Zmajkovičová, Renáta, poslankyňa NR SR (2010-10-22):
Ďakujem za slovo, vážený pán predsedajúci. Vážené kolegyne, kolegovia, vystupujem už, áno, pán kolega mi naznačuje, aby som bola stručná a rýchla. Vystupujem už v podstate na záver a dosť pripomienok odznelo v rozprave a ja skutočne vystúpim v súvislosti, to čo sme prejednávali na našom výbore pre nezlučiteľnosť funkcií a znovu zopakujem z tohto miesta, že skutočne bola porušená procedúra odvolávania členov Rozhlasovej rady, pretože ten fakt potvrdzuje aj to, že z 5. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky, kedy predseda svojvoľne, len na základe podnetu Aliancie Fair-play zaradil tento bod do programu a na základe procedurálnych návrhov, ktoré odzneli v rozprave, bol tento bod postúpený. Potom aj výbory pre nezlučiteľnosť, lebo výbor, ja som toto navrhla, aby sa tým zaoberal výbor pre kultúru a médiá, to znamená, že aj poslanci, aj predseda Národnej rady akceptoval, že nebola dodržaná procedúra rokovacieho poriadku. Ja trošku prejdem a možno takú promenádu paragrafmi, takže k môjmu vystúpeniu. Odvolávanie členov Rozhlasovej rady upravuje ústavný zákon o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov č. 357/2004 Z. z. v znení ústavného zákona. Tento ústavný zákon si túto pôsobnosť vymedzuje priamo v čl. 1, podľa ktorého do predmetu jeho úpravy patrí aj, ja viem, že nás tu nie je veľa v sále, ale skutočne, kolegyne, kolegovia, možno nie všetci si dostatočne preštudovali, tí, ktorí nie sú vo výbore pre konflikt záujmov, tento ústavný zákon, a preto budem čítať niektoré jeho paragrafové znenie: a) nezlučiteľnosť funkcie verejného funkcionára s výkonom iných funkcií, zamestnaní alebo činností, b) povinnosti a obmedzenia pre verejného funkcionára na účel zamedzenia vzniku rozporu osobného záujmu verejného funkcionára s verejným záujmom pri výkone verejnej funkcie a c) zodpovednosť verejného funkcionára za nesplnenie alebo porušenie povinností a obmedzení ustanovených týmto ústavným zákonom vrátane sankcií, ktoré možno verejnému funkcionárovi za takéto nesplnenie alebo porušenie povinností alebo obmedzení uložiť. V čl. 2 sa teda uvádza personálna pôsobnosť tohto ústavného zákona, ktorá v ods. 1 písm. zd) zahŕňa do svojej pôsobnosti aj členov Rady Slovenského rozhlasu, to jest Rozhlasovej rady a považuje ich za verejných funkcionárov. Zároveň čl. 5 tohto ústavného zákona ustanovuje zákaz pre verejného funkcionára vykonávať funkcie, zamestnania a činnosti, ktoré sú nezlučiteľné s funkciou verejného funkcionára podľa Ústavy Slovenskej republiky a zákonov. Toto ustanovenie sa teda odvoláva aj na zákon o Slovenskom rozhlase v znení neskorších predpisov, ktorý uvádza nasledovnú úpravu konfliktu záujmu členov Rozhlasovej rady. Zákon č. 619/2003 Z. z. o Slovenskom rozhlase, § 10 ods. 4 člen rady nesmie vykonávať funkciu v politickej strane alebo v politickom hnutí, vystupovať v ich mene alebo pôsobiť v ich prospech, § 12 ods. 1 výkon verejnej funkcie člena rady sa skončí po c) odvolaním člena rady z funkcie, § 12 ods. 2 Národná rada odvolá člena rady, ak po a) vykonáva funkciu alebo činnosť nezlučiteľnú s funkciou člena rady podľa § 10 ods. 3 až 5. V tejto chvíli mám za to, že ani jeden funkcionár členov Rozhlasovej rady nie je v konflikte záujmov. Ja len možno takú podotázku alebo také doplnenie, pán poslanec Viskupič povedal, že ak je niekto na kandidátnej listine, tak už vlastne vtedy vystupuje v jej mene. Ja som si vypočula debatu, neviem presne, zapla som ju veľmi neskoro, bola myslím si o zlučovaní rozhlasu a televízie a vy ste tam vtedy na jednu otázku odpovedali, že vy ste boli síce na kandidátnej listine politickej strany SaS, ale nevystupujete v jej mene. Vy vystupujete sám za seba. Čiže ďakujem, toto ste vy povedali vtedy, čiže vy nezastávate názory politickej strany SaS, vy ste si uplatnili svoje pasívne volebné právo, vy ste prijali kandidatúru na tejto politickej strane, ale vystupujete sám za seba, nie za politickú stranu SaS. Uplatnili ste si toto volebné právo. Čiže toto ste povedali v Slovenskej televízii. Budem pokračovať, čiže predseda Národnej rady zaradí rokovanie o odvolaní člena rady podľa § 12 ods. 2 na najbližšiu schôdzu Národnej rady. Ide o osobitnú úpravu všeobecnej požiadavky zákazu konfliktu záujmov podľa ústavného zákona o ochrane verejného záujmu. Táto osobitná úprava v zákone o Slovenskom rozhlase sa týka len definovania v čom spočíva konflikt záujmu člena Rozhlasovej rady, konštatovanie, že výkon funkcie člena Rozhlasovej rady končí aj odvolaním z funkcie, povinnosťou Národnej rady odvolať člena Rozhlasovej rady v prípade konfliktu záujmov, podľa môjho názoru rozhoduje výbor pre nezlučiteľnosť funkcií a povinnosťou predsedu Národnej rady zaradiť rokovanie o odvolaní člena Rozhlasovej rady na najbližšiu schôdzu Národnej rady. Dôležitá je však aj skutočnosť, že zákon o Slovenskom rozhlase neustanovuje podrobnú procedúru odvolávania člena Rozhlasovej rady, naopak, ústavný zákon o ochrane verejného záujmu veľmi podrobne upravuje celé konanie o odvolávaní verejného funkcionára z funkcie v prípade konfliktu záujmov, a teda aj člena Rozhlasovej rady. Tieto zákony neupravujú uvedený problém rozporne, ale sa navzájom dopĺňajú. Zákon o Slovenskom rozhlase definuje, kedy nastáva v prípade člena Rozhlasovej rady konflikt záujmov a kedy má byť o tom zaradený bod programu Národnej rady a ústavný zákon o ochrane verejného záujmu upravuje postup pri prerokovaní tohto návrhu vo výbore a v pléne, ako aj kvórum pri hlasovaní, ako aj možnosť opravných prostriedkov pre príslušného verejného funkcionára. Ja teraz budem citovať opäť niektoré paragrafy z ústavného zákona v konaní vo veci ochrany verejného záujmu a zamedzenia rozporu záujmov. Čl. 9 ods. 1. Konanie o návrhu vo veci ochrany verejného záujmu a zamedzenia rozporu záujmov vykoná výbor, ak ide o verejných funkcionárov uvedených v čl. 2 ods. 1 písm. a) až n) a t) až zk). Ústavný zákon o ochrane verejného záujmu v tomto článku určuje, že konanie o konflikte záujmov vykoná výbor, keďže ide o legislatívnu skratku, treba zdôrazniť, že výbor označuje určený výbor podľa ústavného zákona o ochrane verejného záujmu, čiže výbor pre nezlučiteľnosť funkcií. Konfliktom člena Rozhlasovej rady sa teda musí zaoberať Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií a len ten môže predkladať právoplatné rozhodnutie plénu Národnej rady Slovenskej republiky. Výbor pre kultúru a médiá nie je oprávnený predkladať návrh na odvolanie členov Rozhlasovej rady na schôdzu Národnej rady, pretože dnes my hovoríme o tom, že títo verejní funkcionári sú v konflikte záujmov, čiže toto právo prísť s takýmto návrhom do pléna patrí do výboru pre nezlučiteľnosť funkcií. Orgán podľa odseku 1 umožní verejnému funkcionárovi, proti ktorému sa vedie konanie, aby sa vyjadril k podnetu; ak je to potrebné, vykoná ďalšie dokazovanie, toto na výbore prebehlo, chceli sme vykonať pri jednom verejnom funkcionárovi ešte ďalšie dokazovanie, toto nebolo schválené vo výbore koaličnými poslancami a to chcem povedať, že preto, aby výbor rozhodoval, aby sme sa mohli rozhodnúť spravodlivo, objektívne. Čl. 9 ods. 6. Ak sa v konaní preukázalo, že verejný funkcionár nesplnil alebo porušil povinnosť alebo obmedzenie ustanovené týmto ústavným zákonom alebo zákonom, alebo v oznámení podľa čl. 7 alebo čl. 8 uviedol neúplné alebo nepravdivé údaje, rozhodnutie obsahuje výrok, v ktorom sa uvedie, v čom je konanie alebo opomenutie verejného funkcionára v rozpore s týmto ústavným zákonom, odôvodnenie a poučenie o opravnom prostriedku. Aj v tomto ustanovení sa odkazuje na osobitný zákon, ktorý môže stanovovať ďalšie podmienky pre vznik konfliktu záujmov v osobitných prípadoch. V tomto prípade osobitným zákonom zákon o Slovenskom rozhlase, ktorý upravuje podmienky vzniku, konfliktu záujmov v prípade člena Rozhlasovej rady. Čl. 9 ods. 8. Rozhodnutím podľa odseku 6 sa vysloví strata mandátu alebo strata verejnej funkcie, ak a) sa v predchádzajúcom konaní proti verejnému funkcionárovi právoplatne rozhodlo, že nesplnil alebo porušil povinnosť alebo obmedzenie ustanovené týmto ústavným zákonom. Čl. 9 ods. 9. Rozhodnutie musí podľa odseku 6 musí byť prijaté najmenej trojpätinovou väčšinou prítomných členov výboru alebo nadpolovičnou väčšinou členov orgánu podľa odseku 1, inak to znamená, že konanie sa zastavuje a náš výbor je schopný uznášať sa, ak je prítomná najmenej polovica jeho členov, čiže nie nadpolovičná väčšina, čo je také osobité pri ostatných výboroch. A tu by som skutočne sa ešte na chvíľočku zastavila, prečo, keď tento výbor sme prijímali v tomto pléne, tento ústavný zákon, tak skutočne sa prichádzalo k tomu, že všetky rozhodnutia a konania musia byť v tomto výbore prijaté trojpätinovou väčšinou, a to preto, aby tento výbor nebol politický a nebol spolitizovaný. Preto tieto konania, skutočne, kolegyne, kolegovia, musia prejsť trojpätinovou väčšinou a musíme si povedať, že mnohí poslanci, ktorí sú aj teraz v tom výbore, poslanci, ktorí pôsobili predtým v predchádzajúcom volebnom období v tomto výbore, poslanci či koaliční predtým, ja na strane koalície, hlasovala som aj za porušenie a udelenie sankcie aj pre koaličných verejných funkcionárov. Takže preto v tomto výbore prichádza k tej trojpätinovej väčšine. Tu by som chcela ešte upozorniť, ja prečítam aj rozhodnutie, ktoré sme prijali na našom výbore, všetky uznesenia, a tak ako povedal poslanec Jarjabek, že výbor zastavil konanie, pretože nebolo prijaté nadpolovičnou väčšinou, ja tieto uznesenia prečítam a ešte chcem poukázať na jeden fakt. Ak by sa výbor, ak by výbor rozhodol s tým, že verejný funkcionár rozhodne o strate verejnej funkcie tohto výboru, tohto verejného funkcionára, takže verejný funkcionár dotknutý sa môže v lehote, keď dostane doručenie, v lehote 30 dní odo dňa doručenia rozhodnutia, kedy mu bola vyslovená strata mandátu alebo funkcie, môže podať návrh na preskúmanie na Ústavný súd, a to znamená, ak by sme my takto rozhodli, to znamená, že konanie o preskúmaní takéhoto rozhodnutia pred Ústavným súdom upravujú zase iné ustanovenia zákona a rozhodnutie Ústavného súdu Slovenskej republiky je konečné, teda podľa čl. 12, ale hlavne je ten fakt, že takéto podanie podnetu podania návrhu na Ústavný súd Slovenskej republiky má odkladný účinok, znamenalo by to, že nebude môcť prebehnúť voľba nových členov Rozhlasovej rady. Ak by sme chceli začať hrať, kolegyne, kolegovia, politické hry, tak urobíme to, že dvihneme tie ruky, aj poslanci opozície, rozhodneme o strate mandátu pre týchto členov Rozhlasovej rady, členovia Rozhlasovej rady sa odvolajú na Ústavný súd a vtedy nemôže prebehnúť voľba odvolávania členov Rozhlasovej rady a boli by sme zablokovali celý tento proces, ale keďže rozhodujeme podľa svojho svedomia a tiež sme prešli rôznymi analýzami, aj my máme právne podklady, máme za to, že nebol porušený zákon. Skôr než prečítam uznesenia výboru, budem ich citovať, už len budem komentovať trošku, reagovať na tú prestrelku, ktorá tu bola v súvislosti s členom Rozhlasovej rady pánom Balunom, prečo nemôžem teda hovoriť za pána poslanca Jarjabka, ale teda ten pocit asi prečo prišiel s takýmto návrhom. No zrejme asi ťažko by niektorý z poslancov KDH prišiel s pozmeňujúcim návrhom s tým, že treba odvolať člena Rozhlasovej rady. Verím, že s tým prídu niektorí opoziční poslanci, a preto možno práve preto to priniesol, ale ja, skôr než prečítam uznesenia, mám procedurálny návrh, iný ako má pán poslanec Jarjabek, a tiež mám za to, že každý člen Rozhlasovej rady a každý verejný funkcionár, o ktorom sa rokuje, má právo sa vyjadriť, aby sa o tom rokovalo. Čiže ja mám procedurálny návrh, aby sme toto rokovanie a hlasovanie o odvolávaní členov Rozhlasovej rady vrátili, vrátili, keďže výbor pre nezlučiteľnosť funkcií už rozhodol, vrátili späť do výboru pre kultúru a médiá, aby tam bol zaradený aj ten pozmeňovací, alebo to uznesenie pána poslanca Jarjabka a poslancov, ktorí sú tam podpísaní, aby hlasovací lístok o odvolaní členov Rozhlasovej rady, aby sa tým zaoberal výbor pre kultúru a médiá, bol doplnený o ďalšieho člena Rozhlasovej rady pána Baluna. Vtedy to bude korektné, vtedy sa aj vy môžete rozhodnúť. A to neznamená, že keď pán poslanec Jarjabek tam navrhol pána Baluna, že je presvedčený, že títo traja členovia Rozhlasovej rady, alebo ja som presvedčená, že porušili. Len hovorím o tom, že potom majme rovnakú mieru zodpovednosti ku všetkým členom Rozhlasovej rady, ak tvrdíme, že sú v konflikte záujmov. Preto je skutočne pre mňa veľmi zarážajúce, že prečo Aliancia Fair-play neprišla aj s týmto návrhom. Takže toto je môj procedurálny návrh. Ďakujem a ja už teraz len na záver prečítam uznesenia Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií k týmto trom verejným funkcionárom. Uznesenie č. 38 Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií z 19. októbra 2010. Ku konaniu veci ochrany a verejného záujmu a zamedzenia rozporu záujmov č. konania 37/10, voči verejnému funkcionárovi Stanislavovi Háberovi, členovi Rady Slovenského rozhlasu, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií: a) Prerokoval konanie vo veci ochrany verejného záujmu a zamedzenia rozporu záujmov začatom uznesením Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií č. 15 zo dňa 5. augusta 2010, za porušenie povinnosti čl. 5. ods. 1 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. v znení ústavného zákona č. 545/2005 Z. z. účasť na kandidátnej listine politickej strany.  b) Konštatuje, že podľa čl. 9 ods. 9 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcie verejných funkcionárov v znení ústavného zákona č. 545/2005 Z. z., rozhodnutie podľa ods. 6 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcie verejných funkcionárov v znení ústavného zákona č. 545/2005 nebolo prijaté trojpätinovou väčšinou prítomných členov výboru. Z prítomných 12 členov výboru za hlasovali 6 poslanci, proti hlasoval 1 poslanec, zdržali sa 5 poslanci, a teda sa konanie zastavuje. c) Ukladá predsedníčke výboru informovať o výsledku prerokovania navrhovateľa tohto podnetu. Uznesenie č. 39 Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií z 19. októbra 2010 ku konaniu vo veci ochrany verejného záujmu a zamedzenia rozporu záujmov č. konania 38/10 voči verejnému funkcionárovi Alexandrovi Koreňovi, členovi Rady Slovenského rozhlasu. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií: a) Prerokoval konanie vo veci ochrany verejného záujmu a zamedzenia rozporu záujmov začatom uznesením Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií č. 16 zo dňa 5. augusta 2010, za porušenie povinnosti čl. 5 ods. 1 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. v znení ústavného zákona č. 545/2005 Z. z. účasť na kandidátnej listine politickej strany. b) Konštatuje, že podľa čl. 9. ods. 9 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcie verejných funkcionárov, v znení ústavného zákona č. 545/2005 Z. z., rozhodnutie podľa ods. 6 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu nebolo prijaté trojpätinovou väčšinou prítomných členov výboru. Z prítomných 12 členov výboru za hlasovali 6 poslanci, proti hlasovali 6 poslanci, sa teda konanie zastavuje. c) Ukladá predsedníčke výboru informovať o výsledku prerokovania navrhovateľa tohto podnetu. Uznesenie č. 40 Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií z 19. októbra 2010 ku konaniu vo veci ochrany verejného záujmu a zamedzenia rozporu záujmov č. konania 39/10 voči verejnej funkcionárke Eve Jaššovej, členke Rady Slovenského rozhlasu. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií: a) Prerokoval konanie vo veci ochrany verejného záujmu a zamedzenia rozporu záujmov začatom uznesením Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií č. 17 zo dňa 5. augusta 2010, za porušenie povinnosti čl. 5 ods. 1 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. v znení ústavného zákona č. 545/2005 Z. z. účasť na kandidátnej listine politickej strany. b) Konštatuje, že podľa čl. 9. ods. 9 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcie verejných funkcionárov, v znení ústavného zákona č. 545/2005 Z. z., rozhodnutie podľa ods. 6 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu nebolo prijaté trojpätinovou väčšinou prítomných členov výboru. Z prítomných 12 členov výboru za hlasovali 6 poslanci, proti hlasovali 6 poslanci, konanie sa zastavuje. c) Ukladá predsedníčke výboru informovať o výsledku prerokovania navrhovateľa tohto podnetu. Ja viem, kolegyne, kolegovia, že som hovorila príliš dlho, ale keďže je to veľmi dôležitá vec dnes a chceme, hovoríme o strate verejnej funkcie, treba k tomu pristupovať veľmi zodpovedne, je to veľmi citlivá otázka, a preto som čítala aj celé uznesenia nášho výboru. Takže mám jeden procedurálny návrh, ktorý som predniesla v pléne a ďakujem vám za pozornosť.