Kažimír, Peter, poslanec NR SR (2011-10-19):
Ďakujem, pán predsedajúci. Dámy a páni, priatelia, máme za sebou celkom zaujímavú debatu, ktorá prebehla pred pár minútami na výbore pre financie a rozpočet, ktorá sa niesla v duchu rozprávky tuším Soľ nad zlato, kde sa hovorilo, čo je „přiměřeně”, ako sa pridáva „přiměřeně” toho či onoho korenia do práce, bola to debata o výške odvodu. Je veľmi dobré, že rok sa pokúšame presadiť podobný typ odvodu, podobný typ bankovej dane, ľudovo povedané. Viete veľmi dobre, že nášmu parlamentu bol doručený návrh zákona, ktorý sa ale nedostal do programu tejto schôdze, pretože sa dodržiava, svätí sa pravidlo šiestich mesiacov. Naposledy sme tu boli na jar s týmto zákonom, tak sa vláde podarilo nás obísť poza chrbát skráteným legislatívnym konaním. A máme na stole návrh alebo text zákona, ktorý dobre poznáte, a rokujeme o ňom. Dobre, treba poznamenať a treba akože naozaj korektne pripustiť to, že tie naše návrhy zákonov sa naozaj dosť podobajú, s čím som ja veľmi spokojný, pretože pred rokom tu, naopak, ste z nás robili komediantov. Ale je to založené na základe vybraných pasív, identické ako u nás. Je to nejaké percento z tejto základne. Je tam použitie, ktoré v podstate kryje deficit štátneho rozpočtu, čo je, ináč, veľmi filigránsky urobené, ale dobre, je to, samozrejme, z rozpočtových dôvodov. Myslím si, že ľuďom treba hovoriť pravdu a len pravdu. A tou pravdou je, že tento odvod sa bude používať na krytie výdavkov rozpočtu verejnej správy. No v čom máme odlišný názor. Je to výška odvodu. Viete veľmi dobre, že my sme navrhovali vyšší odvod. Ten je aj v návrhu zákona uvedený. Je to 0,7 % z tej danej základne, k čomu o chvíľku prednesiem aj pozmeňujúci návrh. Tá debata na výbore hovorila o tom, že už rozhodnutie o 0,4 % je viac-menej založené na politickom rozhodnutí a na objektívnych potrebách rozpočtu, a nie na základe nejakej hlbokej analýzy, to si treba proste priznať, pred pár týždňami to bolo 0,2 %, ako absolútny strop, teraz je to 0,4 %. A my prichádzame s návrhom 0,7 % s pripomenutím, že navýšenie čistého zisku bankového sektora minulý rok bolo vyše 100 %, navýšenie čistého zisku bankového sektora za prvých šesť-sedem mesiacov je zatiaľ evidované v úrovni 80 %. Chcem pripomenúť a uviesť príklad, ktorý som uvádzal aj na výbore. Je to repatriácia dividend. Len tri najväčšie slovenské banky, Slovenská sporiteľňa, Tatra banka a Všeobecná úverová banka repatriovali, teda poslali svojim matkám dividendy v objeme vyše 170 mil. eur. To je podobná suma, akú navrhujeme vybrať od bankového sektora týmto odvodom. Prečo to tie banky urobili? No preto, že ich matky sú v problémoch. Posielajú proste tieto eurá domov, aby si riešili vlastnú potrebnú kapitalizáciu a aby sčasti z týchto svojich ziskov v krajinách svojich matiek platili presne takýto typ odvodu, ktorý sa teraz snažíme zaviesť, kde napr. v Rakúskej republike, viete, že Rakúsko je najväčší zahraničný investor v bankovom sektore na Slovensku, takýto typ odvodu už bol zavedený od 1. januára tohto roku v celkovom objeme 0,5 mld. eur. Čiže čo sa stalo tým, že rok meškáme s týmto zákonom? Napr. cez tieto banky odišli peniaze do Rakúska, do rakúskych matiek a odtiaľ ich časť do rakúskeho štátneho rozpočtu. To je realita. To je realita a ja som rád, že máme aspoň konsenzus v tom, že treba urobiť poriadok aj doma a treba, aby sa aj tieto finančné inštitúcie podieľali na príjmoch štátnych rozpočtov nielen v krajinách svojich matiek, ale aj u nás doma. Prečítam, pán spravodajca, pozmeňujúci návrh, potom vám ho aj odovzdám, k vládnemu návrhu zákona o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií a o doplnení niektorých zákonov. § 3 ods. 2. Pôvodné znenie je: „Sadzba odvodu na príslušný kalendárny rok je 0,4 %.“ A navrhované znenie je: „Sadzba odvodu na príslušný kalendárny rok je 0,7 %.“ Odôvodnenie. Banky na území Slovenskej republiky zvýšili zisk doteraz v tomto roku o viac ako 80 %, čo dáva reálny predpoklad ziskovosti aj do budúceho roka. A preto návrh zvýšenia sadzby odvodu na príslušný kalendárny rok na 0,7 % nemá významne negatívny vplyv na hospodárenie týchto bankových inštitúcií. A zároveň toto zvýšenie bude mať pozitívny vplyv na rozpočet verejných financií o cca 100 mil. eur. Uvedené zvýšenie príjmov verejných financií dáva vláde väčší predpoklad na nezvyšovanie daní, hlavne nepriamych daní, ktoré inak negatívne ovplyvnia hospodárenie obyvateľstva. To bol pozmeňujúci návrh 1. Ďalšia téma, téma, ktorú nastoľujú ani nie tak poslanci Národnej rady a možno ani nie tak hlasno zástupcovia regulátora, či je to ministerstvo financií alebo centrálna banka. Ale túto tému nastoľujú samotní bankári, ktorí sa hlasne dennodenne vyhrážajú, že prenesú tento odvod do ceny svojich služieb. Zaznelo to koniec koncov aj z príhovoru napr. pána poslanca Ďurkovského. Tá hrozba tu, samozrejme, je. Ale my odmietame toto prijať ako holú pravdu, ako fakt. A pán minister to musí uznať, veď z jeho dielne vyšli niektoré zákony, ktoré reagujú na situáciu na finančnom trhu, keďže sami uznávame, že máme najvyššie úroky na hypotéky v eurozóne a žiadny bankový odvod doteraz zavedený nebol. Ak hovoríme o zvýšení ziskovosti bankového sektora v minulom, ale aj v tomto roku, v tomto roku je to o tých 80 % plánovaných, tak vás chcem upozorniť, že súčasťou toho zvýšenia je zvýšenie výnosov bánk z poplatkov o vyše 15 %. Takže banky zvyšujú poplatky aj dnes a žiadny odvod nebol zavedený. Je tu niečo zhnité v tomto štáte dánskom, v tejto veci. Je to ťažká vec, je to ťažká vec pre regulátora či rezort financií alebo centrálnu banku, teraz odhliadnuc od zafarbenia ľudí, ktorí tam sedia, lebo je to sofistikovaný súper. Ale miera arogancie, ktorou sa bránia proti zavedeniu tohto odvodu, nám dáva o to väčší dôvod na to, aby táto problematika bola pod drobnohľadom. A aj preto si dovoľujeme predložiť pozmeňujúce a doplňujúce návrhy poslancov Národnej rady k tomuto vládnemu návrhu zákona, ktorý sa volá vládny návrh zákona o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií a o doplnení niektorých zákonov (tlač 535). Ja vám ich prečítam. V súlade s ustanoveniami zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov predkladám nasledujúce pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, sa mení a dopĺňa takto: Po prvé. Článok III sa dopĺňa o nové body: Bod 1: „Platiteľ sám znáša svoje náklady a výdavky súvisiace s úhradou odvodov a splátok odvodov ustanovených týmto zákonom, pričom z dôvodu nákladov a výdavkov súvisiacich s úhradou odvodov a splátok odvodov ustanovených týmto zákonom sa nesmú zvyšovať ceny, poplatky, odplaty ani iné finančné plnenia, príp. vyžadovať osobitné poplatky, odplaty alebo iné finančné plnenia na úhradu nákladov alebo výdavkov súvisiacich s úhradou odvodov a splátok odvodov ustanovených týmto zákonom. Ak platiteľ zvýši cenu, poplatok, odplatu alebo iné finančné plnenie za poskytovanie svojich finančných služieb alebo vykonávanie ďalších svojich obchodov z dôvodov, ktoré nesúvisia s úhradou odvodov a splátok odvodov ustanovených týmto zákonom, tak skutočné dôvody zvýšenia ceny poplatku, odplaty alebo iného finančného plnenia musia byť transparentné a musia umožniť jasné, jednoznačné a zrozumiteľné rozlišovanie dôvodov ich zvýšenia od okolností súvisiacich s úhradou odvodov a splátok odvodov ustanovených týmto zákonom.“ Bod 2: „Porušenie ustanovenia odseku 1 je nedostatkom v činnosti platiteľa, za ktorý je orgán dohľadu nad finančným trhom15) príslušný uložiť platiteľovi opatrenia na nápravu a sankcie podľa osobitných zákonov16), ktoré sa vzťahujú na nedostatky v činnosti platiteľa.“ Poznámky pod čiarou k odkazom 15 a 16 znejú: „15) Zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, 16) Napr. § 50 zákona č. 483/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov.“ Odôvodnenie. Navrhujeme do zákona doplniť spoločné ustanovenia, ktorými sa bankám vyslovene uloží, že z dôvodu súvisiacich s úhradou navrhovaných odvodov sa nesmú zvyšovať ceny ich služieb, za porušenie navrhnutých pravidiel bude možné bankám ukladať opatrenia na nápravu a sankcie podľa § 50 zákona o bankách. Toto je pozmeňujúci návrh, ktorý sa má zaoberať danou problematikou. O tomto pozmeňujúcom návrhu, ktorý som avizoval na našom finančnom a rozpočtovom výbore, bola takisto debata. Bola konštruktívna, bolo jasne povedané, že je to otázka regulátora. Tým regulátorom je, samozrejme, orgán dohľadu, Národná banka Slovenska, a celou svojou činnosťou a pôsobením aj samotný rezort financií. Čiže toto je právny rámec, ktorý by mohol vytvoriť priestor na to, aby sa naozaj aj samotný rezort financií a hlavne orgán dohľadu mohol zaoberať neúmerným zvyšovaním cien služieb a hlavne podozreniami, že tento odvod, ktorý ako nový zavádzame, by sa automaticky mal prenášať do poplatkov. Pre vysvetlenie. Centrálna banka veľmi presne sleduje zloženie aj samotného čistého zisku, ale aj skladbu, to znamená, aký typ výnosov sa podieľa na tomto zisku. Je tu nejaká trajektória, je tu nejaká história. Som vám, samozrejme hovoril, že napr. to je v tomto roku 15-percentný rast cien poplatkov, v minulom roku to bola takisto nejaká úroveň rastu. Nemusíme byť s ňou spokojní, ale tu je. Samozrejme, ak by došlo k tomu rastu vyššiemu, aký bol obvyklý, ak to mám tak poznamenať v ďalších rokoch v konkrétnych inštitúciách, vytvorí to priestor pre regulátora na to, aby analyzoval takúto cenovú politiku a potom príp. zasiahol. Je to nástroj, ktorý, samozrejme, dáva možnosť všetkým tým, ktorí o tom môžu hovoriť, aby mohli vytvárať tlak, tlak na to, aby to, o čom rozprávame, že naše bankovníctvo pracuje v trhovom prostredí, naozaj bola pravda, lebo síce tu máme 26 komerčných bánk, ale o trhovom skutočnom prostredí by asi vedel hovoriť aj terajší šéf nášho výboru, ktorý je bývalý, dlhoročný šéf banky, jednej z komerčných bánk, a všetci si o tom môžeme myslieť svoje. Takže toto je odpoveď. Je to z našej strany, samozrejme, žiadosť o podporu týchto pozmeňujúcich návrhov či už v oblasti zvýšenia samotného odvodu, ale hlavne z hľadiska snahy zabrániť automatickému prenosu do poplatkov a do zvýšenia úrokov a cien služieb celkovo. S tým by ste snáď nemuseli mať vôbec žiadny problém. Toľkoto. Ďakujem veľmi pekne.