R. Bauer, poslanec: (2009-04-21):
Predkladaná novela, ktorú vám predkladám za poslancov KDS, Konzervatívnych demokratov Slovenska, rieši iné paragrafy Zákonníka práce, ale s podobným cieľom, zvýšiť pružnosť Zákonníka práce, aby zamestnávatelia mohli ľahšie a pružnejšie reagovať v oblasti pracovných vzťahov. Navrhované paragrafy sú pre zvýšenie flexibility pracovných vzťahov špeciálne dôležité v čase prebiehajúcej finančnej a hospodárskej krízy. Chcem na úvod povedať, že mohol by som dlho argumentovať európskymi strategickými dokumentmi ako Lisabonská stratégia, Kokova správa alebo našimi slovenskými strategickými dokumentmi ako Stratégia rozvoja konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 alebo stanoviskami predsedajúcich krajín Európskej únie, kde sa všade zdôrazňovala pružnosť, podčiarkovala pružnosť pracovnoprávnych vzťahov, zlepšenie prostredia pre podnikateľov, malé a stredné podnikania a podobne. Dalo by sa argumentovať dánskym konceptom flexicurity, ktorého zavedenie je odporúčaním pre všetky členské krajiny Európskej únie. Mohol by som spomenúť názory odbornej verejnosti, ako napr. pána Ľudovíta Ódora, člena Bankovej rady Národnej banky Slovenska, ktorý v poslednom rozhovore pred týždňom pre týždenník Týždeň viackrát zdôraznil potrebu flexibilnejšieho trhu práce. Alebo mohol by som spomenúť nezávislý Inštitút pre ekonomické a sociálne štúdie, ktorého odborné názory a vyjadrenia v čase prebiehajúcej krízy tiež zdôrazňujú nutnosť zmeny Zákonníka práce v prospech zvýšenia pružnosti pracovných vzťahov. Ale nebudem to robiť jednak kvôli permanentnej ignorancii koalície voči opozičným názorom a návrhom, ale tiež z dôvodu, že hlavným dôvodom pre predloženie tohto návrhu je prebiehajúca hospodárska kríza. A tu pokladáme doterajšie opatrenia slovenskej vlády na jej riešenie za nedostatočné, resp. niektoré aj kontraproduktívne. Požiadavka pružnosti trhu práce a podmienok pri zamestnávaní je počas finančnej a hospodárskej krízy ešte vypuklejšia, s ešte výraznejšími dopadmi na trh práce. Obmedzím sa preto len samotný návrh, ktorý predkladáme v prvom čítaní. S predchádzajúcim spomínaným poslaneckým návrhom sa prekrývame len pri liberalizácii termínovaných úväzkov, pričom nami navrhované riešenie rieši navyše aj opätovné umožnenie opakovaného uzatvárania pracovných vzťahov na dobu určitú. V čase krízy pri znižovaní počtu zákaziek je táto pružnosť jednoznačne v prospech vyššej zamestnanosti. Smernica Európskej komisie nešpecifikuje, koľkokrát je možné opakovane uzavrieť pracovný pomer na dobu určitú. Preto je tento návrh v súlade s relevantnou smernicou Európskej komisie. Ďalej navrhujeme flexibilnejšie, kratšie úväzky, zvýšiť objem hodín kratšieho pracovného času s voľnejšími podmienkami vzniku a ukončenia pracovného pomeru. Navrhujeme predĺžiť dobu kratšieho pracovného času z dnešných 15 hodín týždenne na pôvodných 20 hodín týždenne a ponechanie pôvodných 15 dní výpovednej lehoty namiesto dnešných 30 dní. Tento návrh je takisto v súlade s príslušnou smernicou Rady Európskej únie. Ďalším návrhom je spružnenie možného rozvrhnutia pracovného času. Novela rieši možný konflikt medzi zamestnávateľmi a zástupcami zamestnancov povinnosťou prerokovania zmien rozvrhnutia pracovného času. Súčasné ustanovenie zbytočne obmedzuje flexibilitu pracovných vzťahov, najmä v tých prevádzkach, v ktorých môže vznikať nárazová potreba výkonu práce pri väčších objednávkach. Novela rieši taktiež možný konflikt medzi zamestnávateľmi a zástupcami zamestnancov povinnosťou prerokovania zmien noriem spotreby práce s cieľom zabrániť zrušenie pracovných pozícií a udržať zamestnanosť. V novele ďalej navrhujeme zvýšiť objem hodín pracovnej pohotovosti zo súčasných najviac 100 hodín v kalendárnom roku na najviac 150 hodín v období dvanástich po sebe idúcich kalendárnych mesiacov. Posledným navrhovaným riešením je zrušenie extenzie kolektívnych zmlúv vyššieho stupňa, čo, si myslíme, špeciálne v čase finančnej a hospodárskej krízy môže byť prekážkou udržania zamestnanosti, resp. tvorby nových pracovných miest, najmä u malých stredných podnikateľov. Extenzia kolektívnych zmlúv nie je povinná z pohľadu európskeho práva a nie je ani aplikovaná viacerými členskými krajinami Európskej únie. Návrh je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a v súlade s právom Európskych spoločenstiev. Predpokladáme, že návrh zákona bude mať pozitívny vplyv na obyvateľov a na hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb z dôvodu vyššej pravdepodobnosti udržania existujúcich pracovných miest. Návrh zákona bude mať taktiež pozitívny vplyv na verejné financie z dôvodu nevyplácania nezamestnaneckých dávok udržaných pracovných miest. Návrh zákona bude mať preto aj pozitívny vplyv na udržanie zamestnanosti občanov Slovenskej republiky. Ďakujem za pozornosť a uchádzam sa spolu s mojimi kolegami Konzervatívnych demokratov Slovenska o vašu podporu tohto predloženého návrhu.