Mitrík, Karol, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2017-12-06):
Vážený pán podpredseda parlamentu, vážené panie poslankyne, páni poslanci, vážený pán minister, vážený pán predseda výboru, stanovisko k vládnemu návrhu štátneho rozpočtu na rok 2018 predkladám v súlade so zákonom o Najvyššom kontrolnom úrade a zákonom o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky. Najvyšší kontrolný úrad v tomto stanovisku na základe výsledkov svojej analytickej a kontrolnej činnosti hodnotil makroekonomické rámce a východiskový rámec návrhu rozpočtu verejnej správy, návrhu štátneho rozpočtu, rozpočtové vzťahy Slovenskej republiky a Európskej únie a návrh súhrnného rozpočtu ostatných subjektov verejnej správy na rok 2018. Na základe tohto hodnotenia, Najvyšší kontrolný úrad nemá zásadné pripomienky k návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2018. Napriek uvedenému záveru dovoľte mi niekoľko poznámok k predloženému dokumentu. Slovensko prežíva dobré ekonomické časy, nakoniec to spomínal aj pán minister vo svojom vystúpení, čo prináša dobrý základ na vznik stabilného rozpočtu na rok 2018 a naplnenie mnohých cieľov v oblasti verejných financií. Slovenská ekonomika podľa prognózy by mala v roku 2018 vzrásť medziročne o 4,2 percenta. Z hľadiska štruktúry hrubého domáceho produktu je riziko spojené najmä s investíciami, ktorých vývoj nie je zatiaľ stabilný a ktoré senzitívne reagujú na čerpanie eurofondov. Na druhej strane významným faktorom rastu je očakávaná spotreba domácností, ktorá má rásť v dôsledku kúpnej sily obyvateľstva, ale aj v dôsledku rastu spotrebiteľských cien služieb a tovarov. Schodok rozpočtu verejnej správy je na rok 2018 naplánovaný na úrovni 0,83 % hrubého domáceho produktu, čo predstavuje upustenie od pôvodne naplánovaného cieľa na úrovni 0,44 % hrubého domáceho produktu. Odďaľuje sa síce vyrovnanie rozpočtu, ale tento návrh, ktorý je tu predložený, je legitímnym návrhom vlády Slovenskej republiky. Samozrejme, že je treba pripomenúť, že je tak ohrozené aj dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa. V kontexte plánovaného konsolidačného úsilia je potrebné upozorniť na vybrané fiškálne riziká. Ide napr. o riziká, ktoré vyplývajú z opakovaného nadhodnotenia niektorých nedaňových príjmov, napr. príjmy z dividend a predaja emisných kvót. Napríklad riziko podhodnotenia výdavkov vo viacerých rezortoch, hlavne výdavky na investície a nerozpočtovanie výdavkov na korekcie z čerpania európskych fondov. V prípade samospráv takisto existuje riziko z prekročenia rozpočtových výdavkov v dôsledku plánovaného očakávaného rozbehu čerpania európskych fondov, fondov Európskej únie. Plánovaný dlh podľa návrhu rozpočtu by mal byť na úrovni 49,9 % hrubého domáceho produktu. Dôjde tak k jeho medziročnému zníženiu, tak ako aj pán minister hovoril, o 1,2 % HDP. V absolútnych číslach dlh vzrastie o 1 mld. 455 mil. eur. Nízke úrokové sadzby a zlepšenie konsolidačného úsilia vytvárajú predpoklady pre ďalšie znižovanie dlhu verejnej správy v najbližších rokoch, tak ako bolo spomínané, až k číslu 45 percent. Úroveň príjmov štátneho rozpočtu v budúcom roku ovplyvní najmä nižší výber daní z príjmov právnických osôb, ktorý medziročne poklesne o 12,9 percenta. Pozitívny vplyv na výber daní z príjmov právnických osôb a výberu DPH by mohla mať novela Obchodného zákonníka, ktorá sprísňuje podmienky fúzií obchodných spoločností a prináša opatrenia proti účelovému zlučovaniu firiem. Výdavky štátneho rozpočtu na rok 2018 sa medziročne znižujú o 8,2 percenta. Pokles bežných výdavkov oproti 2017 je mierny, iba o jednu stotinu percenta. Výdavky však podľa stanoviska Najvyššieho kontrolného úradu v dostatočnej miere nepokrývajú niektoré položky rozpočtu, najmä v oblasti zvýšenia mzdových výdavkov, vyplývajúcich z uznesení vlády Slovenskej republiky, príspevkov do doplnkových dôchodkových poisťovní v rámci výdavkov na poistné, financovanie nových zmlúv na prevádzku upgrade IT systémov, ktoré boli zaobstarané z prostriedkov Európskej únie, a výdavkov na opravu a údržbu budov a obnovu a doplnenie techniky. V oblasti rozpočtových vzťahov Slovenskej republiky a Európskej únie je výrazne nižšie plnenie príjmov zo všeobecného rozpočtu Európskej únie v roku 2018, spôsobené predovšetkým pomalým nábehom čerpania fondov Európskej únie v rámci tretieho programového obdobia. Rok 2018 bude poznamenaný procesom uzatvárania operačných programov zo strany Európskej komisie v súvislosti s ukončovaním pomoci druhého programového obdobia, ako aj nárastom audítorských misií. Najvyšší kontrolný úrad upozorňuje na možný nárast ďalších nezrovnalostí s finančným dopadom na štátny rozpočet. S nízkym čerpaním je spojené riziko neplnenia čiastkových cieľov výkonnostného rámca, ku koncu roka 2018. V treťom programovom období je potrebné vyvíjať väčšie úsilie a zabezpečiť dynamické priebežné napĺňanie ukazovateľov výkonnostného rámca od výsledkov dosiahnutých ku koncu roku 2018, akú časť balíka potenciálnych finančných zdrojov zahrnutých v rámci výkonnostnej rezervy v objeme celkom 811 mil. eur Európska komisia prerozdelí na financovanie prioritných osí, iných prioritných osí alebo programov. S uvedeným je spojené potenciálne riziko dodatočnej potreby finančného krytia zazmluvnených projektov zo štátneho rozpočtu. Európska komisia každoročne prevádza Slovenskej republike zálohy za účelom vytvorenia zásoby prostriedkov na vykrytie dočasného nedostatku príjmov za deklarované výdavky. V tejto súvislosti Najvyšší kontrolný úrad upozorňuje na potrebu absorbovania ročnej zálohy tak, aby nedochádzalo k vráteniu jej nezúčtovanej časti. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, pán minister, predložené stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu poukazuje aj na viaceré riziká vo vybraných kapitolách štátneho rozpočtu, v súhrnnom rozpočte samosprávy i v rozpočtoch verejného zdravotného poistenia a Sociálnej poisťovni. Vo svojom vystúpení nebudem sa zaoberať každým z nich. Sú uvedené v stanovisku, ale rád by som poukázal na tie, ktoré považujem za podstatné z pohľadu ďalšieho spoločensko-ekonomického rozvoja Slovensko. Aj keď slovo bezpečnosť nebolo vyhlásené za slovo roka, určite patrí v poslednom období k tým najfrekventovanejším v slovníku politikov, ale aj bežných občanov. Bezpečnostná stratégia Slovenska v čl. 5 uvádza, že medzi základné záujmy Slovenska je potrebné považovať, citujem, „bezpečnosť všetkých jej občanov a obyvateľov vrátane, ochrany života a zdravia, individuálnych ľudských práv a občianskych slobôd“. Rozpočet na rok 2018 a výhľad do roku 2020 plánuje výrazným spôsobom zvýšiť výdavky rezortu obrany. Vláda schválila zámer navýšiť do roku 2020 výdavky na obranu na 1,6 % hrubého domáceho produktu, z toho 20 % na modernizáciu. V dohľadnom čase sa má použiť 1,2 mld. eur na nákup bojových vozidiel pechoty, plánujú sa ďalšie nákupy vojenskej techniky. Výdavky ministerstva obrany porastú najvýznamnejším tempom, 9 % v budúcom roku. Kontrola Najvyššieho kontrolného úradu v minulom roku aj v predošlých poukázala, že rezort obrany nezvládal prípravu projektov a programov, ktoré mali zabezpečiť efektívne využitie rozpočtových zdrojov a tak posilniť bezpečnosť krajiny. Preto považujeme tento nákup, ten vysoký objem prostriedkov na investície za isté riziko, a chcem vysloviť presvedčenie a chceme tomu veriť, že tak ako tu deklaroval pán minister, že chýb z minulosti, ktoré vznikali pri zabezpečovaní potrieb obrany, sa naša republika vyvaruje. Bezpečnosť v zmysle bezpečnostnej stratégie však znamená aj ochranu života a zdravia, v čom nemalú úlohu zohráva zdravotníctvo. Rozpočet na rok 2018 predpokladá nárast rozpočtových príjmov pre ministerstvo zdravotníctva o 7 percent, čo v absolútnom vyjadrení znamená necelých 2,5 mil. eur, a nárastom výdavkov o 1,8 %, čo znamená cca 25 mil. eur. Rozpočet verejného zdravotného poistenia ráta s nárastom príjmov tohto systému o 7 %, čo predstavuje 337,5 mil. eur. Problémom je, že sadzba poistného je na rok 2018 plánovaná na úroveň 3,71, čo oproti minuloročnému rozpočtu predstavuje zníženie o 0,07 %, to znamená, to znamená, o 7 stotín. Štát zatiaľ neplní svoju povinnosť 4-percentnej sadzby vymeriavacieho základu, čo neprispieva k stabilite systému. Sú tieto zdroje postačujúce na zabezpečenie ochrany zdravia? Na dosiahnutie cieľov Európa 2020 a na iné ciele, ktoré v oblasti ochrany zdravia boli v minulosti prijaté? Podľa návrhu týchto rozpočtov zrejme nie v plnej miere. Kontrola Najvyššieho kontrolného úradu, ktorú sme uskutočnili v nedávnom období v zdravotníckych organizáciách, poukázala na obrovské množstvo systémových problémov tohto rezortu. Mnohé súvisia so systémom financovania zdravotníctva, spôsobom stanovovania cien zdravotníckych výkonov, ale aj nezvládnutia efektívneho manažmentu organizácií, čoho výsledkom sú nielen zadlženie takmer všetkých nemocníc, ktorých zakladateľom je štát, ale aj veľký modernizačný dlh týkajúci sa všetkých súčastí majetku. Kontrola tiež ukázala, že zodpovednosť samosprávy za realizáciu verejnej politiky zdravia v nemocniciach, v ktorých plnia samosprávy zakladateľský funkciu, má tiež svoje riziká, čoho výsledkom je fakt, že samospráva v mnohých prípadoch pre nedostatok finančných zdrojov tieto nemocnice prenajíma súkromného sektoru. Bezpečnosť krajiny je bezpochyby spojená so vzdelanostnou úrovňou jej obyvateľstva, v čom má školstvo a veda svoje nezastupiteľné miesto. Výsledky, ktoré naše školstvo na všetkých stupňoch dosahuje, predstavuje riziko, že Slovensko nedosiahne ciele v oblasti konkurencieschopnosti. Plánované výdavky rezortu školstva sú takmer o 5 % nižšie, cca o 70 mil. v porovnaní s rokom 2017. Stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu pozitívne hodnotí niektoré kroky spojené s uľahčením mobility žiakov základných škôl a detí so zdravotným postihnutím. Rizík a problémov, ktoré nie sú pokryté zdrojmi, je oveľa viac. Riziká vo využití európskych zdrojov, veľká časť výdavkov na rozvoj informačných technológií ide na licencie a nie na skutočný rozvoj. Toto nedáva veľa nádeje, že budúci rok bude rokom podstatných systémových zmien v školstve, ktoré si určite vyžadujú značné verejné zdroje. Kontroly Najvyššieho kontrolného úradu už dlhodobo poukazujú na problémy v samospráve, ktoré majú dôležitú úlohu aj v oblasti školstva a zdravotníctva, sociálnych služieb a životného prostredia. V dôsledku fiškálnej decentralizácie na samosprávu prešlo množstvo prenesených kompetencií. Výsledky našej kontroly poukazujú, že veľká časť obcí nie je objektívne schopná plniť ani originálne, nieto prenesené kompetencie, v ktorých vznikajú obciam nové a nové zákonné povinnosti, s ktorými nie vždy v plnej miere je spojený aj finančný transfer. Problémom je, že finančné zdroje na tieto kompetencie sú rozdrobené medzi obce, kde je často problém zvoliť obecné zastupiteľstvo, nieto plniť plán sociálno-ekonomického rozvoja, koncepciu rozvoja sociálnych služieb a ďalšie povinnosti spojené s komunálnym odpadom, odkanalizovaním a ďalšími, ktoré teda na obce boli prenesené a neodmysliteľne k nim patria. Diskusiu o ďalšej etape reformy samosprávy, o ďalšej optimalizácii vzťahov medzi štátnym rozpočtom a rozpočtom samospráv považujeme v tomto kontexte za mimoriadne potrebnú. Popri uvedení rizík nedostatočného financovania potrieb jednotlivých rezortov a problémov samosprávy aj v tejto súvislosti Najvyšší kontrolný úrad upozorňuje na stále vysokú mieru nehospodárneho využívania aj toho, čo rozpočet ponúka. Predražené obstarávanie aj v podmienkach nedostatku – zdravotníctvo, školstvo, obrana, drahé externé služby na činnosť, ktoré sú náplňou rezortov, a plytvanie v štátnych podnikoch, to sú všetko rezervy efektívneho hospodárneho nakladania s prostriedkami rozpočtu verejnej správy, vrátane štátneho rozpočtu, ktoré v našej kontrolnej činnosti zisťujeme. Uviedol som len niektoré významy slova bezpečnosť a problémy a riziká jej systematického zabezpečovania prostredníctvom budúcoročného rozpočtu. Sme krajina, ktorá sa stále musí vyrovnávať s problémami vývoja v minulosti a pritom reagovať na výzvy v súčasnosti. S nedostatkom zdrojov na všetky potreby sa budeme musieť ešte dlho, ak vôbec niekedy, vyrovnávať. A je iba na politike distribúcie, ako verejné zdroje sa prerozdelia, čo je a bude priorita bezpečnosti krajiny. A na to je potrebné myslieť aj pri schvaľovaní rozpočtu na rok 2018. Ďakujem za pozornosť.