Mihál, Jozef, podpredseda vlády a minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2011-05-26):
Naozaj úprimne ďakujem za túto otázku. Pripravujeme zásadnú novelu zákona o starobnom dôchodkovom sporení, tzv. druhom pilieri. Táto novela je momentálne v medzirezortnom pripomienkovom konaní. A ak všetko pôjde podľa časového harmonogramu správne, tak mala by sa dostať do parlamentu na schôdzu, ktorá bude tou nasledujúcou. Čiže na začiatok júla, koniec júna, začiatok júla. V tejto novele bude niekoľko zásadných zmien. Prečo budú tieto zmeny? Prečo sa vlastne musí zmeniť nastavenie druhého piliera? No najskôr by sme ale si mali trošku od podlahy začať veci vysvetľovať, tak ako tu boli historicky donesené. Treba začať vlastne tú diskusiu samotným prvým pilierom. Myslím si, že nie je férové dávať ľuďom falošné nádeje, pokiaľ ide o ich budúce dôchodky. Nádej, že o niekoľko desiatok rokov by mali dnešní mladí ľudia slušný dôchodok z prvého piliera, je veľmi falošná. Garancie dôchodku, slušného dôchodku cez financovanie v prvom pilieri, to sú naozaj len fiktívne garancie. Treba si uvedomiť – a modelové výpočty príjmov a výdavkov dneska modelovania nasledujúcich rokov to jasne ukazujú – že dôchodkový systém v súčasnej podobe, tým myslím ten prvý pilier, je finančne neudržateľný. A dôvod je myslím jasný, nepriaznivý demografický vývoj na Slovensku. Nielen na Slovensku, ale aj v okolitých krajinách. Je to skrátka trend, ktorý nedokážeme len tak ľahko zmeniť. Napríklad, z celkového rozpočtu verejnej správy vynaložíme v roku 2011 na dôchodky vyplácané z prvého piliera približne 8 % HDP. Pre lepšiu predstavu, je to raz toľko, ako vynakladáme na školstvo. Je myslím každému jasné, že tieto výdavky budú v čase stále narastať. Ďalšie číslo, ak v roku 2010 na jedného obyvateľa v poproduktívnom veku, čiže nad šesťdesiatpäť rokov pripadalo šesť ľudí v produktívnom veku, čiže na jedného obyvateľa v poproduktívnom veku šesť obyvateľov v nižšom veku, tak v roku 2060 to bude len jeden a pol obyvateľa, štyrikrát menej. Myslím si, že je jasné, že pri súčasnom nastavení, keď máme také problémy s prefinancovaním deficitu, aké máme dnes, ako to asi bude vyzerať o štyridsať alebo o päťdesiat rokov. Alebo budeme počítať s tým, že na Slovensku objavíme nejaké náleziská ropy, zemného plynu, z čoho budeme financovať dôchodky? To asi nie. Preto treba urobiť stabilizačné opatrenia v prvom pilieri, ale hlavne treba zlepšiť funkčnosť druhého piliera, aby mali naši občania aspoň akú-takú šancu na slušný dôchodok. Preto jedným z opatrení, ktoré navrhujeme pre druhý pilier, je napraviť pokrivené pravidlá garancií, a ak sa nám to podarí, tak je šanca na to, aby dôchodky z druhého piliera boli naozaj vyššie. Pokiaľ ide o garancie, v novele navrhujeme rozviazať správcovským spoločnostiam ruky pri investovaní tým, že garancie navrhujeme ponechať, ale len v súčasnom konzervatívnom, po novom dlhopisovom fonde, aby tým pádom v ďalších fondoch mohli investovať do produktov, hlavne do akcií, kde sa dá očakávať potenciálne vyšší zisk pre sporiteľa. Okrem iného chceme motivovať k takýmto stratégiám správcovské spoločnosti aj vhodnou politikou nastavenia poplatkov, aby sme ich motivovali k dosahovaniu čo najvyšších výnosov pre sporiteľov. Preto napr. zavádzame štvrtý, nový indexový fond, kde pôjde o investície výlučne do akcií. A preto aj navrhujeme tzv. automatický vstup mladých ľudí do druhého piliera s možnosťou dobrovoľného výstupu. To všetko navrhujeme preto, aby sme takto zvýšili šancu našich občanov na lepšie dôchodky. V súčasnosti správcovské spoločnosti spravujú približne 4 mld. eur. Majetok v takejto hodnote majú sporitelia na svojich osobných dôchodkových účtoch. Štyri miliardy eur. Ak sa vďaka zmenám, ktoré navrhujeme, zvýši zhodnotenie úspor sporiteľov čo i len o jedno percento ročne, bude to znamenať, že našim sporiteľom pribudne ročne o 40 mil. eur viac na dôchodkových účtoch. Ak zvážime, že pri vhodnom investovaní, rozumnom investovaní do akcií a pri súčasnej výkonnosti, pri súčasnom pohybe na trhoch, ktorý sa dá z dlhodobého hľadiska predpokladať, ak môžeme predpokladať zhodnotenie o 3 ž 5 % oproti súčasnému približne jednopercentnému zhodnoteniu prostriedkov sporiteľov, tak môžeme predpokladať, že úspory sporiteľov môžu týmto úročením vzrásť o 120 až 200 mil. eur ročne. A to je už suma, nad ktorou sa oplatí zamyslieť. Ďakujem za pozornosť.