B. Bugár, podpredseda NR SR: (2005-05-25):
Nakoľko tu pán minister Rusko ešte nie je, a dokonca je v Trnave, takže nedá sa očakávať, že sa vráti, znovu navrhujem, aby sme začali rokovať o správe o činnosti prokuratúry Slovenskej republiky. Pán generálny prokurátor už tu sedí tri dni. Pýtam sa, či je s tým všeobecný súhlas. (Odpoveď z pléna.) Áno, ďakujem pekne. Takže pristúpime k rokovaniu o správe o činnosti prokuratúry Slovenskej republiky za rok 2004 (tlač 1099). Prosím teraz generálneho prokurátora Slovenskej republiky Dobroslava Trnku, aby správu uviedol. Nech sa páči. D. Trnka, generálny prokurátor SR: Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, ďakujem vám za trpezlivosť, že ste sa mohli dočkať správy, ktorá relatívne by mala byť stručná, o činnosti prokuratúry za rok 2004. Správa o činnosti je vypracovaná na základe podkladov spracovaných jednotlivými okresnými prokuratúrami, krajskými prokuratúrami, vojenskými obvodnými prokuratúrami, Vyššou vojenskou prokuratúrou, ako aj na základe zistených poznatkov a analýz vykonaných Generálnou prokuratúrou Slovenskej republiky. Prvýkrát je súčasťou tejto správy aj správa o činnosti Úrad špeciálnej prokuratúry. Správa hodnotí činnosť prokurátorov na všetkých stupňov organizácie prokuratúry vrátane ich súčinnosti, spolupráce a spoločenských prístupov k riešeniu závažných trestnoprávnych zistení s ďalšími orgánmi činnými v trestnom konaní, najmä orgánmi Policajného zboru. Správa predstavuje informáciu o poznatkoch prokuratúry, o stave zákonnosti v Slovenskej republike tak, ako sú dostupné prostriedkami prokurátorského dozoru podľa zákona č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre. Poznatky prokurátorov vyplývajú predovšetkým z pôsobnosti prokuratúry v trestnom konaní a z výkonu dozoru nad zachovávaním zákonnosti v miestach, kde sú držané osoby pozbavené slobody alebo osoby, ktorých osobná sloboda je obmedzená. Správa je koncipovaná tak, že na konci každej kapitoly sú uvedené údaje vojenskej súčasti prokuratúry, pričom na konci tohto zhodnotenia sú osobitne uvedené údaje Úradu špeciálnej prokuratúry, ktoré sú uverejnené prvýkrát. Celkový obraz o činnosti prokuratúry je zrejmý po zrátaní všetkých troch údajov. Hodnotenie činnosti prokuratúry za rok 2004 vyúsťuje do návrhu opatrení na zlepšenie činnosti prokuratúry v roku 2005. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, rok 2004 bol poznamenaný reformnou zmenou, pričom týmto nechcem poukazovať na svoju osobu, ale na významné organizačné zmeny útvarov Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky. Bola vytvorená Sekcia vnútornej správy, ktorá v plnom rozsahu zabezpečuje výkon neprokurátorských činností, a bol významne posilnený jej ekonomický odbor, ktorý za desať mesiacov svojej činnosti vykonal postupne kontroly všetkých podriadených prokuratúr a dal do súladu so zákonom všetky finančné toky, pričom na Generálnej prokuratúre Slovenskej republiky boli vykonané dve rozsiahle previerky, resp. kontroly zo strany Ministerstva financií Slovenskej republiky a Najvyššieho kontrolného úradu. Môžem konštatovať, že závery týchto kontrol dopadli na prokuratúre pozitívne, pričom však, samozrejme, nemôžem hovoriť, že neboli zistené pochybenia v našej činnosti. Bol vytvorený nový prieskumný a kontrolný odbor, ktorého hlavnou náplňou je jednak realizácia sťažností pre porušenie zákona smerom k Najvyššiemu súdu Slovenskej republiky a jednak kontrolná činnosť dovnútra rezortu. Postupne sa realizujú na okresných prokuratúrach hĺbkové kontroly zamerané na činnosť prokurátorov na trestnom a netrestnom úseku a zo zistených pochybení je vyvodzovaná osobná zodpovednosť jednotlivých prokurátorov v rámci disciplinárneho konania. Boli vytvorené základné podmienky pre praktickú činnosť Úradu špeciálnej prokuratúry, Justičnej akadémie a národného člena v Eurojuste. Zástupcovia prokuratúry sa angažovali pri dokončení návrhu nového Trestného zákona a návrhu nového Trestného poriadku. Aj v roku 2004 pokračoval nárast nápadu vecí na prokuratúre vo všetkých agendách. Tomuto už viacročnému nárastu však nezodpovedajú personálne a finančné opatrenia, ktoré by mali zabezpečiť plynulý výkon pôsobnosti prokuratúry na všetkých jej stupňoch. Už v dôsledku doteraz vykonaných zmien v oblasti trestného konania a absencie adekvátnych opatrení zo strany štátu sú prokurátori a administratívni pracovníci zaradení na základných stupňoch enormne zaťažení. Určité riešenia boli v roku 2004 prijaté iba vo vzťahu k Úradu špeciálneho prokurátora. Ak súvislosti s aplikáciou nového Trestného zákona a najmä nového Trestného poriadku, ktoré ste prijali na tejto schôdzi, nebudú vypočuté naše žiadosti o reálne navýšenie tabuľkových miezd, nebude nové zákony možné plynulo aplikovať. Na základné zmeny je nevyhnutné prokurátorov, ale aj policajtov a sudcov riadne pripraviť, preto som dosť sklamaný z vášho rozhodnutia pri obidvoch schválených normách určiť ich účinnosť od 1. 1. 2006, nakoľko v tak krátkej legisvakančnej lehote je prakticky nemožné, aby sa orgány činné v trestnom konaní kvalitne pripravili na realizáciu týchto noriem. Ak na prokuratúrach prvého stupňa vládne enormná zaťaženosť, potom na zaťaženosť vyšetrovateľov polície v obidvoch formách vyšetrovania nemôžem nájsť adekvátny prívlastok. Prokurátor vykonáva dozor nad zachovávaním zákonnosti v prípravnom konaní, kde rozhodujúcim činiteľom pre kvalitu a rýchlosť prípravného konania je vyšetrovateľ. Na všetkých útvaroch vyšetrovania nie je dostatočný počet vyšetrovateľov a mnohí z tých, čo vo vyšetrovaní pôsobia, nemajú takmer žiadnu prax. Následkom je hromadenie rozpracovaných vecí, prieťahy v konaní, procesné pochybenia a neúčelné konania. Efektívnosť trestného konania nezáleží iba od jednej dobrej legislatívnej úpravy, ale jej rozhodujúcim faktorom je adekvátny počet odborne a technicky pripravených orgánov činných v trestnom konaní tak, aby mohli byť skutočne činnými orgánmi v trestnom konaní, a nie útrpnými orgánmi činnými v trestnom konaní. Ak sa pozriete na základné štatistické údaje, je jasné, že skladba spáchaných trestných činov sa v roku 2004 zásadným spôsobom nezmenila. Rozhodujúci podiel na trestnej činnosti majú aj naďalej trestné činy proti majetku, nasledujú trestné činy hrubo narúšajúce občianske spolužitie, trestné činy proti rodine a mládeži, kde sme zaznamenali najvýraznejšiu zmenu, a trestné činy proti životu a zdraviu a trestné činy proti slobode a ľudskej dôstojnosti. Za veľmi negatívny jav treba považovať tú skutočnosť, že v porovnaní s rokom 2003 vzrástol počet väzobne stíhaných osôb o 1 218, t. j. o 21,4 %. Chcel by som upriamiť vašu pozornosť aj na tú časť správy, ktorá hodnotí netrestnú oblasť činnosti prokuratúry, pričom je evidentné, že čoraz viac fyzických, ale aj právnických osôb sa domáha ochrany zo strany prokuratúry, čo signalizuje, že rozhodnutia jednak súdov, ale aj iných inštitúcií, obcí, samosprávnych orgánov a tak ďalej trpia právnymi vadami, ktoré musí v konečnom dôsledku konvalidovať až Najvyšší súd pri rozhodovaní o mimoriadnych dovolaniach generálneho prokurátora. Potešujúcim faktom v minulom roku bola činnosť registra trestov, ktorý spracoval a zaevidoval 1 220 218 dokladov, čo v porovnaní s rokom 2003 bolo zvýšenie o 432 000. Toto výrazné zvýšenie počtu bolo spôsobené najmä požiadavkami zákonov o štátnej a verejnej službe, pričom register trestov vykonával svoju činnosť v prijateľných materiálnych podmienkach a zrejme sa v budúcnosti nevyhneme jednak novelizácii zákona o registri trestov a jednak noriem na základe, ktorých sú registre trestov vyžadované. Dovoľte mi, aby som sa dotkol troška témy, ktorá nie je v správe o činnosti prokuratúry, nakoľko správu sme spracovávali až potom, čo bola kompletne odovzdaná do Národnej rady Slovenskej republiky. A je to zhodnotenie zistení prieťahov v súdnom konaní na základe opatrení zo správy o činnosti prokuratúry za rok 1999. Robím to, samozrejme, veľmi nerád, lebo hodnotím inštitúciu, za ktorú nie som zodpovedný, ale, bohužiaľ, sú to veci, ktoré by nemali trápiť len prokuratúru, ale aj celú verejnosť. A vás ako predstaviteľov celej verejnosti, ktorí ste vyšli z legitímnych volieb, by to malo trápiť tiež. K 15. marcu 2005 boli súdy Slovenskej republiky nečinné celkom v 1 601 veciach, z toho boli nečinné v 1 192 veciach prvostupňové súdy a v 409 veciach súdy odvolacie. Z tohto množstvo v 795 veciach súdy vôbec nekonali v obžalobách, pričom od prijatia obžaloby súdom vo všetkých týchto veciach uplynulo viac ako šesť mesiacov. Samozrejme, nie sú zaujímavé tie prípady, kde tá lehota je tesne nad šesť mesiacov, ale môžem vás ubezpečiť, že na súdoch sa nachádzajú také veci, kde sa nekoná päť až deväť rokov. Príčiny takéhoto stavu možno hľadať v dvoch bodoch, pričom prvý bod je objektívny stav, kde sudca nemôže vytýčiť pojednávanie, nakoľko svedkovia sa odmietajú zúčastniť pojednávania a nie sú využívané mechanizmy, ktoré by ich prinútili súdov sa zúčastňovať. V druhom bode je to neúmerná zaťaženosť prvostupňových súdov v jednotlivých veciach. Týka sa to takisto trestnej agendy, ako aj netrestnej agendy. A v konečnom dôsledku prichádza k tomu, že zložitejšie trestné veci sú odkladané takzvane do šuflíka, resp. sa posúvajú lehoty a radšej sa rozhoduje o jednoduchých veciach, ktoré vlastne takým čiarkovým systémom dokladujú činnosť sudcov. Samozrejme, toto nie je na všetkých súdoch a toto nie je u všetkých sudcov. Číselne najhoršie sú na tom okresné súdy v Trenčíne, ktoré prevzali agendu v rámci optimalizácie práva po Novom Meste nad Váhom, ďalej je to Okresný súd Prešov, ďalej je to Okresný súd v Martine, Okresný súd v Žiline, no a, samozrejme, Okresný súd v Bánovciach nad Bebravou, ktorý tiež prešiel pod okres Trenčín, kde sa nám vytvoril 300-tisícový konglomerát s jedným okresným súdom, naopak, zostali zachované konglomeráty s počtom obyvateľov 12 000 až 17 000, ktoré takisto majú okresný súd. Nie som presvedčený o tom, že optimalizácia, ktorá bola prijatá od 1. 1. 2005, prinesie v najbližšej dobe adekvátne pozitívny posun smerom dopredu a že tieto tzv. reštančné veci sa dožijú v najbližšom období svojho riešenia. Nespomínam to len tak čírou náhodou, ale chcel by som poukázať na rozhodnutia štrasburského súdu z nedávnej minulosti, spred dvoch týždňov, kde Slovenská republika bola v jeden deň „neúspešná“, kde poškodeným sťažujúcim sa na prieťahy v konaní bolo priznané odškodné vo výške 800 000 Sk, samozrejme, v eurách. Ak to takýmto spôsobom pôjde ďalej, môžeme si byť istí, že v najbližšej budúcnosti si bude musieť pán minister financií vytvoriť osobitnú kapitolu, ktorá bude mať zrejme názov pokuty a náhrady škôd. Vážené panie poslankyne a páni poslanci, na záver by som chcel uviesť opatrenia na zlepšenie činnosti prokuratúry, ktoré by sme chceli splniť v tomto a najmä v budúcom roku. Po prijatí a vstupe do účinnosti nových trestných kódexov musíme zabezpečiť odbornú pripravenosť všetkých prokurátorov na praktické zvládnutie trestného konania v nových podmienkach. To znamená, že máme učebný proces, na ktorý chceme využívať naše účelové zariadenia, kde by mali prejsť preškolení všetci prokurátori a právni čakatelia. V súčinnosti s Prezídiom Policajného zboru, nakoľko od ich práce sme najviac závislí, sa musíme podieľať na odbornej príprave aj týchto vyšetrovateľov a policajných orgánov, a to napriek tomu, že za nich nenesieme zodpovednosť. V súvislosti s prijatím nových trestných kódexov a neustálym nárastom agendy je potrebné, aby som požiadal vládu Slovenskej republiky o navýšenie tabuľkových miezd na každej prokuratúre v rozmedzí od dvoch až po troch prokurátorov, nakoľko musíte uznať jednu vec, prijatím nového Trestného poriadku prakticky celá zodpovednosť za trestný proces počnúc dokazovaním, realizáciou odklonov a počnúc dokazovaním na súde zostala ležať na pleciach prokurátora. Mali by ste sa alebo mali by sme sa spoločne zamyslieť, či za tejto situácie bude musieť ďalej pokračovať v neustálych debatách o tom, či prokuratúra má patriť pod ministerstvo spravodlivosti alebo nie. Ďalším bodom a ďalšou úlohou je pokračovať v personálnom a materiálnom dobudovaní Úradu špeciálnej prokuratúry a zabezpečiť jeho presťahovanie do Pezinka, čo sa momentálne deje. Samozrejme, názory na Úrad špeciálnej prokuratúry a Úrad špeciálneho súdu sú vo verejnosti, aj v laickej, aj v odbornej, rôzne. Ja sa ťažko môžem vyjadrovať k činnosti Špeciálneho súdu, ktorý vlastne doposiaľ žiadnu činnosť nevykonáva. Viem, aká je situácia na Úrade špeciálnej prokuratúry. Avšak musím skonštatovať, že sa skončilo obdobie personálneho náboru a budú naozaj pokračovať len výberové konania, a to len voči takým prokurátorom, ktorí naozaj budú mať absolútne schopnosti, aby mohli na tomto úrade pracovať. Jednoducho musíme pripraviť aj novelu zákona o prokuratúre, nakoľko v rámci sociálnej oblasti prešlo toľko zmien za 4 roky, že je veľmi nevyhnutné sa zaoberať týmito obidvomi normami. Bohužiaľ, ja pokiaľ nemám záruku v tom, že poslaneckými návrhmi sa pri prerokovávaní týchto zákonov nezmení ich podstata, tak s takýmto návrhom do parlamentu neprídem. Ďakujem vám veľmi pekne za pozornosť. (Potlesk.)