Fico, Robert, predseda vlády SR (2017-12-07):
Ďakujem za túto otázku, pretože málo o nej hovoríme a je dobrá príležitosť slovenskej verejnosti trošku priblížiť tento ambiciózny projekt. Ako určite viete, prezident Čínskej ľudovej republiky inicioval projekt vybudovania tzv. novej hodvábnej cesty a bolo to už v roku 2013. Projekt má dve hlavné časti, a to je námorná a suchozemská. Námorná trasa vedie z čínskeho pobrežia cez Juhočínske more, Indický oceán, Suezský prieplav a Stredozemné more symbolicky do Benátok. Samozrejme, aj táto námorná cesta má niekoľko variantov. Suchozemský variant vedie z Číny cez strednú Áziu a východnú Európu do západnej Európy a v tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že projekt má širokú podporu najvyššieho politického a štátneho vedenia Číny, pri každej príležitosti nám to pripomínajú. Kľúčovým termínom v rámci novej hodvábnej cesty je konektivita, teda spojenie. A ide nám o spojenie Číny so západnou Európou a priestorom, ktorý je medzi Čínou a západnou Európou. Nechcem teraz komplikovať ďalšie informácie, ale chcem ako príklad uviesť, že ak preprava kontajnerov z Číny na Slovensko trvá dnes po mori priemerne cez 50 dní, vlaková doprava to vie zvládnuť za 15 až 17 dní a keď bude vlakov viac, aj tento čas sa vďaka pravidelnej logistike má šancu skrátiť. Samozrejme, keďže ide o dopravu do západnej Európy, Slovensko nechce zostať v žiadnom prípade bokom. Preto vláda 11. apríla 2017 schválila materiál Koncepcia rozvoja hospodárskych vzťahov medzi Slovenskou republikou a Čínskou ľudovou republikou na roky 2017 – 2020 a osobitnú časť sme venovali práve implementácii projektu novej hodvábnej cesty. A k tomu aj viedlo nakoniec ako východisko memorandum o porozumení podpísané medzi Slovenskom a Čínou už v novembri 2015. Dámy a páni, my ponúkame, Slovenská republika, svoje prepravné a logistické kapacity pre aktívne zapojenie sa do tohto projektu. Viete, že prvý vlak prišiel do prekladiska, ktoré sa nazýva Dobrá, a je tam aj perspektíva, že by tento počet vlakov mohol byť podstatne vyšší. Ale chcem pripomenúť, že máme tu aj ďalší vynikajúci projekt, ktorý chce využiť širokorozchodnú a ktorý sa dotýka priamo Košíc. Spomeniem najmä intermodálny terminál Košice, to je prekládka medzi európskym a širokým koľajovým rozchodom. Čiže z Číny by to prišlo ku Košiciam, tam končí široká koľaj, tam by sa to celé preložilo na naše vlaky, na Cargo, a by to pokračovalo ďalej. Výstavba terminálu je pripravená na konci existujúcej širokorozchodnej železničnej trate v lokalite Košice – Haniska. Na terminál je vydané územné rozhodnutie, je spracovaná štúdia realizovateľnosti a nákladovo-výnosová analýza. Ďalej je to globálny, logistický a industriálny park, priamo nadväzujúci na terminál Košice, o rozlohe 560 hektárov. Ako viete, pán poslanec, jedná sa o projekt Košického samosprávneho kraja. Pre tento projekt bola spracovaná štúdia realizovateľnosti a úprava územného plánu mesta Košíc. Cieľom tohto projektu a súčasne aj zámerom je zlučovanie tovaru určeného do Ázie formou ucelených vlakov, čím by sa čiastočne riešila problematika ich malej vyťaženosti a s tým spojené zníženie nákladov na železničnú prepravu. Súčasťou tohto materiálu je tiež akčný plán, ktorý je už vypracovaný a bude predmetom rokovania vlády Slovenskej republiky v najbližšom období. Chceme teda maximálne využiť potenciál, ktorý v okolí Košíc je, a spomenul som dva projekty, ktoré budú mať podporu vlády. Ak to bude nevyhnutné, budú vyhlásené aj za strategické projekty s plnou podporou vlády Slovenskej republiky. My sme dokonca aj vymenovali splnomocnenkyňu vlády Slovenskej republiky pre vyjednávanie o ekonomickom páse hodvábnej cesty a námornej cesty, ktorou sa v júli stala štátna tajomníčka ministerstva financií pani Dana Meager. Tak vás poprosím, čokoľvek detailnejšie, keby ste sa obrátili na ňu, ale sme v tom maximálne aktívny. Ďakujem ešte raz za túto otázku, aspoň som mohol priblížiť podstatu tohto veľkého projektu.