M. Fronc, poslanec: (2009-11-03):
Aké je dodnes čerpanie eurofondov, ja to poukážem na kapitole rezortu školstva. To sú desatinové hodnoty z tej čiastky vyčlenené na roky 2007 až 2013. A tak by som tuná mohol povedať, že tie peniaze, ktoré majú vykryť rozpočet, majú zase s históriou mnoho spoločného, tak ako kedysi knieža Potemkin staval Potemkinove dediny, tak obávam sa, pán minister, že vojdete do histórie s názvom Počiatkove peniaze. V kapitole školstvo je naplánovaná suma 2 348 miliónov eur na rok 2010. Z toho však len 1 988 miliónov je zo štátneho rozpočtu. Zvyšné sú z eurofondov 360 miliónov a čo odtiaľ neviem dobre vyčítať zrejme aj z toho, ako ste by-passom zaviedli spoplatnenie externých študentov. Ale keď sa pozriete bližšie na tie tabuľky, tak s radosťou by ste konštatovali ako predstaviteľ školstva, aspoň jedna kapitola má nárast. Dočítate sa, že je tam nárast 178 miliónov eur. Len keď sa pozriete bližšie a pozriete si operačný program veda a operačný program vzdelanie 113 miliónov plus 55 miliónov eur odrátate, už ste na nule. Potom keď sa lepšie pozriete, poviete aspoň, šport tam je navýšený. Ale keď to zistíte, že 50 miliónov ide vlastne na štadión a že na šport v školách bude len štvrtina peňazí, ako bolo doteraz, a odrátate týchto 50 miliónov, už ste v červených číslach. Čiže to mi pripomína také žonglovanie s číslami, ktoré bolo známe za socializmu, že Slovák, v priebehu roka, písali si, zvýšil počet kabátov o 100 %. K svojmu starému obnovenému si kúpil ďalší a v Spojených štátoch Američan len o 30 %, k svojim desiatim kabátom si kúpil ďalšie tri. A toto je obdobné žonglovanie, 178 miliónov navyše, v skutočnosti, ako to vyzerá, si môžeme pozrieť v porovnaní toho, aký podiel z hrubého domáceho produktu robia výdavky na regionálne školstvo a na vysoké školstvo. Ja si  tu dovolím odcitovať, to nie sú moje slová, „ak sa má vzdelávací systém ďalej rozvíjať,  treba odstrániť dlhodobé zaostávanie jeho financovania. Vláda uplatní v školstve viaczdrojové financovanie s cieľom postupného dosiahnutia úrovne 5 % z HDP“, 5 % z HDP. Keď som v roku 2007 hovoril, že ako to, keď sa k tomu číslu nejako nepribližujeme, dostal som odpoveď, že však na to je celé volebné obdobie. Nuž ako sa k tomuto číslu v skutočnosti približujeme. Takže vysoké školy mali v roku 2009 0,79 % z HDP, v roku 2010 0,68 %. Regionálne školstvo v roku 2009 2,07 % , v roku 2010 1,93 % z HDP; 2,61 % je to spolu, keď všetko zrátam, čo cez tú kapitolu ide, tak to bude okolo 2,8 % z HDP. Ja si myslím, že sa tu objavila nová stratégia pohybu k tomu číslu 5 %, a to je pohyb raka, z opačnej strany sa budeme blížiť k 5  %. Jednoducho áno, je to pokles. Ako si dobre pamätám, a tu tiež chcem povedať, pretože to nie je len záležitosť pána ministra, ale aj verejnej mienky, keď sme boli vo vláde, keď sme každý rok zvyšovali minimálne o miliardu rozpočet vysokých škôl, o desatinu percenta, tak si pamätám, že pán rektor najväčšej Univerzity Komenského pán Gahér hovoril, že aj tak je to málo, štát nám ešte dlhuje 6 až 8 miliárd vnútorný dlh. Kde je dnes pán Gahér? Ja som ho nepočul povedať ani jedno slovo. Združenie miest a obcí Slovenska, keď sme vtedy zvyšovali prostriedky na regionálne školstvo, stále bolo málo. Zafinancovali sme, keď bola katastrofa, zafinancovali sme, keď sa ukazovalo, že treba ešte nájsť ďalšie peniaze na dofinancovanie miezd, normatívov z toho, čo bolo. Zo štátneho rozpočtu sme stavali telocvične, len na Orave ich bolo postavených šesť, opravovali strechy, okná a podobne. Jednoducho na porovnanie. V roku 2002 bola priemerná mzda 12,5-tisíca vtedy Sk, na konci 2006 bola 18 200. Dnes zase podiel tej mzdy v porovnaní k priemernej mzde sa zhoršuje. A tak sa tiež chcem opýtať, kde je dnes Združenie miest a obcí Slovenska, keď vo výbore som sa dopočul, že sú vlastne s rozpočtom spokojní. Ešte jedna vážna vec, ktorú si tu jednoducho nechceme uvedomiť. Mnohé veci sa vykrývajú z eurofondov. Aj v rozpočte, aj veci, ktoré sa dajú, mzdy sa nedajú vykryť z eurofondov, ale rozvoj školstva a podobne by sa dal vykryť. Áno, len ak počítam, tak keď skončia v roku 2013 eurofondy, tak zrazu budú chýbať len v rezorte školstva takmer 2 miliardy eur, 50 až 60 miliárd Sk. K tomu prísľubu, ktorý si myslím, že by sa už mohol naplniť, to znamená, aby bolo tých 5 % z hrubého domáceho produktu na školstvo 2013, to je ďaleká budúcnosť, ale mali by sme aspoň trochu v to dúfať. A k regionálnemu školstvu. To už zaznelo tuná, fakt je, keď sa pozriete do tabuľky, zistíte, že normatívy naozaj klesli a rozpočet na normatívy predstavuje 98 % toho, čo bolo v roku 2009. To znamená, že súčasne je záväzok vlády, že platy učiteľom sa zdvihnú o 2 %. Musím povedať, že predtým, ako to dokážete, skláňam hlavu, pretože to by asi ťažko dokázal aj Copperfield. Ale povedzme otvorene, to znamená, a to už zaznelo, že prepustíte a budete prepúšťať učiteľov. Vzrastie nezamestnanosť aj v tejto oblasti. Inak sa to dosiahnuť nedá. A pritom, a znova to chcem zopakovať, bol prijatý zákon, kde sa znížil počet žiakov v triedach. Zníženie počtu žiakov v triedach znamená nárast tried, to znamená nárast učiteľov. Najväčšie položky sú práve na platy. Z normatívov ide 85 % približne na platy učiteľov. Zvyšok sú energie a ešte nejaké drobnosti. Inými slovami, mali by ste zvýšiť počet učiteľov, aby ste dodržali to, čo ste urobili v zákone, v skutočnosti ich budete prepúšťať. Povedzte otvorene, aby to verejnosť vedela, aby sa na to pripravili, učitelia budú prepúšťaní. Dámy a páni, ja nedávam žiaden pozmeňujúci návrh. Nevidím tu dôvod robiť divadlo, urobil som to vo výbore, šmahom ruky sa to zmietlo zo stola, takže si nemyslím, že tu budete pokračovať inak. Ale musím povedať, že je to rozpočet, ktorý bude pre školstvo veľmi smutný a budú sa naozaj mimoriadne trápiť v tomto roku v školách, budú prepúšťať učiteľov. A to si myslím, že nie je dobré. Ďakujem pekne. (Potlesk.)