T. Bastrnák, poslanec: (2009-10-30):
Tento návrh rozpočtu je síce čisto matematická a hospodárska záležitosť, dopad niektorých jeho ukazovateľov však nám onedlho dokáže, že znamená vážnu hrozbu pre samosprávy. Pokles daňových príjmov je taký významný, že existujú výrazné obavy o zabezpečenie funkcie samosprávy. Daňové príjmy miest a obcí budú výrazne klesať už dva po sebe idúce roky a návrh rozpočtu nepočíta so žiadnymi opatreniami na stabilizáciu daňových príjmov miest a obcí. Zduženie miest a obcí Slovenska už tiež sformulovalo svoje výhrady, veď na rozdiel od snahy o celkovú konsolidáciu štátneho rozpočtu nedochádza ku konsolidácii rozpočtov miest a obcí. Na riešenie tohto problému považujem za potrebnú zmenu daňových zákonov, bolo by potrebné dosiahnuť stabilizáciu daňových základov dane z príjmov fyzických osôb, zároveň zmeniť zákon rozpočtom o určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve v prospech miest a obcí. Zmrazením výšky odpočítateľnej položky pre rok 2010 však vláda pomáhala, myslím si, že dosť alibisticky samosprávam na úkor občanov. Treba predchádzať možným finančným rizikám na zabezpečenie prevádzky samosprávy, samosprávnych inštitúcií a prekážkam miestneho rozvoja. Vonkoncom nie sme na konci svetovej hospodárskej krízy, v budúcnosti sa očakáva ďalší nárast počtu nezamestnaných, čo bude mať za následok ďalšie znižovanie príjmov obcí z podielových daní. Pre každého z nás je jasné, že nedostatok finančných zdrojov môže negatívne ovplyvniť aj čerpanie zdrojov z eurofondov, obce a mestá totiž musia projekty z fondov Európskej únie spolufinancovať z vlastných zdrojov. Práve preto považujem za vážny problém úmerným spôsobom obmedzovať možnosti samospráv, ktoré od štátu musia prevziať stále viac a viac povinností bez adekvátneho množstva finančných prostriedkov. Súčasná legislatíva samosprávam ukladá povinnosť mať vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet, štát však takúto povinnosť nemá, pričom paralelne s odsunom svojich povinností stále väčším spôsobom zaťažuje samosprávy. Táto skutočnosť v zákone ovplyvňuje nielen činnosť orgánov samospráv v sociálnej oblasti, ale aj inovatívne rozvojové projekty obcí a miest, tým pádom bude rozvoj mnohých obcí ešte dlhú dobu stagnovať. Pri hľadaní riešení treba sa seriózne zaoberať s návrhom ZMOS-u vo veci zmeny pomeru k prerozdeľovaniu výnosu dane z príjmov fyzických osôb. Vláda by mala o takomto návrhu uvažovať a paralelne by sa mohlo začať diskutovať aj o podiele z výnosu daní z príjmov právnických osôb pre samosprávu, ktoré v súčasnosti z týchto daní nedostávajú nič. V návrhu rozpočtu je prezentovaný zámer nezvyšovať dane, avšak makroekonomické východiská a rámce, z ktorých ministerstvo financií vychádzalo, sú aj podľa mňa až prehnane optimistické. Medzi odborníkmi sa hovorí o obavách aj ohľadom financovania deficitu a financovania dlhu, čo môže predĺžiť aj hospodársku krízu na Slovensku. V tejto súvislosti je zaujímavý aj fakt, o čom tu už bolo ináč hovorené niečo, a dúfam, že pán minister ešte nám to vysvetlí potom neskoršie, ako to sľuboval, že v dôsledku záverov správy v dlhodobej udržateľnosti verejných financií Európska komisia preradila preto Slovensko z druhej do tretej skupiny, kam patria krajiny s najväčším rizikom. A tento návrh rozpočtu by mal na to reagovať a pripraviť systém opatrení aj v oblasti verejných výdavkov. Ja nepodám žiadny návrh, ale to preto, lebo plne podporujem ten návrh, čo zanedlho, dúfam, podá pán poslanec Simon, čo bude dodatok k uzneseniu rozpočtu na 2009. Ďakujem vám pekne za pozornosť.