Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2015-03-12):
Ďakujem za slovo, pani predsedajúca. Vážený pán minister, vážené kolegyne, vážení kolegovia, vážení prítomní, úvodom chcem povedať, že vítam túto novelu zákona, súhlasím so zavedením minimálneho dôchodku. A tu je vidieť, že či ide o tú, alebo tú stranu, tak ako som ja ako minister mal tento inštitút zámysel zaviesť, ale nestihlo sa, tak som rád, že v tomto pokračuje a zrejme aj dovŕši túto prácu pán minister Richter. Zavedenie minimálneho dôchodku je, totižto znamená ďalšie zosilnenie princípu solidarity v I. pilieri. A ja osobne som zástanca princípu solidarity v I. pilieri, a nielen ja, ale aj pozícia strany SaS je v tomto rovnaká. Máme za to, aby I. pilier v prvom rade solidárne zabezpečil občanov na dôchodku vo vyššom veku a aby ich životná úroveň bola aspoň týmto spôsobom, aj keď je to veľmi relatívne, garantovaná. Dobre, to na úvod. Mám ale tri k tomu, dve k tomu výhrady a jednu poznámku, ktorá je vlastne totožná s tým, čo povedal môj predrečník Ľudo Kaník s tým, že ešte rozšírim ten pohľad na väzbu, na previazanosť medzi II. pilierom a zavedením minimálneho dôchodku. Takže k tým dvom výhradám. Je jasné, že sa môžme baviť o tých technikáliách, ako sa má presne zaviesť minimálny dôchodok, aký má byť ten nárok, aký má byť ten výpočet. Čiže ja nepôjdem do nejakých, v podstate nejakých, v podstate žabomyších vojen, že či tých rokov má byť 30, 35, alebo niektorí hovoria, že 25. Teraz vlastne, ak som správne rozumel, tak Ľudo Kaník hovorí, že minimálny dôchodok má byť vlastne pripočítavaný už pri pätnástich rokoch, ak som správne rozumel, alebo niečo v tom duchu, hej. Takže ten názor, koľko rokov má mať občan dôchodkového poistenia, samozrejme, môžme sa o tom baviť. Môj názor je, že tých 30 rokov je v podstate vcelku primeraná doba a určite nebudem v tejto veci predkladať nejaký pozmeňovací návrh v druhom čítaní. Čiže s týmto by som teda si dovolil vyjadriť súhlas. Čo ma ale, čo ma ale trochu ruší na tomto inštitúte 30 rokov, je to, že nerozlišujeme v zákone alebo v návrhu zákona, či ide o 30 rokov, ako povedal by som, zaplatených samotným tým občanom, tým poistencom. To znamená, 30 rokov dôchodkového poistenia získaných povinným dôchodkovým poistením zamestnanca alebo samostatne zárobkovo činnej osoby, prípadne zaplatením dobrovoľného dôchodkového poistenia z vlastných prostriedkov. A nerozlišuje sa teda medzi povinným, resp. dobrovoľným zaplatením odvodov a tým, kedy dôchodkové poistenie vlastne platí za poistenca štát. Čiže ide o rodičov, ktorí sa starajú o dieťa vo veku do 6 rokov, za ktorých platí dôchodkové poistenie štát, a určitej skupiny osobných asistentov alebo osôb, ktoré poberajú peňažný príspevok za opatrovanie. Ja som rád, že štát platí dôchodkové odvody za tieto skupiny ľudí, to nespochybňujem, aj keď sa, samozrejme, tiež môžeme baviť, či by to nemohlo byť trošku inak a podobne, ale nechajme túto debatu. Ale myslím si, že pri zavedení minimálneho dôchodku by sa predsa len malo rozlíšiť, či ide o rok dôchodkového poistenia, ktoré si človek sám zaplatil, alebo či ide o rok dôchodkového poistenia, ktorý za občana zaplatil štát. A nechcem to povedať na plné ústa, ale asi tušíte, čo sa mi tlačí na jazyk v tejto súvislosti. Pretože tu už ten rozmer solidarity začína podľa môjho názoru prekračovať svoje rozumné hranice. Aby teda niekto mal nárok nielen na dôchodok za to, že nerobil, ale vychovával – zdôrazňujem slovíčko vychovával – deti, a ešte k tomu aby mal dokonca nárok aj na minimálny dôchodok. Ja sa všetkými svojimi silami snažím reagovať na ten hoax, ktorý chodí už niekoľko rokov po internete, že dlhodobo nezamestnaný občan, ktorý nikdy v živote nič nerobil, má vypočítaný dôchodok z priemernej mzdy, čo je absolútny nezmysel. Neviem, odkiaľ sa to tu vzalo, ale úspešne sa táto fáma šíri a častokrát ma ľudia konfrontujú s tým, že je to fakt? Že nezamestnaný má vypočítaný dôchodok z priemernej mzdy?! A ja vždycky poviem: Nie, to je úplná hlúposť, niekto to šíri, neverte tomu, to je nezmysel. Lenže teraz táto fáma v podstate nadobudne reálne kontúry, lebo nebude to síce dôchodok vyrátaný z priemernej mzdy, ten by sa pohyboval niekde na úrovni povedzme 400 eur. Ale tu nejaká ženička, ktorá vychovala – zdôrazňujem slovíčko vychovala – osem alebo deväť, alebo desať detí, bude mať dôchodok na úrovni 300-320 eur. Čiže nie 400, ale povedzme 300 alebo 320. Je toto naozaj správne? Môj názor je ten, že tieto roky, kedy za občana platil dôchodkové poistenie štát, by mali byť zarátané tak akosi pomenej, napríklad v polovičnej výške. Ja keď si spomínam na diskusiu, ktorú sme v týchto veciach už pomerne dávno viedli s pánom štátnym tajomníkom Burianom, je to možno rok, možno rok a pol, je to už naozaj dosť dávno, ale tam táto myšlienka celkom jasne zaznela. Čiže ja som tak trošku očakával, hoci teda prešlo veľa vody dolu Dunajom, nad ktorým sme vtedy sedeli, že sa to prejaví do tohto návrhu, ale nie je to tam. Čiže je úplne jedno, či ide o rok dôchodkového poistenia, kedy zaplatil za poistenca štát, alebo či je to rok, ktorý si zaplatil ten občan sám z povinného alebo prípadne z dobrovoľného poistenia z vlastného vrecka. No a teraz, teraz ešte k tej druhej ďalšej veci, ktorú chcem trošku skritizovať, a možno by sme sa mohli za ten mesiac zamyslieť. Za rok dôchodkového poistenia sa považuje na tieto účely taký rok, kedy osobný mzdový bod dosiahne výšku aspoň 0,241. Hovorím to z hlavy, tak sa možno v tisícinke mýlim, 0,241. (Reakcia ministra.) Je to tak, dobre, ďakujem. Čiže to je vlastne, to je vlastne hodnota vypočítaná tak, že ak by ten občan celý rok platil odvody – počúvajte pozorne – zo sumy životného minima, tak sa mu ten rok zaráta. Alebo inými slovami, keď si predstavíte pre zjednodušenie, ak občan bude platiť odvody zo sumy aspoň 200 eur mesačne každý mesiac, čiže zhruba životné minimum, tak sa mu tento rok na tieto účely započíta. No ja som si urobil pár cvičných prepočtov, ako nebudem to hovoriť úplne presne, to nemá ani význam, ale v podstate to znamená z pohľadu toho, že čo je to dôchodok, čo je to ten súčasný malý dôchodok a ako sa mu teda navýši na ten navrhovaný minimálny dôchodok, že vlastne ak niekto odrobí, alebo teda získa 30 rokov dôchodkového poistenia, tak podľa mojich takých nie možno celkom presných výpočtov mi vyšlo, že rovnaký dôchodok bude mať ten, kto bude si platiť odvody z 200-eurového základu mesačne, a rovnaký ten, kto si bude platiť odvody s osobným mzdovým bodom 0,8 približne, čo vlastne znamená pri výške mzdy priemernej 824, no teraz to naozaj z hlavy rátam, nejakých 650 eur. Čiže čo som tým chcel povedať? Pri tridsiatich rokoch dôchodkového poistenia dostanú rovnaký dôchodok dvaja občania, jeden bude mať celých tých 30 rokov 200-eurový vymeriavací základ a druhý bude mať tých 30 rokov ako v dnešných cenách a tak ďalej 600- alebo dokonca 650-eurový vymeriavací základ. Čiže inak keď to poviem, tak všetci tí, ktorí budú mať 30 rokov poistenia a budú mať základ v rozmedzí od 200 do 650 eur mesačne, dostanú úplne rovnaký dôchodok. Takto to jednoducho vychádza. A v prípade, že by išlo o občana, ktorý má 40 rokov dôchodkového poistenia, tak ak som to dobre rátal, tak tam je to rozpätie od 200 po približne 500-550 eur. Čiže je jedno, či platím odvody z 200 eur, alebo z 550, dostanem rovnakú sumu. No a teraz je teda na diskusiu, či toto je správna miera solidarity. Kolegovia, zamyslite sa. Ja si sám neviem dať odpoveď, či je to tá správna miera solidarity, ale ešte raz vás upozorňujem, že tento návrh hovorí o tomto. Či mám 200-eurový základ, alebo 650-eurový základ, dostanem pri 30 odrobených rokoch rovnaké peniaze na dôchodku. Či mám 200 eur, alebo 550 mesačne, ak som odrobil 40 rokov, dostanem rovnaký dôchodok. Je to správne? Odpoveď je ťažké hľadať, ale ja túto otázku aspoň takto symbolicky kladiem, aby sme sa nad tým za ten mesiac potenciálne zamysleli. No ale teraz čo to, no ja si neodpustím pri takejto filozofii, čo to potom vlastne znamená? Tak znamená to napríklad to, že ak dnes nejaký spoločník v eseročke, ktorý žije z toho, že má tú eseročku a nejako z nej si ťahá peniažky a neplatí si dôchodkové poistenie, ak si toto spočíta a zváži, že mu stačí zamestnať sa v tej eseročke svojej za 200 eur mesačne, tak v podstate pri takomto zamestnaní sa za 200 eur mesačne mu vyjde nárok na relatívne slušný, keď to bude 40 rokov hypoteticky, tak 320-eurový dôchodok v tých dnešných cenách. Je toto správne? Druhá taká podotázka, ktorá mi ďalej z toho vyplýva. Pán minister, keď sa vrátim dva roky dozadu, keď ste pred dvomi rokmi tvrdili, že je potrebné zvýšiť odvody živnostníkov, je potrebné zvýšiť ten minimálny vymeriavací základ zo 44 na 50 % priemernej mzdy, aby mali slušný dôchodok, tak vlastne z dnešného pohľadu dnes platia živnostníci odvody z minimálneho základu 412 eur. Keby nedošlo pred dvoma rokmi k tomu zvýšeniu, nemám to vyrátané presne, len z hlavy poviem, tak by ten základ bol povedzme 360 eur. Z pohľadu toho, že čo ten živnostník, ktorý by bol hypoteticky celý čas živnostníkom, dostane na dôchodku, tak dostane úplne rovnakú sumu. Pretože či 360-eurový základ, alebo 412-eurový základ, vyjde mu tak ako tak úplne rovnaký minimálny dôchodok. Čiže necítite sa tak, že ste oklamali vtedy živnostníkov pred tými dvoma rokmi, keď ste im toto, resp. keď ste takto argumentovali? Dostanú rovnaký dôchodok, či platia z 360, alebo z tých reálnych súčasných 412. Čiže to je ďalšia otázka, ktorú dávam do diskusie. No a teda posledná vec je II. pilier. Tak ako to kolega Ľudo Kaník povedal, mal to šťastie, že sa zapísal skôr, tak to povedal nahlas skôr ako ja, znamená toto zavedenie minimálneho dôchodku vlastne to, že tí, ktorí majú pomerne nízky príjem a ktorým teda bude dorovnávaný dôchodok do minimálneho dôchodku, u nich je absolútne jedno, či budú len v I. pilieri, alebo či budú v I., alebo v II., pretože ten dôchodok budú mať dorovnaný do toho minimálneho. Pozor, beriem späť to „absolútne jedno“. Nie je to absolútne jedno. Pretože ak niekto bude v II. pilieri a ktorý teda rizikovo zainvestuje, ale s výnosom, napríklad cez indexový fond, a stane sa, že ten druhopilierový dôchodok bude pomerne vyšší, tak ten na tom získa, že bude v II. pilieri. Ak sa stane, že v tom II. pilieri mu tá pomerná časť dôchodku vyjde naozaj menej pri tom porovnávaní, čo je lepšie, ak mu to vyjde menej a ak by ste teda o ňom vyhlasovali, čo zrejme aj budete robiť teraz pri tej nejakej propagande, že treba vystúpiť z II. piliera, ak budete teda vyhlasovať, že mu vyjde dôchodok horší, nevyjde. Pretože aj keby mu tá pomerná časť z II. piliera vyšla horšie, tak mu ten dôchodok štát dorovná na minimálny úplne rovnako, ako keby v II. pilieri nebol. Ešte raz, aby bolo jasné, čo som povedal. Ak máme dvoch ľudí, ktorí majú relatívne nízky príjem a sú už jednou nohou na dôchodku, po zavedení minimálneho dôchodku ten, čo bude len v I. pilieri, dostane rovnakú sumu ako ten, čo je aj v I., aj v II. pilieri; a ten II. pilier mu naozaj vyšiel horšie. Pretože hoci mu vyšiel horšie, štát mu to dorovná do rovnakého minimálneho dôchodku. Čiže vyháňať ľudí z II. piliera s odôvodnením, že vy máte nízke príjmy a choďte odtiaľ preč, lebo sa vám to neoplatí, je po zavedení minimálneho dôchodku veľmi falošný argument . A dúfam, že ho ja osobne od nikoho, či je to z opozície, či je to z vládnej strany, nebudem počuť, pretože ak ho počuť budem, automaticky toho, kto to bude tvrdiť, označím za klamára! Pokiaľ ide o ten výpočet, ja sa vrátim k tomu, čo som hovoril pred piatimi minútami. Toto vlastne znamená, toto zavedenie a nastavenie minimálneho dôchodku vlastne znamená, že ak má niekto odrobených 40 rokov, tak až do príjmu približne 560 eur mesačne je to pre neho tým pádom jedno, či bude len v I. pilieri, alebo v I., II. Ak ale bude v II. pilieri, tak možno, ak teda bude mať to šťastie pri tom rizikovom investovaní, napríklad cez indexový fond, ktorý vynáša za posledné roky dokopy 50 %, to dávam do pozornosti tým, ktorí ma počúvajú, môže sa ľahko stať, že ten výnos z II. piliera bude naozaj vyšší a získa na tom II. pilieri. Stratiť nemôže. Pretože keby aj tá druhopilierová suma bola nižšia, bude to mať dorovnané do minimálneho dôchodku rovnako, ako keby bol len v pilieri prvom. Ďalšia výhoda, na ktorú naši občania počúvajú, je možnosť dedenia. Čiže keď som povedzme zamestnanec vo veku 58 rokov, 4 roky pred dôchodkom, a mám plat 550 eur mesačne a doteraz som v II. pilieri nebol, tak takému občanovi sa oplatí vstúpiť do II. piliera teraz, keď ste ho otvorili od nedele, pozor, od nedele je II. pilier otvorený, to neznamená, že len treba vystupovať, to znamená, že treba aj vstupovať, keď sa mi to oplatí. Mať 58 rokov a mať príjem 550 eur mesačne, vstupujem do II. piliera. Prečo? Preto, lebo viem, že môj dôchodok vo výsledku v 62 rokoch bude rovnaký, aj keď v tom II. pilieri budem alebo nebudem. Ale ak sa mi stane tá smola, že sa toho dôchodku nedožijem, tak to, čo si stihnem našetriť v II. pilieri, zdedia moji potomkovia. Kdežto keby som zostal len v I. pilieri, tak o žiadnom dedení, samozrejme, nie je reč. Čiže, pán minister, gratulujem, podarilo sa vám vlastne presadiť, alebo zrejme sa vám podarí presadiť vážny argument pre to, aby aj tí ľudia, ktorí majú nízke príjmy, zostali v II. pilieri, resp. tí, ktorí tam ešte nie sú, aby tam behom tých troch nasledujúcich mesiacov vstúpili. Ďakujem. (Potlesk.)