P. Hrušovský, predseda NR SR: (2002-11-13):
I. Kiňo, poslanec: Vážený pán predseda, vážený pán premiér, vážené dámy, vážení páni, dovoľte mi, aby som v príspevku reagoval na niektoré state a časti programového vyhlásenia vlády. V prvom rade by som si dovolil takú poznámku: Táto vláda sa pasuje za reformnú, pravicovú, odmieta kontinuitu s predchádzajúcou vládou, ktorá sa takisto pasovala za vládu reformnú. Mám taký pocit – aj z tých téz, ktoré boli formulované v programovom vyhlásení –, že nie je ani reformná, ani vláda pravicová. Pretože nepoznám pravicovú vládu na svete, ktorá zvyšuje deficity, ktorá výpadky vo svojej práci rieši tým, že zvyšuje dlhy štátu, bezdôvodne zvyšuje platy štátnym zamestnancom, ktorí pracujú pre vládu, bezdôvodne míňa peniaze daňových poplatníkov do takých rezortov, ktorých funkčnosť a činnosť je prinajmenšom pochybná. V časti, tej prvej, kde sa hovorí o demokratickom štáte alebo o niečom podobnom, chýba mi jedna zásadná vec. Na ilustráciu. Krajiny Európskej únie alebo najrozvinutejšie štáty nie sú bohaté preto, že sú demokratické, ale sú bohaté preto, že sú kapitalistické. Preto sa pýtam vlády, čo v programovom vyhlásení hovorí o tom, že na Slovensku bude viacej kapitalizmu, bude viacej slobodného trhu, bude viacej osobnej slobody, a akým spôsobom sa chce zbaviť kartelizácie, socializácie a všetkých tých marxistických nezmyslov, ktoré sú tam definované. V uplynulom štvorročnom období sme boli svedkami absolútneho chaosu, pretože tzv. pravo-ľavá vláda alebo koalícia pracovala nesystémovo, nekoncepčne a výsledkom toho je tá ekonomická a sociálna situácia na Slovensku, akej sme v súčasnosti svedkom. Programové vyhlásenie vlády je kreované na štyri roky, t. j. zahŕňa kľúčové historické okamihy pre Slovenskú republiku – vstup do Európskej únie a NATO. Z tohto pohľadu absentuje v programovom vyhlásení vízia a určitá doktrína pre Slovensko z hľadiska členstva do Európskej únie. Napríklad v časti A. Makroekonomika a verejné financie sa uvádza: „Prirodzeným krokom v napĺňaní integračných ambícií Slovenska je vstup krajiny do Európskej menovej únie.“ Zdôrazním to slovo „Európskej menovej únie“. „Vláda v úzkej spolupráci s centrálnou bankou pripraví stratégiu nevyhnutných krokov vedúcich k dosiahnutiu tohto cieľa. Vláda zároveň uskutoční všetky potrebné opatrenia, aby Slovensko v prípade priaznivého vonkajšieho ekonomického prostredia plnilo podmienky na vstup do Európskej menovej únie do roku 2006.“ Dovoľte mi pristaviť sa pri tomto vyhlásení vlády. Dovolil by som si upozorniť na jeden zásadný fakt pre Slovensko z hľadiska členstva v Európskej únii a v Európskej menovej únii, je mimoriadne dôležité dosiahnuť približovanie sa krajinám Európskej únie. Kľúčovou je teda konvergencia slovenskej ekonomiky k Európskej únii, pričom však nie je natoľko dôležitá nominálna konvergencia, ktorú vyjadrujú jednotlivé maastrichtské kritériá, ako reálna konvergencia. Pod reálnou konvergenciou je definované znižovanie rozdielov v hrubom domácom produkte na obyvateľa medzi jednotlivými krajinami. Ako ďalšie ukazovatele možno spomenúť približovanie životnej úrovne, prípadne miera nezamestnanosti alebo zamestnanosti. Reálna konvergencia znamená nevyhnutný predpoklad na konkurencieschopnosť slovenskej ekonomiky v podmienkach Európskej únie. Rád by som pripomenul, že Slovenská republika dosahuje na základe parity kúpnej sily približne 48 % priemeru Európskej únie a produktivita práce dosahuje len niečo okolo 43 %. Tieto čísla sú dostatočne alarmujúce z hľadiska vágnych a nič nehovoriacich proklamácií vlády o vstupe Slovenska do Európskej únie v roku 2004. V prípade, ak sa Slovensko pripojí do Európskej únie ako krajina s rozdielnou ekonomickou úrovňou, nebude schopná stlmiť negatívny ekonomický vývoj bez rozsiahlych finančných transferov. Ako príklad by som uviedol príklad východného Nemecka, bývalého „ostbloku“. Otázkou zostáva, či samotná krajina bude mať dostatok finančných prostriedkov na takéto finančné transfery. Pretože podľa Agendy 2000 je rozsah príspevkov zo štrukturálnych a sociálnych fondov limitovaný maximálne 4 % HDP z krajiny príjemcu. Ďalším limitujúcom faktorom pre finančné transfery bude samotné plnenie maastrichtských kritérií. Je potrebné si uvedomiť, že vstup do Európskej menovej únie môže nasledovať minimálne po dvoch rokoch po vstupe Slovenska do Európskej únie. Slovensko musí pritom splniť pre vstup dve nevyhnutné podmienky. Splniť konvergentné maastrichtské kritériá pre vstup do Európskej menovej únie a minimálne dva roky pred vstupom musí byť Slovensko členom mechanizmu výmenného kurzu RMI 2 a nesmú nastať prudké výkyvy v menovom kurze krajiny. Európska komisia aj významní ekonómovia vystríhajú tranzitívne krajiny pred predčasným vstupom do menovej únie. Mala by tam vstupovať krajina s podobnou ekonomickou úrovňou, ako je krajina v menovej oblasti, s podobnou štruktúrou hospodárstva s približne rovnakou produktivitou práce. V prípade, ak by do Európskej menovej únie vstúpila krajina s rozdielnym ekonomickým vývojom, môže to mať negatívne dôsledky. Treba si veľmi jednoznačne uvedomiť, že členstvom v tejto organizácii stratí Slovensko jeden dôležitý nástroj hospodárskej politiky, ktorý sa aj v súčasnosti pomerne intenzívne využíva, a tým je suverénna menová politika. To znamená, ako člen eurozóny Slovensko stratí nezávislú menovú politiku a možnosť využiť pohyblivý kurz meny. Sú to dva významné nástroje, ktoré môžu prispieť k čiastočnému zmierneniu ekonomickej nerovnováhy. V súčasnosti sme svedkami pomerne dramatického vývoja na našom devízovom a korunovom trhu, keď koruna posilňuje, všetci exportéri sú nešťastní, zvyšuje sa schodok platobnej bilancie. Účasť v eurozóne by mala byť teda až záverečným krokom vyjadrujúcim dovŕšenie integrácie do Európskej únie. Predčasné prijatie euro by mohlo mať negatívne dôsledky pre Slovensko aj v prípade neúspešného plnenia maastrichtských kritérií. V tejto súvislosti by som si dovolil ešte upozorniť na ďalšiu negatívnu situáciu, ktorá by mohla nastať. Vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie sa však očakáva nárast cenovej hladiny a vyšší rast spotrebiteľských cien. Z krajín strednej a východnej Európy má Slovensko najnižšiu úroveň cenovej hladiny, čiže je naozaj diskutabilné, do akej miery vstup do Európskej únie urýchli rast cenovej hladiny, čo môže byť sprevádzané vyššími verejnými výdavkami v oblasti sociálnych transferov. V programovom vyhlásení vlády mi chýba aj v tejto súvislosti, o ktorej som doteraz hovoril, smerodajná hodnota pre ekonomický rast. Pretože ekonomický rast krajín by sa mal pohybovať vo výške, ktorá predstihuje o dva až tri body rastovú dynamiku Európskej únie, a takýto rast by mal prispieť k odstráneniu medzery v ekonomickej úrovni medzi kandidátskymi krajinami a členskými krajinami Európskej únie. V predloženom dokumente nie je ani zmienka o tomto významnom parametri. Dynamicky naštartovaný rast ekonomiky na základe reštrukturalizácie ekonomiky by mal tvoriť východiskový predpoklad na to, aby ekonomika Slovenska nebola pri vstupe ohrozená silnejšou konkurenciou. To znamená, jednoznačne štrukturálne ekonomické reformy sa stávajú kľúčovým pre vstup do Európskej únie. Autori predloženého vyhlásenia si zrejme tento fakt neuvedomujú. Chýba mi tu precizovaná oblasť reštrukturalizácie ekonomiky, cez ktorú by sa mal sanovať negatívny dosah otvorenej ekonomiky na Slovensku. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)