Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2022-12-13):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, ctené kolegyne, kolegovia, no začnem asi tým, že mal tu sedieť, samozrejme, pán minister financií. No nesedí tu, rieši asi dôležitejšie veci a toto je práve to, čo nás dostalo do situácie, o čom budeme hlasovať dnes o jedenástej, že jednoducho takéto jednotlivé drobné veci, ktoré sa ale stále a stále opakujú, potom smerujú vlastne k obrovskému, veľkému problému. Kolegynky, kolegovia, ja som v podstate rád, že je tu minister spravodlivosti, pretože momentálne rokujeme o cca 105. skrátenom legislatívnom konaní v tomto volebnom období. Sto piatom. V predchádzajúcom volebnom období za štyri roky ich bolo 28. A to, prosím, teraz nechválim predchádzajúcu vládu. Aj za predchádzajúcej vlády tu boli kadejaké halušky, zďaleka tých 28 skrátených legislatívnych konaní v predchádzajúcom volebnom období neboli všetky zmysluplné. Ale teda bolo ich len dvadsať osem. No ale, bohužiaľ, zase raz aktuálna vláda dotiahla niečo k absolútnej dokonalosti, fakt 105 skrátených legislatívnych konaní za necelé tri roky je extrém. V minulom volebnom období to vychádzalo sedem na rok. Dnes my na tejto schôdzi len teraz budeme preberať vlastne tri, nejaké sme už mali, päť alebo šesť len na tejto jednej schôdzi. My na jednej schôdzi parlamentu sme prebrali alebo preberieme toľko skrátených legislatívnych konaní, ako za celý rok v minulom období. Pýta sa ešte niekto, kde je problém? No tu je problém, pretože tie skrátené legislatívne konania sa, proste vznikajú, vznikajú pri tom problémy. Ale však poviem podrobnejšie. (Zaznievanie gongu.) Čo sa týka, čo sa týka týchto skrátených, no problém je to napríklad už len tým, že pani prezidentka v svojej, stave, v správe o stave republiky musela to spomenúť, ako veľa ich je. Takisto včera či predvčerom, myslím včera, včera odišla Republiková únia zamestnávateľov z rokovania tripartity, pretože jednoducho neplatia dohody, proste robia sa skrátené legislatívne konania bez, bez vôbec debaty s tými, koho sa dotýkajú, bez možnosti riadneho, riadneho teda posúdenia, riadneho pripomienkovania. Aj teraz my sa v podstate bavíme o jednej jedinej firme na Slovensku, ja ju spomeniem, je to Slovnaft. Nikto sa s nimi nebavil. My ideme prijímať obrovský, obrovský zákon, ktorý bude mať na nich zásadný dosah. S nimi sa nikto nebavil. Ale vráťme sa pár slov možno k tomu samotnému skrátenému legislatívnemu konaniu. Skrátené legislatívne konanie možno uplatniť iba za mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd alebo bezpečnosti, alebo ak hrozia štátu značné hospodárske škody. Národná rada sa môže na návrh vlády uzniesť na skrátenom legislatívnom konaní o návrhu zákona teda v takomto prípade. Pomerné rozšírenie, pomerne rozšírené pri použití skráteného legislatívneho konania je teda odôvodňovanie hroziacimi hospodárskymi škodami, keď argument vychádza z predpokladu, že ak zákon nebude v rýchlosti prijatý, štát utrpí obrovské finančné straty. Ešte jedna možnosť. O skrátenom legislatívnom konaní môže Národná rada rozhodnúť aj vtedy, ak si rozhodnutie Rady bezpečnosti Organizácie Spojených národov o akciách na zabezpečenie medzinárodného mieru a bezpečnosti vydané podľa článku 41 Charty Organizácie Spojených národov vyžaduje neodkladné prijatie zákona. Potrebu a vážnosť prijatých noriem v skrátenom legislatívnom konaní podčiarkuje aj tretí odsek ustanovenia § 89, ktorý pri jeho použití odstraňuje určité obmedzenia legislatívneho procesu. Čiže skrátené legislatívne konanie nevyžaduje doručenie písomností slúžiacich ako podklady pre rozhodnutie poslancom najneskôr 24 hodín pred začatím rozpravy. Návrh takéhoto zákona nemusí byť zverejnený na webovom sídle Národnej rady najmenej 15 dní pred schôdzou Národnej rady, na ktorej sa uskutoční jeho prvé čítanie. Odpadáva aj lehota na prerokovanie návrhu zákona, ktorá by v riadnom legislatívnom konaní nesmela byť kratšia ako 30 dní. Nie je potrebné tretie čítanie. Ak boli schválené pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy a odpadáva 48-hodinová minimálna lehota na doručenie spoločnej správy výborov alebo informácie od spoločného spravodajcu na rokovanie o návrhu zákona. Všetky tieto opatrenia majú za normálnych okolností, teda keď je skutočne dôvod, majú teda za úlohu zefektívniť proces prijímania zákona, aby mala Národná rada možnosť rýchlej reakcie na zákonom vymedzené extrémne situácie. Zároveň však my všetci zákonodarci by sme mali dôsledne dbať na to, aby sa tento inštitút nezneužíval, pretože tak ako piloti vymieňajú výšku za rýchlosť a má to svoje hranice, my zasa vymieňame kvalitu prijatého zákona za rýchlosť jeho prijatia a reálne hrozí, aj teraz nám reálne hrozí, že môžeme urobiť viac škody ako úžitku. Bohužiaľ, sme zasa v situácii, keď v skrátenom legislatívnom konaní neriešime nejakú novú situáciu. Riešime situáciu, ktorá vznikla 24. 2. 2022, to znamená začiatkom vojny na Ukrajine, a asi si spomínate, pretože nám to tu leží už nejaké mesiace, zákon o dani z ropy, ktorý mal riešiť mimoriadne zisky, resp. windfall výhodu našej rafinérie, je v pléne už asi pol roka. Je presúvaný zo schôdze na schôdzu. Dávno mohol byť prijatý a dnes sme mohli hodnotiť, či domáce riešenie napĺňa toto európske nariadenie, ktoré vlastne ideme teda aplikovať teraz. Pretože aj to nariadenie samotné dáva možnosť zachovania národného riešenia, len teda sa musí skúmať, či parametre musia, či teda spĺňajú tie parametre toho národného riešenia toto, toto európske. My sme ako súčasť koalície už vtedy, teda keď ten zákon prišiel, súhlasili so zavedením dane z ruskej ropy s tým, že sme navrhovali zníženie dane z pridanej hodnoty z pohonných hmôt alebo zníženie spotrebnej dane z benzínu a nafty. Dôvod bol jasný, chceli sme, aby táto výhoda, ktorá v tom čase bola akoby jedinou výhodou zo situácie, že prebieha konflikt na Ukrajine, sa presunula priamo k ľuďom. Teda aby ten mimoriadny zisk, ktorý dokázal vytvoriť Slovnaft, áno, dokázal, aby sa táto výhoda presunula priamo k ľuďom, k občanom Slovenska, ktorí už vtedy trpeli práve nárastom či už cien samotných pohonných hmôt, alebo teda cez infláciu nárastom všetkého ostatného. Nechceli sme, aby sa financie stratili v bezodnej štátnej kase, no namiesto toho, aby sa našlo zmysluplné kompromisné riešenie. Minister Matovič sa zaťal a zákon donekonečna presúval. No možno nám to niečo pripomína, že? Aj aktuálnu situáciu. Ešte to zopakujem. Presne sa skladá táto veľká, zložitá z takýchto rôznych malých, ktoré sa za celé dva, dva a pol roka neustále opakovali. No čiže kompromisné riešenie sa nenašlo, zákon o dani z ruskej ropy zostal neschválený, no a máme tu zasa druhý extrém, lebo teda už bolo nejaký čas dozadu prijaté európske nariadenie a bum, prišlo skrátené legislatívne konanie a teraz žiadosť ministerstva financií o to, aby teda toto riešenie bolo zasa v horizonte pár dní prijaté. Mňa mrzí, že to takto proste hovorím pánovi ministrovi spravodlivosti, tu mal, ešte raz to poviem, fakt sedieť minister financií pán Matovič, ale ospravedlňujem sa, fakt to nepatrí vám. To patrí pánovi ministrovi financií. No. Takže z môjho pohľadu aj tento konkrétny návrh na skrátené legislatívne konanie nespĺňa parametre dôvodnosti. Aktuálny návrh a jeho „potreba“ je len dôsledkom dlhodobého, dlhomesačného neriešenia situácie, je dôsledkom svojvoľnosti ministra financií a je dôsledkom chýbajúcej vízie v jeho práci. A ja to poviem, ale aj zdravého rozumu, lebo za chvíľku uvidíte prečo. Pár slov si dovolím ku samotnému návrhu zákona, však viacej v prvom čítaní. Som presvedčený, že tento zákon má v sebe určité prvky retroaktívnosti, prináša vážny zásah do predvídateľnosti podnikateľského prostredia. Áno, Európska komisia tvrdí, že riešenie je okej, aj ja, samozrejme, vnímam mimoriadnu situáciu s energiami, takže v súlade aj s naším postojom k pôvodnému návrhu o dani z ruskej ropy si vieme predstaviť nejaké riešenie, ale treba vnímať, že toto riešenie fakt robí nepredvídateľným podnikateľské prostredie, čo je, samozrejme, problém, ale hlavne európske nariadenie hovorí o solidárnom príspevku vo výške 33 % z nadzisku. Pričom, len aby ste vedeli, nadzisk je definovaný ako zisk, ktorý je vyšší ako priemerný zisk z posledných štyroch rokov z roku 2018 až 2021 zvýšený o 20 %. S týmito hodnotami sa dá súhlasiť. Toto je to, čo navrhla Európska únia. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)