V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-11-09):
M. Maxon, poslanec: Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážený pán podpredseda vlády a minister financií, vážený pán minister pôdohospodárstva, dovoľte mi vyjadriť sa predovšetkým k správe o stave poľnohospodárstva za rok 2004. Chcel by som teda na úvod odprezentovať, že budem mať jeden návrh na doplnenie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky a to moje doplnenie bude znieť: „Národná rada Slovenskej republiky žiada vládu Slovenskej republiky vypracovať a predložiť Národnej rade Slovenskej republiky právnu úpravu, ktorá jasne vymedzí postavenie podnikateľov v poľnohospodársko-potravinárskych podnikateľských subjektoch, ktorí prechádzajú pracovať do orgánov štátnej správy“. Možno vo svojom vystúpení aj veľmi stručne odôvodním tento môj návrh a súčasne treba skonštatovať, že je to návrh, požiadavka, s ktorou sa na nás obracia aj Slovenská poľnohospodársko-potravinárska komora, a ten návrh je aj v harmónii s tými udalosťami v agrárnom sektore, ktorých v ostatnom období sme svedkami. Ale, dámy a páni, ak dovolíte niekoľko faktografických údajov, čo sa týka vývoja slovenského poľnohospodárstva za rok 2004. To hodnotiace obdobie je o to dôležitejšie, že šesť mesiacov sme boli súčasťou spoločnej poľnohospodárskej politiky Európskej únie a tých šesť mesiacov už môže dávať istú predstavu, aj keď nie definitívny a jasný obraz, ako slovenské poľnohospodárstvo bude zvládať tie princípy spoločnej poľnohospodárskej politiky Európskej únie. Pán minister tu odprezentoval niektoré údaje, ktoré súvisia s vývojom produkčnej výkonnosti slovenského poľnohospodárstva. Dovoľte mi predsa len zdôrazniť ešte niekoľko faktov. Výkonnosť poľnohospodárstva meraná hrubou poľnohospodárskou produkciou v stálych cenách v roku 2000 sa v roku 2004 zvýšila nielen oproti predchádzajúcemu roku 2003, mimochodom o 8 %, ale aj v porovnaní k priemeru rokov 2000 až 2003. A tam to zvýšenie bolo až 9,3 %, a to predovšetkým pri výraznom náraste produkcie rastlinnej výroby, tá vzrástla približne o 30 %, alebo presne o 29,2 %, a súčasne však treba skonštatovať, že pri súčasnom poklese produkcie živočíšnej výroby o 7,7 %. Produkcia v porovnaní s priemerom posledných troch rokov vzrástla pri väčšine rastlinných výrobkov, napr. pri pšenici o 25 %, kukurici až 37 %, strukovinách až 42 %, okopaninách a cukrovej repe približne o 35 %, pri olejninách, hlavne pri repke, až o 53,5 %, pri slnečnici približne o 30 %. Hlavnú zásluhu na zvýšení produkcie mal nárast predovšetkým hektárových úrod, to znamená, že významným spôsobom sa zvýšila aj intenzita a efektivita. Súčasne treba povedať, že oproti priemeru rokov 2000 až 2003 sa znížili hektárové úrody zemiakov, znížili sa približne o 4 %. A paradoxne sa potvrdzuje to, čo v tých ekonomických analýzach už dlhšie čítame, že ak okopaninu zemiaky radíme medzi tradičné plodiny pestované na Slovensku, tak sa ukazuje, že v tejto poľnohospodárskej komodite nebudeme v rámci Európskej únie konkurencieschopní ani z hľadiska hektárových úrod, ani z hľadiska dosahovanej ekonomiky. Na druhej strane rok 2004 bol nepriaznivým rokom pre živočíšnu výrobu, v ktorej sa produkcia znížila, čo súviselo s poklesom počtov takmer všetkých druhov hospodárskych zvierat. Tento dôsledok už registrujeme aj v tomto roku, ten pokles hospodárskych zvierat okrem toho, že teda nominálne sa znížila produkcia živočíšnej výroby, súvisí predovšetkým aj s aktuálnymi problémami z hľadiska predaja a realizácie obilnín za primerané a slušné trhové ceny. Dámy a páni, v roku 2004, tak už ako povedal pán minister, dosiahli podniky poľnohospodárskej výroby kladný hospodársky výsledok, ale treba zdôrazniť, že tento kladný hospodársky výsledok dosiahli v sume 151 mil. Sk. Prečo hovorím, že treba zdôrazniť? Pretože v porovnaní s očakávaným výsledkom, ktorý vyplynul zo simulácie dosahov spoločnej poľnohospodárskej politiky zo vstupu slovenského poľnohospodárstva do Európskej únie, je tento hospodársky výsledok naozaj zanedbateľný, pretože podľa tejto simulácie sme predpokladali, že v roku 2004 by mal byť dosiahnutý pozitívny hospodársky výsledok, to znamená zisk vo výške 2,9 mld. Sk. Dosiahnutý zisk je výrazne nižší, dovoľte mi uviesť veľmi krátko niekoľko rozhodujúcich dôvodov, prečo to tak je. - Predovšetkým ten dôvod je z dôsledku nižších cien trhovo najvýznamnejších komodít oproti predpokladom ovplyvnených najmä vyššou ponukou, čo v konečnom dôsledku pre spotrebiteľa môže byť výhodou. - Druhý taký dôvod poklesu oproti predpokladanému hospodárskemu výsledku predstavuje už tu spomínaný pokles živočíšnej produkcie a, samozrejme, aj celkový pokles stavu hospodárskych zvierat. - No a tretím dôvodom je nevyčerpanie celého objemu prostriedkov určených na podpory oproti modelovo simulovaným predpokladom priamych platieb a podpôr na rozvoj vidieka. Ja som sa obzeral, že či je tu aj pán minister financií. V súvislosti s tým, pán minister pôdohospodárstva a pán minister financií, by som chcel za všetkých tých, ktorí sa zaujímajú o poľnohospodárstvo, poďakovať za ten prístup, ktorý bol realizovaný, čo sa týka priamych platieb v roku 2004. Už sme tu v snemovni niekoľkokrát povedali, že napriek všetkým problémom, ktoré s tým súviseli, tak posledné balíky priamych platieb pre poľnohospodárov prišli na ich účty do 31. 12. 2004. V súvislosti s tým, aká je v súčasnosti situácia s krížovými platbami, a v súvislosti aj s dobre sa vyvíjajúcim rozpočtovým hospodárením Slovenskej republiky v tomto roku kladiem, páni ministri, na vás otázku, či môžu poľnohospodári počítať s takýmto prístupom aj v roku 2005 napriek tomu, že sa situácia trošku skomplikovala v Bruseli? O takúto výnimku požiadala aj Česká republika a podľa mojich informácií im vyhovené nebolo, na druhej strane Maďarom a Poliakom táto žiadosť bola, pre Maďarov a Poliakov táto žiadosť bola vybavená kladne. Ja túto otázku kladiem predovšetkým vo väzbe na to, že my posledný taký kumulovaný hospodársky výsledok poľnohospodárov za tento rok máme za sedem mesiacov a za sedem mesiacov poľnohospodárska výroba dosiahla stratu 4,1 mld. Sk a v tomto období majú poľnohospodári naozaj veľmi vážne problémy predovšetkým s prevádzkovým kapitálom. A pokiaľ by sa zopakoval rok 2005, tak predpokladám, že by to významným spôsobom pomohlo tomuto sektoru a aj významným spôsobom by to agropodnikatelia ocenili. Je to teda moja otázka a súčasne aj prosba, aby sme postupovali tak ako v roku 2004. Nebudem, dámy a páni, robiť rekapituláciu za tých šesť mesiacov, aké výšky podpôr boli podnikateľským subjektom poskytnuté. Možno využijem prítomnosť pána ministra financií a zdôrazním skutočnosť, že pridaná hodnota medziročne v tomto sektore vzrástla o 11,4 % a bola predovšetkým ovplyvnená rastom produkcie, ale súčasne rastom produkcie podľa mojich informácií, pán minister, asi vo výške 2 %, ale predovšetkým poklesom výrobnej spotreby, a to najmä v poľnohospodárskych družstvách. Ja sa vrátim potom k ďalšiemu ukazovateľu, v ktorom sa to odrazilo veľmi pozitívne. Veľmi krátko, čo sa týka nosných odborov z hľadiska potravinárskeho sektora. Treba povedať, že rozhodujúce odvetvia potravinárskeho odvetvia, to znamená mliekarenstvo a mäsiarenský priemysel, boli v roku 2004 stratové. Na jednej strane bolo pozitívne, že práve v mliekarenskom odvetví sa úroveň straty medziročne znížila, myslím, zo 686 mil. v roku 2003 na 512 mil. straty. Negatívne však je predovšetkým to, že výroba mäsa vrátane hydiny zo zisku v roku 2003 prešla – ten zisk v roku 2003 bol 152 mil. Sk – v roku 2004 do straty vo výške asi 326 mil. Sk. Spôsobilo to teda predovšetkým výrazné prehĺbenie straty vo výrobe a konzervovaní hydiny a na tom sa podpísalo aj zníženie podielu cenovej úhrady vo vzťahu k nákladom na túto oblasť. Ak teda veľmi stručne hodnotím potravinárske odvetvie, tak mi dovoľte skonštatovať, že výrazné medziročné zhoršenie hospodárskeho výsledku dosiahla aj výroba piva: zo 14 mil. Sk v roku 2003 na 239 mil. Sk v roku 2004. A teraz, pán minister, uvádzam z oficiálneho dokumentu ministerstva pôdohospodárstva a identifikujem dôvody. Po prvé, spôsobil to pokles tržieb z predaja piva. Ten pokles tržieb predstavoval zhruba 6,9 %, teda 7 %. A ministerstvo pôdohospodárstva uvádza podľa môjho názoru objektívne, že to bolo spôsobené aj vplyvom zvýšenia spotrebiteľských cien, kde rozhodujúcu úlohu na zvýšení spotrebiteľskej ceny zohrala aj zvýšená spotrebná daň. Takže tá téma spotrebnej dane z piva, predpokladám, je stále aktuálna a mohla by byť o to aktuálnejšia, že rok 2006 bude rokom volebným. Takže mohli by sme sa týmto problémom zaoberať nielen ako politikum, ale mohli by sme sa zaoberať aj ako problémom tohto odvetvia. Nakoniec mám informácie, že pán minister financií má aj aktuálne hospodárske výsledky a že predsa len tá situácia sa tam veľmi mierne, ale predsa len trošilinku zlepšuje. Z tých ekonomických vecí, ktoré sú podľa môjho názoru, dámy a páni, mimoriadne dôležité a zaujímavé, by som uviedol predovšetkým vývoj pozície poľnohospodárstva a potravinárstva na výkonnosti hospodárstva Slovenskej republiky. Je to téma, ktorá veľmi často rezonuje, a táto téma rezonuje predovšetkým vo vzťahu k objemu dotačných prostriedkov či už z národného rozpočtu, alebo z rozpočtu Európskej únie, ktoré do agrárneho sektoru ako také idú. Viete, že dnes tá suma sa približuje niekde k 20 mld. Sk, pričom viac ako polovica týchto prostriedkov je refundovaná z prostriedkov Európskej únie. Ale pozícia slovenského poľnohospodárstva pri tvorbe hrubého domáceho produktu sa dlhodobo znižovala, ak hovorím, že sa dlhodobo znižovala, tak, dámy a páni, historicky kedysi v 70. rokoch sa dosahovala zhruba na úrovni 15 % hrubého domáceho produktu. V tom prelomovom alebo revolučnom, alebo akom roku, to nazvime, ten podiel poľnohospodárstva na HDP predstavoval niekde okolo 8 %. Táto tendencia potom mala klesajúci trend s medziročnými odchýlkami a približne v roku 2000 sa stabilizovala. Dámy a páni, v tomto období dosahuje úroveň 4,7 %. Teda v roku 2004 bol podiel slovenského poľnohospodárstva na celkovom hrubom domácom produkte blížiaci sa 5 %. Je to teda aj medziročné zvýšenie oproti roku 2003, ale, dámy a páni, chcel by som teda zdôrazniť predovšetkým tú skutočnosť, že na základe istej korektnej analýzy Výskumného ústavu ekonomiky, poľnohospodárstva a potravinárstva my dnes bez akýchkoľvek problémov môžeme konštatovať, že slovenské poľnohospodárstvo, potravinárstvo, a ešte teda rozšírim, lesné hospodárstvo a vodné hospodárstvo sa na tvorbe hrubého domáceho produktu, transformované aj predovšetkým cez oblasť trhových služieb, podieľa na hrubom domácom produkte sumou približne 15 %. Tento údaj hovorím predovšetkým preto, že pri celom posudzovaní poľnohospodárstva vidieka a spracovateľského priemyslu by som chcel zdôrazniť, že 15 % hrubého domáceho produktu, to už je naozaj objem, ktorému treba venovať veľmi veľkú a veľmi vážnu pozornosť. O týchto veciach a o týchto súvislostiach budeme hovoriť, ale predovšetkým pri rokovaní o zákone o štátnom rozpočte na rok 2006. Dámy a páni, v závere mi dovoľte ešte niekoľko konštatovaní, opäť veľmi dôležitých, a opäť využívam aj prítomnosť ministra financií, ako ja hodnotím vývoj pozície poľnohospodárstva a potravinárstva k štátnemu rozpočtu Slovenskej republiky. Dámy a páni, podiel rozpočtových výdavkov pre poľnohospodárstvo a potravinárstvo a celkových výdavkov štátneho rozpočtu mal klesajúcu tendenciu napriek nepatrnému zvýšeniu v rokoch 2003 až 2004. Zo 4,7 % v roku 2000 na 3,3 % v roku 2004. To sa dialo pri zohľadnení zvýhodnenia aj spotrebnej dane z motorovej nafty pre poľnohospodárstvo, potom je to 5,3 % v roku 2000 na 3,7 % v roku 2004. Pritom do rozpočtových výdavkov pre poľnohospodárstvo a potravinárstvo za rok 2004 sú zarátané aj finančné prostriedky, ktoré sa mali, resp. ktoré sa refundovali z fondov Európskej únie vo výške 6,4 mld. Sk. Dámy a páni, teraz to rozhodujúce a kľúčové, čo sa týka pohľadu na agrárny sektor z hľadiska niektorých liberálnych alebo neoliberálnych politikov. Podiel rozpočtových zdrojov pre poľnohospodárstvo a potravinárstvo na výdavkoch štátneho rozpočtu v roku 2004 bol 3,29 %. Podiel rozpočtových zdrojov pre poľnohospodárstvo a potravinárstvo na výdavkoch štátneho rozpočtu vrátane už spomínaného zvýhodnenia spotrebnej dane z nafty potom predstavoval sumu 3,68 %. Dámy a páni, veľmi dôležité porovnanie. Ak podiel výdavkov predstavoval niekde 3,3 % na výdavkoch štátneho rozpočtu, tak podiel odvedených daní z poľnohospodárstva a potravinárstva na príjmoch štátneho rozpočtu predstavoval sumu 3,5 %. Ak by som to mal teda hodnotiť úplne, by som povedal, alebo čiastočne nekorektne a mal by som sa pohybovať v tých absolútnych percentuálnych hodnoteniach, tak treba skonštatovať, že slovenské poľnohospodárstvo, naopak, do štátneho rozpočtu prispieva a nieže zo štátneho rozpočtu významnú sumu čerpá. Uvedomujem si však, že to, samozrejme, tak nie je, toto sú percentuálne čísla. Dámy a páni, na záver ešte dva ukazovatele podľa môjho názoru veľmi dôležité za rok 2004. Asi o 10-tisíc pracovníkov v agrárnom sektore, alebo zamestnanosť v tomto sektore sa opäť v roku 2004 znížila približne o 10-tisíc pracovníkov, čo má, samozrejme, veľmi negatívne dosahy predovšetkým na agrárnu nezamestnanosť, pretože agrárna nezamestnanosť je fenomén, s ktorým sa najťažšie na trhu práce bojuje. Ale malo to, samozrejme, pozitívny vplyv na mimoriadne dôležitý a vážny ukazovateľ. Vážené dámy a páni, v roku 2004 produktivita práce v poľnohospodárstve rástla štvornásobne rýchlejšie ako v ostatných odvetviach národného hospodárstva. Takže, pán minister – už tu nie je pán minister. Dámy a páni, to bolo niekoľko čísiel, ktoré naozaj odôvodňujú tú diskusiu o parametroch štátneho rozpočtu aj na rok 2006. Dámy a páni, celkom... (Reakcie z pléna.) Áno, máte pravdu. Už celkom na záver. Ja som hovoril dve čísla na záver a jedno konštatovanie. Dámy a páni, na rozdiel od vás mňa tá agrárna politika zaujíma. A, pán kolega, na rozdiel od vás asi sa jej aj rozumiem a ja si nevyhradzujem právo, aby ste ma počúvali, ale vyhradzujem si právo, aby ste ma nevyrušovali. Takže buďte taký láskavý a nevyrušujte ma. Ak máte nejakú primeranú zábavu, ktorá by bola v súlade s vaším presvedčením, ako čerpať svoj poslanecký plat, tak sa venujte takým veciam. Dobre? Lebo už ste sa tu asi desať minút s pánom ministrom bavili, keď som vystupoval, a vy, ktorí nevystupujete, a vy, ktorí vystupujete a máte to všetko napísané zo straníckych centrál, tak vás to nevyrušuje, lebo vy to prečítate. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)