Suchánek, Alan, poslanec NR SR (2019-06-24):
Ďakujem za slovo. Pán predsedajúci, pani predkladateľka aj vážení kolegovia, ja chcem vystúpiť k tomuto zákonu preto a chcem aj na začiatku povedať, teda že okrem toho, že som momentálne poslancom parlamentu, tak som aj poslancom vyššieho územného celku, a preto by som sa chcel venovať tomuto zákonu práve z pohľadu verejnej správy a vyšších územných celkov. V dôvodovej správe k tomuto zákonu uvádzate, že bude mať pozitívne sociálne vplyvy, pozitívne vplyvy na podnikateľské prostredie, negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy a nebude mať vplyv na služby verejnej správy pre občana. Čiže v tých prvých častiach súhlasím, ale to, že to nebude mať vplyv na služby verejnej správy pre občana, s tým nesúhlasím. A ako tu už aj moji predrečníci hovorili, slabinou tohto zákona alebo tohto predkladaného zákona je to, že je to ako poslanecký zákon predkladané bez toho, aby to bolo konzultované s tými, ktorých sa to týka, teda s tým predstaviteľmi verejnej správy, či už miest, obcí, ale aj vyšších územných celkov. Z ministerstva financií ste dostali odpoveď k tomuto zákonu, že predložený návrh podľa doložky vybraných vplyvov má predložený návrh negatívne vplyvy na rozpočet verejnej správy, ktoré nie sú kvantifikované. Rada rozpočtovej zodpovednosti sa toho chytila a urobila takú kvantifikáciu a vyšlo im, že dopad tohto zákona pre verejnú správu bude vo výške 149 mil. a pre štátny rozpočet to bude mať pozitívny vplyv, 13 mil., ale pre verejnú správu to bude mať mínus 149 mil. eur. A Rada rozpočtovej zodpovednosti píše, že zvýšenie disponibilných príjmov rodín bude v priemere o 0,4 % a v priemere by si rodiny prilepšili o 3 euro mesačne. Keď sa pozrieme na štruktúru tých rodín alebo tých, ktorých sa to bude týkať, alebo na jednej strane áno, je to dobré, že dôjde u občanov k zvýšeniu, k zvýšeniu príjmov a bude to mať, samozrejme, dobré, pozitívne dopady, ale na druhej strane, pokiaľ služby z verejnej správy nebudú títo občania dostávať alebo sa tieto služby zhoršia, tak nakoniec ten ich benefit, priemerne tých 3,8 eura, môže byť úplne mizivý proti tomu, čo sa im nedostane od tej verejnej správy. A keď by som tak kvantifikoval, tak vyššie územné celky prídu týmto vaším opatrením o 40, o 44,7 mil. eur. Keď to, keď to rozoberiem, tak Bratislavský samosprávny kraj dostane o 4,8 mil. menej, Trnavský takisto 4,8 mil., Trenčiansky 4,8 mil., Nitriansky 6 mil., Žilinský 5,6 mil. bude mínusový, Banskobystrický 6,2 mil., Prešovský 6,6 mil., Košický 5,9 mil. To je tých 44,7 mil. Keď sa pozriem na, na to, ako potom to vyjde, tak na opravy ciest budú mať VÚC menej ako, alebo budú môcť dať o 7,1 mil. menej na opravy ciest. Na prímestskú dopravu mínus 6,2 mil., na školstvo a vzdelávanie bez pár euro 6 mil., na sociálne služby to bude 10,6 mil., takže to je práve to, čo chcem povedať, že ten dopad na verejnú správu bude negatívny, a, samozrejme, aj na služby pre občanov bude veľmi významný tento dopad. Keď sa pozriem na mesačné príjmy rodín, tak u rodín, ktorá, alebo rodiny, ktorá má príjem 464 eur až 555 eur, tak ten benefit bude 0,4 eura. Rodina, ktorá má príjem 555 až 689 eura, tak je to, tak ten benefit bude pol eura. Pokiaľ sa pozrem na, na, na tabuľku, ktorú urobila Rada pre rozpočtovú zodpovednosť, tak u jednotlivca s jedným dieťaťom to bude robiť 2,6 eura mesačne, u jednotlivca s dvomi deťmi 3,8 eura, u jednotlivca s tromi a viac deťmi to bude 1,3 eura, u dvojicu s jedným dieťaťom 7,3 eura, dvojica s dvomi deťmi 6,9 eura, dvojica s tromi a viac deťmi 5,2 eura. Ale keď sa pozrieme práve na tých, na tých najviac ohrozených, tak to je napríklad matka s dvomi deťmi, tak je to, ten priemer, 3,8 eura. Jednotlivá matka, ktorá, ktorá žije s dieťaťom, bude to pre ňu robiť 2,6 eura, ale pokiaľ tá matka bude mať problém umiestniť to dieťa v škôlke, tak ten benefit 2,6 eura proti, proti tým iným nákladom, ktoré jej z tohoto vzniknú, je úplne zanedbateľný. A práve v tom je, v tom je tá, tá celá pointa, že tí predstavitelia samospráv, alebo teda verejnej, verejnej správy sa k tomuto stavajú preto tak negatívne, nie preto, že by tým, tým občanom nedopriali zvýšené mzdy, ale práve preto, že to nebolo s nimi konzultované a nie je to ničím iným kompenzované. Tak ako to tu už bolo, bolo spomínané, plán nárastu verejných zdrojov bol počítaný pre, pre VÚC vo výške 7,5 %. Po tom, ak sa prijme ten váš, váš návrh zákona v tom znení, aký je dnes, tak navýšenie zdrojov bude len 2,7, ale ich rast výdavkov je 6 %. To znamená, že tieto, tieto vyššie územné celky budú mať veľké problémy. No a preto by som ja prečítal stanovisko Združenia samosprávnych krajov, ktoré teda v podstate asi dostal každý, každý poslanec do, do schránky, že zámer poslancov zvýšiť nezdaniteľnú časť základu dane na daňovníka spôsobí ďalšie zadlžovanie krajiny. Ich predošlý návrh spôsobí výpadok vo výške viac ako 100 mil. eur, ktoré by krajom chýbali pri poskytovaní služieb pre ľudí v regiónoch v podobe lepšieho vzdelávania, sociálnej starostlivosti alebo iných rozvojových investícií v oblasti kultúry či opráv cestnej infraštruktúry. Podľa predsedov samosprávnych krajov má predkladaný materiál minimálne tri zásadné chyby: 1. Predkladatelia úmyselne vynechali finančné dopady, čím nepodávajú verejnosti úplnú informáciu. 2. Predstavitelia poslaneckého klubu vôbec nerokovali so zástupcami samosprávnych krajov, ale ani s mestami a obcami, ktorých sa táto novela priamo dotkne v podobe nižších príjmov. 3. Poslanci tento návrh zámerne predkladajú ako poslanecký, teda nie vládny, čím sa chcú vyhnúť pripomienkovému konaniu zo strany širokej verejnosti. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť kvantifikovala vplyv opatrenia uvedeného v tomto poslaneckom návrhu a upozorňuje, že v dôsledku jeho zavedenia dôjde k zhoršeniu udržateľnosti verejných financií. Tento návrh zníži príjmy samosprávy o 149 mil. eur, čo bude mať dopad na samosprávne kraje vo výške 44,7 mil. eur, finančný dopad na jednotlivé kraje som prečítal. Ďalej píšu, že tento poslanecký návrh spôsobí výpadok príjmov samosprávy, ktoré budú chýbať na modernizáciu a rozvoj sociálnej starostlivosti, zdravotníctva, vzdelávania, kultúry či cestnej infraštruktúry krajov. Návrh prichádza v čase, keď samosprávy čelia zvýšeným nárokom opatrení, ako sú valorizácia platov zamestnancov alebo zavedenie rekreačných poukazov. Ak by sa naplnila daňová prognóza Ministerstva financií Slovenskej republiky, predpokladaný nárast príjmov krajov v budúcom roku o 7,5, bol o 7,5 %. Po prípadnom schválení poslaneckej novely to bude len 2,7 %. Makroekonomická prognóza predpokladá nárast výdavkov samospráv o 6 % v súvislosti s povinným zvyšovaním platov, čo by malo v konečnom dôsledku negatívny dopad na bilanciu rozpočtov samosprávnych krajov. Tento návrh považujeme za nesprávny z pohľadu vysokých finančných nárokov, zároveň nevidíme žiadnu kompenzáciu tohto návrhu zo strany štátneho rozpočtu. V mene všetkých predsedov samosprávnych krajov vás preto žiadame o nepodporenie tejto novely zákona. A ešte tak, ako to tu aj odznelo u, od predrečníkov, že bolo by potrebné, aby vláda SR pripravila a v spolupráci s Národnou radou schválila systémové..., zvýšené..., systémové opatrenia v nezdaniteľnej časti základu dane v závislosti na raste priemernej mzdy a miere nezamestnanosti, resp. ísť cestou znižovania odvodovej zaťaženosti. Toto už predo mnou tiež, tiež predrečníci navrhovali a bolo by to ďaleko systémovejšie a lepšie riešenie. Ďakujem.