D. Čaplovič, poslanec: (2003-10-22):
Návrh na zriadenie či následný vznik univerzity považujem za neeurópsky čin a vo svojich dôsledkoch za provinčný a izolacionistický skutok. Prečo neeurópsky? Pretože do stredoeurópskeho priestoru zavádza Európou odmietnuté formovanie spoločnosti na etnickom princípe, tentoraz na báze či prostredníctvom vysokoškolského vzdelávania. Ignoruje sa fakt, že po vstupe Slovenskej republiky a nášho blízkeho suseda Maďarskej republiky nebude táto provinčná univerzita absolútne štandardná. Slovenskí občania maďarskej národnosti so záujmom o štúdium v materinskom jazyku budú mať k dispozícii v Maďarsku renomované a vo svete akceptované univerzity, pred ktorými sa ja skláňam. Napokon budú mať možnosť študovať hungaristiku aj na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave, pedagogické, a to podčiarkujem, pedagogické a etnokultúrne aprobácie, dnes už aj euroregionalistiku s väzbou na prípravu odborníkov v oblasti verejnej správy pre Slovensko v Európskej únii na nedávno novozriadenej Fakulte stredoeurópskych štúdií Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre. Práve táto fakulta bude slúžiť na vzdelávanie najmä maďarskej, ale aj nemeckej, rusínskej, poľskej, českej národnosti a ďalších národností žijúcich na našom území a to je fakulta, ktorú nám bude závidieť celá Európa. Samozrejme, je tu možnosť študovať na všetkých univerzitách v Slovenskej republike. Avšak ich úspešnosť bude sa odvíjať aj od toho, ako uchádzači o toto štúdium budú zodpovedajúco ovládať štátny jazyk, resp. úradný jazyk, t. j. jazyk slovenský. Povedzme si na pôde nášho najvyššieho zákonodarného orgánu či zboru konečne celú pravdu a navzájom sa nezavádzajme či doslovne nezdôvodňujme terajší stav lživou argumentáciou. Pravda je dnes taká, že práve nedostatočná znalosť či často už dnes aj úplná neznalosť slovenského jazyka mladými príslušníkmi ctenej maďarskej menšiny je najväčšou prekážkou prijatia a úspešného absolvovania vysokoškolského, bakalárskeho, magisterského a doktorandského štúdia na existujúcich 24 univerzitách Slovenskej republiky. (Potlesk.) Prečo neodborný? Pretože o zriadení univerzity sa začalo rokovať bez stanoviska Akreditačnej komisie vlády Slovenskej republiky napriek tomu, že pán premiér vlády v priamom prenose občanom Slovenskej republiky na brífingu sľúbil, že sa tak stane až po obdržaní vyjadrenia tejto komisie, významného poradného odborného orgánu vlády a ministerstva školstva. Ba aj po prítomnom negatívnom, hovorím negatívnom, lebo väčšina tých výsledkov, ktoré sú tam obsiahnuté, sú negatívne, stanovisku Akreditačnej komisie vlády k zriadeniu navrhovanej Univerzity Jánosa Selyeho v Komárne, ako aj k dvom fakultám, ekonomickej, resp. podnikového manažmentu a pedagogickej, máme na parlamentnom stole opäť nekvalifikovane pripravený návrh zákona s povrchným a vágnym odôvodnením napriek tomu, že členovia Akreditačnej komisie konštatujú, citujem z tohto materiálu, že čo do počtu verejných vysokých škôl ani čo do počtu univerzít pôsobiacich na Slovensku neexistuje urgentná potreba zakladania ďalšej verejnej univerzitnej vysokej školy, teda nevidia dôvod na vznik či zriadenie 25. univerzity v Slovenskej republike, a napriek tomu, že sa v  materiáli Akreditačnej komisie upozorňuje, že vysokoškolské vzdelávanie ľubovoľného odborníka pôsobiaceho v tejto krajine by ho nemalo obmedzovať v získaní plnohodnotnej, podčiarkujem, plnohodnotnej schopnosti komunikovať po slovensky, a napokon napriek tomu, že predložené materiály okrem študijného programu reformovaná teológia neposkytujú dostatočné informácie na posúdenie spôsobilosti uskutočňovať študijné programy ekonomicky orientovanej fakulty a pedagogickej fakulty. Takže k týmto dvom fakultám v podstate nebolo prijaté žiadne vyjadrenie, ani áno, ani nie. A podľa zákona o vysokých školách Akreditačná komisia musí povedať jasne, či akredituje alebo neakredituje takéto fakulty, resp. univerzity. Nemôžem pochopiť, prečo niektorí poslanci naďalej nekriticky podporujú jej vznik. Odmietam konštatovanie, že takéto univerzity na Slovensku v minulosti vznikali napriek nesúhlasu Akreditačnej komisie, že to vždy bola len vládna a politická objednávka. Takto to zaznelo v našom ctenom výbore. Ja som v parlamente nesedel a vždy som takéto neprofesionálne prístupy odmietal, tak ako ich odmietam aj dnes, keď už mám možnosť pôsobiť v tomto poslaneckom zbore. Preto pred históriou nemôže obstáť konštatovanie tu neprítomného pána kolegu poslanca Františka Mikloška, že si to v minulosti vládna koalícia prevalcovala. Pýtam sa pána poslanca Mikloška a ďalších poslancov parlamentu, ktorí v tom čase pôsobili v Národnej rade, že keď vtedy odmietali takéto prístupy, všetka česť, klaniam sa pred ich prístupmi, a nehlasovali za zriadenie týchto neprofesionálne zriaďovaných univerzít, prečo sa aj dnes nechcú zachovať profesionálne a nezávisle od politiky moci, prečo aj dnes si nechcú zachovať predchádzajúce hlasovania z predminulých volebných období, t. j. pred rokom 1998, ktoré im podľa ich vyjadrení uchovali čisté ruky a svedomie poslanca. Ak sa poslanci vládnej koalície rozhodnú podporiť tento návrh zákona, opäť zopakujú stranícke a politické rozhodovanie nimi kritizovaných predchodcov pri moci, a tak poslanci obnažia svoju skutočnú tvár odmietajúcu odbornosť a predovšetkým profesionalitu. Podpíšeme sa tak pod vznik ďalšej univerzity, ktorá nebude plnohodnotne plniť vzdelávaciu a vedeckú funkciu, pretože napriek deklarovanej, možno aj úprimnej snahe bude vychovávať študentov, ktorí sa jazykovo uplatnia na úzko etnicky vymedzenom teritóriu, a nie na celom území suverénneho štátu Slovenskej republiky a, samozrejme, ani v zahraničí. Prečo má vznik univerzity izolacionistický a dezintegračný charakter? Pretože bude v zmysle ďalších už schválených a pripravovaných, resp. Stranou maďarskej koalície navrhovaných zákonov pôsobiť odnárodňujúco, t. j. asimilačne na Slovákov z tohto jazykovo zmiešaného územia, a to nielen v okolí Komárna, samozrejme, aj izolacionisticky voči spoluobčanom maďarskej národnosti, a to konkrétne vytváraním, slušne povediac, jazykového geta, akéhosi maďarského múru voči Slovensku, Európe a svetu, najmä však tým, že občanom maďarskej národnosti umožní na tejto novozriadenej univerzite študovať väčšinovo v maďarskom jazyku, a tým dovŕši jazykovú izoláciu vo vzdelávaní počnúc materskou školou cez základnú, strednú až po vysokú školu. Takéto diskriminujúce podmienky zavádzajú najmä politici Strany maďarskej koalície za asistencie vládnych strán, a to napriek tomu, že spoluobčania maďarskej národnosti majú všetky možnosti, samozrejme, pri zvládnutí oficiálneho jazyka, ako sa hovorí v medzinárodných dokumentoch, t. j. úradného jazyka a, prirodzene, aj menšinového, t. j. materinského jazyka s väzbou na ďalšie vzdelanostné predpoklady študovať na univerzitách v Slovenskej republike, ale aj v Maďarskej republike a v prípade zvládnutia svetových jazykov na mnohých európskych a svetových univerzitách a vysokých školách. Žiaľ, dôvodová správa zákona vyznieva tak, akoby občania maďarskej národnosti nemohli absolvovať vysokoškolské vzdelanie na akejkoľvek verejnej vysokej škole v Slovenskej republike, akoby hlásenie sa k maďarskej národnosti na Slovensku malo vplyv na výsledky prijímacieho pohovoru. Je to veľké a účelové klamstvo. Úmyselne sa obchádza či spochybňuje potreba absolventa ktorejkoľvek strednej školy ovládať na požadovanej úrovni úradný, resp. oficiálny jazyk, t. j. slovenčinu. O neprofesionalite pripravovaného návrhu zákona svedčí aj zdôvodnenie názvu budúcej tzv. univerzity po Jánosovi Selyem, kde sa doslovne píše, v tomto materiáli je doslovne napísané: „Univerzita Jánosa Selyeho sa navrhuje pomenovať po svetoznámom vedcovi, rodákovi z Komárna, ktorý je tvorcom teórie o strese a adaptácii.“ Je to len však čiastočná pravda, čo svedčí o kvalite autorov tohto návrhu. Tento významný vedec, znovu to opakujem, sa narodil 26. januára 1907 vo Viedni a bol pokrstený ako Hans, v matrike je zapísaný ako Hans a píše sa ako Hans Hugo Bruno Selye. Vo všetkých svetových encyklopédiách je označovaný ako rakúsko-uhorský endokrinológ, ktorý používa meno Hans pri drvivej väčšine odborných citácií, t. j. v pocte úctyhodnej, svetovej, pred ktorou sa skláňam, 1 026 a len v 13 citáciách z maďarského prostredia, prirodzene, János. Napokon sa aj podpisoval ako Hans Selye, o čom svedčia jeho vydané knihy na západe a jeho preklad knihy z roku 1969 na Slovensku Teória stresu. V Komárne už dnes pôsobí gymnázium s vyučovacím jazykom maďarským, ktoré má prepožičaný čestný názov Hansa Selyeho. Jeho meno nie je možné spochybňovať tým, že sa uvádza v názve univerzity ako J. Selye, čo možno má význam, ako tu bolo často povedané, Ján, János, Johann a možnože aj John. Niekto si chce opäť tento raz v histórii osobností svetovej vedy robiť trhací kalendár. Ani u nás doma sme nenazvali múzeum po Andrejovi Warholovi, či nespomíname na Stanislava, ale na Stana Mikitu. Mohol by som uviesť aj ďalšie príklady. Občania Slovenskej republiky maďarskej národnosti môžu vysokoškolské vzdelávanie vykonávať na akejkoľvek vysokej škole alebo univerzite Slovenskej republiky, pričom hlásenie sa k tejto národnosti nemá žiaden vplyv pri prijímaní na štúdium. To všade, kde som v zahraničí, tvrdím a všade, samozrejme, sa ma na to pýtajú a všade to jasne konštatujem, dokonca na našej katedre, na našej fakulte prijímame občanov maďarskej národnosti bez toho, či to je Slovák, Maďar, Nemec alebo občan inej národnosti. Sú prijatí na túto školu. Bez ohľadu na typ navštevovanej strednej školy Slovenskej republiky jej maturant by mal ovládať na požadovanej, a znovu to opakujem, to je podstata, na požadovanej úrovni štátny, nazvime to úradný jazyk či jazyk, s ktorým sa dá dohovoriť, resp. oficiálny jazyk čiže slovenský jazyk. Nová univerzita má mať sídlo v Komárne. V tomto meste už pôsobí bez vyjadrenia Akreditačnej komisie a vlády Slovenskej republiky napriek tomu, že si to vyžaduje zákon, ale slušnosť aj dobré slovensko-maďarské vzťahy, detašované pracovisko Ekonomickej univerzity v Budapešti, v tiszti pavilóne, ktoré len zhodou okolností má v názve Selye János, pozrime si materiál, ja ho tu mám k dispozícii, môžete si ho pozrieť, maďarskí kolegovia z Komárna mi ho doniesli. Keďže však v tomto meste nie je ďalšia univerzita alebo vysoká škola, podľa môjho názoru bude táto nová zákonom zriadená univerzita pôsobiť odnárodňujúco na Slovákov na juhu Slovenska. Poslanci Národnej rady by si mali pri schvaľovaní návrhu zákona zobrať príklad z často medializovanej univerzity v meste Turku vo Fínsku, konkrétne Abo Akademi University, na ktorej môžu študenti študovať vo švédčine. Je to pravda, ale v tomto meste má sídlo aj ďalšia univerzita a vysoká škola ekonomická, v ktorej sa vyučuje vo fínčine či v angličtine a v ďalších svetových jazykoch. Preto už teraz vyzývam vysokoškolskú akademickú obec, aby v prípade schválenia zriadenia Univerzity Jánosa Selyeho vytvorila detašované pracoviská, resp. fakulty pre študentov, ktorí chcú študovať na štandardnej univerzite, napr. zo strany Ekonomickej univerzity v Bratislave, Univerzity Komenského v Bratislave či Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre, priamo v meste Komárno. Najideálnejšie by bolo, keby Univerzita Jánosa Selyeho vznikla už vo vybudovanom univerzitnom meste, napr. v Košiciach, resp. v Nitre, t. j. v regiónoch, kde žije väčšina našich priateľov, spoluobčanov maďarskej národnosti. Rád by som tiež upozornil, že nie je pravda, že takéto nekvalitné univerzity pre národnostné menšiny vznikajú v demokratickej Európe. Nedávny konkrétny príklad svedčí, že je to nielen ťažké, ale aj často v diskusiách neefektívne a problémové. Vláda a parlament v Dánsku diskutujú o vzniku nemeckej univerzity s väzbou na nemeckú menšinu. A dôvod? Dánski občania nemeckej národnosti podľa stanoviska dánskej vlády a dánskeho parlamentu môžu a aj majú možnosť študovať na vysoko kvalifikovaných dánskych vysokých školách a univerzitách pri zachovaní si svojej identity, jazyka a kultúry. A tak to je, vážení priatelia, aj v susednom Rakúsku a tak je to, myslím si, aj u nás na Slovensku. Svedčia o tom stanoviská študentov a absolventov vysokých škôl z prostredia maďarskej menšiny. Na uvažovanej univerzite, ctené dámy a vážení páni, sa má o. i. zriadiť reformovaná teologická fakulta. Časť veriacich tejto cirkvi pôsobiacej v Slovenskej republike sú aj Slováci a z nich sa niektorí môžu hlásiť na štúdium na uvažovanej fakulte. Všetka česť a skláňam sa pred touto myšlienkou. Preto by poslanci Národnej rady Slovenskej republiky nemali zase pripustiť len jednoznačnú jazykovú diskrimináciu príslušníkov väčšinového národa. Súčasne vás chcem upozorniť, že počet budúcich študentov na tejto fakulte je veľmi nepresný. Z dobre informovaných kruhov Reformovanej kresťanskej cirkvi na Slovensku prenikla informácia, že potreby kňazov či neskôr farárov, ak budú mať svoju farnosť, sú v Slovenskej republike dnes pokryté aj vzhľadom na počet veriacich a ročne postačujú štyria až piati absolventi tejto fakulty, ktorí sú zväčša vychovávaní v súčasnom období na fakulte v Debrecíne v Maďarsku. Na uvažovanej univerzite sa má zriadiť ekonomická fakulta. Treba pripomenúť, že tento návrh presahuje záväzok Slovenskej republiky pri podpisovaní a ratifikovaní Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov. Nie je v súlade s národnoštátnymi záujmami Slovenskej republiky, pretože bude podľa navrhovaných putujúcich profesorov, my ich máme dosť už na Slovensku, putujúcich profesorov, tentoraz z Budapešti, vychovávať len v maďarskom jazyku, a tak aj zrejme vzdelávať budúcich odborníkov, ktorí však v záujme svojho uplatnenia budú odchádzať do Maďarska. A ešte jedna otázka do pléna, najmä na predkladateľov a zrejme aj spravodajcu. Na tento rok a budúci rok sa uvádzajú finančné požiadavky vo výške 100 mil. Sk, z ktorých sa má hradiť financovanie nákupu a rekonštrukcie priestorov na účely univerzity s tým, že budú z časti rozpočtovej kapitoly rezortu školstva určenej pre vysoké školy zvýšené o 0,1 % z HDP. Tak je to uvádzané v materiáli, ktorý máme k dispozícii, resp. na webstránke ministerstva školstva. Dnes už je známe, že priestory vojenskej pevnosti, kde má mať priestory aj nová univerzita, kúpilo od Ministerstva obrany Slovenskej republiky mestské zastupiteľstvo zastúpené pánom primátorom vo výške 40 mil. Sk. Na tento účel si zobralo podľa informácií pôžičku z banky, čo je tiež diskutabilné, ale to nechcem tu rozvádzať. Ale podstatné je, že v návrhu zákona o zriadení univerzity je táto položka uvádzaná v tejto výške v rozpočte Ministerstva školstva Slovenskej republiky. Ako bude prebiehať táto zvláštna prevodová transakcia na kúpu budovy vo vzťahu k mestskému zastupiteľstvu, ktoré si už peniaze požičalo, zadlžilo sa a teraz ich bude chcieť vrátiť z prevodu zo štátnych limitovaných rozpočtových prostriedkov v kapitole ministerstva školstva? To je moja otázka. Veľa tajomného je pri príprave tejto univerzity, ako aj budúceho jej finančného zabezpečenia. Ctené kolegyne a vážení kolegovia, dnes vládna koalícia pod drviacim tlakom SMK aj v oblasti vysokoškolského vzdelávania veľkoryso rozhoduje aj o tohoročnej stomiliónovej podpore novo zriaďovanej univerzity a ďalších prostriedkoch zo štátneho rozpočtu v nasledujúcich rokoch. Koná sa tak napriek tomu, že sa nevedia získať dodatočné finančné prostriedky pre 1 600 doktorandov, a tam sú aj maďarskí spoluobčania, na štipendiá v dennej forme v porovnateľnej výške predstavujúcej 100 mil. Sk, aby skutočne to doktorandské štúdium bolo v Slovenskej republike príťažlivé. Potvrdzuje sa mi, že na jednej strane ide vláde a vládnej koalícii o napĺňanie čisto straníckych záujmov či politických, slušnejšie povedané, jednej politickej strane a na strane druhej vláda odmieta sa zaoberať podporou mladej vzdelanej generácie, a tým aj budúcnosťou nášho štátu, ako o tom svedčí zamietavé stanovisko, pokiaľ sme o tom diskutovali na ministerstve školstva, že či je možné nájsť tých 100 mil. Sk na podporu, výrazné navýšenie štipendií študentom na budúci rok, aby nám doktorandi nielenže neodchádzali, ale aby sa skutočne uchytili na našich univerzitách. Napokon vo vzťahu k samotnému návrhu zákona o zriadení univerzity Jánosa Selyeho vláda Slovenskej republiky, minister školstva a časť poslaneckého zboru odmieta profesionalitu aj tým, že neakceptuje nesúhlasné stanoviská Slovenskej rektorskej konferencie, ktorá sa takmer jednomyseľne k tomuto vyjadrila, že takáto univerzita by nemala vzniknúť, a, samozrejme, aj stanoviská Akreditačnej komisie vlády. (Potlesk.) Z uvedeného dôvodu v zmysle rokovacieho poriadku Národnej rady navrhujem po prvé vrátiť návrh zákona jeho navrhovateľovi na dopracovanie. V prípade neschválenia tohto môjho prvého návrhu prekladám na hlasovanie nasledovné doplňujúce a pozmeňujúce návrhy v celku. V čl. I k § 1 v § 1 ods. 1 až 4 sa slová „Univerzita J. Selyeho“ nahrádzajú slovami „Univerzita H. Selyeho“, k § 2 v § 2 takisto slová „Univerzita J. Selyeho“ sa nahrádzajú slovami „Univerzita Hansa Selyeho“, v čl. II sa slová „Univerzita J. Selyeho“ nahrádzajú slovami „Univerzita Hansa Selyeho“. To je jeden návrh. Potom na osobitné hlasovanie k § 2, i keď to už odznelo v spoločnej správe, navrhujem čistejšie znenie tak, že sa slová v znení „jazyk maďarský, jazyk slovenský a iné jazyky“, aby to bolo čisté, nahrádzajú slovami v znení (Hlasy z pléna.), tak ako je to v slovenčine, najprv je prídavné meno a potom je podstatné meno, „slovenský jazyk, maďarský jazyk a iné jazyky“. Zdôvodnenie som jasne predložil vo svojom úvodnom vystúpení. Ale chcel by som znovu poukázať na stanoviská rozporuplné, nejasné a skôr zamietavé Akreditačnej komisie vlády, Slovenskej rektorskej konferencie, ale aj s istými nepresnosťami, ktoré sú v rozpore so zákonom o užívaní štátneho jazyka, čo sa týka aj zákona o vysokých školách, kde ako vo verejnoprávnych inštitúciách by sa malo jednoznačne hovoriť na celej pôde týchto verejnoprávnych inštitúcií týmto jazykom, a tam patria aj vysoké školy, predovšetkým úradným alebo oficiálnym jazykom, to znamená slovenským jazykom. Ďakujem vám za pozornosť a ešte raz  vám želám veľa úspechov. (Potlesk.)