Faič, Vladimír, poslanec NR SR (2010-08-10):
Vážený pán predsedajúci, vážená predsedníčka vlády, vážení členovia vlády, vážená Národná rada, sú témy, na ktoré môžeme mať rôzny politický pohľad a to sa ukázalo aj v priebehu rozpravy k programovému vyhláseniu vlády. Prioritne určite medzi ne patrí polemika k rozsahu zásahov štátu do spoločnosti i ekonomiky i rôzne iné otázky, napríklad aj príčiny krízy a ktoré mechanizmy alebo systémy ho zapríčinili. Určite aj pán Kollár, keď hovoril o príčinách krízy a zvýraznil skupinu ekonómov, nositeľov Nobelových cien, určite vie, že sú aj iní nositelia Nobelových cien, ktorí majú úplne iný pohľad na príčiny krízy. Sú však témy, dámy a páni, ktorých závažnosť je určovaná potrebou ďalšieho rozvoja slovenskej spoločnosti alebo je podmienená širšími medzinárodnými súvislosťami. Za účelom rozpracovania týchto tematických okruhov a venovania náležitej pozornosti uvedeným vecným oblastiam predkladám v mene poslaneckého klubu strany SMER – SD pozmeňujúci návrh na doplnenie návrhu uznesenia k programovému vyhláseniu o ďalšiu časť. Návrh predkladám písomne po mojom zdôvodnení a je podporený podpismi všetkých členov poslaneckého klubu SMER – SD. Nie je nič neobvyklé, že je uznesenie k programovému vyhláseniu širšie aj k niektorým konkrétnym veciam, bolo to tak aj v roku ´98 a, myslím, aj v roku 2002. Navrhujeme doplniť návrh uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky o časť C, ktorá znie, teda žiada vládu Slovenskej republiky „1. Urýchlene rozpracovať realizáciu Stratégie Európa 2020 v podmienkach Slovenskej republiky.“ Z dôvodu časovej úspornosti budem zároveň odôvodňovať jednotlivé body. Je faktom, že Stratégia Európa 2020 sa spomína v jednom všeobecnom odseku programového vyhlásenia venovanému zahraničnej politike. Čo samo osebe určite nemôže predstavovať a nepredstavuje zapracovanie strategického dokumentu Európskej únie so širokým záberom do vládneho programu. Z toho vyplýva chýbajúca nadväznosť programového vyhlásenia na túto stratégiu a, samozrejme, aj absencia jej rozpracovania do špecifík pre podmienky Slovenska. Určite všetci viete, že význam stratégie podčiarkujú aj závery viacerých európskych rád. Je úplne samozrejmé, že rozpracovanie vecných zámerov a iniciatív stratégie si vyžadujú široký prienik do kľúčových oblastí riešených v programovom vyhlásení, teda v tom programovom vyhlásení, ktoré prerokovávame. Vláda v programe však opomína, že implementácia iniciatív stratégie v sebe nesie úzku spoluprácu na všetkých úrovniach, posilnenie metód riadenia zabezpečujúcich pokrok v napĺňaní cieľov stratégie. A v neposlednom rade členské štáty budú podliehať prísnej kontrole a monitorovaniu implementácie na národnej úrovni vrátane predkladania správ a ich vyhodnocovanie súbežne s hodnotením plnenia Paktu stability a rastu. Ak sa nemýlim, už v novembri, myslím, takáto správa bude musieť byť predkladaná Európskej komisii. „2. Vypracovať opatrenia pre ďalší boj proti dôsledkom hospodárskej krízy vrátane časovej realizácie a finančného zabezpečenia.“ Najdôležitejším cieľom vlády, ktorý je deklarovaný v programovom vyhlásení, je obnova hospodárskeho rastu a s tým súvisiaca tvorba pracovných miest. Pri realizácii tohto cieľa však programové vyhlásenie opomína viacero dôležitých skutočností. Spomedzi nich je potrebné upozorniť aspoň na ignorovanie dôsledkov globálnej ekonomickej krízy na obnovu hospodárskeho rastu a dosiahnutie jeho trvalej udržateľnosti. Je potrebné počítať s tým, že vplyv globálnej krízy sa prejaví najmä vo vyšších nákladoch na stabilný hospodársky rast, ako to bolo v čase pred krízou. „3. Dopracovať stratégiu rozvoja zamestnanosti a tvorby nových pracovných miest vrátane navrhovaných nástrojov a finančného zabezpečenia.“ Podľa Lisabonskej zmluvy sa Európska únia okrem iného usiluje aj o sociálne trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou zamerané na dosiahnutie plnej zamestnanosti. Problematika zamestnanosti zároveň bola jednou z nosných tém predvolebnej kampane, je preto určite záväzkom voči občanom, aby adekvátne a kvalifikovane rezonovala aj vo vládnom programe činnosť exekutívy a občanom priniesla, samozrejme, sľubovaný úžitok. Cieľom vlády v oblasti politiky zamestnanosti má byť tvorba podmienok, aby hospodárstvo efektívne využívalo pracovnú silu, a tak vytváralo predpoklady na trvalo udržateľný rast a rast kvality života. „4. Vypracovať národnú stratégiu skvalitňovania života v Slovenskej republike a účasti verejného sektora na tvorbe podmienok, ako je kvalitnejší život.“ Je to tiež súčasť programového vyhlásenia vlády. Problematika kvality života bola tiež predmetom predvolebnej kampane predovšetkým v grafickej podobe. V skutočnosti predstavuje zložitý komplex súvislosti a je výsledkom vzájomného pôsobenia sociálnych, ekonomických, zdravotných a environmentálnych podmienok. Vnímanie kvality života, resp. skvalitňovania života v Slovenskej republike a účasti verejného sektora na tvorbe podmienok pre kvalitnejší život si zasluhuje viac ako len naznačenie modernej a populárnej témy. Predloženie návrhu vypracovať Národnú stratégiu skvalitňovania života v Slovenskej republike ako istý fenomén nie je z našej strany žiadna zlomyseľnosť ani politické súperenie, ale uznanie vážnosti témy, ktoré je v programovom vyhlásení ku vzťahu k občanom. A aj po vysvetlení pohľadu vo vystúpení pani predsedníčky vlády zastávame názor potreby komplexného spracovania a riešenia. „5. Vypracovať Národný program podpory a ochrany starších ľudí.“ Riešenia tzv. starnutia generácie nespočíva len vo finančnej stabilite priebežného a kapitalizačného dôchodkového piliera. Súvisí s aktívnou účasťou starších ľudí na živote spoločnosti či už komplexnými zdravotníckymi, ale aj sociálnymi službami. A v neposlednom rade kategória poberateľov starobných dôchodkov určite výraznou mierou ovplyvňuje domácu spotrebu v hospodárstve štátu. „6. Dôsledne analyzovať riziká Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky súvisiace s nedocenením spoločného úsilia členských štátov Európskej únie o prekonanie dopadov finančnej a hospodárskej krízy, spoločného napĺňania stredno- a dlhodobých cieľov Európskej únie, ako i možného narušenia jednoty ekonomického a sociálneho rozvoja Slovenska.“ Z doteraz uvedeného vyplýva potreba analýzy rizík súvisiacich s nedocenením spoločného úsilia členských štátov Únie o prekonanie dopadov finančnej a hospodárskej krízy, pretože si také spoločné úsilie určite vyžaduje a každý článok musí k tomu prispieť. Možnosť narušenia jednoty ekonomického a sociálneho rozvoja naznačuje v programovom vyhlásení celý rad prístupov a opatrení, napríklad snaha preferovať ekonomické ukazovatele rozvoja na úkor sociálnych, znižovanie úlohy štátu v hospodárskej sfére, liberalizácia krízou narušeného trhového prostredia a verejného sektora, prehliadanie európskeho sociálneho rozvojového modelu založeného Lisabonskou zmluvou a aj znižovanie úrovne alebo možné znižovanie úrovne pracovnoprávnej ochrany. „7. Predložiť Národnej rade písomnú správu o opatreniach v problematike uvedenej pod bodmi 1 až 6.“ Možnosť požiadať vládu o predloženie takejto správy vyplýva z ústavného a zákonodarného postavenia a kontrolnej funkcie Národnej rady Slovenskej republiky. Vážená Národná rada, považujte, prosím, tento náš návrh a postoj k uzneseniu k programovému vyhláseniu vlády ako konštruktívny príspevok, ako som už povedal, bez zlomyseľnosti a politického súperenia v záujme ďalšieho rozvoja Slovenska. Ďakujem. (Potlesk.)