Svrček, Miloš, poslanec NR SR (2022-11-30):
Ďakujem pekne za slovo. Po takejto krátkej kultúrnej vložke od pštrosích vajec prejdeme naspäť k návrhu rozpočtu verejnej správy. Áno, na rok 2023 bol zostavený v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách verejnej správy po zohľadnení makroekonomických a východiskových rámcov. Ja keďže sa venujem skôr tej oblasti dopravy a výstavby, tak by som svoju pozornosť chcel sústrediť predovšetkým na tieto oblasti, a len tak v krátkosti, kapitálové výdavky na prebiehajúce projekty predovšetkým v kapitole rezortu dopravy sú už alokované v kapitolách a vo všeobecnej pokladničnej správe sú výdavky iba na projekty, ktoré musia prejsť posúdením Útvaru hodnoty za peniaze. Rovnako tak je v rozpočte zverejnený aj zoznam 15 najväčších investičných projektov, ktoré sa budú financovať v roku 2023. Ten vychádza z investičných plánov vybratých kapitol, ktoré ho, aj keď s oneskorením, vypracovali. Napríklad aj zo správy Najvyššieho kontrolného úradu môžeme vyčítať, že aj NKÚ odporúča rozšíriť tento zoznam o všetky známe investičné projekty, ktoré sú, alebo ktoré sa majú v nasledujúcom období financovať. Medzi najväčšie investičné projekty v roku 2023 patrí predovšetkým prebiehajúca výstavba úsekov diaľnic a rýchlostných ciest ako napríklad Hubová – Ivachnová v druhej fáze, Prešov – severný obchvat, I. etapa či Lietavská Lúčka – Višňové – Dubná Skala. Kapitálový rozpočet rezortu dopravy dosiahne v roku 2023 hodnotu 1,6 miliardy eur, čo je o 527 miliónov eur viac ako v roku 2022, pričom vzrásť má zdroj štátneho rozpočtu o 346 miliónov eur, ale aj zo zdrojov Európskej únie o 205 miliónov eur. Ja chcem preto aj oceniť alokovanie takýchto výdavkov na pokračujúce veľkoplošné opravy ciest a zároveň aj súhlasím s Najvyšším kontrolným úradom, ktorý upozorňuje, že v návrhu rozpočtu chýbajú dostatočné výdavky na rekonštrukcie ciest prvej triedy. Cieľom verejných investícii a politík v doprave by určite malo byť rozvíjanie dopravy tak, aby umožnila prepravu tovarov a osôb rýchlo, kvalitne, bezpečne a čo s najnižšími negatívnymi externalitami a za primeranú cenu v oblastiach, kde to súkromný sektor najmä pre ekonomickú nevýhodnosť nezabezpečuje vôbec, respektíve v požadovanom rozsahu alebo kvalite, alebo za požadované cestovné. Ja chcem oceniť pozitívny krok pre rozvoj verejnej dopravy, ktorým je určite schválenie plánu dopravnej obslužnosti pre železničnú dopravu z roku 2021. Dokument predovšetkým má poslúžiť v ďalších rokoch ako východisko pre vytvorenie integrovaného plánu pre autobusovú, vlakovú a mestskú hromadnú dopravu. Kvalitná doprava a dobre prepojená verejná doprava pomôže vyvážiť trend nárastu počtu automobilov na obyvateľa a z dlhodobého pohľadu môže tento trend zvrátiť. Je veľmi dobré aj, že prioritou v prevádzke cestnej infraštruktúry je oprava ciest prvej triedy vzhľadom na ich veľmi zlý stav a 40 % ciest prvej triedy je v nevyhovujúcom stave, je dobré to, že sa aj na ministerstve dopravy a v rezorte dopravy snažia zabezpečiť ten základný dopravný štandard, ktorý si aj my ako motoristi požadujeme. Opatrenie smerujúce k zvýšeniu bezpečnosti na cestách priniesli napríklad od roku 2010 do roku 2020 zníženie počtu úmrtí v cestnej doprave o 33 % a priblížili Slovensko k priemeru Európskej únie. Pokles úmrtnosti voči krajinám Európskej únie s najnižšou úmrtnosťou sa však v posledných rokoch spomalil. Čo sa týka dopravy, tak samozrejme, že tým hlavným pozitívom, čo som aj hovoril, je navýšenie rádovo niekoľko stoviek miliónov eur v rámci rozpočtu verejnej správy, ale ja by som chcel dať možno aj taký apel do budúcna aj zostavovateľom alebo navrhovateľovi tohto návrhu zákona, a to je taký vzor po Českej republike, ktorý má vytvorený Státní fond dopravní infrastruktury. Pomocou tohto fondu totižto, kolegovia, by sme vedeli spolufinancovať opravy a výstavby ciest druhej a tretej triedy a miestnych komunikácii, za ktoré zodpovedajú práve samosprávy. Najmä menšie mestá a obce často nemajú na opravu komunikácii dostatok prostriedkov, čím sa výrazne znižuje kvalita života ich obyvateľov, ktorí sú roky nútení cestovať po rozbitých a nebezpečných cestách. Rozsah oblastí podpory fondu dopravnej infraštruktúry závisí od sumy, s ktorou bude fond disponovať pri dostatočnom naakumulovaní finančných prostriedkov a práve prostredníctvom týchto prostriedkov je možné oblasť podpory stanoviť širšie. Čiže mohla by byť podporovaná aj výstavba cyklotrás, mohla by byť podporovaná výstavba ciest prvej triedy, samozrejme diaľnic, rýchlostných ciest, je tam zaangažovaná do toho aj železničná doprava. Hovorím, že máme ten vzor po Českej republike, ten fond, Štátny fond rozvoja dopravní infrastruktury platí dlhé roky. Len pre vašu informáciu, my sme ho mali aj v rámci podmienok Slovenskej republiky vytvorený, bol zriadený a ešte, tuším, ak sa nemýlim, bol zrušený exministerkou financií Brigitou Schmögnerovou a za tých 22 rokov si musíme pomáhať tým spôsobom, ako máme teraz nastavený. Podľa mojich informácii aj rezort dopravy pripravil taký legislatívny návrh na svojom rezorte, ktorý by z časti bol porovnateľný s týmto státním fondom v Českej republike, ale, bohužiaľ, ak mám správnu informáciu, tak po rokovaniach s ministerstvom financií sa táto zmena zastavila a nepokračuje sa v nej ďalej. Čiže z mojej strany tiež chcem posunúť taký apel do budúceho roka, keď sa bude riešiť aj výstavba diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku, určite predstavitelia exekutívy, vlády, choďte touto cestou, pretože je to veľmi dobrý prostriedok na to, aby sme sa posunuli pri zvýšení počtu kilometrov diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku. Dokonca, keď som si aj spätne pozeral tú komunikáciu medzi dopravou a financiami, tak ešte aj dokonca v minulom volebnom období bolo do toho zaangažované združenie SK8, čiže všetkých vúciek, a predstavitelia vúciek sa vyjadrovali tiež veľmi kladne a pozitívne, aby takáto legislatívna úprava bola predložená a hlavne, aby samosprávne kraje mohli po vyše 20 rokoch zápasenia s odstraňovaním investičného dlhu v cestách druhej a tretej triedy, ktorý zdedili od vlády bez alokácie adekvátnych finančných zdrojov, riešiť a posunúť sa pozitívnym smerom. Od údržby a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest by som sa chcel dostať, lenže mám poslednú minútu a pol, k takým najdôležitejším úsekom. V rámci TEN-T koridorov, ktoré prechádzajú cez Slovenskú republiku, sú určite najdôležitejšie D1 od Bidoviec po štátnu hranicu s Ukrajinou, vieme dobre, aká je situácia na Ukrajine. Ukrajina sa bude musieť postaviť na nohy a budeme určite veľmi silno musieť participovať na ekonomickom zlepšení a postavení Ukrajiny na nohy v budúcich desaťročiach, a momentálne existujúce cesty prvej triedy medzi Košicami a štátnou hranicou na to nebudú postačujúce. Momentálne veľmi pozitívne vnímam, že sa rieši projektová štúdia, multimodálna štúdia na výstavbu diaľnice D1 medzi Bidovcami a štátnou hranicou, ktorá má posúdiť ten najlepší variant. Ja si osobne myslím, že vyjde štvorpruh, pretože je tam veľmi vysoká intenzita dopravy, určite je tento úsek jeden z najdôležitejších. Samozrejme, nemôžem opomenúť diaľnicu D3 na Kysuciach od Poľska po Žilinu a veľmi dôležitú časť úseku Via Karpatia medzi Nižným Komárnikom a Prešovom, je to zhruba 80 km, je tam, tuším, deväť úsekov, pričom, samozrejme, pochopiteľne aj objektívne chápem poľskú stranu, poľského ministra infraštruktúry Adamčíka, ktorý, nie je mesiaca, aby netelefonoval na Slovensko a tlačil aj slovenskú správu, stranu, aby išla do výstavby tohto dôležitého úseku, pretože Via Karpatia je prepojenie Baltiku s gréckym Solúnom, ako aj s Rumunskom. Takže taký apel z mojej strany. Sústreďte sa, exekutíva, v budúcom roku aj na riešenie státního fondu rozvoja dopravnej infraštruktúry a na výstavbu a prípravu projektov týchto troch veľmi mimoriadne dôležitých infraštruktúrnych projektov, ktoré som spomínal. Ďakujem pekne.