Kyselica, Lukáš, poslanec NR SR (2023-01-24):
Ďakujem veľmi pekne. Nebudem dlho rozprávať. Ja chcem nadviazať hlavne na tie prvotné vystúpenia, kde opozícia strašila, že tu nechceme dať referendum do ústavy ako ďalšiu formu. Ja som sa zúčastnil tiež tých rokovaní, tých, kde boli strany tzv. bývalej vládnej koalície, odborných rokovaní a táto otázka sa tam preberala. Takisto ako kolega Vetrák hovorí, to referendum odmietli niektoré strany. Naša strana určite nie, ale tak ako kolega Vetrák hovorí a tak jak to píše aj uznesenie, teda rozhodnutie Ústavného súdu, referendum by o týchto otázkach nemalo byť. Naozaj referendum by malo mať nejaký normatívny charakter. O čom nemôže byť referendum. O tom sme tiež uvažovali, že to vložíme do tej ústavy. Tiež referendum by sa nemal týkať, by sa nemalo týkať odvodov a štátneho rozpočtu. A teraz v refe... v ústave je napísané, že by sa to malo týkať, teda aj nemalo týkať iných dôležitých otázok verejného záujmu. Alebo malo. Čo sú to iné dôležité otázky verejného záujmu? Keď vychádzame z toho ustanovenia čl. 93 ods. 2, tam nastávajú problémy, a to hovoria viacerí ústavní právnici. Čoho sa to týka? Tak ako správne poznamenal kolega Vetrák, čo sa týka hlasovania o skrátení volebného obdobia, nemalo by to byť referendum, naozaj by to malo byť ľudové hlasovanie, tak ako je ľudované... ľudové hlasovanie o odvolaní pani prezidentky. Pokiaľ by to referendum malo mať aj iný ako normatívny charakter a týkalo by sa to napríklad otázky rozpustenia Národnej rady, tak sa pýtam, môže byť referendum trebárs o skončení generálneho prokurátora alebo špeciálneho prokurátora vo funkcii, keď to na jednej strane ústava vymedzuje, akým spôsobom môže skončiť, a na druhej strane Ústavný súd povedal jasne, že referendum má silu ústavného zákona? Kam by sme sa dostali? Bili by sa dva ústavné zákony? Ktoré by mali väčšiu silu, keď takýmto funkcionárom garantuje ústava zotrvanie vo funkcii aj odvolanie len za určitých dôvodov? A teraz referendum by s... referendom my by sme rozhodli, že mu skrátime mandát napríklad. Takže toto je o tej diskusii. A tá diskusia sa naozaj viedla. Ja tu mám aj pôvodný návrh zákona, ktorý bol rozdaný na tých prvotných rokovaniach a naozaj my tam to ľudové hlasovanie máme, takže ja som za, aby sme si k otázke referenda sadli a bavili sa na odbornej alebo bavili sa o odborných veciach, o maličkostiach. Aj teraz sa tá ústava tak nejak narýchlo spravila. A tiež mi tam nevyhovuje, napríklad v jednej vete tam je napísané, „návrh uznesenia o skrátení volebného obdobia môže predložiť pätina poslancov“. V ústave slovo „môže“. No nie je to troška také, také, také? Ale budiž. No môže. Tak to sa dá spraviť možno aj iným spôsobom. Predkladá najmenej. Teraz je tam lehota, nie je tam lehota? Zaradí? Zaradí každé uznesenie predseda Národnej rady? Má možnosť nezaradiť uznesenie Národnej rady predseda Národnej rady? Má. Teraz ak by chcel niekto robiť zlovôľu a nejaké tie parlamentné zvyklosti by neakceptoval, tak, ja neviem, v budúcnosti by predseda Národnej rady robil prieky a pol roka by také, návrh takého uznesenia nepredložil do parlamentu. Má sa tam dať lehota? Sedem dní? Trebárs tak jak pri odvolaní člena vlády. Má sa? Nemá sa? Takže to sú také detaily, ktoré naozaj v budúcnosti môžu priniesť nejaké aplikačné problémy, preto ja som nebol za to, aby sa to takto narýchlo šilo horúcou ihlou. Ale budiž, uznesenie Národnej rady je z pohľadu tých legislatívnych kľučiek menej problematické ako otázka referenda. Ďakujem.