Ľ. Vážny, poslanec: (2004-06-29):
Správa sa delí na dve časti, analytickú a východiská. Najprv sa dotknem tej analytickej časti veľmi stručne. Po oboznámení sa s touto správou konštatujem, že je to veľmi chabé hodnotenie sociálno-ekonomických disparít z hľadiska HDP, nezamestnanosti, miezd a už úplne tendenčný a neobjektívny záver, citujem, mierne priaznivého vývoja odstraňovania regionálnych rozdielov. Z takéhoto záveru mám dojem, že členovia vlády v regiónoch nikdy neboli. Príklad poviem. Z obce Trenč ma chytá ozaj nejaká depresia. A takýchto obcí je na Slovensku veľa, kde je 92 %  nezamestnaných obyvateľov z ekonomicky činných obyvateľov, kde je 89 % Rómov. Jednoducho ja neviem, čo s tým ideme robiť, ale treba sa týmto problémom zaoberať. A takýchto obcí, opakujem, je na Slovensku veľmi veľa. Chápem a myslím si, že všetci okolo seba vnímame, že tento obrovský prepad životnej úrovne a naďalej sa prehlbujúce rozdiely vláda nechápe s takou prioritou, ako by mala. Ďalšia časť správy obsahuje honosný názov, opatrenia. Opatrenia sú rozdelené na štyri oblasti, ktorými sú rozvoj infraštruktúry, o ktorom tu už bolo hovorené, realizácia sociálno-ekonomických programov, podpora mobility, fiškálna decentralizáciu. Veľmi stručne, keď sa toho dotknem, je tu opísaný Národný rozvojový plán a jednotlivé opatrenia, operačné programy z Národného rozvojového plánu. Dotknem sa napr. infraštruktúry kde v správe je opísaný operačný program základnej infraštruktúry. A myslím si, že toto nebolo cieľom správy. A myslím si, že každý z poslancov, ktorý sa touto problematikou zaoberá, veľmi jednoducho a ľahko si nájde v rôznych materiáloch, čo vlastne operačný program a základná infraštruktúra obsahuje. A je tu len zameranie sa na kohézny fond a štrukturálne fondy z hľadiska dopravnej infraštruktúry. Samozrejme, je to výborné, že sa vláda týmto zaoberá, veď to bola jedna z podmienok vstupu Slovenska do Európskej únie, aby sme vyrovnávali európske rozdiely, ale ja očakávam od vlády viac, nejaký nadštandard, niečo nad rámec  európskych fondov, pretože neberiem to ako samozrejmosť. Je tam tiež určitá úloha a zodpovedná úloha vlády, ale to naviac tu nie je ani o krôčik urobené. Spomeniem perličku, napr. rýchlostnú cestu Budča – Kováčová. Je to úsek, ktorý je dlhý 2,6 kilometra. A realizujeme ho už 3 roky. Neviem, či ho budeme realizovať štvrtý rok. Denne tade chodí 4 000 až 6 000 vozidiel, ktoré musia obchádzať 7-kilometrovú trasu. Keď sa spočíta len ten benzín a tie pohonné hmoty, samozrejme, aj tá strata času, ktorí tí vodiči v tej doprave vynaložia, tak z hľadiska efektívnosti je to úplne, úplne mimo. Ďalšiu perličku poviem. Podľa súčasného Plánu rozvoja dopravy, infraštruktúry a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest, keď sa to spočíta, čo tam je načrtnuté, tak dobudujeme naše diaľnice a rýchlostné cesty v roku 2030 a neskôr. A toto je takisto alarmujúce. Ale správa nemala ambíciu iba dopravnou infraštruktúrou sa zaoberať. Ďalšia oblasť, ktorej sa dotknem, je oblasť sociálno-ekonomických programov. Tam takisto vidím veľké vákuum. Zasa sme sa sústredili iba na európske fondy, teda štrukturálne. Zase je tam len opísaný sektorový operačný program Ľudské zdroje. A jednoducho tam takisto je na zamyslenie veľa tém. Jednou z tých tém je napr. školenie po návrate dlhodobo nezamestnaných na trh práce. Len zrejme vláda zabudla, že keď ich zaškolíme a ďalších 5 rokov nebudú mať robotu tí dlhodobo nezamestnaní, tak zase ich môžeme znovu školiť a možno si pomyslíme, že aspoň vyčerpáme štrukturálne fondy, je to v poriadku. Podpora mobility. Takisto je tam zameranie sa na podporu mobility, ďalšia oblasť. Ale darmo budeme my podporovať mobilitu na papieri, keď sa cestovné neustále zdražuje a pre toho, kto dochádza za prácou 15 – 20 kilometrov, už je to neefektívne, lebo na tom drahom cestovnom vynaloží 2 000 – 3 000 korún a jednoducho pri súčasnom plate, však všetci tú situáciu chronicky poznáme, keď dá 20 % za cestovné, tak sa mu ozaj do roboty neoplatí chodiť. A toto je tá podpora mobility? Čiže zase sa treba na to pozrieť z iného konca. Mám dojem, že predkladateľ k správe pristúpil, aby bolo toho viac, tak, že „opíšme z operačných programov to, čo sa týka vyrovnania rozdielov regionálnych“. Ale toto nie je zďaleka to, čo mala správa riešiť a na čo bola vyžiadaná touto Národnou radou. Predkladateľ takouto správou jasne ukazuje, že parlament má za zoskupenie koalično-opozičných poslancov, ktorému je na obtiaž a ktoré pokorne prijme hocijaký brak, ktorý mu predloží. Takýto dojem z toho mám. Na Slovensku je neštandardná situácia a tá si vyžaduje neštandardné riešenia, nielen aplikovať operačné programy z Európskej únie, ale my musíme pridať našu pridanú hodnotu a vláda sa musí jasne zaoberať takýmto riešením. A oblasť regionálnych rozdielov je oblasť, ktorej by sa ozaj mala vláda prioritne venovať. A mala by sa zaoberať ich riešením a konkrétnymi krokmi. Alebo počkáme na bývalú Nemeckú demokratickú republiku, na mestá Drážďany a Schwerin a Rostock, ako som to minule videl v televízii, kde populácia za posledných 5 rokov klesla o 20 %. Schwerin mal 700 000 obyvateľov, už má necelých 600 000 obyvateľov. Čiže všetci sa vysťahujeme z regiónov a posledný zhasne svetlo? (Potlesk.) Ďakujem. Preto si myslím a dúfam, že každý z poslancov uzná, že úroveň tohto materiálu, ktorý má ambíciu nazvať sa správou o súčasnom stave a opatreniach, je ďaleko a veľmi vzdialená od solídnej koncepcie, ktorej cieľom je znížiť regionálne rozdiely. A myslím si, že každý poslanec toto uzná. Preto mi dovoľte na záver predniesť návrh uznesenia Národnej rady k správe o súčasnom stave sociálno-ekonomickej úrovne v jednotlivých regiónoch Slovenska a pripravovaných opatreniach na odstraňovanie sociálno-ekonomických rozdielov v jednotlivých regiónoch do konca volebného obdobia: „Národná rada žiada vládu Slovenskej republiky A. aby opätovne predložila Národnej rade správu o súčasnom stave sociálno-ekonomickej úrovne v jednotlivých regiónoch Slovenska a pripravovaných opatreniach na odstraňovanie sociálno-ekonomických rozdielov v jednotlivých regiónoch do konca volebného obdobia, z ktorej bude zrejmá koncepcia a konkrétne vecné a časové kroky, ktoré majú zabezpečiť zmierňovanie rozdielov sociálno-ekonomickej úrovne v jednotlivých regiónoch Slovenska, B. aby správu o súčasnom stave sociálno-ekonomickej úrovne v jednotlivých regiónoch Slovenska a pripravovaných opatreniach na odstraňovanie sociálno-ekonomických rozdielov do konca volebného obdobia predkladala Národnej rade Slovenskej republiky pravidelne raz za pol roka.“ Vzhľadom na naďalej sa prehlbujúce rozdiely v sociálno-ekonomickej úrovni medzi Bratislavou a ostatnými regiónmi Slovenska je potrebné tomuto problému venovať zvýšenú pozornosť vlády Slovenskej republiky. Situáciu v jednotlivých regiónoch je potrebné pravidelne hodnotiť, preto sa navrhuje, aby vláda Slovenskej republiky predkladala svoju správu Národnej rade pravidelne dvakrát do roka. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)