P. Minárik, poslanec: (2004-09-24):
Bod 12, jeho možnosti. Spočítavanie hlasov pri tajnom hlasovaní ručne alebo technicky. Samozrejme, že s týmto návrhom, ktorý odráža už dnešnú prax, súhlasím, ale po konzultácii so zástupcami poslaneckých klubov si ho dovoľujem predložiť v mierne pozmenenej forme pod bodom 1 tak, aby sa dosiahol cieľ, ktorý sledujeme, teda možnosť technického spočítavania hlasov a výnimočne aj spočítavanie ručného. Podstatou zmeny je to, aby sme nemuseli pred každým tajným hlasovaním rozhodovať o spôsobe sčítavania hlasov. Tu by som chcel povedať malinkú poznámku k tomu, čo spomínal pán poslanec Cabaj. V podstate s ním súhlasím o zmysle alebo o nezmyselnosti toho, že v tajnom hlasovaní sa vyjadrujeme aj zdržaním hlasovania, čo tú tajnú voľbu výrazne komplikuje, a preto sme museli pristúpiť k technickému hlasovaniu. Na druhej strane požiadavka na vyjadrenie tejto možnosti bola taká silná, že sme ju vzhľadom na rýchlosť technického zariadenia ponechali a nemala by byť prekážkou na schválenie návrhu ako takého. Bod 15 sa týka poslaneckého prieskumu, ktorý sa umožňuje bez uznesenia výboru. Tu sme našli so zástupcami klubov všeobecnú zhodu, že poslanec nemôže zastupovať bez poverenia Národnú radu alebo jej orgán, teda výbor. Preto navrhujem, aby sa z hlasovania spoločne s návrhom tento bod vyňal, ja potom budem dávať iný návrh, ktorý sa týka poslaneckého prieskumu a ktorý bude prienikom toho, čo predkladal pán poslanec Vážny a pán poslanec Cabaj. Bod 22 sa týka vypustenia slova „najmä“ z uvádzajúcich viet viacerých ustanovení, ktoré upravujú kompetencie výborov. Mám zato, že toto slovo by malo v rokovacom poriadku zostať, pretože je potrebné, aby výbory mali kompetencie uvedené demonštratívne, nakoľko ich ďalšie právomoci sú obsiahnuté aj v iných zákonoch, nielen v rokovacom poriadku. Nemyslím si, že by išlo o nejednoznačné vymedzenie niečoho, čo výbory môžu, ako uvádza odôvodnenie k bodu 22. Výbory budú aj naďalej môcť konať len to, čo im zákon, a v tomto prípade buď rokovací poriadok, alebo nejaký iný zákon, umožňuje. Bod 24 upravuje postavenie výboru pre európske záležitosti, ide o kľúčové ustanovenie tejto novely, ktoré bolo navrhnuté v dvoch alternatívach. Napokon sme pre väčšinu zástupcov poslaneckých klubov našli tretiu akúsi prienikovú alternatívu, ktorú predkladám s 15 podpismi v mojom návrhu ako bod č. 2. Ak mám spomenúť len to hlavné, o čo ide v tejto tretej alternatíve, kreuje sa výbor na základe výsledkov volieb a umožňuje sa zvoliť náhradníkov za členov výboru, umožňuje sa verejné rokovanie a spresňuje sa rozsah kompetencií uvedených v bode 3, ktoré si Národná rada vymedzuje pre seba. Bod 32 navrhujem tiež vyňať na osobitné hlasovanie. Jeho obsahom je úprava osobitného postavenia ústavnoprávneho výboru. So zástupcami klubov sme sa dohodli, že vyhovieme ústavnoprávnemu výboru, ktorý už nechce byť zahlcovaný všetkými zákonmi, ale že nájdeme riešenie, ktoré bude v súlade so systematikou rokovacieho poriadku a s postavením ostatných výborov. Preto navrhujem bod 32 neschváliť a predkladám iné riešenie. Pod bodom č. 3. Tu by som vás chcel upozorniť, aby ste o bode 38, ktorý je bez odporučenia gestorského výboru, hlasovali tiež proti, teda bod 38 neschválili, pretože pozmeňujúci návrh, ktorý predkladám, umožňuje prideliť návrh zákona aj jednému výboru, tak ako sme sa dohodli. Bod 36 navrhujem vyňať na osobitné hlasovanie. Ide o úpravu poslaneckého prieskumu, ktorá nebola doteraz súčasťou rokovacieho poriadku s výnimkou spomenutia jeho možnosti v § 45 ods. 3 písm. d). Pozmeňujúci návrh o poslaneckom prieskume, ktorým som už avizoval, je kompromisom medzi rôznymi navrhovanými alternatívami. Je to akési minimum, ktoré vylučuje poslanecký prieskum v akciových spoločnostiach. Do týchto nemá možnosť vstupovať ani exekutíva a jej kontrola sa realizuje prostredníctvom štandardných mechanizmov, teda zastúpením vo valných zhromaždeniach cez štatutárne orgány. Ten zásadný rozdiel je vo vnímaní toho, čo je súkromnou sférou. Ak by sme do súkromného podniku umožňovali priamy vstup poslanca zo zákona bez toho, aby sme presne vymedzili, čo pri takomto vstupe môže robiť, a toto vymedzenie v poslaneckom prieskume je mimoriadne obťažné, tak potom ja hovorím, vstupujme do súkromia aj inde, nechcem povedať až priamo do rodiny alebo do spálne. Poprosil som vyňať na osobitné hlasovanie bod 37 s tým, že predkladám nový bod pod bodom 5. Ide o to, aby orgány, ktoré majú vo svojich statusových zákonoch možnosť pripomienkovať návrhy zákonov, mali túto možnosť vyjadrenú aj  v rokovacom poriadku. Zatiaľ čo bod 37 hovorí len o Súdnej rade, navrhujem všeobecnejšie ustanovenie, ktoré zohľadní túto kompetenciu aj pre iné štátne orgány, napríklad štátnu pokladnicu. Ďalej navrhujem vyňať na samostatné hlasovanie bod č. 42, ktorý hovorí o osobitnom schválení návrhov zákonov, ktoré podliehajú notifikačnej povinnosti voči EÚ. Tento návrh bol prerokovaný s odborom aproximácie práva Kancelárie Národnej rady. A napokon navrhujem vyňať na osobitné hlasovanie bod 44, ktorý odstraňuje možnosť, aby prezident Slovenskej republiky v odôvodnených prípadoch bol zastupovaný vedúcim kancelárie. Na záver si dovolím ešte vysvetliť predloženie pozmeňujúceho návrhu bod 4, ktorý sa netýka spoločnej správy, ale bodu 39 k pôvodnému návrhu. Ide o systém kontroly účasti na rokovaní Národnej rady a výborov. Po dohode so zástupcami poslaneckých klubov tento pozmeňujúci návrh precizuje pôvodnú myšlienku, aby sme už v pléne nepoužívali prezenčné listiny, ale aby na posúdenie účasti bolo brané prezenčné alebo ktorékoľvek hlasovanie v elektronickej forme, a pretože vo výboroch takáto možnosť nie je, aby vo výboroch ostali prezenčné listiny. Naposledy by som sa chcel v krátkosti vyjadriť k pánovi poslancovi Madejovi, ktorý podal návrh na predĺženie, respektíve ponechanie dvojminútovej doplňujúcej otázky. Skutočne išlo pri tomto skrátení o zdynamizovanie hodiny otázok. A ja by som tu chcel pripomenúť jednu takú starú pravdu, že na hodinovú prednášku sa pripravujem tri minúty, na trojminútovú hodinu a pri dobrej príprave minúta na doplňujúcu otázku by mala postačovať. Pani poslankyne, ďakujem za vašu pozornosť. Toto bolo odôvodnenie a ja vás, bohužiaľ, budem musieť teraz zaťažiť prečítaním šiestich strán týchto pozmeňujúcich návrhov. Takže by som poprosil, aby ma niekto kontroloval, aby som nevynechal niektorú možno aj nepodstatnú časť. Takže pozmeňujúce návrhy.  Po prvé. V čl. I sa za bod 22 vkladá nový bod 23, ktorý znie. 23. V § 39 ods. 9 sa za slová, „ktoré spočítavajú hlasy“ vkladajú slová „ručne alebo technickým zariadením“ a na konci sa pripája veta „spôsob spočítavania hlasov upraví Národná rada uznesením.“ Odôvodnenie. Niektoré pri tomto bode prakticky zahŕňa to, čo som povedal v úvodnom slove. Bod 2 v čl. I bod 36 znie: Za § 58 sa vkladá § 58a, ktorý vrátane nadpisu znie: § 58a výbor pre európske záležitosti. Odsek 1. Národná rada volí predsedu a členov výboru pre európske záležitosti na základe princípu pomerného zastúpenia politických strán a politických hnutí, za ktoré boli poslanci zvolení do Národnej rady v príslušnom volebnom období. Odsek 2. Za každého člena výboru pre európske záležitosti Národná rada zvolí náhradného člena výboru, ďalej len náhradný člen. Náhradný člen sa môže zúčastniť na schôdzi výboru pre európske záležitosti za člena výboru na základe oznámenia člena výboru predsedovi výboru alebo podpredsedovi výboru. V tomto prípade sa náhradný člen započítava do počtu prítomných členov výboru (§ 52 ods. 2) a má na schôdzi výboru pre európske záležitosti právo hlasovať. Ak sa zúčastňuje na schôdzi výboru pre európske záležitosti spolu s členom výboru, ktorého je náhradným členom alebo bez oznámenia člena výboru o účasti náhradného člena, náhradný člen sa nezapočítava do počtu prítomných členov výboru a nemá právo hlasovať. Náhradný člen za predsedu výboru alebo podpredsedu výboru pre európske záležitosti sa na schôdzi výboru zúčastňuje ako člen výboru. Odsek 3. Výbor pre európske záležitosti najmä po a prerokúva návrhy právnych záväzných aktov a iných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie, po b schvaľuje stanoviská Slovenskej republiky k návrhom právne záväzných aktov a iných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie, po c  prerokúva správy a informácie predkladané Národnej rade vládou a členmi vlády, po d môže vyžadovať od ostatných výborov Národnej rady návrhy stanovísk k návrhom podľa písm. a) a d), po e podáva Národnej rade správy o činnosti podľa písmena a) až d). Odsek 4. Národná rada s tým môže vyhradiť rozhodnutie o záležitostiach podľa ods. 3 písm. a) a b). Odsek 5. Schôdze výboru pre európske záležitosti zvoláva predseda výboru alebo podpredseda výboru podľa potreby. Odsek 6. Poverený člen vlády je povinný zúčastniť sa na rokovaní výboru pre európske záležitosti a informovať výbor o návrhoch právne záväzných aktov a iných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie a podávať bezodkladne informácie o výsledku rokovaní orgánov, ktorých je členom. Odsek 7. Poslanci európskeho parlamentu, ktorí boli zvolení na území Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu, odkaz 47b, sa môžu zúčastniť na rokovaní výboru pre európske záležitosti a majú právo sa vyjadrovať o prerokúvanej veci. Odsek 8. Vláda bez zbytočného odkladu po doručení predkladá výboru pre európske záležitosti návrhy právne záväzných aktov a iných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie. Vláda najneskôr tri týždne po obdržaní návrhu právne záväzného aktu podľa predchádzajúcej vety predkladá výboru pre európske záležitosti predbežné stanovisko k tomuto návrhu. Predbežné stanovisko obsahuje najmä stručnú informáciu o obsahu a cieľoch návrhu, o druhu a časovom priebehu rozhodovacieho procesu v Európskych spoločenstvách a v Európskej únii, o súlade návrhu s princípom subsidiarity a hodnotenie vplyvu a dosahu návrhu na Slovenskú republiku z pohľadu politického, legislatívneho a ekonomického, sociálneho a environmentálneho. Odsek 9. Vláda v dostatočnom časovom predstihu predkladá výboru pre európske záležitosti návrh stanoviska Slovenskej republiky k návrhom hlavných záväzných aktov a iných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie, odkaz 47c. Odsek 10. Člen vlády môže požiadať výbor pre európske záležitosti o zmenu stanoviska Slovenskej republiky, odkaz 47d. Odsek 11. Ak člen vlády uplatní iné stanovisko, ako je uvedené v ods. 3 písm. b), bezodkladne podá výboru pre európske záležitosti vysvetlenie a odôvodnenie svojho postupu. Odsek 12. Vláda zabezpečení pravidelné informovanie výboru pre európske záležitosti členmi vlády o aktuálnych otázkach, ktorú sú prerokované v orgánoch Európskych spoločenstiev a  Európskej únie, ktorých sú členmi. Vláda prekladá Národnej rade do konca marca správu o záležitostiach súvisiacich s členstvom Slovenskej republiky v Európskych spoločenstvách a v Európskej únii za predchádzajúci kalendárny rok, ak Národná rada nerozhodne inak. Odsek 13. Výbor pre európske záležitosti môže kedykoľvek požiadať vládu alebo povereného člena vlády o predloženie správy podaním informácie odôvodnenia alebo vysvetlenia v záležitostiach súvisiacich s členstvom Slovenskej republiky v Európskych spoločenstvách a v Európskej únii. Poznámky pod čiarou k odkazom 47b, 47c a 47d znejú. 47b zákon č. 331/2003 v Z. z. o voľbách do európskeho parlamentu v znení neskorších predpisov. 47c čl. I ods. 2 ústavného zákona č. 397/2004 Z. z. o spolupráci Národnej rady Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky v záležitostiach Európskej únie.  47d čl. II ods. 5 ústavného zákona č. 397/2004 Z. z. Odôvodnenie som tiež povedal v úvodnom slove. Pod bodom 3 v čl. I sa za bod 36 vkladá nový bod 37, ktorý znie: 37. V § 59 písm. b) sa vypúšťa slovo „všetky“. Nasledujúce body sa prečíslujú. V čl. I sa za bod 40 vkladá nový bod 41, ktorý znie. V § 71 druhá veta znie: Predseda Národnej rady navrhne Národnej rade prideliť návrh zákona podľa povahy veci príslušnému výboru, prípadne aj ďalším výborom. Nasledujúce body sa prečíslujú. V čl. I v bode 41 § 74 ods. 2 v prvej vete sa slová „návrh zákona prerokuje vždy ústavnoprávny výbor, ďalší výbor aj gestorský výbor, ktoré navrhol predseda Národnej rady“ nahrádzajú slovami „návrh zákona sa prerokuje podľa návrhu predsedu Národnej rady“. Odôvodnenie som tiež podal v úvodnom slove. Bod 4. V čl. I v bode 39 § 63 ods. 2 sa slová „na nasledujúcom hlasovaní“ nahrádzajú slovami „na nasledujúcich hlasovaniach“ a na konci poslednej vety sa bodka nahrádza bodkočiarkou a pridávajú sa slová „na rokovaní výboru sa vyhotoví prezenčná listina, do ktorej sú povinní zapísať sa všetci prítomní poslanci“. Odôvodnenie som tiež už podal. Bod 5. V čl. I sa za bod 40 vkladá nový bod 41, ktorý znie: 41. V § 68 ods. 3 sa na konci prvej vety bodka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa slová, „ak sa k návrhu zákona podľa osobitného zákona“, tu bude odkaz, ktorý ešte nie je vyčíslený, „vyjadrujú iné orgány“. Dôvodová správa musí obsahovať informáciu o ich stanovisku. A za druhú vetu sa vkladá nová tretia veta, ktorá znie: „Ak z medzinárodnej zmluvy, ktorou je Slovenská republika viazaná, alebo z právneho aktu Európskych spoločenstiev a Európskej únie vyplýva povinnosť konzultovať alebo prerokovať návrh zákona pred jeho podaním s príslušnými orgánmi Európskych spoločenstiev alebo s príslušnými orgánmi Európskej únie.“ Tu bude tiež odkaz. Dôvodová správa musí obsahovať aj osvedčenie o splnení tejto povinnosti. Poznámky pod čiarou k tým dvom odkazom, ktoré som spomínal, budú znieť. Napríklad § 4 ods. 1 písm. f) zákona č. 182/2004 Z. z. o Súdnej rade Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov. A ten druhý. Napríklad rozhodnutie Rady č. 98/415/ES z 29. júna 1998 o konzultáciách národných orgánov s Európskou centrálnou bankou, ktoré sa týkajú návrhu právnych aktov (úradný vestník Európskych spoločenstiev L189 z 3. 7. 1998, Smernica č. 98/34/ES Európskeho parlamentu a Rady z 22. júna 1998 ustanovujúca postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov, Úradný vestník Európskych spoločenstiev L204 z 21. 7. 1998 v znení smernice č. 98/48/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. júla 1998 novelizujúci smernicu č. 98/34/ES ustanovujúcu postup pre poskytovanie informácií v oblasti technických noriem a predpisov, úradný vestník Európskych spoločenstiev L217 z 5. 8. 1998.) Nasledujúce body sa prečíslujú. Odôvodnenie som už podal. Bod č. 6. V čl. I sa za bod 44 vkladá nový bod 45, 46 a 47. Body, ktoré znejú: 45. V § 83 sa dopĺňa odsekmi 5 a 6, ktoré znejú: 5. Ak ide o návrh zákona podliehajúci oznamovacej povinnosti Slovenskej republiky voči Európskej komisii, tu bude odkaz, a Národná rada ukončila hlasovanie podľa odseku 4, rokovanie o návrhu zákona sa preruší do písomného vyjadrenia Európskej komisie, Národná rada odloží rozhodnutie o návrhu zákona podľa osobitného predpisu, tu bude odkaz. Odsek 6. Ak Európska komisia v písomnom vyjadrení uvedie pripomienky k návrhu zákona, pripomienky Európskej komisie prerokuje gestorský výbor a Národná rada v druhom čítaní s tým, že predmetom prerokúvania v druhom čítaní sú iba pripomienky Európskej komisie. 46. V § 84 ods. 1 sa za slová „ak v druhom čítaní neboli schválené nijaké pozmeňujúce ani doplňujúce návrhy“ vkladajú slová „alebo ak Európska komisia nemá pripomienky k návrhu zákona, ktorý jej bol predložený na vyjadrenia podľa § 83 ods. 5“. 47. V § 84 ods. 2 sa na konci bodka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú slová „to neplatí, ak ide o návrh zákona podľa § 83 ods. 5“. Poznámky pod čiarou, ktoré som avizoval, budú znieť: Ten prvý. Zákon č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Ten druhý. Čl. 9 smernica č. 94/34/ES Európskeho parlamentu a Rady z 22. júna 1998 ustanovujúca postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov, Úradný vestník Európskych spoločenstiev L204 z 21. 7. 1998 v znení smernice č. 98/48/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. júla 1998 novelizujúci smernicu č. 98/34/ES ustanovujúcu postup pre poskytovanie informácií v oblasti technických noriem a predpisov, Úradný vestník Európskych spoločenstiev L217 z 5. 8. 1998. Nasledujúce body sa prečíslujú.  Odôvodnenie som už tiež podal. A na záver predložím ešte jeden pozmeňujúci návrh, ktorý  nevyplynul priamo z tejto dohody, ktorá sa uzatvorila medzi zúčastnenými stranami, ktoré mali dohodnúť konečný stav rokovacieho poriadku, ale ktorá hovorí o poslaneckom prieskume. Je to v podstate ten kompromis, ktorý som hovoril, takéto stredové riešenie medzi pánom poslancom Vážnym a pánom poslancom Cabajom. A tento znie: V čl. I sa za bod 62 vkladá nový bod 63, ktorý znie: 63. Za § 131 sa vkladá § 131a, ktorý znie: § 131a Poslanecký prieskum. Odsek 1. Národná rada alebo výbor môže poslanca alebo skupinu poslancov poveriť vykonávaním poslaneckého prieskumu po a v orgánoch verejnej moci a vo verejnoprávnych inštitúciách, ktoré hospodária s prostriedkami rozpočtov, ktoré podľa zákona schvaľuje Národná rada, po b v subjektoch, ktoré hospodária s majetkom, záväzkami, finančnými prostriedkami, majetkovými právami a pohľadávkami štátu, verejnoprávnych inštitúcií a Fondu národného majetku Slovenskej republiky v rozsahu tohto hospodárenia. Odsek 2. Poslanec alebo skupiny poslancov, ktorí boli poverení vykonaním poslaneckého prieskumu, predložia správu o výsledku poslaneckého prieskumu Národnej rade Slovenskej republiky alebo výboru, ktorý ju prerokuje. Nasledujúce body sa prečíslujú. To znamená, že máme zadefinovaný nejaký začiatok, nejaký koniec prieskumu. Subjekty, v ktorých sa tento prieskum môže realizovať, samotný obsah prieskumu však zadefinovať je veľmi zložité a toto tu absentuje a práve z tohto dôvodu tvrdím, že poslanecký prieskum v podnikoch, akciových spoločnostiach, eseročkách, teda vo sfére súkromného práva je veľmi problematický. Ďakujem pekne.