P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-12-17):
Pýtam sa pani navrhovateľky pani ministerky Machovej, či sa chce vyjadriť k rozprave. Nech sa páči, pani ministerka. M. Machová, ministerka pre správu a privatizáciu národného majetku SR: Ďakujem veľmi pekne za slovo. V prvom rade chcem možno zopakovať to, čo som uviedla pri návrhu zákona, ktorý prerokovávala poslanecká snemovňa v prvom čítaní, ale zrejme nie dostatočne jasne a zreteľne. V prvom rade si treba uvedomiť, že ak cez transformačný zákon sa pretransformuje niektorá z rozpočtových či príspevkových organizácií na takú, aká je uvedená v návrhu zákona, tak jej činnosť, jej život sa bude riadiť podľa zákona č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách. Čiže ten režim je daný zákonom o neziskových organizáciách. Ten režim nového života novej neziskovej organizácie, pretransformovanej z rozpočtovej a príspevkovej organizácie, je založený aj na existencii tzv. prioritného majetku. Prioritný majetok je majetok, ktorého nakladanie je podrobené špeciálnemu režimu. A práve mechanizmy tohto špeciálneho režimu majú zabrániť tomu, aby sa takto definovaný majetok špekulatívne alebo náhodne vymkol verejnej kontrole. Prioritný majetok, ktorý vloží štát, nebude možné založiť ani inak ho použiť na zabezpečenie záväzkov neziskovej organizácie, nemožno ho predať, darovať, poskytnúť do nájmu, nebude podliehať výkonu rozhodnutia, exekučnému konaniu, nakoľko ide o majetok určený na verejnoprospešné a nepodnikateľské účely. Ani toto však, samozrejme, nemôže zabrániť tomu, že jednoducho ten život organizácie sa nebude vyvíjať tým spôsobom, že sa zabezpečí jej perspektíva v tom slova zmysle, že nedôjde k problémom. Ale asi veľmi ťažko je možné zákonom ošetriť všetky životné situácie, ktoré môžu nastať aj v živote neziskovej organizácie, ktorá vznikla transformáciou z príspevkovej, resp. rozpočtovej organizácie. Ale to nemôže zabezpečiť ani zákon pre život neziskovej organizácie, ktorá vznikla takzvane na zelenej lúke. Zaangažovanosť vlastne aj tých, ktorí prejavujú záujem o transformáciu, je daná tým, že naozaj zámerom predkladateľa bolo, aby aj jednotliví záujemcovia vložili časť majetku do novovzniknutej organizácie a tou spoluúčasťou vlastne vyjadrili aj svoj záujem. Ale na druhej strane je predpoklad, že nie je im jedno, či ten vložený majetok, ktorý vložia do neziskovej organizácie, naozaj bude smerovať k rozvoju alebo k nejakému čiernemu koncu. Toľko na tému majetok a na tému, ktorá naozaj často rezonovala, toho darovania, rozdávania majetku štátu tretiemu sektoru. Myslím si, že tá filozofia o rozdávaní a darovaní je naozaj nie správna. V rámci tých možností, ktoré sme mali, a hovorím, že nerodil sa tento zákon ľahko, sme sa snažili aspoň v tej miere, ktorá bola prijateľná, aby sme určité tie brzdy a tie mechanizmy kontroly a verejného záujmu tu zachovali. Pani poslankyňa Keltošová, vaša prvá otázka asi smerovala, že prečo teda negatívne vymedzenie, čo nemôže byť, a že, naopak, teda čo môže byť predmetom transformácie. Predmetom transformácie môžu byť vlastne tie neziskové, tie rozpočtové a príspevkové organizácie, ktoré sú zriadené na základe zriaďovateľskej listiny ministra príslušného rezortu, teda nie to, čo ste sa pýtali, okresné, krajské úrady. A nie sú teda vymenované pozitívne, lebo ten rozsah je veľmi rôznorodý a išli sme tou cestou negatívneho vymedzenia. Ale keď sme robili takú analýzu, že koľkých organizácií by sa to týkalo, naozaj tu nejde o nejaké obrovské počty. Audit štátnej správy, ktorý teda nám uložil vlastne spracovať aj návrh takéhoto transformačného zákona, v tom momente, keď sme teda diskutovali na tú tému, vymedzil, že mohlo by sa to týkať necelej desiatky príspevkových a rozpočtových organizácií, ktorých zriaďovateľom sú jednotlivé ministerstvá. Týkalo sa to ministerstva hospodárstva, ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií a časti aj ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny. Súhlasím s tým, že dnes je už vysoký dátum na to, aby sme vôbec presadzovali účinnosť zákona od 1. januára, jednoducho nie je to v zásade ani účelné. Naozaj dnes je 17. decembra a všetky tie sviatky vchádzajú. Ja súhlasím s posunutím účinnosti tohto zákona podľa toho, ako poslanecká snemovňa posúdi tie návrhy, ktoré tu boli. Chcem však upriamiť pozornosť, že vznik takejto organizácie v zmysle zákona sa vlastne udeje dvakrát do roka, a to 1. 7. a 1. 1., tak aspoň hovorí zákon. To znamená, že teoreticky prvé neziskové organizácie pretransformované by mohli byť k 1. 7. budúceho roku, ale moje skúsenosti doterajšie z transformácie majetku štátu sú také, že ten proces je veľmi dlhý a možnože na aj smútok niektorých, ktorí predpokladajú, že by sa mohli uchádzať o transformáciu, nepredpokladám, že k 1. 7. aj v prípade schválenia zákona by bola niektorá príspevková alebo rozpočtová organizácia pretransformovaná. Takže toľko k tým najčastejšie diskutovaným otázkam majetku – ktoré organizácie, výpredaj, resp. teda fakt, že záujemcovia, ktorí by mohli vzísť z obcí alebo z tých územných samospráv toho vyššieho rádu, by sa nemohli zúčastniť transformačného procesu. Ten priestor tu je a naozaj aj tým posnutím, ale predovšetkým tými dátumami, ktoré sú v zákone, a tou časovou realitou dnes. Nemyslím si, že by ten priestor tu nebol daný. Otázky smerovali aj k smerom ministerstvu privatizácie, prečo ministerstvo privatizácie je niekde v závere toho transformačného procesu. Zhodla sa na tom jednak vláda, Legislatívna rada vlády, že to konečné finále a určitá kontrola nakladania s majetkom štátu by bola zverená inému rezortu ako zakladateľskému. Téma komisií tiež bola naozaj veľmi-veľmi dlho diskutovaná. Nakoniec ten záver bol taký, že ministerstvo pre činnosť každého prípadu, lebo zrejme sa nebude dať našiť jedna komisia na všetky prípady, pretože to je vždy o niečom inom, bude vybavené štatútom, ktorý presne bude vymedzovať aj pozíciu a postavenie tejto komisie. A naozaj niet dôvodov, aby tam nebolo aj ministerstvo financií zastúpené. A aj v tej dôvodovej správe nakoniec je to uvedené. Myslím si, že každý, kto bude sedieť na stoličke, ktorá sa bude nazývať ministerstvo privatizácie, vytvorí na to priestor. Či zástupcovia neziskového alebo mimovládneho sektora a v akom zastúpení. Aj tento problém je riešiteľný. A napr. aj pri transformácii majetku štátu v rámci privatizácie je pravidelne súčasťou komisie zástupca odborového zväzu, zástupca z Asociácie zamestnávateľských zväzov, ktorí sú prítomní pri rozhodovaní o časti majetku. To ale neznamená to, že účasť komisií môže byť rozdelená – členovia s právom hlasovania alebo s právom vlastne len účasti. Čiže určite je možné aj takýmto voľnejším spôsobom negovať nejaké tie vplyvy, o ktorých ste hovorili, a na druhej strane otvoriť priestor pre naozaj široké zastúpenie v komisii a posudzovanie týchto návrhov. Toľko k tým podstatným námietkam alebo pripomienkam, ktoré tu boli. S návrhmi, ktoré boli uvedené v tom poslednom vystúpení, dá sa súhlasiť. Konzultovali sme ich spolu, nemenia v podstate podstatu tohto zákona. Ďakujem pekne.