L. Köteles, poslanec: (2001-11-08):
P. Koncoš, minister pôdohospodárstva SR: Treba otvorene povedať, že nielen na východnom Slovensku, ale všeobecne v poľnohospodárskej prvovýrobe treba rátať s ďalším znižovaním počtu pracovníkov. Súvisí to s rozvojom investovania a s obnovou technológií v poľnohospodárskej prvovýrobe, a tak aj koncepcia rozvoja poľno-hospodárstva a potravinárstva do roku 2005 ráta so znížením počtu pracovníkov priamo v poľnohospodárskej prvovýrobe približne len na 85 tisíc ľudí. V potravinárskom priemysle sa naďalej počíta, že bude pracovať asi 45 tisíc ľudí. Osobitne chcem zdôrazniť, že treba riešiť sústredené projekty rozvoja poľnohospodárskej výroby a rozvoja vidieka, teda treba oveľa väčšiu pozornosť venovať regionálnym projektom. Som presvedčený, že tomu napomôže najmä v oblasti znižovania nezamest-nanosti ako-takej, ale aj konkrétnym programom rozvoja vidieka aj vznik vyšších územných celkov a som presvedčený, že naďalej sa budú vynakladať aj prostriedky zo štátneho rozpočtu. J. Migaš,  predseda NR SR: Ďakujem, pán minister. Tretiu otázku členovi vlády postavil pán poslanec Ambróš, otázka znie: „Podľa § 27 a § 33 vyhlášky o odpadoch nemusia skládky inertného odpadu odvádzať, zachytávať ani monitorovať priesakové vody a skládkové plyny. Prečo teda podľa § 34 povinnosť budovať povrchové tesnenia pri ich uzatváraní zostala, ak platí § 25 ods. 2 vyhlášky o odpadoch?” Namiesto pána ministra Miklósa odpovedá pán minister Harna. Nech sa páči. I. Harna, minister výstavby a regionálneho rozvoja SR: Ďakujem za slovo. Vážený pán predseda Národnej rady, vážený pán poslanec, vážené panie poslankyne, páni poslanci, ustanovenia vyhlášky Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 283/2001 Z. z. o vykonaní niektorých ustanovení zákona o odpadoch sú v súlade so smernicou Rady Európy 1999/31 ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadu, s ktorou sme harmonizovali právne predpisy v oblasti skládkovania odpadov. Doteraz prevádzkované sklád-ky prvej stavebnej triedy, na ktorej sa ukladal odpad, ktorý spĺňal kritériá tretej triedy vylúhovateľnosti, nepotrebovali žiadne tesniace prvky. V zmysle smernice sú požiadavky na tesnenie skládky na inertný odpad porovnateľné so skládkami prvej stavebnej triedy nasledujúce: pri priro-dzenej geologickej bariére koeficient priepustnosti najmenej 1x107  m/s1 , pričom „m“ je metre a „s“ sekunda, hrúbky najmenej 1 m. Ak nevyhovuje, umelo sa doplní rovnakým koeficientom a hrúbkou najmenej o pol metra. Od tesnenia podložia skládky sa odvodzuje aj povrchové tesnenie skládky. Skončil som, pán predseda. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem. Pán poslanec Ambróš. L. Ambróš, poslanec: Vzhľadom na to, že tu nie je prítomný pán minister životného prostredia, tak nemám doplňujúcu otázku. J. Migaš, predseda NR SR: Dobre, ďakujem. Pôjdeme ďalej. Ďalšiu otázku položil pán poslanec Dzurák ministrovi zdravotníctva Romanovi Kováčovi. Otázka znie: „Pán minister, kedy sa uskutoční tretia etapa privatizácie zdravotníckych zariadení?” Odpovedá minister zdravotníctva. Nech sa páči, pán minister. R. Kováč, minister zdravotníctva SR: Vážený pán predseda, vážený pán poslanec, ťažko mi je v tejto chvíli hovoriť o tretej etape, pretože ešte druhá etapa neprešla schvaľovacím procesom v Národnej rade. Ale aby som lepšie informoval, čo je mienené pod týmto pojmom. Vlastne v tejto chvíli sa končí etapa, pri ktorej máme stanovené pravidlá pre zmenu vlastníkov. Máme druhú vlnu privatizácie, máme presun niektorých zdravotníckych zariadení do majetku obcí, je presun veľkej časti zdravotníckych zariadení do majetku vyšších územných celkov. Ukazuje sa však, že niekde narazíme na problém, že niektoré obce, prípadne mestské zastupiteľstvá nebudú chcieť zdravotnícke zariadenie do svojho vlastníctva, pretože zdravotnícke zariadenie zaťažuje dosť výrazne alebo môže zaťažiť výrazne rozpočet mesta napriek tomu, že ich budeme odovzdávať oddlžené. Preto sme hovorili o pojme, ktorý sa volá tretia vlna privatizácie, ktorá vlastne potom vyplynie, resp. začneme zaraďovať zariadenia potom, ako budeme mať informácie z výsledku odovzdania majetku počas druhej vlny privatizácie a počas odovzdávania majetku vyšším územným celkom a obciam. J. Migaš, predseda NR SR: Všetko, pán minister? Tak, pán posla-nec, nech sa páči. Ľ. Dzurák, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážený pán minister, veľmi pekne vám ďakujem za odpoveď, tak troška ste mi aj nahrali, lebo práve ministerstvo zdravotníctva poslalo - ide o polikliniku v Prievidzi, to mali byť ďalšie otázky, ja to teraz využijem v rámci tejto otázky - žiadalo,  mám tu žiadosť Mestského úradu aj mestského zastupiteľstva v Prievidzi, kde žiada o zaradenie polikliniky v Prievidzi do druhej etapy. A škoda, že vaše ministerstvo sa uponáhľalo a poslalo dopredu odpoveď, lebo skutočne ešte o tom parlament nerokoval a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre zdravotníctvo práve zaradil polikliniku v Prie-vidzi do druhej etapy. Práve preto som spomenul tretiu etapu, lebo to spomenulo vaše ministerstvo, že poliklinika v Prievidzi bude zaradená do tretej etapy. Preto som dal otázku tretej etapy. Takže si myslím, že je to taká politická chyba, lebo sa jednak zneuctili aj ľudia, ktorí tieto žiadosti písali a jednak nastalo troška také pobúrenie v Prievidzi, čo sa tým sleduje, či sa niečo neurobí. Viete, privatizácia zdravotníckych zariadení je veľmi sledova-ným a citlivým javom a myslím si, že bude potrebné vždy počkať na rozhodnutie parlamentu, a potom možno až písať odpovede na mestské zastupiteľstvá. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister. R. Kováč, minister zdravotníctva SR: Pán poslanec, predsa len odpoviem. Prievidzská poliklinika, pretože nie je samostatnou poliklini-kou, ale je súčasťou nemocnice s poliklinikou, nebola zaradená do druhej vlny. To je jediný dôvod, prečo nebola zaradená do druhej vlny privatizácie a naši pracovníci odpovedali naprosto korektne, pretože v materiáli, ktorý sme odovzdali cez vládu do Národnej rady, sa naozaj neobjavuje táto poliklinika, to znamená, nemohli uviesť ani predpokladať niečo, čo prejde, alebo neprejde parlamentom. Faktom však  je, že pani poslankyňa Záborská uplatnila vo Výbore Národnej rady Slovenskej republiky pre zdravotníctvo požiadavku, aby poliklinika, ktorá je v Prievi-dzi, kým nemocnica je v Bojniciach, ak som dobre informovaný, aby táto poliklinika bola považovaná za samostatnú polikliniku a v tomto zmysle zaradená do zoznamu polikliník, ktoré budú privatizované v druhej vlne privatizácie tým spôsobom, že prejdú do majetku, teda prejdú bezod-platným prevodom do obcí a miest. Pri rokovaní Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre zdra-votníctvo ministerstvo zdravotníctva súhlasilo s týmto návrhom, ale nemohli sme písať nič iné, než to, čo je reálne v dokumentoch. To znamená, nepochybne po schválení Národnou radou, oznámime aj mestskému zastupiteľstvu s veľkou radosťou, že im odovzdávame bezodplatne túto polikliniku do majetku. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem pekne, pán minister. Ďalšiu otázku položil pán poslanec Juriš pánovi ministrovi hospo-dárstva Ľubomírovi Harachovi. Otázka znie: „V akom stave je likvidácia atómovej elektrárne A1, aké sú plánované náklady na likvidáciu tohto bloku a kto bude hradiť. Koľko stojí ročne starostlivosť o A1?” Odpovedá minister hospodárstva Ľubomír Harach. Nech sa páči. Ľ. Harach, minister hospodárstva SR: Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, pani poslankyne, páni poslanci, vážený pán poslanec Juriš, otázka sa skladá z troch otázok. Tá prvá je jasná, v akom stave je likvidácia atómovej elektrárne A1. Súčasný stav likvidácie jadrovej elektrárne A1, to treba povedať, že to je tá, ktorá bola havarovaná, je taký, že z reaktora bolo vybrané všetko jadrové palivo a odvezené do Ruskej federácie. Tak ako znela kedysi zmluva pri postavení jadrovej elektrárne. Prebiehajú práce na spracúvaní stredne a nízko aktívnych odpadov a ich ukladanie v republikovom úložisku Mochovce. Účelom týchto prác je uviesť elektráreň do radiačne bezpečného stavu, t. j. spracovanie a uloženie všetkých stredne a nízko rádioaktívnych odpa-dov. Práce budú skončené v roku 2000 - 2005. To je odpoveď na otázku, v akom stave je likvidácia atómovej elektrárne A1. Pokiaľ by ste, pán poslanec, mali záujem o presný harmonogram, máme spracovaný dokument, ktorý je spracovaný už viaceré roky, ale je to harmonogram vyraďovania jadrovej elektrárne A1, to je pre variant, ktorý sa tam predpokladá na tzv. uzavretie s dozorom a tento harmono-gram predpokladá jednotlivé etapy. Každá etapa má vyčíslené náklady. Takže odpoveď na druhú otázku, a preto som uvádzal ten harmonogram, aké sú plánované náklady na likvidáciu A1 a kto to bude hradiť, tú odpoveď možno nájsť tu alebo v tabuľke, kde sú presne vyšpecifikované doteraz použité prostriedky a predpokladané prostriedky do roku 2007 a pre vašu informáciu až do roku 2050. Úplná likvidácia jadrovej elektrárne A1 je plánovaná až do roku alebo bude skončená až v roku 2050. Celkové náklady predstavujú 11 mld. 594 mil. 100 tis. Sk. Samozrejme, že v tejto cene sú vypočítané náklady napríklad na samotné uzatvorenie, takzvanú tretiu etapu uzatvorenia jadrovej elektrárne, ktorá je v rokoch, povedzme, 2008 – 2038, to som vybral len jednu etapu, kde je predpoklad, že budú potrebné 2 mld. 200 mil. korún, pričom odhad tejto sumy je, samozrejme, v cenách z roku 1999. Tento harmonogram je z roku 1999, takže sa bude ešte spresňovať. Pre zaujímavosť treba uviesť, že výstavba tejto elektrárne v cenách vlastne 70. rokov, ale stavala sa vlastne od roku 1958 do roku 1972, bola 2 mld. 32 mil. Sk. Tretia časť otázky je, koľko stojí ročne starostlivosť o A1 a kto to hradí. Nedá sa povedať ročná suma. To som už odôvodnil, ale dá sa povedať predpokladaná presná suma na etapy, ktoré už sú za nami a predpokladaná suma na etapy, ktoré sa budú riešiť. Základná a roz-hodujúca etapa, teda uvedenie elektrárne do radiačne bezpečného sta-vu sa bude končiť v roku 2005 - 2007 a bude celkovo stáť 2 mld. 467 mil. 81 tis. korún. Skončil som. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán minister. Pán poslanec. A. Juriš, poslanec: Tá jedna časť otázky mi chýba. Z čoho sa hradí likvidácia a stav, ktorý je v súčasnosti. Z čoho je to financované? J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister bude reagovať. Ľ. Harach, minister hospodárstva SR: Samozrejme, že táto elektráreň, to bolo vidieť už z tých základných čísel, ktoré som uviedol, vyrobila niekoľko sto GW hodín, to znamená, že zďaleka nemohla zarobiť počas svojej krátkej prevádzky na svoje odstavenie, čo je predpoklad každej jadrovej elektrárne, tak táto elektráreň, jej likvidácia je hradená v plnom rozsahu, teda v kombinácii štátny rozpočet a Štátny fond likvidácie jadrovoenergetických zariadení. Náklady zo štátneho fondu predstavujú približne 2 mld. korún v tejto etape. Náklady priamo zo Slovenských elektrární približne 780 mil. Treba vidieť, že Slovenské elektrárne hradia prevádzkové náklady, lebo aj keď je odstavené takouto špecifickou formou, pretože tu bola havária a skôr bolo zabezpečované jadrovoenergetické zariadenie, tak tam musí byť personál, ktorý zabezpečuje prevádzku celého zariadenia. Sú tam mzdové náklady, poistné, odvody do ostatných fondov, takže ročne je to okolo 780 mil. korún. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán minister. Ďalšiu otázku položil pán poslanec Peter Bohunický pre ministra vnútra Ivana Šimka. Otázka znie: „Čo urobíte pre zlepšenie informovanosti miestnej štátnej správy a obecnej samosprávy dotýkajúcej sa Národného programu ochrany starších ľudí?” Odpovedá minister vnútra Ivan Šimko. Nech sa páči.