Remišová, Veronika, poslankyňa NR SR (2018-05-22):
Vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, takmer presne pred rokom sme v tomto pléne rokovali o správe Najvyššieho kontrolného úradu za rok 2016. Nebudem sa už podrobne vracať k tomu, čo odznelo a či sa odporúčania NKÚ uplatnili v praxi, ale chcem len na úvod povedať dve také pozitívne veci. Prvou je, že vítam konštatovanie o úspešnom budovaní analytického odboru, ktorý pred rokom pán predseda avizoval, pretože činnosť moderného kontrolného orgánu sa nezaobíde bez kvalitných analytických kapacít a som rada, že úrad kladie dôraz na ich ďalšie budovanie a rozvíjanie. Druhý postreh, a to je aj otázka na pána predsedu, sa týka práve vzťahu Najvyššieho kontrolného úradu a orgánov činných v trestnom konaní. Pred rokom správa Najvyššieho kontrolného úradu konštatovala zaslanie celkovo trinástich oznámení podozrenia z trestnej činnosti. Začiatkom tohto roku vyplávali na povrch ďalšie škandalózne informácie o kauze Babindol, podľa ktorých pochybne získala obrovský objem dotácií z eurofondov úzka skupina ľudí okolo veľkopodnikateľa z Babindolu. NKÚ mal pritom konkrétne prerozdeľovanie eurofondov pod Pôdohospodárskou platobnou agentúrou kontrolovať už skôr. V médiách však následne prebehli rôzne kontroverzné informácie, podľa ktorých s prípadom sa doteraz nepohlo a pán predseda Najvyššieho kontrolného úradu mal podľa médií vyšetrovacím orgánom poslať osobný list, ktorý podľa prokurátora trestného odboru generálnej prokuratúry nespĺňal základné náležitosti trestného oznámenia. Budem citovať políciu, prokurátora: „Polícia nenašla dôvod začať trestné stíhanie, prokuratúra má podnet od úradu stále na stole. Vec však nezačala preverovať, pretože list z úradu podľa nej nespĺňal základné náležitosti trestného oznámenia.“. Najvyšší kontrolný úrad naopak tvrdí, že všetky významné informácie poskytol a s vyšetrovateľmi spolupracuje. Preto by som sa rada opýtala pána predsedu, akým spôsobom teda prebieha spolupráca medzi políciou a Najvyšším kontrolným úradom, resp. s prokuratúrou v tomto prípade? Pretože takéto pingpongovanie o tom, že prokuratúra povie, že list nespĺňal náležitosti trestného oznámenia, následne predseda Najvyššieho kontrolného úradu povie, že list spĺňal, mal všetky významné informácie a je ochotný spolupracovať s vyšetrovateľmi, takéto pingpongovanie medzi dvoma štátnymi orgánmi nikomu nepomáha. A je dokonca škandalózne, že takéto informácie, že polícia a Najvyšší kontrolný úrad sa musia medzi sebou takto cez médiá dohovárať. Polícia by mala, by si momentálne mala pozrieť správu Najvyššieho kontrolného úradu a aj sama v niektorých prípadoch začať, začať vyšetrovanie. Tak isto by som sa chcela spýtať, či je polícia súčinná a či sú známe aspoň čiastkové informácie o tom, ako sa tieto mimoriadne závažné podozrenia s možnými väzbami na ľudí blízkych strane SMER vyšetrujú. A tak isto by ma zaujímala informácia, či Najvyšší kontrolný úrad disponuje aspoň čiastkovými informáciami o tom, v koľkých zo spomenutých trinástich trestných oznámení začali orgány činné v trestnom konaní naozaj konať a s akým výsledkom konali. Aktuálna správa konštatuje, že úrad v poslednom roku odstúpil 16 zistení orgánom činným v trestnom konaní, a to pre ďalšie konanie z dôvodu podozrenia, že došlo k spáchaniu trestného činu a opäť na Pôdohospodárskej platobnej agentúre. Správa konštatuje, že časť podnetov na kontrolu pochádza aj od prokuratúry a polície a konštatuje zlepšenie vzájomnej spolupráce, zároveň však uvádza, citujem: „Nemožno suplovať povinnosti a postupy, ktoré sú v kompetencii orgánov činných v trestnom konaní.“. Teda rada by som sa opýtala, či tomu máme rozumieť tak, že polícia a prokuratúra presúva svoju zodpovednosť na Najvyšší kontrolný úrad a nepozná svoje kompetencie. Teraz k samotným kontrolám a kontrolným zisteniam. Vzhľadom na aktuálnosť témy najprv by som sa vyjadrila k rezortu pôdohospodárstva. Najvyšší kontrolný úrad hovorí, že, citujem: „V rámci rozpočtu ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka nedošlo k plnému pokrytiu prostriedkov na IT systémy, ide o finančné prostriedky pre PPA z dôvodu legislatívnych nariadení EÚ a vzniká riziko, že bez zabezpečenia finančných prostriedkov pre Pôdohospodársku platobnú agentúru nebude agentúre udelená certifikácia a bude pozastavená možnosť vyplácania podpôr pre poľnohospodárov. V nedávnej minulosti už tento prípad nastal a činnosť agentúry bola pozastavená a platby boli zablokované.“. V tejto súvislosti ma zaujímajú opatrenia najmä vlády a teda rezortu pôdohospodárstva, ktoré načrtnutému scenáru zabránia. Keby Platobná pôdohospodárska agentúra stratila certifikáciu a boli by pozastavené platby, tak by to v prvom rade poškodilo malých roľníkov a poľnohospodárov. Ďalšou oblasťou týkajúcou sa rezortu je podpora cestovného ruchu. Najvyšší kontrolný úrad vykonal kontrolu podpory cestovného ruchu okrem iného aj v rámci programu rozvoja vidieka a odporúča zintenzívniť monitorovanie realizovaných projektov, venovať zvýšenú pozornosť kontrolám na mieste a sledovať dosahovanie cieľov každého projektu a napĺňanie indikátorov každého projektu počas celej platnosti zmluvy o dotácie. Tak isto sa odporúča prihliadať na finančné výsledky žiadateľov, a to z dôvodu, aby prijímateľom podpory boli subjekty, ktoré sú konkurencieschopné, nie sú ohrozené finančnou nestabilitou, dokážu zafinancovať investíciu a zhodnocujú vložený kapitál. Nejde o žiadne nové zistenia, dlhodobo na to upozorňujeme, upozorňujeme na nedostatočnú kontrolu zo strany rezortu pôdohospodárstva. Teraz rezort pôdohospodárstva hovorí, že zvýšil svoju kontrolnú kapacitu na 100 %. Neviem, či je to skutočne tak, pretože mnohé pochybné projekty dostávajú práve za ministerky Matečnej dotácie. A takisto, čo sa týka finančnej schopnosti žiadateľov, tak na to už dlhodobo upozorňujeme. My upozorňujeme, že niekoľko miliónové, že dotácie dostávajú firmy, ktoré sídlia v panelákoch, v polorozpadnutých budovách, dostávajú firmy, ktoré majú tržby na úrovni 1 000 eur, alebo 20-tisíc eur a dostávajú dotácie v hodnote 7,5 milióna, 10 miliónov, 5 miliónov. A ja sa pýtam, ako firmy, ktoré posledné tri roky nič nerobili, lebo mali tržby na úrovni 1 000 eur, ako takéto firmy môžu robiť nejaké zmysluplné projekty za milióny eur? Však oni ani nemajú kapacitu tie peniaze zmysluplne spotrebovať, ak ich samozrejme neplánujú nejakým pochybným spôsobom doslova rozkradnúť. A na túto schôdzu budeme dávať návrh zákona, ktorý má riešiť práve tento problém, ale ja som nevidela zo strany pôdohospodárstva, že by sa nejak zmysluplne zamysleli nad tým, ako tento problém riešiť, na ktorý upozorňujeme Najvyšší kontrolný úrad. My budeme dávať návrh zákona, kde navrhujeme, aby sa obmedzila výška platieb pre firmy, aby sa obmedzila na 30 % z ročných tržieb danej firmy. Tak to majú aj v iných krajinách, majú to tak napríklad v Estónsku a nie je dôvod, prečo by sme to tak nemali zavádzať my. Ešte raz, je absurdné, aby firma, ktorá má, ktorá má tri roky tržby na úrovni 1 000 eur, má nula zamestnancov, aby dokázala robiť špičkový výskum za 8 miliónov eur. O tom ma nikto nepresvedčí. A keď vieme, že tento problém máme, ja sa čudujem, prečo pán, predtým pán Pellegrini, teraz pán Raši, ktorí hovoria o tom, ako veľmi im ide o zlepšovanie eurofondov, prečo žiadny mechanizmus na úpravu tohto problému nezaviedli? Veľmi podobne dopadla kontrola procesov výskumnej agentúry pod rezortom školstva. Pred rokom v lete sme upozornili na škandál s eurofondami, ktoré boli určené na vývoj a výskum, v celkovej sume 600 miliónov eur a vtedy predstavitelia Slovenskej národnej strany tvrdili, že disponujem tajnými materiálmi z Úradu vlády Slovenskej republiky. Dokonca hanebne médiám podsúvali podozrenia, že ide o nejakú mediálnu hru zo strany poradcov Roberta Fica. Odcitujem v tejto súvislosti aj vyjadrenie Andreja Danka z júla minulého roku. Citujem: „Tlačové besedy opozície sú často plné klamstiev, kriminalizácie a obvinení. Ak sa preukáže zlyhanie, Slovenská národná strana bude konať voči každému. Je otázne ale, keď pán minister obháji svoju pravdu, tak či pani Remišová prestane tiež chodiť do parlamentu. Pretože takto isto v minulosti klamala o ministerstve pôdohospodárstva a rozvoja vidieka vo veci eurofondov, ako aj o úmyselnom otváraní listov poslancov v parlamente.“. Toto boli slová Andreja Danka v júli. Najvyšší kontrolný úrad potvrdil všetky, ešte raz zopakujem, všetky podozrenia, o ktorých som hovorila dva mesiace počas leta, všetky do jedného. V každej slušnej krajine by sa teraz Andrej Danko za svoje výroky ospravedlnil, ale nielen mne, mne je to jedno, ale v prvom rade by sa ospravedlnil všetkým občanom tejto krajiny a mal by sa ospravedlniť aj vedeckej a akademickej komunite, ktorí budú niesť následky škandálu na ministerstve školstva ešte dlhé roky. Vidíme, že výzva ďalšia nie je vypísaná, všetky výzvy stoja. Nepodarilo sa zrušiť zmluvy. Zo 60 pochybných zmlúv stále je 53 zmlúv v platnosti a nepodarilo sa do dnešného dňa vysporiadať sa s týmto obrovským škandálom. Čiže tých 
300 miliónov eur, 53 zmlúv je stále v platnosti a čelíme, čelíme vážnym pochybnostiam, či Európska únia tieto projekty nakoniec preplatí. Ak ich nepreplatí, budú ich musieť zaplatiť daňoví poplatníci z vlastného vrecka. Okrem toho práve kvôli tomuto škandálu sme nestihli vyčerpať dostatočné množstvo peňazí a viac ako 30 miliónov eur sme vracali do Bruselu. Čiže takto sa čerpajú eurofondy u nás. Z dôvodu neschopnosti, babráctva, korupcie prichádzame o eurofondy a škodíme celej krajine. Pardon, Slovenská národná strana škodí celej krajine. Keďže upozorňovanie na prešľapy vlády radi označujú, vládna koalícia označuje, rada za nepodložené klamstvá, odcitujem zistenia NKÚ, ktoré sa týkajú práve eurofondového škandálu na ministerstve školstva. Citujem: „V rámci kontrolovaných subjektov boli najzávažnejšie zistenia v procesoch výskumnej agentúry, a to výskumná agentúra umožnila podnikateľom, ktorí nemajú výskum a vývoj uvedený v rámci svojich činností v obchodnom registri alebo v živnostenskom registri, aby sa stali oprávnenými žiadateľmi pre kontrolovanú výzvu“, na to sme upozorňovali. „Polovica bodovaných hodnotiacich otázok bola postavená na subjektívnom chápaní odborných hodnotiteľov, ktoré boli nedostatočne slovne popísané, bez popísaných podotázok či možných aspektov a rozdiel medzi jednotlivými škálami a udelením bodov bol popísaný veľmi jednoducho a stručne z celkov. V mnohých prípadoch mohol žiadateľ získať až 
31 bodov za otázky subjektívneho posúdenia z celkových možných 45, pričom hranica schválenia bola 45.“. Presne tak. My sme upozorňovali na to, že hodnotiace otázky, kritériá sú napríklad takéto, originalita daného projektu. Originalita daného projektu mala viac bodov, ako to, či projekt je realizovateľný. Čiže ja keď si vymyslím, že postavím nejaké lietadlo, že postavím, ja neviem, výskumné centrum na Mesiaci, tak keďže tento projekt je originálny, ale neni realizovateľný, dostane viac bodov, ako iné realizovateľné projekty. Citujem NKÚ: „Chybné zaradenie uchádzačov do databázy odborných hodnotiteľov, ktorí nespĺňali minimálne požiadavky. Objavili sa prípady, keď technický inžinier hodnotil projekt v oblasti výskumu biomarkerov a Alzheimerovej choroby, ako aj projekt v oblasti výroby a spracovania kravského, ovčieho a kozieho mlieka.“. Nemyslím si, že hodnotitelia by mali byť polyhistori, ktorí sa vyznajú v šestnástich rôznych oblastiach a my sme aj vtedy upozorňovali na to, že onkologický výskum nehodnotil žiadny lekár, zatiaľ čo valcovanie železných plechov hodnotil kardiológ. Toto bolo hodnotenie eurofondových projektov. A všetky platné zmluvy, tých 53 platných zmlúv na ministerstve školstva vykazujú takéto systémové nedostatky. Citujem ďalej NKÚ: „Nedostatočne posudzovaný konflikt záujmov.“. Presne tak. Upozorňovali sme na to, že vo výzve boli hodnotitelia, ktorí sami predkladali projekt. Ak toto nie je konflikt záujmov, tak sa pýtam, čo už je konflikt záujmov? Ak vo výzve je hodnotiteľ, ktorý zároveň predkladá projekty. A z niektorých firiem tam boli aj dvaja, traja hodnotitelia a mali tam vlastné projekty. Citujem NKÚ: „Nedostatočne nastavené kritériá pre výber odborných hodnotiteľov do užšieho zoznamu hodnotiteľov, nekorektne vypĺňané preberacie, odovzdávacie protokoly odbornými hodnotiteľmi a manažérmi posudzovania projektov pri jednotlivých žiadostiach a tým aj zle vyplnené dochádzkové listy, nedodržiavanie lehôt pre vypracovávanie kontrolných zoznamov administratívneho overenia žiadateľov o nefinančný príspevok, nenávratný finančný príspevok po doplnení údajov vo vykonaní finančnej kontroly a v zadávaní údajov do systému ITMS.“. Čiže toto sú zistenia NKÚ pri eurofondovom škandále. Ešte raz, všetky do bodky sa zhodujú s tým, čo som hovorila počas leta. Čiže ak na budúce bude koalícia hovoriť opozícii, že všetko sú len nejaké vymyslené rozprávky, že sú to domnienky a že sú to neoverené veci, ja ich poprosím, aby si znovu prečítali záverečnú správu Najvyššieho kontrolného úradu, a to platí aj o rezorte pôdohospodárstva. Už len pripomínam, že dôsledkom týchto pochybení je teda platných 53 zmlúv, hrozí nám nepreplatenie, obava, že finančné prostriedky a teda stovky miliónov eur budú musieť byť vyplatené pochybným firmám. Európska únia im následne nepreplatí peniaze a budeme to splácať my všetci. Vyššie uvedený prípad je príkladom toho, čo správa takisto konštatuje, a síce, citujem zas NKÚ: „Viaceré zodpovedné orgány za riadenie, kontrolu a implementáciu fondov Európskej únie sa, žiaľ, nepoučili z chýb minulosti a preto aj v súčasnosti dochádza k opakovaným negatívnym trendom, ako napríklad neschopnosť čerpať prostriedky v prvých rokoch programového obdobia, netransparentné, nesystémové prideľovanie pomoci, byrokracia a podobne.“ Tu sa môžeme pýtať, na čo vlastne máme Najvyšší kontrolný úrad, keď vláda a jednotlivé rezorty jeho odporúčania nielenže neakceptujú, ale ešte sa aj vyhovárajú? Načo platíme jednu veľkú inštitúciu, keď jej zistenia nikto nerešpektuje? Mimochodom ku kauze zneužívania eurofondov na ministerstve pôdohospodárstva, o tom budeme hovoriť na mimoriadnej schôdzi, ale zo správy vyplýva, že my sme sa oproti realite vyjadrovali ešte veľmi mierne. Kauzy, ktoré vyplávali na povrch po ohavnej vražde pred troma mesiacmi a ukázali skutočný stav v tomto rezorte, o nich ešte budeme hovoriť vo štvrtok. Ďalší bod, ku ktorému by som sa chcela vyjadriť, je kontrola programu ESO. Táto kontrola priniesla pozitívne hodnotenie zriadenia klientskych centier z pohľadu občanov a aj na toto zriedkavé pozitívne hodnotenie nadväzujú zistenia, zistenia Najvyššieho kontrolného úradu, ktoré už nie sú také dobré. Takže čo konštatuje Najvyšší kontrolný úrad? Deklarovaná úspora vo výške milióna eur nebola preukázaná, a to z dôvodu, že ministerstvo vnútra doposiaľ nevykonalo žiadnu analýzu skutočného dopadu implementácie programu ESO. Pred samotnou delimitáciou majetku neprebehla žiadna pasportizácia budov a ministerstvo vnútra nepoznalo rozsah preberaného nehnuteľného majetku, ani jeho aktuálny stav. Tu sme upozorňovali na viaceré pochybné predaje a nákupy budov na klientske centrá v réžii pána ministra Kaliňáka. Neprehľadnosť pri postupe predaja, resp. zámeny nehnuteľnosti za účelom zriadenia klientskych centier vytvára riziko plnenia plánovaných príjmov rozpočtu. NKÚ identifikoval riziko nehospodárneho, neefektívneho nakladania s delimitovaným majetkom štátu v správe ministerstva vnútra. Rovnako boli v danej oblasti zistené viaceré porušenia všeobecne záväzných právnych predpisov. S časťou majetku štátu od jeho prevzatia do svojej správy v roku 2013 ministerstvo vnútra nenakladalo spôsobom, ktorý mu ukladá zákon o správe majetku štátu napriek tomu, že išlo o trvale prebytočný majetok. S prihliadnutím na skutočnosť, že suma neobežného majetku bola v celkovej výške viac ako 2 miliardy eur, čo systém vnútornej kontroly v sledovanom období absolútne nereflektoval, možno považovať vnútorné kontrolné prostredie za nesprávne nastavené. Čiže nenakladal s majetkom tak, ako mu ukladal zákon. Zase, opozícia na toto upozorňovala, ale vyvodená politická zodpovednosť nebola žiadna. A zase musím hovoriť o tom, že koalícia neustále obviňuje opozíciu z klamstva a nepodložených, nepodložených zistení, ale ešte raz, Najvyšší kontrolný úrad zas potvrdzuje to, čo my sme hovorili pri predaji a nákupe budov klientskych centier. A ešte je zaujímavé zistenie, alebo konštatovanie Najvyššieho kontrolného úradu, ktorý hovorí o tom, že oceňovať prínos programu ESO iba prostredníctvom spokojnosti klientov centier nie je postačujúce. Dôležité je poznať aj iné ekonomické efekty, čo doteraz z úrovne ministerstva vnútra nebolo prezentované. Ešte sa pristavím pri vlajkovej lodi ministerstva vnútra, ktorým je elektronické trhovisko. Doteraz nám tu pán Kaliňák vždy hovoril, aké fantastické peniaze usporilo ministerstvo vnútra, keď zaviedlo elektronické trhovisko a aký, koľko miliónov eur nám ušetrilo, tak pozrime sa na to, čo hovorí o elektronickom trhovisku Najvyšší kontrolný úrad. Už prvé zistenia o tom, že IT infraštruktúru nevlastní ministerstvo, ale konzorcium súkromných firiem, Najvyšší kontrolný úrad hodnotí ako veľké riziko, keďže sa tam obchoduje, sú tam citlivé a osobné údaje. To by som aj od pána predsedu uvítala podrobnejšie informácie o tom, aké riziká úrad vyhodnocuje v tejto neštandardnej pozícii. Takisto závažný je poznatok, že až vyše 42 % obcí EKS nevyužíva a spochybňuje efektivitu zavedeného nástroja. A ešte prekvapujúcejšie je, že EKS neeviduje dodatky zmlúv, odstúpenia od zmluvy, horné hranice cenových ponúk a na základe týchto skutočností sa zdá, že aj tak pochybné štatistiky, ktoré pán Kaliňák svojho času prezentoval o úsporách, sa ukazujú ako úplne nereálne. Navrhujem, aby nová ministerka vnútra si preto prečítala odporúčania úradu a pretavila ich do zmien príslušných predpisov, vrátane prechodu správy elektronického trhoviska spod ministerstva vnútra na Úrad pre verejné obstarávanie. Zistenia Najvyššieho kontrolného úradu hovoria aj o tom, to hovoril aj pán predseda vo svojej rozprave, že úlohu Najvyššieho kontrolného úradu ako dôležitej kontrolnej inštitúcie nevyužívajú samotní poslanci, porovnal to so situáciou v poľskom Sejme. Samotná správa hovorí o minimálnom počte podnetov z radov poslancov oproti iným kontrolným inštitúciám v Európe. Pán predseda povedal, že sú to podnety, ktoré sa týkajú skôr aktuálnych káuz, ale tu by som chcela povedať, že ja sama som dala na Najvyšší kontrolný úrad niekoľko podnetov, ale práve aktuálne kauzy upozorňujú na systémové zlyhania. Keď sa pozrieme na ten eurofondový škandál na ministerstve školstva, to bolo ukážkou systémového zlyhania celého nastavenia eurofondov. Hodnotitelia, body, subjektivita, kritériá, systém výberu hodnotiteľov, jednoducho tá aktuálna kauza bola demonštratívnym prípadom toho, ako systém nefunguje. To isté je teraz pri ministerstve pôdohospodárstva. Tie kauzy, čo sa dostávajú na povrch, tak len demonštrujú, kde tie najväčšie zlyhania sú. Preto samozrejme tie podnety, ktoré aj píšem na Najvyšší kontrolný úrad, sa v prvom rade týkajú, týkajú aktuálnych vecí, ktoré treba preveriť, ale ktoré poukazujú na zlyhania systému. Ale zároveň v najnovšom podnete, ktorý som posielala pred niekoľkými dňami, tak žiadam teda, aby sa prekontrolovala aj kompletne celá výzva, z ktorej sú dotácie a spôsob prideľovania dotácií na ministerstve pôdohospodárstva mimoriadne podozrivé. Týka sa to výzvy, celej výzvy, z ktorej bol pridelený napríklad, kde pani Matečná podpísala rybník pána Beljajeva alebo ďalšie dotácie, obrovské dotácie ďalším firmám. A zase, ako hovorím, firmám s minimálnymi tržbami. Paradoxne pôsobí avizovaná iniciatíva pána predsedu Slovenskej národnej strany Andreja Danka, ktorý najnovšie chce v priebehu niekoľkých rokov zriadiť osobitný výbor na kontrolu zistení Najvyššieho kontrolného úradu, prípadne rozšíriť rámce výborov. Ako povedal, má pocit, že po každoročnom prečítaní protokolov sa to, to sa týka aj práce prokuratúry a ďalších, skončí ako tabuľkové vyhodnotenie kontrol a nálezov, oveľa menšiu pozornosť v spoločnosti venujeme podstate nálezov. To sú slová Andreja Danka. A ja sa teda pýtam, v akej miere venujú pozornosť nálezom Najvyššieho kontrolného úradu a zisteniam Najvyššieho kontrolného úradu ľudia v jeho rezortoch? Pani ministerka Matečná a pani ministerka Lubyová. Lebo ja teda tú snahu o to, aby zistenia následne pretavili do nejakých zákonov alebo opatrení, ktoré by zabránili korupčnému podhubiu na týchto dvoch ministerstvách, ja ich teda nevidím. My sme už na začiatku volebného obdobia podali návrh novely zákona o Najvyššom kontrolnom úrade a tento návrh okrem iného navrhuje posilnenie nezávislosti vedenia NKÚ, ako aj zriadenie stáleho výboru pre Najvyšší kontrolný úrad. Keď sme tento zákon predkladali, tak Slovenská národná strana hlasovala aj proti. Dávame ho aj na nasledujúcu schôdzu a teda, ak pán Danko myslí vážne to, čo hovorí, tak očakávam, že tento návrh podporí, v opačnom prípade je to len farizejstvo. Ocenila by som, aby sa vláda skutočne venovala podstate nálezov, ktoré sú obsiahnuté aj v tejto správe a ktoré potvrdzujú obrovské zlyhania vedenia rezortov. Predovšetkým školstva, pôdohospodárstva, ale aj ďalších rezortov, napríklad rezortu dopravy, o ktorom bude hovoriť môj kolega Ján Marosz. V súčasnosti hovoríme mnoho o takzvanej Hodnote za peniaze. To znamená, že aké služby, za akú hodnotu poskytuje štát svojim občanom. Vo vyspelom svete zaznieva snaha reformovať mašinériu štátu a požiadavka, aby štát vedel poskytnúť viac muziky za menej peňazí, aby vedel šetriť nie na občanovi, ale v prvom rade na sebe, aby veci, ktoré robí, robil efektívne a aby robil len tie veci, ktoré vie robiť lepšie a majú význam, aby ich štát robil. Najvyšší kontrolný úrad je jedna z kľúčových inštitúcií v tomto štáte a ak by vládna väčšina venovala adekvátnu pozornosť zisteniam Najvyššieho kontrolného úradu, ak by venovala pozornosť škandálom, systémovým chybám, korupcii, odporúčaniam, tak sme mohli predísť mnohým, mnohým chybám a korupčným škandálom, ktoré na Slovensku máme a preto do budúcnosti budem podporovať každé opatrenie, ktoré bude zamerané na skvalitnenie kontrolnej činnosti a posilnenie váhy Najvyššieho kontrolného úradu na Slovensku. Ďakujem. (Potlesk.)