T. Galbavý, poslanec: (2008-09-23):
Moje základné pripomienky k návrhu zákona o TASR som predniesol pri rokovaní v prvom čítaní a opäť ich zhrniem veľmi stručne. Zákon nerieši žiadny existujúci problém TASR, pretože žiadnym spôsobom nepomôže skvalitneniu jej spravodajstva, zvýšeniu jej nezávislosti a objektívnosti. Za tým si naozaj stojím. Treba jedným dychom povedať, že to ani nebolo ambíciou jeho tvorcov. Ich zámerom bolo vyriešiť problém, ktorý pán minister vo svojom úvode úprimne priznal, a ten tu naozaj existuje. Problém výhrady a podozrenia Protimonopolného úradu zo zdevalvovania podnikateľského prostredia, z deformácie hospodárskej súťaže a z deformácie konkurencie. Naozaj tento problém tu je a nie je také jednoznačné a ľahké ho riešiť. Aj v minulom volebnom období sme sa o to pokúšali, nenašli sme riešenia, ale to neznamená, že nemáme morálne právo kritizovať legislatívu, ktorá dostáva tento problém do horšej situácie, ako bol predtým. Riešenie ste našli v duchu hesla o sýtom vlkovi a celej koze; TASR bude aj naďalej dostávať peniaze od štátu, len iným spôsobom. Takým, proti ktorému by nemusel mať Protimonopolný úrad námietky. Nebude to priamy transfer, ale obchodná zmluva o poskytovaní služieb vo verejnom záujme. A pretože takúto službu ľahšie poskytuje verejnoprávna inštitúcia, TASR sa pretransformuje, ako som už spomínal, z príspevkovej na verejnoprávnu inštitúciu. Zároveň sa tým získa bonus možnosti tvrdiť, že sa tým zvýšila jej nezávislosť. Vážené dámy a páni, ale to predsa nemôže pán minister myslieť vážne. Ako sa zvýši nezávislosť? Správna rada predsa bude volená tak, ako volíte rady verejnoprávnych inštitúcií pre Slovenskú televíziu, Slovenský rozhlas, čiže bude volená politicky. A rovnako bude zvolený politicky aj jej generálny riaditeľ. Ale v poriadku. O tomto v tejto chvíli nechcem hovoriť. Riešenia tohto typu sú, samozrejme, len Potemkinovskou dedinou. Premaľovaním slova štátny na verejnoprávny sa nezávislosť, znovu opakujem, sa nezávislosť TASR od štátu nezvýši ani o jedno percento. Dôvod je jednoduchý – TASR bude pôsobiť v tom istom prostredí a bude naďalej odkázaná na prísun peňazí od štátu. To ju zároveň nebude nútiť, aby pôsobila efektívne a racionálne v konkurenčnom prostredí tak ako iné tlačové agentúry v zahraničí. Ako určite viete, na Slovensku pôsobí súkromná agentúra SITA a pobočku tu má česká verejnoprávna ČTK. Pravda, treba povedať jedno, tieto agentúry nemajú taký široký záber, aký sa podľa zákona vyžaduje o TASR. Nesledujú všetky témy, to je tiež pravda, ani nemajú spravodajcov vo všetkých regiónoch. Takže ak TASR má dostávať prostriedky od štátu na to, aby dokázala kvalitne pokrývať celé široké spektrum tém a celé územie Slovenska, bolo to treba definovať v návrhu zákona. Pán minister, toto mi tam naozaj chýba. Bohužiaľ, nestalo sa tak. Podľa § 3 návrhu zákona bude hlavnou náplňou činnosti TASR poskytovanie verejnej služby v oblasti spravodajstva. Rozsah tejto služby je definovaný v § 3 – TASR má vyhľadávať informácie z najrôznejších oblastí života Slovenskej republiky aj v zahraničí, spracúvať ich textovú, zvukovú, obrazovú a prípadne aj audiovizuálnu podobu. Je tu určité nóvum oproti minulosti. Táto inštitúcia ich bude musieť archivovať  a sprostredkovať ich v domácom a zahraničnom agentúrnom servise. V rámci tejto verejnej služby je osobitne definovaný okruh činností, ktoré TASR má vykonávať vo verejnom záujme a len na tieto činnosti má dostávať od štátu, konkrétne ministerstva kultúry peniaze na základe zmluvy. Rozsah tejto služby vo verejnom záujme je nasledovný – TASR bude musieť na požiadanie zverejňovať stanoviská prezidenta vlády, ústredných orgánov štátnej správy a zdôrazňujem, stanoviská v plnom znení prezidenta, predsedu vlády, ústredných orgánov štátnej správy, ústavného súdu, ombudsmana a iných ústavných činiteľov; TASR bude zhromažďovať a sprístupňovať informácie o činnosti orgánov Európskej únie. Svoj servis bude pre zahraničie poskytovať aspoň v dvoch cudzích jazykoch a TASR bude svoje databázy poskytovať na študijné a vedecké účely. V tejto súvislosti musím povedať, že zhromažďovanie, archivovanie a sprístupňovanie informácií je náplňou práce každej agentúry vrátane informácií o činnosti orgánov EÚ. Podobne nič nebráni ktorejkoľvek tlačovej agentúre sprístupňovať svoje archívy na vedecké a študijné účely a dokonca žiadnej agentúre nič nebráni zverejňovať plné znenia stanovísk všemožných štátnych predstaviteľov, ústavných činiteľov a ústredných orgánov štátnej správy. Teda problémom tohto zákona je už samotné definovanie toho, čo sa vlastne má považovať za službu verejnosti. Je to definovanie rozsahu pokrytia územia či už na Slovensku, alebo v zahraničí, teda to, aby agentúra mala spravodajcu nielen v Bratislave a v krajských mestách, ale povedzme aj na vidieku. Prečo nie? Aj tam sa občania skladajú do štátneho rozpočtu a musia si platiť podľa nového túto službu. Nie je to ani okruh sfér spoločenského života, ktoré má TASR sledovať. Teda nielen veľkú politiku či hospodárenie dominantných podnikov, ale aj politické, spoločenské a ekonomické dianie v malých mestách a obciach. To všetko je totiž akosi mimo služieb vo verejnom záujme. Vo verejnom záujme tak, ako to definuje návrh zákona je najmä zverejňovanie stanoviska názoru ústavných inštitúcií a predstaviteľov. Hlavne na to má agentúra dostávať tých približne 50 miliónov korún ročne. Ako som povedal, už pri rokovaní v prvom čítaní taká suma za to, že niekto uvidí svoje stanovisko v servise agentúry je naozaj príliš drahá. Vážené kolegyne, kolegovia, tu narážam na ďalší problém. Ako som už povedal, návrh zákona chce vyriešiť latentne driemajúci problém narúšania konkurenčného prostredia tým, že štát svojej štátnej agentúre poskytoval peniaze zo štátneho rozpočtu. Musím povedať, že návrh tento problém neodstráni. Štát si totiž vybral agentúru, od ktorej si objednáva služby vo verejnom záujme a ktorej za to bude platiť. Čiže nevybral si tieto služby na základe verejnej súťaže, kde by, viem si zdravo predstaviť tieto služby, mohli byť oveľa lacnejšie. Vybral si ich zo zákona. A tu môže vzniknúť ďalšia otázka, môže vzniknúť ďalší problém, že táto právna norma, činnosť podľa nového zákona Tlačovej agentúry bude v rozpore s európskymi pravidlami o štátnej pomoci. Veľmi si želám, aby sa tak nestalo. Ale keď tvoríme legislatívu a rozhodneme sa ísť, riešiť problém, ktorý tu skutočne existuje, priznávam, skutočne tu existuje. Mali by sme ho riešiť tak, aby nevznikali ďalšie hrozby, ktoré budú deformovať tieto kroky. Okrem toho vzniká ďalší problém, že štát na základe zmluvy poskytne prostriedky na výkon služby vo verejnom záujme. V zákone nie je nikde uvedené, či tie peniaze od štátu sa majú evidovať a účtovať osobitne. Čiže tlačová agentúra dostane na základe zmlúv vo verejnom záujme 50 miliónov korún ročne a v zákone nie je expressis verbis napísané, ako sa tieto peniaze majú evidovať a účtovať? Ľahko sa môže stať, že 50 miliónov korún tlačová agentúra využije na vykrytie nákladov z komerčnej činnosti alebo na vykrytie strát. Ako chcete tomuto zabrániť? To naozaj bude ďalšie plytvanie s verejnými zdrojmi. Veľmi ma mrzí, že nás obviňujete a hovoríte o tom, že nemáme morálne právo kritizovať, pretože počas ôsmich rokov sme v tomto nič neurobili. To nie je pravda. Nehovorím, že problémy, každý problém má ľahké a jednoduché riešenia. Na jednej strane si vážim vašu snahu, že chcete tento problém odstrániť, ale spôsob, aký ste zvolili, je z môjho pohľadu neprípustný a skutočný problém naozaj nevyrieši. Je to len potemkinovský spôsob a odloženie tohto problému do budúcnosti. I napriek tomu, že nebudem hlasovať za tento zákon, ctené kolegyne, kolegovia, dovolím si podať konštruktívne pozmeňujúce návrhy, ktoré súvisia s nasledovným: TASR nebude dostávať žiadne peniaze od občanov priamo, ale predsa len ich bude dostávať, a to cez štátny rozpočet. V tejto súvislosti podávam nasledovný pozmeňujúci návrh. Ide o doplnenie § 3, vloží sa do neho písm. g) – informácie získané v rámci hlavnej činnosti zverejňuje TA SR prostredníctvom internetu, a to najneskôr do 24 hodín po ich získaní a spracovaní, a to bezodplatne. Odôvodnenie je jednoduché. Keď už si občania TASR platia, nech z toho aspoň niečo majú. Keď hovoríme, že celý zákon sleduje napĺňať ústavné právo občanov práva na informácie, no tak dodržme slovo. Navyše budú mať možnosť kontrolovať spravodajstvo TASR s informáciami, ktoré získavajú z iných médií. V súčasnosti žiadny zákon neukladá povinnosť TASR zverejňovať na svojej webovej stránke akékoľvek informácie. Pre úplnosť musím povedať, že v porovnaní s minulými rokmi sú na stránke TASR aj aktuálne správy, ktoré TASR uverejňuje z vlastnej vôle. A rovnako pre úplnosť musím  povedať, že napríklad Česká tlačová agentúra, taktiež verejnoprávna inštitúcia má vlastnú spravodajskú webovú stránku, ktorá funguje ako kvalitné internetové noviny. Česká tlačová agentúra nedostala peniaze od štátu a je verejnoprávnou inštitúciou. Lehota 24 hodín od vydania informácie v servise zároveň neumožní ilegálne získavanie správ na spracovanie s komerčným účelom, známe vykrádanie správ. To je na margo argumentu, ktorý v prvom čítaní pán minister povedal, že neviem si predstaviť, že by sme z tlačovej agentúry chceli urobiť nejaké médium alebo internetové noviny. Nie. Do 24 hodín. Občania majú na to právo, platia si za tento servis, platia si za túto verejnú službu, prečo by ju ešte raz mali financovať tak, že si budú musieť kúpiť printové médium. Zároveň podávam ďalší návrh, ktorý tiež dopĺňa § 3. Prečítam ho: Doplní sa písm. f), ktorého text znie: „Informácie získané v rámci hlavnej činnosti poskytuje TASR bezodplatne prezidentovi Slovenskej republiky, vláde Slovenskej republiky, Národnej rade Slovenskej republiky, Ústavnému súdu Slovenskej republiky, Najvyššiemu kontrolnému úradu Slovenskej republiky, Kancelárii súdnej rady, Kancelárii verejného ochrancu ľudských práv a iným ústredným orgánom štátnej správy.“ Odôvodnenie je nasledovné. Štát platí TASR v súčasnosti priamo z rozpočtu z kapitoly ministerstva kultúry. Podľa návrhu sa tak má diať na základe zmluvy. Som presvedčený, že v takom prípade by mali ústredné orgány štátnej správy a parlament dostávať agentúrny servis bezplatne. V súčasnosti totiž štát platí služby TASR dva razy. Najprv priamo a druhý raz s tým, že aj štátne inštitúcie a parlament sú riadnym klientom TASR a za jeho služby poskytovaný servis si riadne platia. Som presvedčený, že mnou vymenované inštitúcie by mali platiť len za mimoriadne služby, teda ak budú potrebovať napríklad tematické rešerše či správy mimo bežne vydávaného agentúrneho servisu. Tu chcem povedať jedno. Česká tlačová agentúra je taktiež verejnoprávnou inštitúciou, štát neručí za jej záväzky. V zákone o ČTK nie je zakotvená žiadna povinnosť štátu poskytovať ČTK akékoľvek peniaze, ako som už spomínal, či už priamo, alebo v podobe nejakej zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme. Ak sa predsa len štát rozhodne, že poskytne Českej tlačovej kancelárii dotáciu, agentúra nesmie peniaze použiť na krytie straty. Tam je to expressis verbis napísané. Ak dostane Česká tlačová agentúra na základe schválenia v pléne nejaké financie, tieto financie nemôže využiť na vykrytie strát, ktoré vznikli ČTK v súvislosti s jej pôsobením na tomto trhu. Jediný spôsob, ako ČTK dostáva štátne peniaze, je v prípade, že ministerstvá a iné inštitúcie sa stanú riadnymi klientmi agentúry. V porovnaní s tým musím povedať, že vzťah TASR k občanom, ale aj štátu sa riadi heslom za veľa peňazí málo muziky. To by sa malo naozaj zmeniť. V rámci tohto pozmeňujúceho návrhu žiadam ešte úpravu textu § 3 o doplnenie písm. k), ktoré má rozšíriť okruhy tém spravodajstva TASR o ekológiu a ochranu životného prostredia. Obdobne sa táto téma zdôrazní v ods. 4 tohto paragrafu. Odôvodňujem to potrebou zdôrazniť tému ochrany životného prostredia v čase, keď už sa práve tie otázky ekológie stávajú kľúčovým celosvetovým problémom. Vážené kolegyne, kolegovia, mám ešte ďalší pozmeňujúci návrh. Ide o doplnenie § 2 ods. 3. Jeho text je nasledovný: „Tlačová agentúra Slovenskej republiky je pri tvorbe a distribúcii svojho spravodajstva slobodná a nezávislá. Do obsahu spravodajstva môžu iné subjekty zasahovať len na základe zákona a v jeho rozsahu. Spravodajstvo tlačovej agentúry v Slovenskej republike nesmie pôsobiť v prospech žiadnej politickej, hospodárskej, náboženskej, etnickej alebo inej záujmovej skupiny ani proti nej. Ostatné písmená sa premenujú.“ Ide mi o zdôraznenie postavenia a posilnenie nezávislosti TASR. Pri tomto pozmeňujúcom návrhu máte možnosť ukázať vašu ústretovosť, máte možnosť ukázať, že naozaj vám ide o tlačovú agentúru, ako tvrdí pán minister, silnú, národnú, nezávislú, nestrannú, samozrejme kvalitnú. To si všetci veľmi želáme. Z mojej strany, pán predseda, je to všetko. Ďakujem pekne.