A. Szögedi, poslankyňa: (2008-10-28):
Napriek tomu, že sa vybičovali emócie pri posledných vystúpeniach, chcela by som sa vrátiť k racionálnej úvahe. Chcela by som sa v prvom rade odborne vyjadriť k uvedenej otázke, k uvedenej novele a zároveň aj poukázať na súvislosti, ktoré možno uvedený problém spolitizovali. Podmienkou rozumnej diskusie, opakujem, rozumnej diskusie je, aby si jej účastníci vopred kládli čo najmenej predbežných podmienok. Ak chceme teda diskutovať vecne s ohľadom na realitu, mali by sme prestať so vzájomnou kriminalizáciou svojich úvah. A preto by som chcela aj tak na úvod hneď odborné argumenty. Jediným riešením zodpovedajúcim logike akéhokoľvek jazyka a pedagogickým zásadám kladúcim dôraz na čím ľahšie pochopenie textu žiakov a dokonca riešením podľa elementárneho zdravého rozumu je, aby bolo učivo uvedené tak, ako ho samotní žiaci najlepšie a najľahšie pochopia a, samozrejme, si ho aj osvoja. Takže konkrétne. Zemepisné názvy v maďarskojazyčnom texte by mali byť uvedené po maďarsky z jediného prozaického dôvodu, a to preto, že ich žiaci prirodzene tak používajú. Sme však otvorení, ako povedal aj pán predkladateľ. Keďže chceme vystavajúci problém riešiť, chceme rokovať o rozumných, odborne odôvodnených argumentoch. Jedným môže byť napr., aby zodpovedajúce slovenské názvy, ktoré môžu študentom naozaj pomôcť lepšej orientácii v krajine, v ktorej žijú, sa mohli uviesť v atlasoch, v iných textoch a učebných pomôckach, ktoré sa povinne v jazyku používajú, príp. vzadu, ako aj doteraz bolo zaužívané v odbornom slovníku. Určite nie je vám neznámy výrok učiteľa národov, tak ho zvykneme v takýchto prípadoch a v mnohých iných spomínať, Jana Amosa Komenského, ktorý presadzoval a otvorene hlásal, že najúspešnejšie sa zvláda akékoľvek učivo v materinskom jazyku. Preto všetky školské a študijné pomôcky by mali byť podriadené tomuto cieľu. Všetky kodifikované jazyky nezávisle od pravidiel ostatných jazykov majú svoje pravidlá. Odmietnutie tohto princípu z dôvodu odbornej nespôsobilosti je vedomé porušenie uvedených princípov a je zároveň prejavom neúcty k inému jazyku. A preto by sme mali tieto pravidlá rešpektovať, a to v učebniciach najmä. Napriek tomu, že riešime uvedenou novelou principiálny problém, nedá mi nespomenúť učebnicu vlastivedy pre 4. ročník a poukázať na skutočnosti, ktoré podporia moju odbornú argumentáciu. Žiačikom 4. ročníka, ktorí sa v predchádzajúcom období, teda v 1., 2. a 3. ročníku, naučili čítať a písať v materinskom jazyku, predkladáme text zmiešaný, hybridný, škaredé slovo, spisovne nesprávny, a tým popierame zásady spisovnosti, ku ktorým sme ho viedli v predchádzajúcom období. Takýmto hrubým zásahom znevažujeme nielen vyučovací jazyk danej školy, v našom prípade maďarský jazyk, ale sa dopúšťame veľmi hrubých chýb vo výchove a vzdelávaní, ktoré budú mať nepriaznivé následky najmä v duševnom vývoji desaťročného dieťaťa, ktoré sa popri svojom vyučovacom jazyku učí, toto desaťročné dieťa, teda žiak, štátny jazyk, slovenský jazyk teda a aj prvý svetový jazyk. Takýmto spôsobom dochádza k dezorientácii žiakov, a to práve tým, že do vyučovacieho jazyka školy namiešame cudzie, im nezrozumiteľné názvy. A prapôvodne to bolo tak, že teda tieto názvy boli teda napísané alebo teda navrhnuté len v slovenskom jazyku. Argumenty, že žiaci škôl s vyučovacím jazykom maďarským nevedia po slovensky, neobstoja. Úroveň vedomostí slovenského jazyka, ako aj ktoréhokoľvek iného predmetu, samozrejme, závisí od toho, aký je to žiak. Sú žiaci v školách s vyučovacím jazykom maďarským výborní, priemerní, podpriemerní, takisto ako aj v školách s vyučovacím jazykom slovenským. Preto si myslím, že násilné presadzovanie slovenských názvov miest a obcí, ako aj geografických názvov do maďarského textu učebníc ako jediné riešenie, ktoré bolo pôvodne ako navrhnuté, nie je problémom odborným, ale je to, žiaľ, úbohým prejavom intolerancie. Aj z tohto dôvodu, že dneska vyznelo z diskusie, že naozaj názvy v prvom rade v materinskom jazyku a v ďalšom, teda v jazyku štátnom alebo vzadu v slovníku sú riešením pre žiakov, a hlavne ide o nich, dobrým riešením, vás prosím, kolegyne, kolegovia, o podporu predloženej novely zákona, ktorá rieši právnu úpravu používania zemepisných názvov v jazyku národnostných menšín v rámci výchovno-vzdelávacieho procesu. Prosím, aby ste podporili túto novelu do druhého čítania aj z toho dôvodu, aby sme mali možnosť v druhom čítaní už po naozaj korektných rokovaniach upresniť v zákone používanie zemepisných názvov v jazyku národnostných menšín v súlade s pravidlami pravopisu daného jazyka, samozrejme. Druhé čítanie je možnosťou, kde sa môže dosiahnuť hlavne vytýčený cieľ a hlavne, ešte raz zdôrazňujem, pre žiakov národnostných škôl. Ďakujem pekne.