Galek, Karol, poslanec NR SR (2018-10-16):
Dobrý večer. Videl som tie zdvihnuté obočia, nebojte sa, nebude to nič strašné. Ja sa budem iba pýtať, pretože ja považujem tie garantované energetické služby za dobrú vec a určite patria do tohto zákona. Keď príde nejaký zákon do parlamentu, tak väčšinou si zvyknem ako prvé pozrieť, čo bolo v medzirezortnom pripomienkovom konaní pripomienkované zo strany tých subjektov, ktorých sa bude potom aj ten-ktorý zákon týkať. A mňa tam zaujali také dva body, na ktoré sa teraz opýtam, neviem, či budete hneď na to vedieť odpovedať, ale veď koniec koncov na to tam potom máme aj výbor, aj to druhé čítanie. A teda to boli konkrétne dve veci, prvé, prvá sa týkala teda tej povinnosti pre tie verejné subjekty uzatvárať zmluvy o energetickej efektívnosti výhradne bez dôsledkov na výšku dlhu verejnej správy v jednotnej metodike platnej pre Európsku úniu, to bol ten § 18 ods. 2 písm. j), kde sa vlastne pripájali tie slová „ktorý nemá dôsledky na výšku dlhu verejnej správy v jednotnej metodike platnej pre Európsku úniu.“ No ale z tohto, z tejto definície teda vyplýva, že sa vylučuje akékoľvek využitie výhod, ktoré vyplývajú z projektov na zvyšovanie energetickej efektívnosti, ktoré sa realizujú formou týchto garantovaných energetických služieb, a to v tých prípadoch, ak nie sú splnené podmienky jednotnej metodiky, ktorá je platná v Európskej únii. V našich podmienkach alebo v praxi ide napríklad o projekty zamerané na rekonštrukciu zdrojov tepla vo verejných budovách napríklad. To sú, to je tá realizácia typu projektov prostredníctvom tej garantovanej energetickej služby, ktorá prináša v praxi bežné benefity, napr. vo forme zabezpečenia financovania investícií, zníženia prevádzkových nákladov a garanciu za dosiahnutie úspor, prevyšujúce nevýhody plynúce z limitovaného dopadu týchto projektov. A teda keď zavedieme takýto plošný zákaz pre projekty garantovanej energetickej služby mimo metodiky Eurostatu, tak vlastne dôjde k ekonomicky neodôvodnenému obmedzeniu toho potenciálu zvyšovania energetickej efektívnosti vo verejných budovách a k zníženiu tých, toho objemu tých benefitov, ktoré by práve táto garantovaná služba priniesla. Videl som, že táto pripomienka sa tam objavila viackrát. Mňa by to teda naozaj zaujímalo, že prečo, pokiaľ tá verejná správa stále sa nachádza pod tým maximálnym povoleným dlhom, prečo by nemohla ísť aj mimo tej metodiky. To je teda prvá. A druhá. Tam sa veľmi detailne návrh zákona venuje v niekoľkých bodoch podmienkam, ktoré musia mať zmluvy medzi tým prijímateľom a prijímateľom garantovanej služby a tým, kto ho poskyt..., a poskytovateľom, čo musia zahrnúť. Boli tam napríklad podmienky, ak vypovie zmluvy o energetickej efektívnosti pre verejný sektor prijímateľ z dôvodu na strane poskytovateľa, to bol bod 3, alebo teda ods. 3 v bode 7: „Ak prijímateľ garantovanej energetickej služby vypovie zmluvu o energetickej efektívnosti pre verejný sektor z dôvodov, ktorý nie je na strane poskytovateľa garantovanej energetickej služby“, tam už sa dokonca aj definuje to, že čo to bude znamenať. To znamená, v tomto prípade, v rozsahu trhovej platby a ušlý zisk. No a potom je tam ešte jedna definícia, ak poskytovateľ garantovanej energetickej služby vypovie zmluvu o energetickej efektívnosti pre verejný sektor z dôvodu prevodu majetku vo vlastníctve alebo v správe prijímateľa. Opäť sa hovorí o rozsahu trhovej platby a ušlej, ušlý zisk. Čiže mňa by zaujímalo, prečo sa takto striktne tým zákonom zavádzajú podmienky, ktoré si medzi sebou majú v zmluve podľa..., nejakým spôsobom upraviť práve tie zmluvné strany. Tu sa hovorí aj o konkrétnej definícii kto, komu a kedy. No a na toto, s týmto priamo súvisí aj vzorová zmluva o energetickej efektívnosti pre verejný sektor vrátane metodiky. A teda nie je mi celkom jasné, ale je to podľa mňa pomerne neštandardná, neštandardný postup, kedy sa požiadavka záväznosti vzorovej zmluvy o energetickej efektívnosti pre verejný sektor robí takýmto spôsobom, kedy sa zasahuje do ich zmluvnej slobody. A táto je z môjho pohľadu, teda aj z pohľadu toho, čo bolo v rámci MPK pripomienkované, aj ústavou garantované právo na samostatné hospodárenie. Čiže dve takéto základné otázky ja by som mal. Neviem, či na to budete vedieť teraz odpovedať. Teda tá prvá sa týka, prečo nemôžu tie verejné subjekty, alebo teda prečo majú povinnosť uzatvárať zmluvy výhradne bez dôsledku na výšku dlhu. A tá druhá sa týkala tých veľmi explicitne v zákone stanovených podmienok zmluvy a dokonca sa tam hovorí o tej samotnej vzorovej zmluve, ktorá bude, predpokladám, zo strany ministerstva pripravená. V tomto prípade ani nie je zrejmé, v akom rozsahu by sa dala vzorová zmluva považovať za záväznú, pretože zmluvu spravidla tvoria aj mnohé ďalšie náležitosti nad rámec podstatných náležitostí predpísaným zákonom, pričom požiadavka záväznosti predpripravenej vzorovej zmluvy by mohla významne obmedziť zmluvnú slobodu prijímateľa energetickej služby v postavení obce alebo samosprávneho kraja. Boli to veci, ktoré ma zaujali v rámci MPK. Videl som, že neboli zohľadnené, a teda chcel by som sa opýtať prečo. Ďakujem.