J. Brocka, poslanec: (2007-06-19):
Vy, ktorí ste tu sedeli aj v predchádzajúcich rokoch a si pamätáte, tak v roku 1999 sme navrhovali a hlasovali poslanci KDH za znižovanie daní z príjmov právnických osôb zo 40 na 29 %. Vtedajšia pani ministerka Schmögnerová varovala pred takým nebezpečným návrhom v úvodzovkách, že to povedie k zníženiu príjmov štátneho rozpočtu. Veľmi rýchlo sa ukázalo, že pani ministerka sa mýlila. Naopak, nižšie dane aj toto prvé zníženie, výrazné zníženie daní z príjmov znamenalo, že štátny rozpočet mal z toho väčší osoh, a nielen štátny rozpočet. Výnosy z 29 % boli vyššie ako zo 40 %. V roku 2001 sme navrhovali zase z dielne KDH z toho známeho súboru opatrení, volalo sa to veľký tresk, aby sme zaujali médiá a verejnosť, a jedno z tých opatrení bol návrh na zníženie tejto dane 29-percentnej na 19 %. Musím povedať, že tento návrh sa podarilo presadiť na Slovensku už vo väčšej sile a spoločne v koalícii, v bývalej koalícii. A zasa výnos pri 19-percentnej dani z príjmov bol vyšší ako pri 29-percentnej sadzbe daní. Dámy a páni, vývoj alebo situácia sa mení nielen na Slovensku, ale aj v okolitých krajinách, ak teda teraz rokujeme o zákone o daniach z príjmov, aj susedné krajiny, aj Európa musí reagovať na vývoj, akým prechádzajú také krajiny, ako je aj Slovensko, a, samozrejme, dane sa znižujú aj v okolitých krajinách, preto je potrebné, aby sme aj my pokračovali v zlepšovaní nášho daňového systému. Konkrétne Kresťanskodemokratické hnutie malo vo svojom volebnom programe návrh, aby sme znižovali dane z príjmov na 14 % z terajších 19 %. Týmto chceme, aj týmto návrhom, ktorý teraz predkladáme, z 19 % na 17 % chceme prispieť k udržaniu konkurencieschopnosti Slovenska, k tomu, aby Slovensko naďalej zostalo atraktívnou krajinou pre investorov. Ak niekto hovorí, že nie je tu priestor na znižovanie daní, dokonca to niekto aj nazýva, budem teraz konkrétny, sabotážou, tak chcem povedať, dámy a páni, že aj okolité krajiny už okolo nás majú aj nižšie sadzby daní, čiže nie sme už takí majstri sveta, aby sme si mohli povedať, že stačí a už môžeme iba vyberať dane. Len porovnanie, ako to je s daňami z príjmov právnických osôb v okolitých krajinách, už dnes sú na našej úrovni aj Poliaci, už Litva, Lotyšsko majú nižšie dane, už aj Rumuni a Bulhari, dokonca aj Ruská federácia. Čiže jednoducho z tohto pohľadu a porovnania s inými krajinami dôvod na znižovanie daní určite je, ak chceme, aby náš daňový systém bol naďalej atraktívny. Aj z porovnania výberu daní z príjmov u nás za posledných 6-7 rokov takisto vidieť, že pri nižšej sadzbe daní výber, daňové príjmy štátneho rozpočtu sú nepretržite za posledných 6-7 rokov stále vyššie a výrazne vyššie z roka na rok. Ak by som porovnal niekoľko čísiel, tak v roku 2000 sme vybrali na daniach do štátneho rozpočtu niečo nad 180 mld., minulý rok už to bolo takmer 280 mld. Myslím si, že znižovať dane, nieže by sme mohli, ja si myslím, že to musíme urobiť, že to musíme urobiť, ak chceme, aby Slovensko bolo a zostalo atraktívnou krajinou. Slovensko totiž už prestáva byť krajinou s lacnou pracovnou silou. Ak sledujete situáciu na trhu práce, poviem to inak, sú síce voľné pracovné miesta, ale niet na ne pracovnej sily, jednoducho ľudia už nemajú záujem pracovať za hocijakú mzdu. Samozrejme, je to, táto situácia je najmä v regiónoch, kde sú výrazné investície z minulých rokov alebo aj zo súčasnosti, a to sú regióny Bratislava, Trnava, Trenčín, Žilina, to je dobrá informácia alebo to je dobré pre zamestnancov a, samozrejme, v istom zmysle je to zlé pre zamestnávateľov, pretože do trnavského Peugeotu robia nábor na zamestnanie už aj v Rumunsku. A, samozrejme, aj rumunskí zamestnanci po mesiaci zistia, že také mzdy pre človeka, ktorý chce alebo sa rozhodol cestovať za prácou ďaleko do cudziny, to nie je zaujímavé. A to je, myslím si, takisto dôvod na to, aby sme my zlepšovali náš daňový systém, aby sme zvyšovali príjmy obyvateľov cez nižšie dane. Na jednej strane budú mať viac v peňaženke zamestnanci, ale bude mať viac aj zamestnávateľ, ktorý tie peniaze môže rovnako použiť napríklad na vyšší rast miezd. V závere dovoľte len zopakovať, že týmto návrhom výrazne zlepšujeme podnikateľské prostredie. A zlepšenie podnikateľského prostredia znamená, a to už opakujem po predrečníkovi, teda po predkladateľovi kolegovi Miklošovi, nielen viac investícií, znamená to aj viac práce, vyššie mzdy a vyššiu životnú úroveň občanov. Chcem sa týmto spôsobom obrátiť na vás, aby ste tento návrh zákona podporili. Ďakujem za vašu pozornosť. (Potlesk.)