Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2012-08-09):
Ďakujem za slovo, pani podpredsedníčka. Vážený pán minister, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, milí hostia, už ôsmy deň rokujeme o vládnom návrhu zákona o sociálnom poistení, ktorým sa zároveň menia a dopĺňajú ďalšie zákony. Ja nie som žiadny bard slovenského parlamentu, ale dovolím si tvrdiť, že ešte nikdy v histórii slovenského parlamentu sa o nejakom jednom obyčajnom zákone nerokovalo osem dní. Tak ako to veľmi vtipne poznamenal jeden z parlamentných komikov, toto nie je skrátené, ale predĺžené legislatívne konanie. Ôsmy deň rokovať o jednom zákone je dôkazom toho, že ide o zákon, ktorý je nesmierne dôležitý a ovplyvňuje život miliónov ľudí na Slovensku. Preto znova a znova zopakujem, že ma nesmierne mrzí, že napriek tomu, že poslanci opozície sú ochotní a schopní a chcú diskutovať o tak dôležitom zákone taký počet dní, napriek tomu, že sme uprostred leta, vláda tento zákon pripravila nesmierne šlendriánsky, nielenže ho šlendriánsky pripravila, ale aj porušila všetky platné pravidlá tvorby prijímania zákonov. Znovu a znovu musím opakovať, že medzirezortné pripomienkové konanie nebolo regulárne, nebolo v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády, pretože v prvom rade návrh zákona vôbec nebol uvedený a zverejnený na portáli právnych predpisov, to znamená, že verejnosť či už odborná alebo laická sa k tomuto zákonu oficiálne vôbec nemohla vyjadriť. Pripomienkujúce subjekty, ktorým bol návrh zákona zaslaný e-mailom, mali na jeho pripomienkovanie necelé tri pracovné dni. A je v celku logické, že niektoré naň vôbec ani nereagovali. Vlajkovou loďou tohto množstvo subjektov je ministerstvo spravodlivosti, ktoré nezaslalo vôbec žiadne pripomienky, pretože jeho úradníci buď boli na dovolenkách, alebo skrátka to nestihli, ministerstva spravodlivosti, zdôrazňujem. A mnoho ďalších subjektov, napríklad Generálna prokuratúra, uvádzali v pripomienkovom konaní hlavnú výhradu spočívajúcu v tom, že sa nestihli za tie dva pracovné dni poriadne s tak rozsiahlym návrhom zákona zoznámiť. A tak aj pripomienkové konanie vyzeralo. Aj ďalší proces je veľmi, veľmi čudný, pretože napríklad tripartita rokovala o tomto návrhu zákona až po rokovaní vlády, čo je minimálne neštandardný postup. Samotné zdôvodnenie skráteného legislatívneho konania sme tu už rozpitvali dostatočne a nebudem sa preto k nemu vracať. Ale, znovu, je to veľký výkričník pre demokraciu a na Slovensku a pojem právny štát, tak ako si ho vysvetľujú niektorí kolegovia v našej vlasti. Dovoľte mi najskôr zareagovať na úvodné slovo pána ministra. Pán minister zdôvodňuje tieto rozsiahle návrhy, ktoré sa dotknú miliónov ľudí na Slovensku a ktoré prinesú pre štátny rozpočet približne 1 mld. eur ročne tým, že treba zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému. S takýmto tvrdením nesúhlasím, pretože predložený návrh rozhodne nezabezpečí dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, zabezpečí to, že Sociálna poisťovňa na niekoľko rokov dostane injekciu v podobe 500 mil. od sporiteľov, ktorí si takto nasporia menej na svojich osobných dôchodkových účtoch na svoj budúci dôchodok, a dostane injekciu ďalších 500 mil. od tých, ktorí tvrdo pracujú a platia už i tak privysoké odvody. Dlhodobá udržateľnosť nie je systém, ktorý nám o desať rokov začne úplne jasne kolabovať a ktorý ste takýmto nastavením ešte viacej zvýraznili, pretože predali ste súčasný stav vo verejných financiách za to, že Slovensko, jeho verejné financie a dôchodkový systém bude mať o to väčšie problémy o desať, dvadsať, tridsať rokov. Tieto škody bude veľmi ťažké naprávať. Jedna zo zmien, ktorú spomenul pán minister, je zavedenie odvodov z dohôd. Tento návrh znamená, že približne 800 000 ľudí, ktorí na Slovensku ročne pracujú na dohody, bude zaťažených odvodmi tzv. od prvého eura ich zárobku. To znamená aj tí, ktorí si privyrobia možno niekoľko desiatok eur mesačne, študenti, ktorí si chcú privyrobiť na štúdium, dôchodcovia, ktorí si chcú privyrobiť k svojmu dôchodku, takýmto spôsobom budú vytrestaní za svoju aktivitu sumou približne 30 % zo svojich príjmov. Čiže ak doteraz zarábal, povedzme, 100 eur mesačne nejaký študent na dohodu, tak po prepočte, po schválení tohto návrhu zarobí len 70, ak ich vôbec zarobí, pretože hrozí tu, že aj tieto jednoduché pracovné miesta, tieto rôzne brigády, tak ako sa postupne vytrácajú z ponuky zamestnávateľov, pretože doba je ťažká, tak po takýchto necitlivých zásahoch sa môžu stratiť úplne a tí študenti, resp. dôchodcovia si svoju prácu hoci v takejto forme vôbec nenájdu. Je naivné si myslieť, že zavedenie odvodov z dohôd spôsobí nárast počtu regulárnych pracovných miest zamestnávaných v riadnom pracovnom pomere. To sa nestane. Práve naopak, toto je veľmi ťažká rana pre podnikateľský sektor a pre zamestnanosť na Slovensku. Je veľmi nespravodlivé, ak napríklad neziskové organizácie, rôzne spolky, združenia záujmové občanov, či už športové kluby, kultúrne organizácie, centrá voľného času, ktoré s veľkými ťažkosťami zháňajú prostriedky na svoju existenciu, budú zaťažené prakticky 50-percentnými odvodmi z odmien, ktoré vyplácajú svojim externým spolupracovníkom na dohodu. Návrh zákona ďalej obsahuje závažné zmeny v 1. pilieri, ktoré boli pripravené ešte predchádzajúcou vládou, vládou Ivety Radičovej. Nemám najmenší dôvod, aby som tieto zmeny nejakým závažným spôsobom kritizoval. Práve naopak, som rád, že vláda istôt napriek tomu, že garantovala vo svojom predvolebnom programe istoty všetkým, tak tento svoj predvolebný sľub v tomto bode porušuje a bola ochotná a nabrala tú odvahu, aby sa pustila do potrebných zmien, ktoré potrebuje 1. dôchodkový pilier, či už je to zmena nastavenia dôchodkového veku alebo valorizácia, kde sa postupne prejde na tzv. dôchodcovskú valorizáciu, či je to zvýšená solidarita v 1. pilieri cez zvýšenú tzv. redukciu a antiredukciu priemerného osobného mzdové bodu pri výpočte dôchodku. Tieto zmeny osobne podporujem a vítam ich. Namietam len jediné, že mal by ten proces ich zavedenia byť rýchlejší. To prechodné obdobie navrhujem, aby trvalo kratší čas. Ďalej, vládny návrh obsahuje závažné zmeny pre samostatne zárobkovo činné osoby, či už sú to živnostníci, osoby v slobodných povolaniach, umelci, advokáti, znalci, tlmočníci, prekladatelia a tak ďalej a tak ďalej. Ide o skupinu v podstate okolo 400 000 až 500 000 osôb. Z toho 300 000 platí odvody do Sociálnej poisťovne. Týmto skupinám osôb vláda navrhuje po údajnej dohode a súhlase týchto skupín zvýšiť minimálny vymeriavací základ na 50 % priemernej mzdy, čo jednoduchým jazykom znamená, že živnostníci budú na budúci rok platiť mesačne o 25 eur viac ako teraz, čo znamená, že ročne zaplatia do Sociálnej zdravotnej poisťovne o 300 eur viac ako v tomto roku. Ďalej, vláda navrhuje zmeniť konštantu pri stanovení vymeriavacieho základu živnostníkov a ten súčasný koeficient 2, resp. 2,14 pri zdravotnom poistení nahradiť jednotným koeficientom 1,482 s tým, že pri výpočte vymeriavacieho základu sa k základu dane pripočítajú zaplatené odvody, čo v konečnom dôsledku znamená zvýšenie odvodov tých živnostníkov, ktorí platia odvody z vyššieho ako minimálneho základu zvýšenie týchto živnostníkov približne o dve tretiny. Znova, je to zmena, ktorá rozhodne neprospeje podnikateľskému prostrediu na Slovensku. Dá sa očakávať, že tisíce živnostníkov sa budú snažiť tejto zmene voľky-nevoľky vyhnúť, živnosti vrátia, resp. prejdú, či sa to niekomu páči alebo nie, do tzv. šedej ekonomiky a štát nezíska nič. Práve naopak, môže stratiť, pretože sa nám zvýši nezamestnanosť a zvýši sa, aj keď špekulatívne možno, ale zvýši sa počet poberateľov sociálnych dávok. S takýmito zmenami rozhodne nemôžem súhlasiť. A podotýkam a pripomínam, že tieto zmeny sa dotknú následne aj dobrovoľne poistených osôb, samoplatiteľov v zdravotnom poistení a budú mať aj ďalšie dopady, o ktorých som ešte nehovoril. A poviem to teda teraz, aby pán kolega, ktorý rád počúva nové informácie, sa znovu niečo nové dozvedel. Znamená to totiž napríklad to, že u zamestnanca, ktorý bude dostávať nemocenskú dávku z tzv. pravdepodobného vymeriavacieho základu, hoci zarába minimálnu mzdu, tak jeho dávka bude neúmerne vyššia, pretože on zarába 340 eur, ale jeho dávka sa vypočíta z 393 eur, čo je absolútne nelogické. A so zdravým rozumom to nemá nič spoločné. Ale to je jeden z dopadov nerozmyslene a v rýchlosti prijímaného zákona. Samoplatitelia v zdravotnom poistení ešte netušia, že po novom roku budú musieť svoje prevodné príkazy prestaviť na zaujímavú sumu, 55 eur mesačne. Až 55 eur mesačne budú musieť samoplatitelia platiť na zdravotné poistenie. Znovu tu pripomínam veľmi paradoxný stav, k akému sme sa dopracovali. Samoplatiteľ, tzv. dobrovoľne nezamestnaný, bude platiť 55 eur. Ale štát za svojich poistencov, poistencov štátu, bude platiť 34 eur, čo sú napríklad evidovaní nezamestnaní. No čo sa asi tak po novom roku stane? Stane sa to, že tých vyše 100 000 samoplatiteľov na zdravotné poistenie sa chytí za hlavu a povie si: „No nie som blbý, aby som tomuto štátu platil pre nič za nič nejakých 55 eur.“ Čo spravia? Pôjdu pekne, krásne na úrad práce, nikto im v tom nemôže brániť, tam sa zaevidujú ako uchádzači o zamestnanie, aj keď de facto možno nikto z nich nebude mať záujem nájsť si zamestnanie, ale týmto úkonom dosiahnu to, že nebudú musieť platiť tých 55 eur, ušetria. A, naopak, bude musieť do zdravotnej poisťovne za nich platiť štát 34 eur. Výsledok bude, že samoplatiteľ nebude platiť vôbec nič, štátu pribudne povinnosť platiť ďalších 34 eur za ďalšieho evidovaného nezamestnaného a zdravotná poisťovňa, ktorá si možno plánuje, že bude mať 55 eur za takéhoto občana, bude mať tak len 34. Čiže príde o 21 eur. Pánboh pomáhaj ministerke zdravotníctva v jej ťažkom boji a snahe o záchranu nášho zdravotníctva. Ďalšia zmena, s ktorou súhlasiť rozhodne nie je možné, je zjednotenie vymeriavacích základov, to je v poriadku, pokiaľ ide o samotné zjednotenie, budeme mať poriadok, ale nie vo výške päťnásobku priemernej mzdy. Znamená to totiž, že maximálny vymeriavací základ bude po novom po 1. januári vo výške 3 930 eur. Čiže tí, ktorí majú zárobky cez 1 200 eur hrubého mesačne, a takých ľudí máme na Slovensku vyše dvestotisíc, budú platiť z tohto titulu vyššie odvody. Ja nenamietam, aby sme urobili poriadok, aby sme to zjednotili, nenamietam, aby sa princípom solidarity o niečo zvýšili odvody nadpriemerne zarábajúcich ľudí, ale takéto zvýšenie považujem za neprimerané. A znovu, dopady to bude mať úplne jasné. To nie sú ľudia, ktorí sebou nechajú kývať, vážení, to sú ľudia, ktorí vedia, ako svet funguje, a vedia, že pri troške šikovnosti obídu tento systém, ktorý navrhuje pán minister Richter, ľavou zadnou. A znova, štát namiesto toho, aby dostal viac, dostane menej, nehovoriac už o tom, či je to správne, že našich občanov si takýmto spôsobom vychovávame. Ale o vychovávaní ťažko možno hovoriť, keď postup vlády je absolútne proti všetkým pravidlám a úplne mimo akýchkoľvek morálnych zásad. Zmena je aj v Zákonníku práce. Podľa tejto zmeny budú môcť na dohody o brigádnickej práci študentov pracovať len študenti denného štúdia do dosiahnutia 25 rokov veku. To znamená, že študent, ktorý začal študovať o čosi neskôr, má už 26 rokov, alebo študent, ktorý si povedal, že teda bude doktorandom, chce sa naozaj vzdelávať, chce sa vzdelávať, poctivo, riadne si získať svoj doktorandský titul a študuje v treťom stupni vysokoškolského štúdia a má, samozrejme, viac ako 25 rokov, tak nebude môcť si privyrobiť na tú o čosi výhodnejšiu formu dohody o brigádnickej práci študentov, lebo niekto múdry rozhodol, že je to možné len do 25 rokov veku. Jedna zmena sa týka aj zákona o dani z príjmov. A to je zavedenie novej odpočítateľnej položky od základu dane v podobe dobrovoľného príspevku do 2. piliera. Ja rozumiem dôvodom, prečo ten dobrovoľný príspevok vláda zaviedla, lebo je to určitá barlička, ktorou sa takto snaží odôvodniť a zakamuflovať zníženie povinných príspevkov do 2. piliera. Ale keď už, páni, takéto niečo robíte, tak vás poprosím, robte to poriadne, pretože zavedenie odpočítateľnej položky síce krásne znie, že ten občan si zníži základ dane, ale technicky je to zlé, pretože takisto ako povinné poistenie nie je odpočítateľná položka od základu dane, ale je to daňovo uznaný výdavok, tak takisto technicky ako daňovo uznaný výdavok mal byť riešený ten dobrovoľný príspevok na 2. pilier. Inak vám to nebude fungovať, ale veď to zistíte. Zmeny v 2. pilieri. Je zbytočné znova a znova nosiť drevo do lesa a komentovať to brutálne zníženie príspevku na 4 %. Ja som včera hovoril o tom, že jedna zo zmien je aj zavedenie tzv. dobrovoľného vstupu. On je dobrovoľný aj teraz, ale v opačnom garde. Znova a znova pripomínam pre tých, ktorí ma nepočúvali včera, že odporúčam všetkým mladým ľuďom, najmä tým, ktorí svoju kariéru pred sebou vidia tak, že budú pracovať, živiť svoje rodiny, že budú zarábať, aby sa nespoliehali na štát a vstúpili do 2. piliera čo najrýchlejšie. Ak tam vstúpia až v tých 35 rokoch veku, čo je hranica, ktorú navrhuje ministerstvo, tak stratia desať rokov sporenia. A to sa im, samozrejme, negatívne prejaví na výške úspor a aj na výške budúceho dôchodku. Pán minister tu hovorí o zreálnení odplát pre dôchodkové správcovské spoločnosti. Ja použijem ten správny výraz, hovorme o zvýšení odplát, o zvýšení poplatkov, ktoré navrhuje sociálne orientovaná vláda Roberta Fica pre doteraz nenávidené dôchodkové správcovské spoločnosti. Tento jav sa absolútne vymyká zdravému rozumu. A pochybujem, že niektorí z voličov strany SMER rozumie, prečo to strana SMER urobila. A pochybujem, že to niekto z nich podporuje. Som, samozrejme, rád, že tá osem dní trvajúca diskusia, a môže trvať aj dlhšie, vážení páni a vážené dámy, priniesla aspoň čiastkový úspech v tom, že minister avizuje isté zníženie týchto navrhovaných vyšších poplatkov. Som sám zvedavý, s čím konkrétne príde. Ja mám jeden z pozmeňujúcich návrhov, ktorý poviem o chvíľu. A poviem teda svoju predstavu. Článok V, zmena v zákone o zdravotnom poistení, kde teda zvýšenie odvodov sa, samozrejme, týka nielen odvodov na sociálne poistenie, ale aj odvodov na zdravotné poistenie. Čiže dohodári, samostatne zárobkovo činné osoby aj zamestnanci budú platiť viac na zdravotné poistenie. To je celý vtip. Toľko je moja reakcia na úvodné slová pána ministra. A teraz dovoľte, aby som predniesol svoje pozmeňujúce návrhy. Ako som už avizoval, je ich 14. Pre tých, ktorí majú záujem, mám tu pripravený stručný zoznam týchto 14 pozmeňujúcich návrhov, pretože je mi jasné, že nebude jednoduché orientovať sa pri hlasovaní, ak budete chcieť niektorý z týchto návrhov podporiť. Poďme teda po poriadku. Prvý pozmeňujúci návrh sa týka odstránenia tvrdosti zákona pri priznávaní predčasného starobného dôchodku sporiteľom. Prečítam ho. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). V článku I body 14 a 15 znejú: „14. V § 67 ods. 2 v úvodnej vete sa za slovo „dôchodok“ vkladajú slová „aj vtedy“.“ „15. V § 67 ods. 2 sa za písmeno a) vkladá nové písmeno b) ktoré znie: „b) získal obdobie starobného dôchodkového sporenia najmenej päť rokov“.“ Doterajšie písmená b) a c) sa označujú ako písmená c) a d). Dovoľte, aby som odôvodnil tento pozmeňujúci návrh. Vládny návrh zákona diskriminuje pri priznávaní predčasných starobných dôchodkov poistencov, ktorí sú sporiteľmi podľa osobitného predpisu podľa zákona o starobnom dôchodkovom sporení. Ak by bol prijatý vládny návrh, sťažil by sa prístup k predčasným starobným dôchodkom sporiteľom. Došlo by k tomu preto, lebo podľa § 68 ods. 4 a § 66 ods. 6 sa suma predčasného starobného dôchodku poistenca, ktorý je sporiteľ podľa osobitného predpisu, zníži o polovicu pomernej sumy starobného dôchodku patriacej za obdobie starobného dôchodkového sporenia. Poistenec, ktorý je sporiteľ, tak podmienku, aby výška sumy predčasného starobného dôchodku bola vyššia ako 1,2-násobok sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu podľa osobitného predpisu, splní ťažšie ako poistenec, ktorý sporiteľom nie je a ktorého výška predčasného starobného dôchodku sa mu nekráti. Takýto diskriminačný prístup súčasne môže byť pre sporiteľov, ktorí chcú v budúcnosti požiadať o predčasný starobný dôchodok, dôvodom, prečo budú prinútení vystúpiť z 2. dôchodkového piliera. Preto navrhujem podmieniť vznik nároku na predčasný starobný dôchodok v sume vyššej ako 0,6-násobok životného minima získaním najmenej piatich rokov starobného dôchodkového sporenia, pričom ten poistenec, ktorý je sporiteľom v 2. pilieri, ale nezískal päť rokov starobného dôchodkového sporenia, bude mať tiež nárok na predčasný starobný dôchodok, ale len v sume vyššej ako 1,2-násobok sumy životného minima. Druhý pozmeňujúci návrh sa týka zavedenia takzvaného výhodnejšieho zodvodenia dohôd aj pre poberateľov výsluhových dôchodkov, pretože ak by sa schválil vládny návrh, tak poberatelia výsluhových dôchodkov zo sociálneho zabezpečenia policajtov a vojakov by boli diskriminovaní v podmienkach platenia odvodov zo svojich príjmov získaných na dohody. Dovoľte predniesť znenie tohto návrhu. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). Prvý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I bod 2 znie: „2. V § 4 odseky 1 a 2 znejú: Odsek 1: „Zamestnanec na účely nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia a poistenia v nezamestnanosti je fyzická osoba v právnom vzťahu, ktorý jej základné právo na pravidelný mesačný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3, okrem a) fyzickej osoby v právnom vzťahu na základe dohody o brigádnickej práci študentov, b) fyzickej osoby v právnom vzťahu na základe dohody o vykonaní práce alebo dohody o pracovnej činnosti, ak je poberateľom 1. starobného dôchodku, 2. invalidného dôchodku, 3. výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu a dovŕšila dôchodkový vek, 4. invalidného výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu, a c) žiaka strednej školy a študenta vysokej školy pri praktickom vyučovaní v období odbornej (výrobnej) praxe.“ Odsek 2: „Zamestnanec na účely dôchodkového poistenia je aj fyzická osoba v právnom vzťahu, ktorý jej zakladá právo na nepravidelný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3, okrem žiaka strednej školy a študenta vysokej školy pri praktickom vyučovaní v období odbornej (výrobnej) praxe a člena volebnej komisie. Zamestnancom na účely dôchodkového poistenia je aj a) fyzická osoba v právnom vzťahu na základe dohody o brigádnickej práci študentov, ktorý jej zakladá právo na pravidelný mesačný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3, a b) fyzická osoba v právnom vzťahu na základe dohody o vykonaní práce alebo dohody o pracovnej činnosti, ktorý jej zakladá právo na pravidelný mesačný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 s 3, ak je poberateľom 1. starobného dôchodku, 2. invalidného dôchodku, 3. výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu a dovŕšila dôchodkový vek, 4. invalidného výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu.“.“ Druhý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I sa vypúšťa bod 3. V súvislosti s vypustením novelizačného bodu sa vykoná prečíslovanie nasledujúcich bodov a toto prečíslovanie sa premietne do článku VII o účinnosti. Tretí bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I body 4 a 5 znejú: „4. V § 7 odsek 3 znie: „Zamestnávateľ na účely nemocenského poistenia a poistenia v nezamestnanosti nie je fyzická osoba alebo právnická osoba podľa odseku 1 v právnom vzťahu s a) fyzickou osobou na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, ktorý jej zakladá právo na nepravidelný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3, b) fyzickou osobou na základe dohody o brigádnickej práci študentov, ktorý jej zakladá právo na pravidelný mesačný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3, c) fyzickou osobou na základe dohody o vykonaní práce alebo dohody o pracovnej činnosti, ktorý jej zakladá právo na pravidelný mesačný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3, ak je poberateľom 1. starobného dôchodku, 2. invalidného dôchodku, 3. výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu a dovŕšila dôchodkový vek, 4. invalidného výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu.“.“ „5. § 20 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: „Povinné nemocenské poistenie a povinné poistenie v nezamestnanosti fyzickej osoby v právnom vzťahu na základe dohody o vykonaní práce alebo dohody o pracovnej činnosti zaniká a) priznaním starobného dôchodku, invalidného dôchodku alebo invalidného výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu, b) dovŕšením dôchodkového veku poberateľa výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu.“.“ Štvrtý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I sa za bod 22 vkladá nový bod 23, ktorý znie: „23. V § 128 odsek 4 znie: „Poistné na invalidné poistenie neplatí poistenec, ktorý je dôchodkovo poistený po priznaní starobného dôchodku alebo predčasného starobného dôchodku. Poistné na invalidné poistenie neplatí ani poistenec, ktorý je dôchodkovo poistený, je poberateľom výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu a dovŕšil dôchodkový vek. Poistné na invalidné poistenie neplatí zamestnávateľ za zamestnanca, ktorý je poistenec podľa prvej a druhej vety.“.“ V súvislosti s vložením nového bodu sa vykoná prečíslovanie nasledujúcich bodov a toto prečíslovanie sa premietne do článku VII o účinnosti. Piaty bod pozmeňujúceho návrhu. V článku V body 1, 2 a 10 znejú: „1. V § 10b ods. 1 písm. a) sa slová „dohôd vykonávaných mimo pracovného pomeru„ nahrádzajú slovami „dohody o brigádnickej práci študentov, dohody o vykonaní práce poberateľov výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, ak dovŕšili dôchodkový vek podľa osobitného predpisu, poberateľov invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, poberateľov starobného dôchodku alebo poberateľov invalidného dôchodku, dohody o pracovnej činnosti poberateľov výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, ak dovŕšili dôchodkový vek podľa osobitného predpisu, poberateľov invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, poberateľov starobného dôchodku alebo poberateľov invalidného dôchodku“.“ Máme tam odkaz pod čiarou 19, kde poznámka pod čiarou k odkazu 19 znie: „19) § 65 a 65a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov.“ “2. V § 11 ods. 3 sa slová „dohôd vykonávaných mimo pracovného pomeru“ nahrádzajú slovami „dohody o brigádnickej práci študentov, dohody o vykonaní práce poberateľov výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, ak dovŕšili dôchodkový vek podľa osobitného predpisu, poberateľov invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, poberateľov starobného dôchodku alebo poberateľov invalidného dôchodku a dohody o pracovnej činnosti poberateľov výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, ak dovŕšili dôchodkový vek podľa osobitného predpisu, poberateľov invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, poberateľov starobného dôchodku alebo poberateľov invalidného dôchodku“.“ „10. V § 29b ods. 11 sa slová „dohôd vykonávaných mimo pracovného pomeru“ nahrádzajú slovami „dohody o brigádnickej práci študentov, dohody o vykonaní práce poberateľov výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, ak dovŕšili dôchodkový vek podľa osobitného predpisu, poberateľov invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, poberateľov starobného dôchodku alebo poberateľov invalidného dôchodku, dohody o pracovnej činnosti poberateľov výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, ak dovŕšili dôchodkový vek podľa osobitného predpisu, poberateľov invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, poberateľov starobného dôchodku alebo poberateľov invalidného dôchodku“.“ Dovoľte k tomu povedať odôvodnenie. Podľa vládneho návrhu fyzické osoby vykonávajúce zárobkovú činnosť na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru majú byť sociálne poistené. Pritom výhodnejšie postavenie budú mať študenti pracujúci na základe dohody o brigádnickej práci študentov a poberatelia starobného dôchodku alebo invalidného dôchodku, lebo budú iba povinne dôchodkovo poistení a nebude sa ich týkať ani povinné verejné zdravotné poistenie. Výhodnejšie podmienky by sa však mali vzťahovať nielen na poberateľov starobných dôchodkov a invalidných dôchodkov, ale aj na poberateľov výsluhových dôchodkov po dovŕšení dôchodkového veku a invalidných výsluhových dôchodkov poskytovaných podľa zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Inak pôjde o diskrimináciu a nerovné postavenie uvedených skupín osôb. Naviac, v § 128 ods. 4 sa výnimka, ktorá sa týka osôb, ktoré neplatia poistné na invalidné poistenie rozširuje aj na poberateľov výsluhových dôchodkov, ktorí dovŕšili dôchodkový vek, poberatelia starobných dôchodkov a predčasných starobných dôchodkov tam už sú, čiže pribúdajú nám tam bývalí policajti a vojaci, tak aby to bolo spravodlivé. To bol druhý pozmeňujúci návrh. Prejdime ďalej, na tretí pozmeňujúci návrh. Ide v ňom o zrušenie vládneho návrhu na zvyšovanie poplatkov pre dôchodkové správcovské spoločnosti. Dovoľte predniesť samotný pozmeňujúci návrh, pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). Prvý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku IV bod 38 znie: „38. V § 63a ods. 3 písm. b až d) znejú: „b) 0,3 % priemernej ročnej predbežnej čistej hodnoty majetku v akciovom negarantovanom dôchodkovom fonde, c) 0,3 % priemernej ročnej predbežnej čistej hodnoty majetku v dôchodkovom fonde podľa § 72 ods. 5 písm. a) a písmeno d) 0,3 % priemernej ročnej predbežnej čistej hodnoty majetku v dôchodkovom fonde podľa § 72 ods. 5 písm. b)“.“ Druhý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku IV bod 118 znie: „118. V prílohe č. 3 sa vypúšťajú slová “v zmiešanom dôchodkovom fonde a v akciovom„.“ Dovoľte odôvodniť tento pozmeňujúci návrh. Vládou navrhované zvýšenie hornej hranice odplaty za správu dôchodkového fondu nie je akceptovateľné. Súčasné horné hranice odplát za správu dôchodkového fondu považujeme za dostatočné. Ich zvýšenie by šlo na úkor majetku sporiteľov a znamenalo by to zníženie ich dôchodkov v budúcnosti. Rovnako nie je akceptovateľné ani vládou navrhované zvýšenie odplaty za zhodnotenie majetku v dôchodkovom fonde. Súčasná výška odplaty, ktorá je 5,6 % zo zhodnotenia majetku, je primeraná a dostatočne motivujúca pre správcovskú spoločnosť. Pripomeniem ešte raz pre tých, ktorí tu neboli, respektíve nevedia, že v súčasnosti sa výška poplatkov pre dôchodkové správcovské spoločnosti pohybuje na úrovni 29 mil. eur ročne. A ak by sa prijal vládou predložený návrh na zvýšenie poplatkov, tak by to znamenalo zvýšenie príjmov pre správcovské spoločnosti prakticky o 18 mil. ročne. A tých 18 mil. by šlo na úkor sporiteľov. Preto bol takto formulovaný môj pozmeňujúci návrh. A dúfam, že aj on získa vašu podporu. Štvrtý pozmeňujúci návrh hovorí o znížení sadzby pre tvorbu správneho fondu Sociálnej poisťovne. Dovoľte, aby som ho predniesol. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). Prvý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I sa za bod 39 vkladá nový bod 40, ktorý znie: „40. V § 168 ods. 2 písm. a) sa slová „2,4 %“ nahrádzajú slovami „2,0 %“.“ Doterajšie body 40 až 50 sa označujú ako body 41 až 51. Druhý bod pozmeňujúceho návrhu. V bode 51 sa vypúšťa § 293cg. Doterajšie § 293ch až § 293cp sa označujú ako § 293cg až § 293co. Tretí bod pozmeňujúceho návrhu. V bode 51 § 293co znie: „V rokoch 2013 a 2014 sa správny fond tvorí a) najviac vo výške 2,1 % z poistného na nemocenské poistenie, poistného na dôchodkové poistenie, poistného na úrazové poistenie, poistného na garančné poistenie a poistného na poistenie v nezamestnanosti a z poistného do rezervného fondu solidarity a z odplaty za postúpenú pohľadávku na poistnom na nemocenské poistenie, na poistnom na dôchodkové poistenie, na poistnom na úrazové poistenie, na poistnom na garančné poistenie a na poistnom na poistenie v nezamestnanosti a na poistnom do rezervného fondu solidarity, b) z účelovej návratnej finančnej výpomoci na financovanie Projektu správy sociálnych dávok, c) vo výške 0,25 % z príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, d) z finančných prostriedkov poskytnutých na krytie výdavkov súvisiacich so zavedením eura v Slovenskej republike, e) z príjmov, ktoré plynú z vlastného majetku Sociálnej poisťovne, f) z úrokov na účte správneho fondu, g) z poriadkových pokút podľa § 202, h) z poplatku za vydanie akceptačného listu podľa osobitného predpisu, i) z pokuty uloženej za porušenie povinností ustanovených v § 228 ods. 1, § 231 ods. 1 písm. a), b) 1. bode, f) a m), j) z ostatných príjmov.“. Dovoľte odôvodniť tento pozmeňujúci návrh. Navrhuje sa zníženie tvorby správneho fondu na najviac 2 % z poistného na nemocenské poistenie, poistného na dôchodkové poistenie, poistného na úrazové poistenie, poistného na garančné poistenie, poistného na poistenie v nezamestnanosti a z poistného do rezervného fondu solidarity a z odplaty za postúpenú pohľadávku na poistnom na nemocenské poistenie, na poistnom na dôchodkové poistenie, na poistnom na úrazové poistenie, na poistnom na garančné poistenie a na poistnom na poistenie v nezamestnanosti a na poistnom do rezervného fondu solidarity. Podľa doložky vplyvov k vládnemu návrhu zákona z dôvodu vyšších príjmov na sociálne poistenie sa zvýšia príjmy správneho fondu Sociálnej poisťovne, a to o sumu 6,6 mil. eur v roku 2012, 14,4 mil. eur v roku 2013, v roku 2014 vo výške 16,3 mil. eur a v roku 2015 vo výške 18,1 mil. eur. Nie je možné súhlasiť s tvrdením, že o uvedené sumy možno očakávať nárast výdavkov Sociálnej poisťovne, myslím tým výdavky na réžiu, na chod Sociálnej poisťovne. Podľa môjho názoru ku konsolidácii verejných financií by mali prispievať aj jednotlivé verejnoprávne inštitúcie vrátane Sociálnej poisťovne. Pozitívnym príkladom pri šetrení verejných výdavkov je pritom samotná Sociálna poisťovňa. V roku 2010 sa správny fond Sociálnej poisťovne znížil z pôvodne plánovaných 137 mil. eur na 128 mil. eur. V roku 2011 sa správny fond Sociálnej poisťovne tvoril vo výške už len 116 mil. eur. Od januára do mája 2012 sa správny fond Sociálnej poisťovne čerpal na úrovni 43,96 mil. eur, čo je v prepočte na celý kalendárny rok suma 106 mil. eur, pričom tvorba správneho fondu na rok 2012 bola rozpočtovaná na sumu 113 mil. eur. Pripomeniem, že za týmito pozitívnymi číslami je manažment Sociálnej poisťovne na čele dnes už s bývalým generálnym riaditeľom pánom Ľubošom Lopatkom. Každá jedna desatina percenta z poistného v tej sadzbe do správneho fondu znamená pre tvorbu správneho fondu príjem približne 4,5 mil. eur. Zníženie tvorby správneho fondu na 2 % v roku 2015 tak bude znamenať pokles príjmov približne o 18 mil. eur. O túto sumu však správny fond v konečnom dôsledku nepríde, pretože sú tu tie vyššie príjmy, tak ako to uvádza doložka vplyvov k vládnemu návrhu zákona. Čiže toto zníženie sa v konečnom dôsledku nedotkne správneho fondu Sociálnej poisťovne, ktorý zostane zachovaný na súčasnej výške. V rokoch 2013 a 2014 sa v prechodných ustanoveniach navrhuje tvorba správneho fondu vo výške 2,1 % z poistného, čo zodpovedá očakávanému zvýšeniu príjmov na sociálne poistenie v týchto rokoch. To bol štvrtý pozmeňujúci návrh. Prejdime k piatemu pozmeňujúcemu návrhu, ktorého obsahom je úplné zrušenie všetkých vládou navrhovaných zmien v 2. dôchodkovom pilieri. Prvý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I sa vypúšťa bod 12. Doterajšie body 13 až 50 sa označujú ako body 12 až 49. Druhý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I sa vypúšťajú body 22 a 23. Doterajšie body 24 až 49 sa označujú ako body 22 až 47. Tretí bod pozmeňujúceho návrhu. V čl. I bode 47 sa vypúšťajú § 293cf a § 293cg. Doterajšie § 293ch až § 293cp sa označujú ako § 293cf až § 293cn. Štvrtý bod pozmeňujúceho návrhu. V čl. I bode 47 sa vypúšťajú § 293cm a 293cn. Piaty bod pozmeňujúceho návrhu. Článok IV sa vypúšťa. Doterajšie články V až VII sa označujú ako články IV až VI. Dovoľte odôvodniť tento pozmeňujúci návrh. Vládny návrh zákona mení zásadným spôsobom podmienky sporenia v 2. dôchodkovom pilieri. Cieľom takejto úpravy je získať zdroje do štátneho rozpočtu na úkor majetku sporiteľov. S takouto úpravou zásadne nesúhlasíme. Preto sa navrhuje vypustiť tie ustanovenia navrhovaného zákona, ktoré vedú práve k takejto úprave. Pre prehľadnosť jednotlivých vypúšťaných novelizačných bodov, resp. jednotlivých paragrafov v novelizačných bodoch, ktoré nenasledujú bezprostredne za sebou, je pozmeňujúci návrh rozdelený do štyroch bodov. Osobitným bodom 5 sa vypúšťa celý novelizačný článok IV. Čiže vypúšťa sa zmena zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Čiže ešte raz, vážené kolegyne, kolegovia, to bol piaty pozmeňujúci návrh. Šiesty pozmeňujúci návrh sa týka urýchlenia zmien, ktoré sú navrhované v 1. dôchodkovom pilieri. Dovoľte mi predniesť samotný pozmeňujúci návrh, pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). Prvý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I bod 11 znie: „Za § 65 sa vkladá § 65a, ktorý znie: Odsek 1: „Od 1. januára 2015 dôchodkový vek v príslušnom kalendárnom roku je súčet dôchodkového veku v kalendárnom roku, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku a počtu dní, ktorý sa určí ako súčin čísla 365 a rozdielu priemernej strednej dĺžky života zistenej za prvé referenčné obdobie a priemernej strednej dĺžky života zistenej za druhé referenčné obdobie. Takto určený počet dní sa zaokrúhľuje na celé dni nadol.“ Odsek 2: „Na účely určovania dôchodkového veku a) stredná dĺžka života je stredná dĺžka života v referenčnom veku vykázaná Štatistickým úradom, spoločná pre mužov a ženy, b) referenčný vek je dôchodkový vek v príslušnom kalendárnom roku zaokrúhlený na celé roky nadol, c) prvé referenčné obdobie je obdobie piatich po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov, ktoré začína kalendárnym rokom, ktorý o sedem rokov predchádza príslušnému kalendárnemu roku, d) druhé referenčné obdobie je obdobie piatich po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov, ktoré začína kalendárnym rokom, ktorý o osem rokov predchádza príslušnému kalendárnemu roku, e) príslušný kalendárny rok je rok, v ktorom sa dôchodkový vek upravuje.“ Odsek 3: „Počet dní, o ktorý sa upravuje dôchodkový vek, dôchodkový vek vyjadrený v rokoch a dňoch na príslušný kalendárny rok a referenčný vek na príslušný kalendárny rok, sa ustanoví opatrením, ktoré vydá ministerstvo podľa údajov Štatistického úradu; a vyhlási jeho úplné znenie uverejnením v Zbierke zákonov najneskôr do 31. októbra kalendárneho roka, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku.“ Odsek 4: „Dôchodkový vek poistenca, ktorý po 31. decembri 2014 dovŕši dôchodkový vek určený podľa § 65 ods. 4 až 8 a § 274, sa zachováva.“.“ Druhý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I body 17 až 19 znejú: „17. § 82 vrátane nadpisu „Zvyšovanie dôchodkových dávok“ znie: Odsek 1: „Dôchodková dávka sa a) do 31. decembra 2015 zvyšuje v závislosti od medziročného rastu spotrebiteľských cien a medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky vykázaných Štatistickým úradom za prvý polrok kalendárneho roka, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku, a od priemernej mesačnej sumy starobného dôchodku, priemernej mesačnej sumy predčasného starobného dôchodku, priemernej mesačnej sumy invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, priemernej mesačnej sumy invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť najviac o 70 %, priemernej mesačnej sumy vdovského dôchodku a vdoveckého dôchodku a od priemernej mesačnej sumy sirotského dôchodku vykázaných Sociálnou poisťovňou k 30. júnu kalendárneho roka, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku, b) od 1. januára 2016 zvyšuje v závislosti od medziročného rastu spotrebiteľských cien za domácnosti dôchodcov vykázaného Štatistickým úradom za prvý polrok kalendárneho roka, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku.“ Odsek 2: „Starobný dôchodok vyplácaný k 1. januáru príslušného kalendárneho roka a starobný dôchodok priznaný od 1. januára do 31. decembra príslušného kalendárneho roka sa zvyšuje podľa ods. 1 písm. a) o pevnú sumu určenú percentom, ktoré sa určí a) v roku 2014 ako súčet 70 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 30 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, z priemernej mesačnej sumy starobného dôchodku, b) v roku 2015 ako súčet 90 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 10 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, z priemernej mesačnej sumy starobného dôchodku.“ Odsek 3: „Predčasný starobný dôchodok vyplácaný k 1. januáru príslušného kalendárneho roka a predčasný starobný dôchodok priznaný od 1. januára do 31. decembra príslušného kalendárneho roka sa zvyšuje podľa ods. 1 písm. a) o pevnú sumu určenú percentom, ktoré sa určí a) v roku 2014 ako súčet 70 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 30 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, z priemernej mesačnej sumy predčasného starobného dôchodku, b) v roku 2015 ako súčet 90 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 10 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy z priemernej mesačnej sumy predčasného starobného dôchodku.“ Odsek 4: „Invalidný dôchodok priznaný z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, invalidný dôchodok podľa § 266 a sociálny dôchodok vyplácané k 1. januáru príslušného kalendárneho roka a invalidný dôchodok priznaný z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 % priznaný od 1. januára do 31. decembra príslušného kalendárneho roka sa zvyšujú podľa ods. 1 písm. a) o pevnú sumu určenú percentom, ktoré sa určí a) v roku 2014 ako súčet 70 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 30 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, z priemernej mesačnej sumy invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, b) v roku 2015 ako súčet 90 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 10 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, z priemernej mesačnej sumy invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %.“ Odsek 5: „Invalidný dôchodok priznaný z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť najviac o 70 % vyplácaný k 1. januáru príslušného kalendárneho roka a invalidný dôchodok priznaný z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť najviac o 70 % priznaný od 1. januára do 31. decembra príslušného kalendárneho roka sa zvyšuje podľa ods. 1 písm. a) o pevnú sumu určenú percentom, ktoré sa určí a) v roku 2014 ako súčet 70 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 30 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, z priemernej mesačnej sumy invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť najviac o 70 %, b) v roku 2015 ako súčet 90 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 10 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, z priemernej mesačnej sumy invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť najviac o 70 %.“ Odsek 6: „Vdovský dôchodok a vdovecký dôchodok vyplácané k 1. januáru príslušného kalendárneho roka a vdovský dôchodok a vdovecký dôchodok priznané od 1. januára do 31. decembra príslušného kalendárneho roka sa zvyšujú podľa ods. 1 písm. a) o pevnú sumu určenú percentom, ktoré sa určí a) v roku 2014 ako súčet 70 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 30 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, z priemernej mesačnej sumy vdovského dôchodku a vdoveckého dôchodku, b) v roku 2015 ako súčet 90 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 10 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, z priemernej mesačnej sumy vdovského dôchodku a vdoveckého dôchodku.“ Odsek 7: „Sirotský dôchodok vyplácaný k 1. januáru príslušného kalendárneho roka a sirotský dôchodok priznaný od 1. januára do 31. decembra príslušného kalendárneho roka sa zvyšuje podľa ods. 1 písm. a) o pevnú sumu určenú percentom, ktoré sa určí a) v roku 2014 ako súčet 70 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 30 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, z priemernej mesačnej sumy sirotského dôchodku, b) v roku 2015 ako súčet 90 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 10 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, z priemernej mesačnej sumy sirotského dôchodku.“ Odsek 8: „Od 1. januára 2016 sa dôchodková dávka vyplácaná k 1. januáru príslušného kalendárneho roka a dôchodková dávka priznaná od 1. januára do 31. decembra príslušného kalendárneho roka zvyšuje podľa ods. 1 písm. b) o percento medziročného rastu spotrebiteľských cien za domácnosti dôchodcov.“ Odsek 9: „Pevná suma zvýšenia dôchodkovej dávky, ktorá nie je vyplácaná v sume jednej polovice z dôvodu súbehu nárokov na výplatu dôchodkov, sa určí z priemernej mesačnej sumy dôchodkovej dávky, ktorá nie je vyplácaná v sume jednej polovice z dôvodu súbehu nárokov na výplatu dôchodkov, vykázanej Sociálnou poisťovňou podľa ods. 1 písm. a). Invalidný dôchodok podľa § 266 a sociálny dôchodok, ktoré nie sú vyplácané v sume jednej polovice z dôvodu súbehu nárokov na výplatu dôchodkov, sa zvyšujú pevnou sumou, ktorá sa určí z priemernej mesačnej sumy invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, ktorý nie je vyplácaný v sume jednej polovice, vykázanej Sociálnou poisťovňou podľa ods. 1 písm. a).“ Odsek 10: „Pevná suma zvýšenia dôchodkovej dávky, ktorá je vyplácaná v sume jednej polovice z dôvodu súbehu nárokov na výplatu dôchodkov, sa určí z priemernej mesačnej sumy dôchodkovej dávky, ktorá je vyplácaná v sume jednej polovice z dôvodu súbehu nárokov na výplatu dôchodkov, vykázanej Sociálnou poisťovňou podľa ods. 1 písm. a). Invalidný dôchodok podľa § 266, ktorý je vyplácaný v sume jednej polovice z dôvodu súbehu nárokov na výplatu dôchodkov, sa zvyšuje pevnou sumou, ktorá sa určí z priemernej mesačnej sumy invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, ktorý je vyplácaný v sume jednej polovice, vykázanej Sociálnou poisťovňou podľa ods. 1 písm. a).“ Odsek 11: „Príslušný kalendárny rok je rok, v ktorom sa zvýšenie dôchodkových dávok vykonáva. Dôchodková dávka vyplácaná k 1. januáru príslušného kalendárneho roka sa zvyšuje od 1. januára príslušného kalendárneho roka a dôchodková dávka priznaná od 1. januára do 31. decembra príslušného kalendárneho roka sa zvyšuje odo dňa jej priznania.“ Odsek 12: „Ministerstvo vydá opatrenie a vyhlási jeho úplné znenie uverejnením v Zbierke zákonov najneskôr do 31. októbra kalendárneho roka, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku, ktorým ustanoví a) pevnú sumu zvýšenia dôchodkovej dávky podľa odsekov 2 až 7, 9 a 10, b) percento zvýšenia dôchodkovej dávky podľa ods. 8.“ Odsek 13: „Dôchodková dávka, ktorej suma bola určená s prihliadnutím na obdobie poistenia získané v cudzine podľa osobitného predpisu4) alebo podľa medzinárodnej zmluvy, sa zvýši o pomernú časť pevnej sumy ustanovenej podľa ods. 12 písm. a), ktorá zodpovedá pomernej časti, v akej sa priznal čiastkový dôchodok podľa predpisov Slovenskej republiky.“ Odsek 14: „Na zvýšenie dôchodkovej dávky od 1. januára 2016 je rozhodujúca mesačná suma dôchodkovej dávky vyplácaná ku dňu, od ktorého sa zvyšuje.“ Odsek 15: „Starobný dôchodok, predčasný starobný dôchodok a invalidný dôchodok, ktoré sa v príslušnom kalendárnom roku nevyplácajú z dôvodu poskytovania náhrady príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca podľa osobitného predpisu51) alebo nemocenského, na ktoré vznikol nárok pred priznaním starobného dôchodku, predčasného starobného dôchodku alebo invalidného dôchodku, sa zvýšia za príslušný kalendárny rok, v ktorom sa z uvedeného dôvodu nevyplácali. Toto zvýšenie patrí od vzniku nároku na výplatu týchto dôchodkov.“ Odsek 16: „Dôchodková dávka, ktorá sa v príslušnom kalendárnom roku nevyplácala z dôvodu zániku nároku na jej výplatu, sa zvýši pri opätovnom vzniku nároku na jej výplatu za každý príslušný kalendárny rok, v ktorom sa dôchodková dávka nevyplácala. Tieto zvýšenia patria od opätovného vzniku nároku na výplatu dôchodkovej dávky.“ Odsek 17: „Ak je dôchodková dávka upravená z dôvodu súbehu s inou dôchodkovou dávkou, pri prvej zmene sumy vyplácanej dôchodkovej dávky, ktorá súvisí s dôvodom zníženia dôchodkovej dávky, sa určí zvýšenie odo dňa zmeny.“ Odsek 18: „Pri súbehu nárokov na viac dôchodkových dávok sa zvyšuje každá z týchto dôchodkových dávok.“ Odsek 19: „Vdovský dôchodok, vdovecký dôchodok a sirotský dôchodok sa v príslušnom kalendárnom roku nezvyšuje, ak bol vymeraný zo starobného dôchodku, predčasného starobného dôchodku alebo invalidného dôchodku zvýšeného v príslušnom kalendárnom roku.“ Odsek 20: „Zvýšenie dôchodkových dávok sa zlučuje s dôchodkovou dávkou.“.“ “18. V § 89 odsek 8 znie: „Úrazová renta sa a) do 31. decembra 2015 zvyšuje v závislosti od medziročného rastu spotrebiteľských cien a od medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky vykázaných Štatistickým úradom za prvý polrok kalendárneho roka, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku, b) od 1. januára 2016 zvyšuje v závislosti od medziročného rastu spotrebiteľských cien vykázaného Štatistickým úradom za prvý polrok kalendárneho roka, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku.“.“ “19. § 89 sa dopĺňa odsekmi 9 a 10, ktoré znejú: Odsek 9: „Úrazová renta vyplácaná k 1. januáru príslušného kalendárneho roka a úrazová renta priznaná od 1. januára do 31. decembra príslušného kalendárneho roka sa zvyšuje a) podľa ods. 8 písm. a) o percento, ktoré sa určí 1. v roku 2014 ako súčet 70 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 30 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, 2. v roku 2015 ako súčet 90 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 10 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, b) podľa ods. 8, písm. b) o percento medziročného rastu spotrebiteľských cien.“ Odsek 10: „Percento zvýšenia úrazovej renty sa ustanoví opatrením, ktoré vydá ministerstvo; a vyhlási jeho úplné znenie uverejnením v Zbierke zákonov najneskôr do 31. októbra kalendárneho roka, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku. Príslušný kalendárny rok je rok, v ktorom sa zvýšenie úrazovej renty vykonáva. Úrazová renta vyplácaná k 1. januáru príslušnému kalendárneho roka sa zvyšuje od 1. januára príslušného kalendárneho roka a úrazová renta priznaná od 1. januára do 31. decembra príslušného kalendárneho roka sa zvyšuje odo dňa priznania.“.“ Tretí bod pozmeňujúceho návrhu. V čl. I bode 50 § 293cm znie: „Na zvyšovanie úrazovej renty, na ktorú bola prekvalifikovaná náhrada za stratu na zárobku po skončení pracovnej neschopnosti alebo pri uznaní invalidity alebo čiastočnej invalidity a náhrada za stratu na dôchodku, na zvyšovanie pozostalostnej úrazovej renty, na ktorú bola prekvalifikovaná náhrada nákladov na výživu pozostalých, a na zvyšovanie plnení vyplývajúcich zo zodpovednosti štátu za škodu na zdraví, ktorá vznikla vojakom povinnej vojenskej služby pri plnení služobných povinností alebo v priamej súvislosti s ich plnením, ktorých výplatu prevzala Sociálna poisťovňa od 1. augusta 2006 od Ministerstva obrany Slovenskej republiky, sa a) od 1. januára 2013 do 31. decembra 2015 vzťahuje § 89 ods. 9 písm. a), b) od 1. januára 2016 vzťahuje § 89 ods. 9 písm. b).“ Štvrtý bod pozmeňujúceho návrhu. Článok VII „Účinnosť“ znie: „Tento zákon nadobúda účinnosť 1. októbra 2012 okrem čl. I bodov 1 až 7, bodov 16 až 22, bodov 25 až 49, § 293ch až § 293 cp v bode 50, čl. II a čl. III, čl. IV bodov 1 až 8, bodov 10 až 105, bodov 107 až 116, § 123ae až § 123aj v bode 117, bodov 118 a 119, článkov V a VI, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. januára 2013, čl. IV bodu 106, ktorý nadobúda účinnosť 1. januára 2014, a okrem čl. I bodov 8 až 11, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. augusta 2014.“ Dovoľte mi odôvodniť ešte raz tento pozmeňujúci návrh. V súlade s cieľom zabezpečiť dlhodobú finančnú udržateľnosť dôchodkového systému sa navrhuje urýchliť zavedenie mechanizmu postupnej automatickej úpravy dôchodkového veku v závislosti od dynamiky vývoja priemernej strednej dĺžky života spoločnej pre mužov a ženy v aktuálnom dôchodkovom veku vyjadrenom v celých rokoch (tzv. referenčný vek). Úprava dôchodkového veku sa vykoná prvýkrát od 1. januára 2015. Navrhuje sa rýchlejší prechod na spôsob zvyšovania dôchodkov o percento medziročného rastu spotrebiteľských cien za domácnosti dôchodcov, ktorý objektívne vyjadruje objem a charakter životných nákladov dôchodcov, a to už od roku 2016. Vážené panie kolegyne, páni kolegovia, to bol šiesty pozmeňujúci návrh. Prejdeme ďalej k siedmemu pozmeňujúcemu návrhu. Budem pokračovať siedmym pozmeňujúcim návrhom, ktorého podstatou je na rozdiel od vládneho návrhu, ktorým sa zvyšuje tzv. minimálny vymeriavací základ samostatne zárobkovo činných osôb na 50 % priemernej mzdy, čo znamená sumu 393 eur, čo znamená odvody vo výške 185 eur mesačne na všetky odvody, čo znamená zvýšenie o 25 eur mesačne, to, že v mojom pozmeňujúcom návrhu, naopak, navrhujem, aby sa minimálny základ samostatne zárobkovo činných osôb znížil na 40 % priemernej mzdy, čo znamená sumu 314 eur a 40 centov, čo by teda malo za dôsledok, že tzv. minimálne odvody pre SZČO klesnú zo súčasných približne 160 eur na 148 eur, čo by znamenalo zníženie odvodov pre SZČO o 12 eur mesačne. Chcem zdôrazniť, že nejde o žiadny lacný populizmus, ale ide o prebratie filozofie, ktorú sme navrhovali za vlády Ivety Radičovej v daňovo-odvodovej reforme. Dovoľte teda, aby som predniesol pozmeňujúci návrh. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 141). Prvý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I body 26 a 33 znejú: “26. V § 138 ods. 5 sa slová „44,2 %“ nahrádzajú slovami „40 %“.“ “33. V § 138 ods. 14 a 16 sa slová „44,2 %“ nahrádzajú slovami „40 %“.“ Druhý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku V bod 5 znie: „5. V § 13 ods. 10 sa slová „44,2 %“ nahrádzajú slovami „40 %“.“ Dovoľte mi ešte raz odôvodniť tento návrh. Podľa vládneho návrhu zákona by sa mali tzv. minimálne vymeriavacie základy pre samostatne zárobkovo činné osoby, ale aj pre dobrovoľne poistené osoby a pre tzv. samoplatiteľov na verejné zdravotné poistenie zvýšiť zo súčasných 44,2 % priemernej mzdy na 50 % priemernej mzdy. Minimálne vymeriavacie základy platné počas roka 2012 vo výške 339 eur a 89 centov by sa tak od 1. januára 2013 skokovite zvýšili na sumu 393 eur. Poistné z týchto základov by sa od 1. januára 2013 zvýšilo približne o 25 eur mesačne, teda o 300 eur ročne. Takéto zvýšenie by sa dotklo približne 200 000 živnostníkov na účely zákona o sociálnom poistení, 250 000 živnostníkov na účely zákona o zdravotnom poistení, 15 000 dobrovoľne poistených osôb a 100 000 samoplatiteľov na verejné zdravotné poistenie. Výška odvodov je pre drvivú väčšinu živnostníkov kľúčová a zvyšovanie tzv. minimálnych odvodov môže byť pre časť živnostníkov likvidačné. V súvislosti s pretrvávajúcou ekonomickou krízou je, naopak, vhodné živnostníkov podporiť znížením povinných odvodov. Ak by sa minimálny vymeriavací základ znížil na 40 % priemernej mzdy, znamenalo by to, že od 1. januára 2013 by bol vo výške 314 eur a 40 centov a odvody z tohto základu by boli približne 148 eur. Živnostníci by tak v porovnaní s rokom 2012 platili mesačne o 12 eur menej, čo za celý rok znamená o 144 eur menej. Argument vlády, podľa ktorého živnostníci v budúcnosti doplatia na nižšie minimálne vymeriavacie základy, nie je korektný. Po prvé, minimálny základ je rovnako daný nielen pre dôchodkové poistenie, ale aj pre nemocenské poistenie alebo verejné zdravotné poistenie. Najmä pri verejnom zdravotnom poistení ide vlastne o daň a zvýšenie minimálneho vymeriavacieho základu znamená zvýšenie tejto zdravotnej dane. Po druhé, aj pri minimálnom základe na úrovni 40 %, tak ako navrhujem, priemernej mzdy pri uplatnení princípu antiredukcie priemerného osobného mzdového bodu ako 22 % z rozdielu medzi priemerným osobným mzdovým bodom poistenca a hodnotou 1,00 by aktuálne priznaný dôchodok živnostníka, ktorý bol poistený 40 rokov z takto stanoveného minimálneho základu, dosiahol sumu približne 210 eur. Po tretie, ak by sme aj uznali potrebu navýšenia minimálneho základu kvôli výške budúceho dôchodku, aké potom budú dôchodky tých zamestnancov, ktorí pracujú za minimálnu mzdu, resp. za mzdu nižšiu ako 393 eur, aké budú minimálne dôchodky dohodárov, ktorí budú platiť dôchodkové poistenie často z toho symbolického 1 eura? Ak by si nebodaj niekto 40 rokov ako dohodár platil odvody na dôchodkové poistenie z vymeriavacieho základu 1 euro, čo teoreticky je možné, tak, vážení priatelia, jeho dôchodok by činil 25 centov. To je len pre zaujímavosť a prebratie niektorých driemajúcich kolegov. Po štvrté, nikto nemôže vedieť ani predpokladať, aké budú dôchodky z 1. priebežného piliera o 10, 20 alebo 30 rokov. Zato istotou môžeme povedať, že zvýšenie minimálnych odvodov sťaží podnikanie veľkej skupine živnostníkov okamžite a časť z nich donúti ukončiť živnosť. Aké potom budú ich dôchodky, ak budú nezamestnaní? Zvýšenie minimálnych odvodov pre dobrovoľne poistené osoby môže časť z nich prinútiť odhlásiť sa z dobrovoľného poistenia, čím Sociálna poisťovňa úplne príde o príjmy z ich poistenia. A zvýšenie poistného na verejné zdravotné poistenie pre tzv. samoplatiteľov o približne 7,50 eur mesačne na novú sumu 55 eur mesačne pre rok 2013 bude mať za dôsledok pre mnohých z nich zmenu svojho statusu, a nie facebookového, ale toho samoplatiteľského. Čiže podobne ako sme to nešťastným spôsobom urobili my v roku 2011, stane sa to, že veľká časť z nich prejde zo stavu dobrovoľne nezamestnaných do stavu evidovaných nezamestnaných, prihlásia sa na úrady práce. Stanú sa tak poistencami štátu. Zdravotná poisťovňa tak potom za nich zinkasuje namiesto tých súčasných už dosť vysokých 47 eur 58 centov nie tých navrhovaných nových 55 eur, ale len 34 eur, ktoré za svojich poistencov platí štát. Súčasne tak bude zaťažený štát, keďže povinnosť platiť poistné za tieto osoby prejde na štát. Zvýši sa zároveň administratívne zaťaženie pracovníkov na úradoch práce, pribudnú ďalší nezamestnaní a nie je vylúčené, že títo noví evidovaní nezamestnaní si zároveň požiadajú aj o dávky v hmotnej núdzi a tak ďalej. A, pán minister, vás by malo zaujímať aj to, že sa vám zhoršia štatistiky, pokiaľ ide o evidovaných nezamestnaných, čo určite nepoteší. Toľko siedmy pozmeňujúci návrh. Prejdime ďalej k ôsmemu pozmeňujúcemu návrhu, ktorého podstatou je zmiernenie nového koeficientu pre určenie vymeriavacieho základu samostatne zárobkovo činných osôb. Dovoľte, aby som predniesol pozmeňujúci návrh, pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141) Prvý bod ôsmeho pozmeňujúceho návrhu. V článku I bod 25 znie: „25. V § 138 ods. 2 prvá veta znie: „Vymeriavací základ povinne nemocensky poistenej a povinne dôchodkovo poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby je podiel pomernej časti základu dane z príjmov fyzických osôb dosiahnutý vykonávaním podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti, ktorý nie je znížený o zaplatené poistené na povinné verejné zdravotné poistenie, poistné na nemocenské poistenie, poistné na dôchodkové poistenie, príspevok na starobné dôchodkové sporenie, poistné do rezervného fondu solidarity, poistné na poistenie v nezamestnanosti, a koeficientu 1,82.“.“ Druhý bod ôsmeho pozmeňujúceho návrhu. V článku I bode 50 § 293cj znie: Odsek 1: „Na určenie vymeriavacieho základu povinne nemocensky poistenej a povinne dôchodkovo poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby sa do 30. júna 2013 alebo do 30. septembra 2013, ak bola predĺžená lehota na podanie daňového priznania za rok 2012, použije § 138 ods. 2 v znení účinnom do 31. decembra 2012.“ Odsek 2: „Na určenie vymeriavacieho základu povinne nemocensky poistenej a povinne dôchodkovo poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby sa za obdobie od 1. januára 2013 do 30. júna 2014 nepoužije § 138 ods. 2 a 3 v znení účinnom od 1. januára 2013.“ Odsek 3: „Vymeriavací základ povinne nemocensky poistenej a povinne dôchodkovo poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby je od 1. júla 2013 alebo od 1. októbra 2013, ak bola predĺžená lehota na podanie daňového priznania za rok 2012, podiel pomernej časti základu dane z príjmov fyzických osôb dosiahnutý vykonávaním podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti za rok 2012, ktorý nie je znížený o zaplatené poistné na povinné verejné zdravotné poistenie, poistné na nemocenské poistenie, poistné na dôchodkové poistenie, príspevok na starobné dôchodkové sporenie, poistné do rezervného fondu solidarity a poistné na poistenie v nezamestnanosti, a koeficientu 1,9.“ Odsek 4: „Pomerná časť základu dane z príjmov fyzických osôb dosiahnutých vykonávaním podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti na účely odseku 3 je časť pripadajúca na jeden kalendárny mesiac výkonu podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti v kalendárnom roku, za ktorý sa zisťuje základ dane. Na určenie vymeriavacieho základu samostatne zárobkovo činnej osoby podľa odseku 3 platí § 138 ods. 6, 7, 12 a 17 rovnako.“ Tretí bod ôsmeho pozmeňujúceho návrhu. V článku V bod 3. znie: Odsek 2: „Vymeriavací základ samostatne zárobkovo činnej osoby je vo výške podielu základu dane z príjmov fyzických osôb zo zárobkovej činnosti podľa § 10b ods. 1 písm. b) dosiahnutých v rozhodujúcom období, ktorý nie je znížený o zaplatené poistné na povinné verejné zdravotné poistenie, poistné na nemocenské poistenie, poistné na dôchodkové poistenie, povinný príspevok na starobné dôchodkové sporenie, poistné do rezervného fondu solidarity, poistné na poistenie v nezamestnanosti, a koeficientu 1,82.“ Štvrtý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku V bod 6. znie: „6. V § 16 ods. 2 písmeno b) znie: „b) samostatne zárobkovo činná osoba vo výške určenej sadzbou poistného (§ 12 ods. 1 písm. c)) z podielu pomernej časti základu dane z príjmov fyzických osôb zo zárobkovej činnosti podľa § 10b ods. 1 písm. b) dosiahnutého v kalendárnom roku, ktorý dva roky predchádza rozhodujúcemu obdobiu pre platenie preddavkov od 1. januára do 31. decembra, a koeficientu 1,82“.“ Piaty bod pozmeňujúceho návrhu. V článku V bod 11 znie: „Za § 38a sa vkladá § 38b, ktorý vrátane nadpisu „Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2013“ znie: Odsek 1: „Preddavok na poistné samostatne zárobkovo činnej osoby vypočítaný v ročnom zúčtovaní poistného za rok 2011 sa na rok 2013 nepoužije.“ Odsek 2: „Na určenie výšky preddavkov na poistné samostatne zárobkovo činnej osoby sa na rok 2013 nepoužije § 16 ods. 2 písm. b) a ods. 3 prvá veta.“ Odsek 3: „Preddavok na poistné samostatne zárobkovo činnej osoby sa na rok 2013 určí vo výške určenej sadzbou poistného (§ 12 ods. 1 písm. c)) z podielu pomernej časti základu dane z príjmov fyzických osôb zo zárobkovej činnosti podľa § 10b ods. 1 písm. b) dosiahnutého v roku 2011, ktorý nie je znížený o zaplatené poistné na povinné verejné zdravotné poistenie, poistné na nemocenské poistenie, poistné na dôchodkové poistenie, povinný príspevok na starobné dôchodkové sporenie, poistné do rezervného fondu solidarity, poistné na poistenie v nezamestnanosti, a koeficientu 1,9.“ Odsek 4: „Pomerná časť základu dane podľa odseku 3 je časť základu dane podľa odseku 3 pripadajúca na jeden kalendárny mesiac prevádzkovania samostatnej zárobkovej činnosti v rozhodujúcom období.“ Odsek 5: „Na určenie vymeriavacieho základe samostatne zárobkovo činnej osoby zo základu dane z príjmov fyzických osôb zo zárobkovej činnosti podľa § 10b ods. 1 písm. b) dosiahnutých vykonávaním podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti v roku 2013 sa nepoužije § 13 ods. 2.“ Odsek 6: „Vymeriavací základ samostatne zárobkovo činnej osoby je za rok 2013 vo výške podielu základu dane z príjmov fyzických osôb zo zárobkovej činnosti podľa § 10b ods. 1 písm. b) dosiahnutých v roku 2013, ktorý nie je znížený o zaplatené poistné na povinné verejné zdravotné poistenie, poistné na nemocenské poistenie, poistné na dôchodkové poistenie, povinný príspevok na starobné dôchodkové sporenie, poistné do rezervného fondu solidarity, poistné na poistenie v nezamestnanosti, a koeficientu 1,9.“.“ Dovoľte odôvodniť tento návrh. Zvýšenie vymeriavacieho základu pre samostatne zárobkovo činné osoby navrhované vo vládnom návrhu nezohľadňuje dostatočne špecifiká výkonu samostatnej zárobkovej činnosti. Preto sa navrhuje zvýšenie koeficientu, ktorým sa delí pomerná časť základu dane z príjmov fyzických osôb dosiahnutá vykonávaním podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti, ktorá nie je znížená o zaplatené poistné na povinné verejné zdravotné poistenie, poistné na nemocenské poistenie, poistné na dôchodkové poistenie, príspevok na starobné dôchodkové sporenie, poistné do rezervného fondu solidarity a poistné na poistenie v nezamestnanosti, z vládou navrhovanej hodnoty 1,482 na 1,82. Pre samostatne zárobkovo činné osoby to bude znamenať nižšiu odvodovú záťaž ako podľa vládneho návrhu. Úmerne tomu sa navrhuje upraviť aj prechodné ustanovenia. Na záver zdôrazním, že, znova, nejde o žiadny lacný populizmus, ide o faktické prevzatie úpravy vymeriavacieho základu a odvodového zaťaženia pre samostatne zárobkovo činné osoby z daňovo-odvodovej reformy, tak ako ju navrhovala vláda Ivety Radičovej. To bol ôsmy pozmeňujúci návrh. Prejdem na deviaty pozmeňujúci návrh. Jeho podstatou je, aby sme nepožadovali platby samostatne zárobkovo činnej osoby, ktorá už je povinne poistená ako zamestnanec, z tzv. minimálneho vymeriavacieho základu. Dovoľte, aby som predniesol tento návrh, pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). V článku I sa za bod 26 vkladá nový bod 27, ktorý znie: „27. V § 138 ods. 5 sa na konci pripája veta, ktorá znie: „Na vymeriavací základ povinne nemocensky poistenej a povinne dôchodkovo poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby, ktorá je zároveň zamestnancom, sa nevzťahuje vymeriavací základ podľa prvej vety.“.“ Doterajšie body 27 až 50 sa označujú ako body 28 až 51. A teraz dovoľte, aby som tento návrh poriadne odôvodnil. Navrhuje sa, aby samostatne zárobkovo činná osoba, ktorá už je povinne nemocensky poistená a povinne dôchodkovo poistená ako zamestnanec, platila poistné z vymeriavacieho základu určeného podľa § 138 ods. 2, pričom sa na takéto osoby nebude vzťahovať povinnosť platiť poistné z tzv. minimálneho základu. Takéto osoby sú už totiž zabezpečené v prípade poistnej udalosti, napr. práceneschopnosti, pri invalidite alebo pri dosiahnutí dôchodkového veku, sú zabezpečené z poistného vzťahu zamestnanca, a preto je zbytočné od nich požadovať, aby poistné z príjmu, ktorý dosahujú popri zamestnaní ako samostatne zárobkovo činné osoby, bolo v tzv. minimálnej výške, ktorá je teda dnes 160 eur a podľa vládneho návrhu by mala stúpnuť na 185 eur. Súčasný stav, keď aj osoby podnikajúce popri zamestnaní musia platiť v prípade prekročenia hranice obratu poistné najmenej z minimálneho základu, je demotivujúce a je brzdou pri rozvoji podnikania v Slovenskej republike. Možno predpokladať, že schválením uvedeného návrhu mnohé osoby, pre ktoré to bolo doteraz prekážkou, začnú podnikať popri zamestnaní, zlepšia si tak svoju finančnú situáciu a súčasne postupne začnú platiť z týchto svojich nových príjmov dane a odvody do rozpočtov či Sociálnej poisťovne, zdravotnej poisťovne, štátneho rozpočtu, čím získa nové zdroje tak Sociálna poisťovňa, tak zdravotné poisťovne, ako aj štátny rozpočet. Riešenie, ktoré je podstatou tohto návrhu, je pritom od roku 2005 skutočnosťou v zákone o zdravotnom poistení. Čiže tam to už 7 rokov takto funguje. A osoby, ktoré podnikajú popri zamestnaní, nie sú, pokiaľ ide o zdravotné poistenia, zaťažené tzv. minimálnymi odvodmi, ale platia zdravotné odvody z toho príjmu, ktorý skutočne dosahujú. To bol deviaty pozmeňujúci návrh . Dovoľte, aby som prešiel na desiaty pozmeňujúci návrh. Jeho podstatou je zmiernenie vládou navrhovanej tvrdosti pri stanovení maximálneho vymeriavacieho základu, kde vláda navrhuje zvýšiť maximálne vymeriavacie základy na 5-násobok priemernej mesačnej mzdy. V mojom návrhu zaznie, aby tento strop pre odvody bol stanovený na úrovni 4-násobku priemerného mesačného zárobku. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). V článku III sa za bod 4 vkladá nový bod 5, ktorý znie: „5. V § 32a sa vypúšťa odsek 2.“ Prepáčte, došlo k omylu, materiály sa mi pomiešali. Ešte raz sa vrátim od začiatku k desiatemu pozmeňujúcemu návrhu. Vtedy, keď mi to padlo na zem, sa mi to pomiešalo. Takže prepáčte, kolegyne a kolegovia, ospravedlňujem sa vám za malé zdržanie. Ešte raz k desiatemu pozmeňujúcemu návrhu, ktorého podstatou je nastavenie maximálneho vymeriavacieho základu na 4-násobok priemernej mzdy. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). Prvý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I bod 27 znie: „27. V § 138 ods. 6 písm. a) sa slovo „1,5-násobok“ nahrádza slovom „4-násobok“.“ Druhý bod pozmeňujúceho návrhu. Bod 28 sa vypúšťa. Doterajšie body 29 až 50 sa označujú ako body 28 až 49. Tretí bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I bod 29 znie: „29. V § 138 odsek 9 znie: „Vymeriavací základ zamestnávateľa na platenie poistného na nemocenské poistenie, poistného na dôchodkové poistenie, poistného na garančné poistenie, poistného na poistenie v nezamestnanosti a poistného do rezervného fondu solidarity za každého jeho zamestnanca je mesačne najviac v kalendárnom roku 4-násobok jednej dvanástiny všeobecného vymeriavacieho základu, ktorý platil v kalendárnom roku, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa platí poistné na nemocenské poistenie, poistné na dôchodkové poistenie, poistné na garančné poistenie, poistné na poistenie v nezamestnanosti a poistné do rezervného fondu solidarity.“.“ Štvrtý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku V bod 4 znie: „4. V § 13 ods. 9 písm. b) sa slovo „36-násobok“ nahrádza slovom „48-násobok“.“ Piaty bod pozmeňujúceho návrhu. V článku V body 8 a 9 znejú: „8. V § 16 ods. 8 sa slovo „trojnásobku“ nahrádza slovom „štvornásobku“.“ „9. V § 19 ods. 1 písm. a) 2. a 3. bode sa slovo „trojnásobok“ nahrádza slovom „štvornásobok“.“ Dovoľte odôvodniť návrh ešte raz. Zjednotenie tzv. maximálneho vymeriavacieho základu sa navrhuje vo výške štvornásobku priemernej mzdy. Takáto úprava znamená zvýšenie odvodového zaťaženia poistencov, ktorých príjem je medzi 1,5-násobkom až štvornásobkom priemernej mzdy, nie je však natoľko demotivujúca ako pôvodný vládny návrh. To bol desiaty pozmeňujúci návrh. Prejdem ďalej na jedenásty pozmeňujúci návrh, ktorého podstatou je zavedenie odpočítateľnej položky pri odvodoch z dohôd. Ak by sa tento návrh presadil a získal vašu podporu, znamenalo by to, že odvody z dohôd sa budú platiť až od príjmu nad 190 eur mesačne. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). Prvý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I sa za bod 33 vkladá nový bod 34, ktorý znie: „34. Za § 138 sa vkladá § 138a, ktorý vrátane nadpisu „Odpočítateľná položka z vymeriavacieho základu“ znie: Odsek 1: „Zamestnancovi, ktorý je fyzickou osobou v právnom vzťahu na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, sa vymeriavací základ dosiahnutý z výkonu zárobkovej činnosti podľa § 3 ods. 1 písm. a) v rozhodujúcom období na platenie poistného na sociálne poistenie a príspevku na starobné dôchodkové sporenie znižuje o odpočítateľnú položku z vymeriavacieho základu (ďalej len „odpočítateľná položka“).“ Odsek 2: „Ak zamestnanec uvedený v odseku 1 má právo na pravidelný mesačný príjem, odpočítateľná položka je 190 eur za kalendárny mesiac; ak má právo na nepravidelný príjem, suma odpočítateľnej položky sa určí ako súčin odpočítateľnej položky pripadajúcej na jeden kalendárny deň a počtu dní rozhodujúceho obdobia na určenie vymeriavacieho základu na platenie poistného na sociálne poistenie.“ Odsek 3: „Pri určení sumy odpočítateľnej položky sa výsledky jednotlivých matematických úkonov zaokrúhľujú na štyri desatinné miesta a výsledná suma odpočítateľnej položky sa zaokrúhľuje na najbližší eurocent nahor.“.“ Doterajšie body 34 až 50 sa označujú ako body 35 až 51. Druhý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku V sa za bod 5 vkladá nový bod 6, ktorý znie: „6. Za § 13 sa vkladá § 13a, ktorý vrátane nadpisu „Odpočítateľná položka z vymeriavacieho základu“ znie: Odsek 1: „Zamestnancovi sa vymeriavací základ dosiahnutý z výkonu zárobkovej činnosti podľa § 10b ods. 1 písm. a) z dohôd vykonávaných mimo pracovného pomeru v rozhodujúcom období znižuje o odpočítateľnú položku z vymeriavacieho základu (ďalej len „odpočítateľná položka“).“ Odsek 2: „Odpočítateľnú položku si môže zamestnanec uvedený v odseku 1 uplatniť u každého zamestnávateľa, u ktorého má takýto príjem, najviac do výšky 190 eur za kalendárny mesiac.“ Odsek 3: „Suma odpočítateľnej položky je najviac 2 280 eur za kalendárny rok v úhrne u všetkých zamestnávateľov.“.“ Doterajšie body 6 až 11 sa označujú ako body 7 až 12. Dovoľte mi odôvodniť tento návrh. Zavedením odvodov z dohôd, ktoré predpokladá vládny návrh zákona, by sa malo zamedziť špekulatívnemu uzatváraniu dohôd vykonávaných mimo pracovného pomeru s cieľom obísť platenie odvodov. S tým možno súhlasiť, pokiaľ ide o dohody uzatvárané na sumu, ktorá sa tu približuje, respektíve prevyšuje obvyklú sumu miezd či odmien za prácu vykonávanú na pracovnú zmluvu, napríklad aj na polovičný úväzok. Pri práci na dohodu uzatvorenej na relatívne vyššiu sumu odmeny sa tak v súčasnosti legálne obchádza povinnosť platenia odvodov, čo je nespravodlivé voči všetkým ostatným zamestnancom, či živnostníkom, ktorí odvody platia. Veľká časť dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru sa však v praxi uzatvára nie s cieľom obísť platenie odvodov, ale ako forma jednoduchého a nekomplikovaného právneho vzťahu v prípade potreby vykonania jednorazových, krátko trvajúcich prác, alebo prác v malom rozsahu. Typickým príkladom sú dohody uzatvárané medzi zamestnávateľmi, ktorými sú mimovládne organizácie, športové či iné záujmové kluby, a fyzickými osobami, ktoré pre takýchto zamestnávateľov vykonávajú prácu malého rozsahu, napríklad pomoc pri organizovaní podujatí. Iným dobrým príkladom sú centrá voľného času, ktoré na dohody v rozsahu odmeny niekoľkých desiatok eur mesačne zamestnávajú externých pracovníkov pri vedení krúžkov pre deti a podobne. Preto sa navrhuje zníženie vymeriavacieho základu z príjmov na dohodu o tzv. odpočítateľnú položku vo výške 190 eur mesačne. V praxi to bude znamenať, že poistné na sociálne a zdravotné poistenie sa bude platiť len z príjmov na dohodu prevyšujúcich sumu 190 eur mesačne. Pri zdravotnom poistení, kde je zavedený inštitút ročného zúčtovania, zároveň bude stanovený limit oslobodenia vo výške 2 280 eur za kalendárny rok. Dovolím si znova záverečnú poznámku. Nejde znova o žiadny lacný populizmus, ale o skopírovanie toho, čo sme mali v daňovo-odvodovej reforme, kde naším cieľom nebolo brutálne zaťažiť všetkých dohodárov platením vysokých odvodov od prvého eura príjmu, ale zamedziť špekuláciám tak, aby sme nepostihli študentov, dôchodcov alebo všetky iné osoby, ktoré si takýmto spôsobom skutočne len privyrobia k svojmu príjmu, ale aby toto opatrenie zasiahlo tých, ktorí zneužívajú inštitút dohôd na obchádzanie platenia odvodov. To bol teda jedenásty pozmeňujúci návrh. Nasleduje dvanásty pozmeňujúci návrh. Zmyslom tohto návrhu je zmeniť vo vládnom návrhu definíciu študenta v novelizácii Zákonníka práce tak, aby sa veková hranica zvýšila z vládou navrhovaných 25 rokov až na 30 rokov. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). V článku II bod 1 znie: „1. § 227 vrátane nadpisu nad paragrafom „Dohoda o brigádnickej práci študentov“ znie: Odsek 1: „Dohodu o brigádnickej práci študentov môže zamestnávateľ uzatvoriť s fyzickou osobou, ktorá má štatút žiaka strednej školy alebo štatút študenta dennej formy vysokoškolského štúdia podľa osobitného predpisu a ktorá nedovŕšila 30 rokov veku. Prácu na základe dohody o brigádnickej práci študentov možno vykonávať najneskôr do konca kalendárneho roka, v ktorom fyzická osoba dovŕši 30 rokov veku.“ Odsek 2: „Na základe dohody o brigádnickej práci študentov možno vykonávať prácu v rozsahu najviac 20 hodín týždenne v priemere; priemer najviac prípustného rozsahu pracovného času sa posudzuje za celú dobu, na ktorú bola dohoda uzatvorená, najdlhšie však za 12 mesiacov.“.“ Dovoľte odôvodniť tento návrh. Podľa vládneho návrhu možno dohodu o brigádnickej práci študentov uzatvoriť s fyzickou osobou, ktorá má štatút žiaka strednej školy alebo štatút študenta dennej formy vysokoškolského štúdia podľa osobitného predpisu a ktorá nedovŕšila 25 rokov veku. Dovoľte ešte malé odbočenie, aby bolo jasné, ako to je v zákone dnes, teda ešte pred vládnym návrhom. Dnes štatút študenta v Zákonníku práce upravený nie je vôbec. To znamená, používa sa pojem študent tak, ako je definovaný v zákone o vysokých školách. To znamená, že dnes nie je žiadnym spôsobom vekovým obmedzenie študentov, ktorí môžu využívať dohodu o brigádnickej práci študentov. Pokojne môže túto formu využívať aj študent, ktorý má 80 rokov, ak ešte študuje na nejakej vysokej škole, napríklad v externej forme štúdia. Čiže dnes Zákonník práce neobmedzuje ani externých študentov. A môžu takto pracovať. Samozrejme, stojí za úvahu, či takto široké chápanie pojmu študent napĺňa potrebu využívania tohto inštitútu. Preto je možné súhlasiť, aby vládny návrh upravil túto definíciu a spresnil ju, ale rozhodne nie spôsobom, aby sme za študentov považovali len ľudí do 25 rokov veku. V praxi totiž množstvo študentov dennej formy vysokoškolského štúdia má 25 a viac rokov veku. A medzi nich možno zaradiť prakticky všetkých študentov tretieho stupňa vysokoškolského štúdia čiže doktorandov. Vládnym návrhom by sa sťažila možnosť získať príjem študentom denného štúdia 25-ročným a starším, resp. ich príjem by bol viac zaťažený odvodmi. Preto sa navrhuje posunutie vekovej hranice pre možnosť uzatvorenia dohody o brigádnickej práci študentov až na 30 rokov veku, teda rovnako, ako je stanovený štatút študenta, za ktorého platí poistné na verejné zdravotné poistenie štát, v zákone o zdravotnom poistení. Čiže zjednotili by sme to so zdravotným poistením. To považujem tiež za dôležité. To bol dvanásty pozmeňujúci návrh. Prejdeme ďalej na trinásty pozmeňujúci návrh, ktorého podstatou je priznávať tzv. zamestnaneckú prémiu podľa zákona o dani z príjmov aj dohodárom. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). V článku III sa za bod 4 vkladá nový bod 5, ktorý znie: „5. V § 32a sa vypúšťa odsek 2.“ Doterajšie odseky 3 až 8 sa označujú ako odseky 2 až 7 a doterajšie body 5 až 7 sa označujú ako body 6 až 8. Dovoľte odôvodnenie. Cieľom návrhu je uľahčiť získanie zamestnaneckej prémie osobám, ktoré pracujú na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru. Zamestnanecká prémia bola v zákone o dani z príjmu zavedená od 1. januára 2009. Je to fakticky záporná, negatívna daň. Jej cieľom je zvýšiť čistý príjem zamestnanca s relatívne nízkym príjmom, ak zamestnanec spĺňa zákonom špecifikované podmienky. Jednou z týchto podmienok je, aby daňovník poberal posudzované príjmy aspoň šesť kalendárnych mesiacov. Do tohto obdobia sa však podľa platného právneho stavu nezapočítava taký kalendárny mesiac, za ktorý zamestnanec dosiahol posudzované príjmy len na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru. To, že sa podľa doteraz platného právneho stavu pri časovom teste 6 kalendárnych mesiacov nezapočítaval mesiac, v ktorom daňovník dosahoval príjmy len na základe dohody, bolo dané tým, že z odmeny za prácu na dohodu zamestnanec neplatil doteraz odvody. Podľa vtedajšieho úmyslu zákonodarcu tak nebol dôvod, aby sa takýto mesiac zohľadnil a aby bol takýto zamestnanec zvýhodnený nielen neexistujúcimi odvodmi, ale aj nárokom na zamestnaneckú prémiu. Po navrhovanom zavedení platenia odvodov aj z príjmu na dohody, však stráca opodstatnenie doterajší dôvod nezapočítavania mesiaca, za ktorý mal daňovník príjem len na základe dohody, do tohto časového testu pre priznanie nároku na zamestnaneckú prémiu. Zároveň sa tak aspoň čiastočne zmierni administratívna záťaž zamestnávateľov pri vystavovaní potvrdení o príjme a pri posudzovaní nároku zamestnanca na zamestnaneckú prémiu. To bol trinásty pozmeňujúci návrh. Štrnásty pozmeňujúci návrh. Jeho podstatou je umožnenie samostatného dobrovoľného nemocenského poistenia osobám, za ktoré platí dôchodkové poistenie štát. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). V článku I sa za bod 4 vkladajú nové body 5 a 6, ktoré znejú: „5. V § 14 odsek 2 znie: „Dobrovoľne nemocensky poistená osoba môže byť fyzická osoba po dovŕšení 16 rokov veku, ktorá má na území Slovenskej republiky trvalý pobyt, povolenie na prechodný pobyt24) alebo povolenie na trvalý pobyt25), ak a) nemá priznaný starobný dôchodok, predčasný starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, b) nie je poberateľom invalidného dôchodku po dovŕšení dôchodkového veku a c) je súčasne dobrovoľne dôchodkovo poistená a dobrovoľne poistená v nezamestnanosti alebo je fyzická osoba uvedená v § 15 ods. 1 písm. c), d) alebo e).“.“ “6. V § 19 odsek 2 znie: „Dobrovoľne poistená osoba v nezamestnanosti môže byť a) fyzická osoba, ktorá je súčasne dobrovoľne nemocensky poistená a dobrovoľne dôchodkovo poistená, b) samostatne zárobkovo činná osoba, ktorá má na území Slovenskej republiky trvalý pobyt, povolenie na prechodný pobyt24) alebo povolenie na trvalý pobyt25) a 1. je povinne nemocensky poistená a povinne dôchodkovo poistená alebo 2. má prerušené povinné nemocenské poistenie a povinné dôchodkové poistenie samostatne zárobkovo činnej osoby z dôvodu uvedeného v § 26 ods. 4 prvej vete, c) fyzická osoba uvedená v § 15 ods. 1 písm. c), d) alebo e).“.“ Doterajšie body 5 až 50 sa označujú ako body 7 až 52. Dovoľte odôvodniť tento návrh. Navrhuje sa, aby dobrovoľné nemocenské poistenie bolo bez existencie súčasného dobrovoľného dôchodkového poistenia a dobrovoľného poistenia v nezamestnanosti umožnené aj osobám, ktoré sú povinne dôchodkovo poistené podľa § 15 ods. 1 písm. c), d) alebo e), a dôchodkové poistenie za ne platí štát. Sú to tieto fyzické osoby: Je to fyzická osoba s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktorá sa riadne stará o dieťa do šiestich rokov jeho veku s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ak nie je dôchodkovo poistená ako zamestnanec alebo ako SZČO, nebol jej priznaný predčasný starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok, nedovŕšila vek potrebný na nárok na starobný dôchodok (ďalej len „dôchodkový vek“) a podala prihlášku na dôchodkové poistenie z dôvodu tejto starostlivosti. Ďalej, je to fyzická osoba s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktorá sa riadne stará o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom po dovŕšení šiestich rokov jeho veku s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky najdlhšie do 18 rokov jeho veku, ak nie je dôchodkovo poistená ako zamestnanec alebo ako SZČO, alebo podľa predošlého odseku, nebol jej priznaný predčasný starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok, nedovŕšila dôchodkový vek a podala prihlášku na dôchodkové poistenie z dôvodu tejto starostlivosti. Ďalej, je to fyzická osoba s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktorej sa poskytuje peňažný príspevok na opatrovanie podľa osobitného predpisu, a fyzická osoba, ktorá má podľa zmluvy o výkone osobnej asistencie vykonávať osobnú asistenciu fyzickej osobe s ťažkým zdravotným postihnutím najmenej 140 hodín mesačne podľa osobitného predpisu v rozsahu najviac 12 rokov, ak nie je dôchodkovo poistená ako zamestnanec alebo ako SZČO, alebo podľa predošlého, nebol jej priznaný predčasný starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok, nedovŕšila dôchodkový vek a podala prihlášku na dôchodkové poistenie z dôvodu tohto opatrovania alebo výkonu osobnej asistencie. Rovnako sa navrhuje, aby uvedeným fyzickým osobám bolo umožnené dobrovoľné poistenie v nezamestnanosti bez nutnosti súčasného dobrovoľného dôchodkového poistenia a dobrovoľného nemocenského poistenia. Uvedený návrh vyplýva z praktických skúseností po 1. januári 2011, keď bolo zavedené „balíkové“ dobrovoľné poistenie. Pre uvedené osoby je kompletné „balíkové“ dobrovoľné poistenie nevyhovujúce a zbytočné, pretože dôchodkové poistenie už za ne platí štát. Kolegyne a kolegovia, to bolo 14 pozmeňujúcich návrhov. Ďakujem vám všetkým za vašu pozornosť a verím, že aspoň niektoré z týchto pozmeňujúcich návrhov si nájdu u vás porozumenie a vašu podporu. Ďakujem pekne. Ďakujem, pán minister.