Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2017-02-07):
Dneska tu máme nejakú chorobu s tým telefonovaním. Takže vlády členských krajín pri schválení predmetnej smernice súhlasili, že najmenej 50 % obchodovania s kvótami formou akcie „by sa malo“ použiť na prispôsobenie sa zmene klímy a jej zmiernenie, napríklad na ďalšie znižovanie emisií, rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov, zvýšenie energetickej efektívnosti či projekty boja v odlesňovaní alebo vnútroštátne alebo aj v iných rozvojových krajinách. Cieľom návrhu zákona je dosiahnuť transparentnosť použitia výnosu z dražieb kvót. Zákon síce predpokladá aj teraz dohodu ministerstva financií a ministerstva životného prostredia, obsah dohody je však ponechaný na tieto dve ministerstvá. Navrhovanou novelou zákona sa do procesu prijímania dohody včlení ďalší subjekt kontroly tak, aby mohlo byť zabezpečené dodržanie percentuálnych rozpätí použitia výnosu dražieb ustanovených v zákone. Ročne pritom ide o prostriedky v hodnote asi 140 mil. eur. Výška použiteľného výnosu z dražieb podľa platného zákona prichádza na účet príjmov Environmentálneho fondu a určuje sa na základe, teda výdavky sa určujú na základe dohody predmetných týchto dvoch ministerstiev. V súčasnosti, keď som si nechala zaslať informácie o tom, ako sa využívajú financie z týchto dražieb, tak dá sa povedať, že boli výlučne použité, časť týchto prostriedkov, nie celá ich výška, na rôzne rekonštrukcie objektov samospráv. Či išlo o nejaké rekonštrukcie materských škôl, kultúrnych zariadení alebo podobne, avšak nešlo výlučne o nejaké energetické ich zhodnotenia alebo úpravy kotolní. Našla som tam aj projekty, ktoré súviseli s rôznou nadstavbou, dostavbou, alebo projekty, ktoré absolútne nemali, nespĺňali z môjho pohľadu, teda aspoň z pohľadu toho, ako boli pomenované tie projekty, to, čo vlastne, na čo by tieto peniaze mali slúžiť. Treba si uvedomiť, že prijali sme, toto plénum Parížsku dohodu o klimatickej zmene, kde sme sa zaviazali k istým znižovaniam emisií a hlavne k tomu, aby sa Slovensko pripravilo na adaptáciu krajiny na túto zmenu klímy. K tomu, samozrejme, sú aj potrebné finančné prostriedky. Myslím si, že objem 160 mil. ročne, ktorý nie je čerpaný na účely, ktoré by mali slúžiť napríklad na tú adaptáciu Slovenska na zmenu klímy, tak by malo o nich rozhodovať, resp. aspoň byť podrobnejšie informované plénum Národnej rady, minimálne výbor pre pôdohospodárstvo a životné prostredie. V prípade, že zákon by sme posunuli do druhého čítania, tak by som ešte vlastne zrejme v druhom čítaní predložila doplňujúci bod, a síce povinnosť Environmentálneho fondu predkladať kompletnú ročnú správu o svojom hospodárení plénu Národnej rady, pretože po zániku Recyklačného fondu tento fond sa naozaj stáva mamutím subjektom, ktorý spravuje verejné financie a rozdeľuje ich na rôzne projekty. A myslím, že aj v súvislosti s plnením úloh vyplývajúcich z Parížskej dohody a najmä so skutočnosťami potrebnými pre adaptáciu Slovenska na zmenu klímy je na mieste, aby sme boli o tom informovaní, aby sme mohli a mali možnosť nejakým spôsobom do tohto procesu vstúpiť a o ňom rozprávať. Takže ak, uvidíme, ako budete hlasovať, avšak určite ja vo výbore pre pôdohospodárstvo a životné prostredie navrhnem, aby sme aspoň tam následne prijali uznesenie, na základe ktorého Environmentálny fond bude aspoň výboru predkladať správu o využití prostriedkov získaných predajom jednotiek a plán využitia prostriedkov na nasledujúci kalendárny rok. Ďakujem pekne.