NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
Simon, Zsolt, poslanec NR SR (2012-12-17):
Ďakujem pekne. Pán kolega Záhumenský, kým som do, do vášho vystúpenia uvažoval alebo pochyboval o tom, že kto pripravil tento návrh zákona, tak v tejto chvíli po vašom vystúpení som si istý, že to nebolo ministerstvo, ale vy. Keby ste chceli pomôcť farmárom a každému bez rozdielu na to, či je veľký, alebo malý, a nie tak, ako ste povedali, že bude záležať na tom, ktorý toho má viac a ktorý je viac úspešný, tak by ste zaviedli model, ktorý na Slovensku raz už bol a fungoval bez väčších problémov, a to je vratka prostredníctvom daňových úradov. Každý jeden subjekt, pán minister sa môže usmievať, ale pravda je, že tento model na Slovensku bol. Nefarbil sa. A fungoval. (Hlasy z rokovacej sály.) Nie, ten bol iný. Ja sa bavím o tom systéme, ktorý bol ešte predtým. Teraz k samotnému vystúpeniu. Pán kolega, vy ste upozornili na to, sú rôzne fondy, ktoré sa správne využívajú na mlieko. Máte na mysli práve ten program, ktorý bol zle verejne obstaraný v roku 2009 a hrozí Slovenskej republike, že bude musieť vrátiť európske peniaze do Bruselu? To sa o tom bavíme? To sa o tom bavíme, že tá osoba, ktorá za to zodpovedala, nesedí ako generálna riaditeľka na ministerstve pôdohospodárstva? To o tom verejnom obstarávaní sa bavíme a o tom programe? Fondy existovali, kým socialisti a ľavičiari sedeli na ministerstve. Zostalo po nich dva a pol miliardy nesplatených pôžičiek. Tie boli zrušené v roku 2001. Dúfam, že sa nechceme vrátiť sem pri takýchto fondoch. A k podpore a obhajobe. No tak krátky odpočet. Schválili ste moduláciu štyri perc... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2019-04-03):
Pán poslanec Žarnay.
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2022-12-01):
Ďakujem. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Chce zaujať stanovisko navrhovateľ? Nech sa páči, pán minister.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2013-05-28):
Nech sa páči, pán poslanec Hrušovský, za poslanecký klub KDH vystupuje. Máte slovo.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-09-24):
Ďakujem pekne. Otváram všeobecnú rozpravu. Konštatujem že som nedostal žiadnu písomnú prihlášku. Pýtam sa, či sa niekto hlási do rozpravy ústne. Pán poslanec Mikloško, končím možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. Nech sa páči, ako jediný vystúpi pán poslanec Mikloško.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2013-03-20):
Pán poslanec, chcete zareagovať? Nie. Takže budeme pokračovať ďalším prihláseným do rozpravy. Pán poslanec Martin Poliačik, nech sa páči.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-03-17):
Poprosím uviesť do záznamu pri bode 57, pri hlasovaní 57 uviesť, že pán poslanec bol proti. Pán predseda Duchoň.
J. Kvorka, poslanec: (2007-06-27):
V bode 1. V čl. II  novelizačnom  bode  4 §  96 ods. 1 sa slová „25 %, a ak ide o deň služobného pokoja 50 %“ nahrádzajú slovami  „50  %, a ak ide o deň služobného pokoja 100 %“. Po druhé. V čl. IV novelizačnom bode 5  § 21 ods. 1 sa slová „25 %, a ak ide o deň nepretržitého odpočinku v týždni 50 %“ nahrádzajú slovami „50 %, a ak ide o deň pracovného pokoja 100 %“. Tento pozmeňujúci návrh odôvodňujem, že týmto návrhom sa zabezpečuje odmeňovanie štátneho zamestnanca, resp. zamestnanca vo verejnej službe za neaktívnu, čas služobnej pohotovosti, resp. pracovnej pohotovosti na pracovisku vo výške náhrady, ktorá je porovnateľná s platným právnym stavom oproti pôvodne navrhovanej zníženej náhrade. Poprosím vás, vážené pani poslankyne, páni poslanci, o podporu tohto navrhnutého pozmeňujúceho návrhu. Ďakujem.
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2024-01-09):
Pani poslankyňa Gažovičová.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2019-11-26):
Poslanec Heger.
Blaha, Ľuboš, podpredseda NR SR (2024-01-23):
Pani poslankyňa Zuzana Mesterová, nech sa páči.
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-05-21):
(Hlasovanie.) 104 prítomných, 103 za, 1 nehlasoval. Návrh sme schválili. Ďalší návrh.
Hlina, Alojz, poslanec NR SR (2014-02-12):
Ďakujem veľmi pekne. Vážená pani predsedajúca, vážení kolegovia, vážené kolegyne, tento návrh zákona je taký soft, je taký oddychový pred posledným, a ten bude veľmi dôležitý a tam som zvedavý na váš postoj, postoj vášho klubu k téme, ktorú sa pokúšame otvoriť. Dúfam, že na konci ho aspoň vykradnete. Tento návrh zákona hovorí v zásade o tom, že sa nevieme dopracovať, všetci to tu priznali, pán Richter to priznal, že neviete sa dopracovať k tomu, že kto koľko zarába, aby ste mu mohli povedať, že keď už zarábaš toľko, tak už, prosím ťa, aspoň nechci od nás ten príspevok, lebo je to teda fakt asi teda nie celkom, celkom logické. Také akože, možno niekto by povedal aj nemorálne, ale to by sme museli vedieť, čo je morálka. Ale niekto povie, že s tým nemá najmenší problém morálne, takže to, nechcem sa púšťať do filozofie. Ale na stanovenie určitého stropu, nevieme ho zmerať. Čiže ak ho nevieme zmerať, tak návrh hovorí, že by mohlo teoreticky existovať niečo také, ono sa to zvyklo hovoriť, že čestné prehlásenie. Ja viem, že v dnešnej dobe hovoriť o čestnom prehlásení je totálnym archaizmom alebo ja neviem, jak sa to povie, hej, že niečím, čo asi je len v múzeách. Ale skúsme prípadne, že by náhodou, dobre? Takže náhodou, čiže pre ľudí zase hovorím. Tento návrh zákona hovorí o tom, že príspevok nehovorí v tom druhom póle, ktorý verím, že tu raz budeme riešiť z pohľadu toho, kde sa nám to vymklo z rúk. Ale hovorí aj o druhom prepolovaní, že tieto príspevky berú ľudia, ktorí to absolútne, ale naozaj nepotrebujú, hej, a berú to len preto, lebo dávajú. No však keď dávajú, tak ber, oni nemajú v sebe brzdu a že povedia, že nepotrebujú. Proste keď dávajú, tak ber! Takže ono tá spoločnosť teda si chráni zdroje, lebo vie, že sa na zdroje robí, že to nerastie na strome, tak ich chráni takým spôsobom, že pre ľudí, ktorí to nepotrebujú, tak v zásade neplytvá, hej. Hovorí o tom, že teda v tejto chvíli bude stačiť, keď títo ľudia alebo ľudia povedia, že tento príspevok potrebujú, a čestne to prehlásia. Ak by prípadne niekto nerozumel, tak len poviem, keď prehlásim, že ho potrebujem, a to prehlásenie sa zveziem z vily spod Slavína na sedmičkovom bavoráku na ten úrad práce, tak si niekto môže o mne pomyslieť všeličo. A to je zmyslom toho, že aspoň by sme dostali niečo pod spoločenský tlak, že niekto je schopný sa zviesť z vily pod Slavínom na sedmičkovom bavoráku a takéto čestné prehlásenie tam zaniesť. A tam je to druhé ustanovenie, že súhlasí s tým, že tento, toto, tento údaj môže byť zverejnený. Takže môžme hovoriť o nejakej samoautostopke niekoho, ktorý ešte ako-tak vníma, čo je etické, čo je morálne, že radšej teda to prehlásenie nedá a povie si, ani ho nepotrebujem. Nestojí mi to za to, aby niekto niekde rozprával, že som si ho bol vypýtať. Niekto povie, nepodstatné. Nie, pre hygienu tejto spoločnosti a psychohygienu našu je podľa mňa toto veľmi dôležité a je to také rozdýchavanie sa, zahriatie na ďalšie kolo ochrany verejných zdrojov a cizelovania sociálneho systému pred plytvaním. Ďakujem pekne.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2013-09-05):
Takže opäť pauza. (Prestávka.) (Po prestávke.)
Karas, Viliam, dočasne poverený minister spravodlivosti SR (2023-05-03):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, i keď návrhy na prístup k protokolu a dohovoru medzinárodnej organizácie pre civilné letectvo sa predkladajú ako dva samostatné materiály, vzhľadom na vecné presahy by som si dovolil vyjadriť sa k obom bodom súčasne. Protokol doplňujúci Dohovor o potláčaní protiprávneho zmocnenia sa lietadiel modifikuje niektoré ustanovenia pôvodného dohovoru z roku 1970 zmluvnou stranou, ktorou je aj Slovenská republika. Konkrétne modifikuje povinnosti zmluvných strán dohovoru týkajúceho sa trestného postihovania činov súvisiacich s protiprávnym zmocnením sa alebo vykonaním kontroly nad lietadlom v prevádzke použitím sily, hrozbou sily, donútením alebo inou formou zastrašovania. Dohovor o potláčaní protiprávnych činov súvisiacich s medzinárodným civilným letectvom posilňuje právny rámec pre medzinárodnú spoluprácu pri predchádzaní a potláčaní protiprávnych činov proti civilnému letectvu. Dohovor ukladá zmluvným stranám povinnosti týkajúce sa trestného použitia civilných lietadiel na účely usmrtenia, vážneho ublíženia na zdraví alebo spôsobenia vážnych materiálnych škôd. Trestnou je i protiprávna preprava biologických, chemických alebo jadrových zbraní a súvisiaceho materiálu alebo iného nebezpečného materiálu, ako aj kybernetické útoky na letecké navigačné zariadenia. Obe medzinárodné zmluvy predpokladajú trestnoprávny postih spolupáchateľov, účastníkov, objednávateľov a organizátorov, ako aj trestnú zodpovednosť tých osôb, ktoré úmyselne pomáhajú páchateľovi vyhnúť sa vyšetrovaniu, trestnému stíhaniu alebo trestu. Zároveň obsahujú ustanovenia týkajúce sa justičnej spolupráce v trestných veciach vrátane extradície. Dohovor aj protokol sú mnohostrannými medzinárodnými zmluvami prezidentskej povahy podľa čl. 7 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky, na vykonanie ktorých je potrebný zákon a ktoré si pred ratifikáciou vyžadujú súhlas Národnej rady Slovenskej republiky. Obsahujú zároveň ustanovenia, ktoré priamo zakladajú práva alebo povinnosti fyzických alebo právnických osôb, a sú tak zároveň medzinárodnými zmluvami podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky, ktoré majú prednosť pred zákonmi. Prístup Slovenskej republiky k obom medzinárodným zmluvám je v súlade so zahraničnopolitickými aj vnútroštátnymi záujmami Slovenskej republiky a aktuálny právny stav umožňuje ratifikáciu oboch medzinárodných zmlúv bez potreby prijatia ďalších legislatívnych opatrení. Ďakujem za pozornosť.
Majorová Garstková, Jana, poslankyňa NR SR (2022-12-08):
Hlasovať o tomto návrhu zákona budeme v poslednom bloku hlasovania na tejto schôdzi. Ďakujem.
P. Prokopovič, minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR: (2004-06-24):
Neviem, ktorý zástupca Európskej únie dal tie informácie, lebo nie sú presné, ale dovoľte mi, aby som uviedol presný reálny stav, aký je. Netvrdím, že nie je to pravda, ale nie je tá výška aj čerpanie v jednotlivých rokoch také, aké skutočne sú podpísané v zmluve medzi Európskou úniou a Slovenskou republikou. Teda dovoľte mi realitu. Na obdobie rokov 2004 – 2006 sú medzi Nitrou a Žiarom nad Hronom plánované v rámci operačného programu Základná infraštruktúra realizovať zo štrukturálneho fondu Európskeho fondu regionálneho rozvoja, skrátene ERDF, dve stavby. Ide o stavbu R1 Rudno nad Hronom – Žarnovica v dĺžke 9,95 km a pokračujúci úsek R1 Žarnovica – Šášovské Podhradie v dĺžke 18 km. Na stavbu R1, to je rýchlostná komunikácia, nie diaľnica, Rudno nad Hronom –   Žarnovica momentálne prebieha výberové konanie na zhotoviteľa stavby, predpoklad začatia výstavby je august 2004. So začatím výstavby na stavbe R1 Žarnovica – Šášovské Podhradie, teda tá druhá etapa sa uvažuje koncom roku 2004. Podotýkam, že tu sme nemohli začínať skôr, až po 1. 5., keď sme vstúpili do Európskej únie, až vtedy bolo možné začať čerpať fondy Európskej únie. Otázka ohľadom financií, upresňujem ju nasledovne: v zmysle schváleného operačného programu Základná infraštruktúra a programového doplnku v zmysle priority č. 1 – dopravná infraštruktúra, opatrenia 1, 2 modernizácia a rozvoj cestnej infraštruktúry z ERDF vyčlenených na programovacie obdobie 2004 –  - 2006 je 136,74 mil. eúr. Koordinačný výbor ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií schválil na spolufinancovanie z fondu ERDF zásobník ďalších projektov, z ktorých sú okrem už spomenutých dvoch projektov aj ďalšie tri, a to je diaľnica D1 Svinia – Prešov, teda výpadovka z Prešova, ďalej R2 – Ožďany obchvat a R2 – Figa obchvat. Oprávnené náklady na týchto 5 stavbách spolu predpokladáme vo výške až 307,5 mil. eúr, z toho prostriedky Európskej únie tvoria spomenutých 136,7 mil. eúr. Ostatné náklady sú dofinancované zo štátneho rozpočtu, kde sa počíta aj s úverom z EIB, prípadne iné zdroje mimo európskych fondov. Prostriedky z ERDF, teda z toho štrukturálneho fondu vyčlenené v tomto programovacom období sa môžu čerpať ešte ďalšie dva roky po ukončení daného programovacieho obdobia, t. j. teoreticky až do konca roku 2008. Je reálny a dôvodný predpoklad, že predmetné stavby cestnej infraštruktúry budú postupne odovzdávané do užívania v rokoch najneskoršie 2006 až 2007, to znamená, že pridelené prostriedky z ERDF vo výške 136,7 mil. eúr na programovacie obdobie 2004 až 2006 budú využité na 100 %.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-05-20):
(Hlasovanie.) 139 prítomných, 61 za, 17 proti, 61 sa zdržalo. Návrh sme neschválili. Posledný návrh podal pán poslanec Hort. M. Abelovský, poslanec: Dajte, pán predseda, o ňom hlasovať.
A. Belousovová, podpredsedníčka NR SR: (2009-04-15):
Ďalším bodom programu je prvé čítanie o vládnom  návrhu zákona o podpore obnoviteľných zdrojov energie a vysoko účinnej kombinovanej výroby a o zmene a doplnení niektorých zákonov . Vládny návrh zákona je v tlači 988. Návrh na jeho pridelenie na prerokovanie výborom je v rozhodnutí č. 1023. Nech sa páči, pán minister, máte slovo.
Hrušovský, Pavol, predseda NR SR (2011-12-14):
Panie poslankyne, páni poslanci, návrh zákona prerokovávame v skrátenom legislatívnom konaní. Ešte pred hlasovaním a otvorením rozpravy, pán predseda ústavnoprávneho výboru, nech sa páči.
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2018-09-20):
Kolegyne, kolegovia, len veľmi stručne. Dovoľte, aby som vám povedal pár slov k tomu návrhu, ktorý predkladá kolega Beblavý s kolegom Mihálom v rámci širšieho balíku návrhu zákonov. Podobne ako ten predchádzajúci návrh novely zákona o slobodnom prístupe k informáciám, myslím si, že je to krok, ktorý ide správnym smerom, poskytuje viacej informácií verejnosti o činnosti verejnej moci, a teda o správnom trestaní. Sú takéto úvahy už dlhšie, že by mal byť väčší rozsah zverejňovaných, teda aktívne zverejňovaných, nielen sprístupňovaných informácií o rozhodnutiach orgánov verejnej moci, pokiaľ ide o správne trestanie. Ja by som sa chcel akurát teda spýtať na ten spôsob, akým ste dospeli práve k takémuto vymedzeniu tých významných rozhodnutí. Pán predkladateľ hovoril o tom aj v úvodnom vstupe, že nie je ambícia zverejňovať úplne všetky rozhodnutia v priestupkovom konaní a teda v správnom trestaní, teda za správne delikty, čo je teda pochopiteľné, lebo jednak tých rozhodnutí je strašne veľa, a teda bolo by to asi aj administratívne, možno aj finančne trochu komplikované. Jednak tam asi treba dbať aj na nejaké vyváženie miery medzi verejným záujmom na tom, aby sa o určitých informáciách verejnosť dozvedela, a teda dozvedela sa bez toho, aby musela povedzme dávať žiadosť podľa infozákona, ale tie informácie sú verejne dostupné tým, že sú zverejnené, a tým, že sa povedzme chráni súkromie fyzických osôb. Čiže aj na toto asi treba dbať. Ale teda zaujímalo by ma jednak, ako ste prišli k tej hranici že 2-tisíc fyzická osoba, 5-tisíc právnická osoba, pokiaľ ide o výšku sankcie. Ale tak to asi, teda ak možno nemá nejaké exaktné vysvetlenie, ale teda niekde tú hranicu bolo treba dať, tomu rozumiem. Ale teraz druhá vec, na ktorú sa chcem spýtať, tie významné rozhodnutia vymedzujete ako druhostupňové, čiže predpokladáte, že bol využitý opravný prostriedok a bolo rozhodnuté o opravnom prostriedku, pričom z hľadiska výšky sankcie alebo teda významu toho rozhodnutia môže byť porovnateľne dôležité aj rozhodnutie, kde vinník alebo ten, komu je uložená sankcia, uzná, že nemá zmysel sa odvolávať, použiť opravný prostriedok, je tam povedzme udelená sankcia v rovnakej výške alebo rovnakého druhu, zákaz činnosti, napriek tomu by tieto rozhodnutia boli mimo režimu zverejňovania, ktorý navrhujete. Takže možnože skôr by tam bolo dobré hovoriť o právoplatných rozhodnutiach, teda nie o druhostupňových, ale o právoplatných, ktoré nadobudli právoplatnosť buď po využití opravného prostriedku a v tom prípade to budú druhostupňové rozhodnutia, alebo teda bez toho, aby bol podaný opravný prostriedok, nadobudli právoplatnosť a v tom prípade sa to týka aj prvostupňových rozhodnutí. Ďakujem.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2011-09-06):
Plním vaše želanie, pán spoločný spravodajca (smiech v sále), a otváram rozpravu o tomto bode programu. Písomne sa neprihlásil nik z poslancov, preto ponúkam možnosť sa prihlásiť do rozpravy ústne. Páni poslanci prítomní v rokovacej sále, máte záujem vystúpiť? Nie. (Reakcia z pléna.) Nezostáva mi nič iné, ako ukončiť rozpravu a prerušiť rokovanie o tomto bode programu a požiadať vás, pani ministerka, aby ste z poverenia vlády Slovenskej republiky predložili ctenej Národnej rade a odôvodnili vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy, ktorý prerokovávame ako tlač 478. Pani ministerka, nech sa páči. (Rokovanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov , tlač 478.)
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2017-04-07):
Ďalším vystupujúcim v rozprave je pán poslanec Poliačik.
S. Kahanec, poslanec: (2009-04-21):
Čo sa týka znaleckého posudku, no je samozrejmé, že aké by to už bolo pravidlo, keby bola náhrada menšia, ako určuje znalecký posudok. To, si myslím, je samozrejmé. Druhá vec je, ako bude vypracovaný ten znalecký posudok. Za to už dávam tri bodky. A takisto boli určité precedensy. Keď sme stavali napr. priemyselné parky, tak pri priemyselných parkoch vznikli nejaké precedensy. Teraz budeme robiť tieto stavby a jedni budú mať také podmienky, druhí budú mať onaké podmienky. O to mi ide, o tú nejednoznačnosť, ktorá platí pri týchto vzťahoch vo verejnom záujme voči občanom. Ďakujem.
P. Farkas, poslanec: (2003-04-23):
Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Prosím, prezentujme sa a hlasujme o tomto návrhu. (Hlasovanie.) Prítomných 118 poslancov, za návrh hlasovalo 68 poslancov, proti 31, zdržalo sa 17, nehlasovali 2. Konštatujem, že sme schválili vládny návrh novely zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov a zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách. Dámy a páni, nasleduje druhé a tretie čítanie o návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s Dohodou medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Rumunska o vnútrozemskej plavbe. Návrh vlády ste dostali ako tlač č. 189, spoločnú správu výborov máte ako tlač č. 189a. Aj tento návrh vlády odôvodní minister financií Ivan Mikloš. Prosím, pán minister, máte slovo.
Šefčík, Marek, poslanec NR SR (2021-05-12):
Pán predseda, tým sme vyčerpali hlasovanie o všetkých pozmeňujúcich návrhoch zo spoločnej správy a z rozpravy. Mám splnomocnenie gestorského výboru navrhnúť postúpenie prerokovania návrhu zákona do tretieho čítania ihneď. Dajte, prosím, o tomto mojom návrhu hlasovať.
Vitteková, Anna, poslankyňa NR SR (2014-09-16):
Ďakujem. Ide opäť o členov a náhradníkov disciplinárnych komisií, ale prokuratúry. Na tajné hlasovanie o návrhu na voľbu kandidátov na členov a náhradníkov disciplinárnych komisií bolo vydaných a poslanci si osobne prevzali 80 hlasovacích lístkov, teda na voľbe bolo prítomných 80 poslancov. Po vykonaní tajného hlasovania overovatelia spočítali hlasy a zistili, že v tajnom hlasovaní o návrhu na voľbu kandidátov na členov a náhradníkov disciplinárnych komisií všetci poslanci odovzdali hlasovacie lístky. Z 80 odovzdaných hlasovacích lístkov boli 4 neplatné a 76 platných. Podľa platných hlasovacích lístkov overovatelia zistili, že za Jaroslava Bartošeka, Branislava Bujňáka, Františka Eliaša, Silviu Fabovú, Silviu Fráterovú, Janu Gallovú, Evu Garajovú, Tatianu Jamborovú, Jaroslava Klátika, Sylviu Kovačicovú, Jarmilu Kováčovú, Branislava Kupeca, Stanislavu Nemčíkovú, Michala Panáka, Moniku Piknovú, Janu Pudlákovú, Evu Satinovú, Jána Sklára, Mariána Ukropa, Pavla Zeleňáka hlasovalo 76 poslancov, nikto nebol proti návrhu ani sa nikto nezdržal hlasovania. Na voľbu kandidátov na členov a náhradníkov disciplinárnych komisií je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov. Overovatelia konštatujú, že v tajnom hlasovaní boli za kandidátov na členov a náhradníkov disciplinárnych komisií zvolení všetci menovaní. Bola som poverená oznámiť vám výsledok hlasovania. Ďakujem.
Horváthová, Eva, poslankyňa NR SR (2023-05-03):
Ďakujem pekne za slovo. Vzhľadom na podané pozmeňujúce návrhy a lehotu potrebnú na ich preštudovanie 48 hodín, navrhujem hlasovanie v utorok 9. 5. o 11. hodine. Ďakujem.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2017-03-21):
Reakcia na faktické poznámky, pani poslankyňa Dubačová.
V. Novotný, poslanec: (2007-12-05):
Súhlasím s pánom poslancom Valockým, naozaj to vyžaduje komplexné riešenie. Tie základy pracovnej zdravotnej služby sú postavené v zákone o bezpečnosti pri práci, tam sú odvolávky, preto sa to nedá dnes ani komplexne urobiť, lebo museli by sme ďalší zákon dokonca mimo nášho rezortu dotvoriť, z rezortu sociálnych vecí. Ja som sa snažil ponúknuť len riešenie, ktoré v tejto chvíli vieme urobiť, a týka sa zákona o ochrane verejného zdravia 355-ky. Nejdem to teraz zvaľovať, že kto má aký podiel viny na tom, že sa to stalo. Zámer bol určite správny, zámer je chrániť aj zamestnávateľa, aj zamestnancov, aby mali tieto preventívne prehliadky, o tom sa nesporíme. Ide o to, aby sme to dobre nastavili. A ten jeden odsek 2 v príslušnom paragrafe zákona o ochrane verejného zdravia je podľa mňa zbytočným šikanovaním a zaťažením, čiže to som chcel len vyriešiť v tomto mojom návrhu. Čo sa týka pána poslanca Haleckého, naozaj dnešné podujatie, odpoviem trošku nadnesene, sa stretlo s veľkým záujmom poslancov a ja zatiaľ nemám nejaké relevantné závery, ale toľko môžem povedať, že mnohí z nás sme tak na hranici s tými všetkými ukazovateľmi, ktoré sme merali, s cholesterolom, s glykovaným hemoglobínom, s krvným tlakom, takže pozor na zdravie, dámy a páni. Aj preto si myslím, že v tejto snemovni musíme schvaľovať dobré zdravotnícke zákony, aby naše zdravotníctvo dobre fungovalo, ale treba poznamenať aj to, že kľúčom ku všetkému je naša životospráva. Ešte jednu poznámku možno, keď mám trochu času, naozaj najväčším umením zdravotnej politiky je z obmedzených zdrojov vykryť neobmedzené množstvo zdravotnej starostlivosti, s tým súhlasím s pánom poslancom Valockým, že je to veľmi ťažké nastaviť.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2013-09-13):
Pán poslanec Hraško.
Kučera, Karol, poslanec NR SR (2020-11-03):
Ďakujem. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport ako gestorský výbor podáva Národnej rade Slovenskej republiky spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky o výsledku prerokovania návrhu zákona. Národná rada Slovenskej republiky uznesením z
22. septembra 2020 č. 292 sa uzniesla prerokovať návrh na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 310/219 Z. z. (zákon č.310/2019 Z.z., pozn. red.) o fonde na podporu športu a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 223), v druhom čítaní a prideliť ho týmto výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport. Ako gestorský výbor určila Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport a určila lehoty na jeho prerokovanie. Výbory prerokovali návrh zákona v lehote určenej uznesením Národnej rady Slovenskej republiky. Iné výbory o návrhu zákona nerokovali. Gestorský výbor konštatuje, že do začatia rokovania o návrhu zákona nedostal žiadne stanoviská od poslancov podané podľa § 75 ods. 2 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky. K návrhu na vydanie zákona zaujali výbory tieto stanoviská. Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky uznesením č. 121 zo 14. októbra 2020, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport uznesením č. 43 z 20. októbra 2020 zhodne odporúčajú návrh zákona schváliť s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi uvedenými v časti IV spoločnej správy. Gestorský výbor odporúča Národnej rade Slovenskej republiky hlasovať o návrhoch uvedených pod bodmi 1 až 5 spoločne s odporúčaním ich schváliť. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov odporúča Národnej rade Slovenskej republiky návrh na vydanie zákona schváliť v znení pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov uvedených v tejto správe. Spoločná správa bola schválená uznesením Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport – gestorský výbor z 20. októbra 2020 č. 45. Týmto uznesením ma výbor poveril, aby som na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky informoval o výsledku rokovania výborov o stanovisku a návrhu gestorského výboru. Pán predsedajúci, prosím, otvorte rozpravu. Skončil som a hlásim sa do rozpravy ako prvý.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2016-10-25):
Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 138 poslancov, za 40, proti 52, zdržalo sa 45 poslancov, 1 nehlasoval. Tento pozmeňujúci návrh sme neschválili.
Klus, Martin, poslanec NR SR (2019-01-30):
Ďakujem pekne za slovo. Pán podpredseda, pani ministerka, milé dámy, vážení páni, kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som tak trošku nadviazal na to, čo už som hovoril včera v prvom čítaní, a teda využil príležitosť, že tu máme pani ministerku, a vyjadril tak trošku poľutovanie nad tým, že sa téme eurovoľby a zmena volebného režimu do týchto volieb mení len pri takej vážnej situácii, akým je odchod Veľkej Británie z Európskej únie. Mali sme tu niekoľko iných príležitostí zlepšiť tento volebný zákon tak, aby sme neutrpeli opäť medzinárodnú hanbu. S týmito návrhmi sa ale vládna väčšina nestotožnila. Takže to je moja taká možno trošku kritická poznámka aj smerom k Ministerstvu vnútra Slovenskej republiky. Nakoľko viem, že ministerstvo teraz s niektorými návrhmi bolo celkom stotožnené, akurát že nepresvedčilo väčšinu svojich koaličných kolegov tu v Národnej rade Slovenskej republiky. A verím, že tým pádom aj kolegovia, alebo teda väčšina kolegov tu v Národnej rade sú tým pádom ochotní znášať hanbu, ktorú Slovensko pravdepodobne utrpí na konci mája 2019 opätovným možno rekordom v neúčasti vo voľbách do Európskeho parlamentu. A to už je téma tak trošku viac politická. Dotknem sa tomu, toho konkrétnejšieho návrhu, ktorý ste sem, pani ministerka, prišli predniesť, a teda moja otázka je a tú som včera naznačil už vášmu kolegovi pánovi podpredsedovi vlády Rašimu, či máme jasno už potom aj v tých technikáliách, ktoré budú sprevádzať odchod britských poslancov z Európskeho parlamentu. Pretože pokiaľ viem, tak táto otázka je ešte pomerne otvorená a viacerí právnici, európski právnici alebo odborníci na európske právo nemajú úplne jasno v tom, čo sa stane v momente, ak by napríklad Veľká Británia pozdržala svoj odchod, a teda museli by byť zvolení poslanci za britskú stranu do Európskeho parlamentu, a následne by Veľká Británia odišla dajme tomu bez dohody. Akým spôsobom by prichádzali títo poslanci o mandát a akým spôsobom by potom miesto nich nastupovali náhradníci vrátane toho náhradníka, ktorého zvolíme za Slovenskú republiku. Čiže či už je nejakým spôsobom vyriešený tento proces. Či ste vy napríklad na Rade ministrov o takejto veci komunikovali, a ak áno, tak akým spôsobom. Toto je moja otázka na vás, pani ministerka. Ďakujem pekne.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-05-19):
M. Abelovský, poslanec: Ja musím sledovať, viete. (Potlesk.) Takže budeme hlasovať o prvom pozmeňujúcom návrhu pani poslankyne Zmajkovičovej, kde navrhuje ponechať Okresný súd Malacky...
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2013-06-17):
Pán poslanec Hraško.
Spišiak, Jaroslav, poslanec NR SR (2023-12-15):
Ďakujem za, ďakujem za slovo. Vážené kolegyne, kolegovia, chcem sa vyjadriť k rečníkovi, ktorý vlastne vytrhol určitú časť z toho zákona, ktorý tu ideme prerokovávať, upozornil na to, že sa to koná protizákonne alebo v rozpore so zákonmi, tak chcel by som sa k tomu vyjadriť v tomto smere, že demokracia je koncept riadenia spoločnosti, ktorý sám v sebe obsahuje to, že aj zákonnými prostriedkami je možné nadobudnúť absolútnu politickú moc. Lenže treba to robiť zákonne a dá sa to. Táto koalícia evidentne sa snaží o to, aby absolútne ovládla politicky tento štát, lenže nerobí to v súlade so zákonmi, ale evidentne z tejto rozpravy už párdňovej, na ktorú, čo tu upozorňujeme, to robí v rozpore so zákonmi. V rozpore so zákonmi a chcem im, chcem im, chcem ich upozorniť, že nezá... a ešte hovoria, že robia to preto, lebo chcú zrovnať nezákonnosť, ktorá tu bola posledné dva-tri roky. Tak chcem ich upozorniť, že nezákonnosť sa nedá odstrániť nezákonnosťou, lebo vznikne ešte väčšia nezákonnosť, a to neni dobre. Rozmýšľam, že či tie naše sústavné upozorňovania na nezákonnosť, na právnu nečistotu vôbec má zmysel tu rozprávať, či nie my sme tí, ktorí naťahujeme čas a kvôli nám nebude prijatý povedzme štátny rozpočet, ale prišiel som k záveru, že musíme to robiť, musíme upozorňovať, lebo je to naša práca a dúfam, že si to všimnú aj koaliční poslanci a zvážia a napravia... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Tomáš, Erik, poslanec NR SR (2020-07-23):
Juraj, ja som sa prihlásil do tej, teda do tejto rozpravy faktickou poznámkou tak už na záver, lebo som presne cítil, že títo kolegovia z koalície, jak sa na nich tu pozerám, nedokážu nič, iba ťa urážať a spochybňovať tvoj prejav, pritom keď sa tak na nich pozerám, väčšina z nich si ešte doteraz za štyri mesiace nedokázala stúpnuť za rečnícky pultík, aby niečo hodnotné povedali. Takže len toľko na ich margo, á, na ich adresu. Naozaj skvelé, takto urážať kolegu od ľudí, ktorí nedokážu povedať dve súvislé vety. Áno, angličtina možno aj Roberta Fica je trošku kuchynskejšia, ale hodnotiť angličtinu Igora Matoviča sa vôbec nedá, lebo on po anglicky nevie. To je fakt. Tak čo vy všetko dokážete na obhajobu svojho lídra predviesť, je neuveriteľné. A platí to, čo povedal Juraj, zlodej kričí, chyťte zlodeja. Veď váš líder, ctený premiér sa sám označil za zlodeja v tejto kauze. Nie my sme ho tak označili. On označuje bez argumentov iných ľudí, ale on sám seba označil. Takže v tomto prípade platí, zlodej kričí, chyťte zlodeja a vy ste sa tejto jeho dvojtvárnosti prispôsobili, pretože k meritu veci ste sa nevyjadrili ani jeden, pretože niet k tomu čo povedať. A meritum veci nie je ani tá jeho diplomovka, ale to, čo stváral pri podobných problémoch alebo rovnakých problémoch iných ľudí on. Takže rovnako dvojtvarí, dvojtvárni ste aj vy ako váš premiér a veľmi rýchlo ste sa to od neho naučili, kolegovia. Aj ten vulgárny štýl politiky.
Zajac, Pavol, poslanec NR SR (2014-12-12):
Vážený pán minister, firmu Fleetpay ste zazmluvnili v roku 2009 vy bez súťaže za čiastku 6,72. Vy ste to zazmluvnili, tú cenu si vtedy niekto vycucal z prsta. A odvtedy sa okolo tej ceny pohybuje aj táto súťaž, ktorá bola. Hovorili ste o tom, ako tá firma Paywell, ktorá vyšla z tejto súťaže, ako bude musieť vybudovať nový systém a čo všetko bude musieť urobiť. Ale podstatou, keď ste ma dobre počúvali, je to, že za firmu Paywell ručí firma Fleetpay, ktorá sa bude podieľať na tejto zákazke. A firma Fleetpay už tento systém má! Už ho má dvakrát zaplatený, už robí len čisté zisky. Nič nebude firma Paywell musieť robiť nanovo. Všetko pobeží tak ako doteraz. A firma Fleetpay od 1. 1. 2014 to robila za 6,22. Preto dodatkom firma Paywell, keď sa spamätali a zistili, že vysúťažili vyššiu čiastku, vyššiu čiastku podpísali 11. novembra, tak sa o 8 dní, aj preto, čo sa dialo na Slovensku, sa spamätali a podliezli čiastku 6,22 a dali čiastku 6,15. Ale neustále sa odvíjame od tej čiastky 6,72, ktorú si v roku 2009 niekto vycucal z prstu. A povedali ste, že to je poctivá súťaž. Chcem sa vás spýtať, ale aj ďalších kolegov, ak doma si niečo súťažíte alebo v súkromnej firme, boli ste v súkromnom sektore, a ak vypíšete nejakú súťaž doma alebo v súkromnej firme a vyjde vám čiastka, s ktorou nie ste spokojný, podpíšete tú zmluvu len preto, že prebehla súťaž? Nuž zrušíte tú súťaž! Zrušíte tú súťaž, vypíšete novú, aby ste dosiahli takú čiastku, čo najnižšiu, aby ste nemuseli míňať zbytočne peniaze.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2018-02-06):
Pán poslanec Simon.
F. Mikloško, poslanec: (2005-05-25):
Známy a slávny dnes už § 130 ods. 6. Najprv sa dotknem právneho aspektu tohto paragrafu. Podľa Ústavy Slovenskej republiky možno vysloviť nedôveru vláde alebo ministrovi vlády Slovenskej republiky 76 hlasmi čiže nadpolovičnou väčšinou všetkých poslancov. Dôsledok takéhoto hlasovania, pokiaľ 76 hlasov je, je pád vlády alebo pád ministra. Podľa Ústavy Slovenskej republiky môže vláda, je to čl. 114 ods. 2, 3 kedykoľvek požiadať o dôveru alebo spojiť hlasovanie o zákone s hlasovaním o dôvere. Vtedy vláda riskuje, hrá vabank a stačí 39 hlasov, pokiaľ by bolo v sále len 76 prítomných... (Ruch v sále.)
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-11-11):
Prezentujme sa a hlasujme. (Po zobrazení výsledkov hlasovania zazneli reakcie z pléna: „Ooo!“ ) (Hlasovanie.) Prítomných 137 poslancov, za 21, proti 55, zdržalo sa 58, nehlasovali 3. Tento návrh sme neschválili.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-03-15):
Páni poslanci, poprosili ma dvaja navrhovatelia dvoch návrhov zákonov, a to pani poslankyňa Brestenská a pán poslanec Lintner, či by sme mohli teraz ešte prerokovať dva návrhy zákonov v prvom čítaní, kde nepredpokladám, že bude, pretože sú pomerne stručné, obsiahla diskusia. Je súhlas? (Všeobecný súhlas.) Poprosím pána poslanca Lintnera, aby uviedol návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Ľubomíra Lintnera na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty (tlač 1056). Ľ. Lintner, poslanec: Ďakujem pekne za slovo, pán predseda. Kolegyne, kolegovia, ide mi len skutočne vo vás vyvolať dôveru v malú novelu, ktorá sa týka spomínaného zákona, je to legislatívna zmena, ktorá sleduje zosúladenie s európskou legislatívou, ale predovšetkým to vnímam ako návrat k zámerom, ktorý sledoval zákon č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise, to znamená výmena elektronických dokumentov v celej potrebnej šírke. Došlo pri prerokovaní tohto zákona vlani v októbri k tomu, že vypadla jedna veta, takže táto novela vracia stav tak, aby bol zosúladený zákon o dani z pridanej hodnoty so zákonom o elektronickom podpise. Ďakujem pekne.
T. Rosová, poslankyňa: (2008-12-05):
Predtým pán poslanec Fronc spomínal svoju skúsenosť z aplikácie takého riešenia, aké sa navrhuje teraz v zákone, teda zo stavebného oddelenia fajčiarskej a nefajčiarskej časti. Mimovoľne priznal, že tá nefajčiarska bola prázdna a fajčiarska plná. Pritom ale štatistiky hovoria, že stále je nefajčiarov viac ako fajčiarov. No prečo to tak bolo? Preto, čo stále tvrdím. Jednoducho, ak je možnosť fajčiť, tak sa nefajčiari pod spoločenským tlakom chtiac alebo nechtiac vystavujú zafajčenému prostrediu, pretože sa prispôsobujú fajčiarom. No a pokiaľ ide o tie zariadenia a nájsť také riešenie, ktoré by im poskytovalo možnosť voľby. Možnosť voľby majú už aj teraz. A keď som hovorila o tom, že zvoliť nefajčiarske prostredie si môžu dovoliť len také, ktoré nemajú konkurenciu, je to naozaj logické a čudujem sa, že pán kolega Lipšic tomu neporozumel. Ak jednoducho v okolí nie je iná možnosť, iba ísť do nefajčiarskeho zariadenia, tak tam proste ľudia chodia. Poznám z vlastnej skúsenosti niekoľko takých zariadení na kopaniciach, kde boli ľudia zvyknutí na tradičné zadymené krčmové prostredie, dnes tí istí, starí štangasti bez najmenších... (Prerušenie vystúpenia časomierou.)
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2012-06-28):
Je deväť hodín. Takže príjemné dobré ráno, panie poslankyne, páni poslanci, otváram siedmy rokovací deň 3. schôdze Národnej rady. Na dnešnom rokovacom dni o ospravedlnenie požiadali traja páni poslanci, pán poslanec Martin Poliačik, pán poslanec Richard Raši, pán poslanec Branislav Škripek. Na zahraničnej pracovnej ceste je pán poslanec Mikuláš Dzurinda. V rokovaní pokračujeme v prerušenej rozprave v prvom čítaní o návrhu poslancov Juraja Drobu a Martina Poliačika na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 36/2005 Z. z. o rodine, ktorý máme ako tlač č. 77. Vidím, že pán poslanec Juraj Droba už zaujal miesto určené pre navrhovateľov. Teraz poprosím pána spravodajcu Miroslava Kadúca z ústavnoprávneho výboru, aby zaujal miesto určené pre spravodajcov. Do rozpravy sú ešte ústne prihlásení siedmi páni poslanci. Teraz dávam slovo pánovi poslancovi Dušanovi Bublavému. A pripraví sa pán poslanec Jozef Mikloško. Nech sa páči, pán poslanec, máš slovo. (Pokračovanie rokovania o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Juraja DROBU a Martina POLIAČIKA na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov , tlač 77.)
Faič, Vladimír, poslanec NR SR (2011-02-02):
Ďakujem. Po tretie. Uplynulý časový priestor umožnil analyzovať pôsobenie poslednej novelizácie zákona o štátnom občianstve, ale aj zamýšľaných, ale aj vedľajších právnych účinkov, tak ako to tu už bolo povedané aj vlastne predkladateľom. Skutočnosť, že splnila svoj účel, v konečnom dôsledku potvrdil aj prezident Maďarskej republiky, nakoľko v dôsledku platného znenia nášho zákona sa proces podávania žiadostí o maďarské štátne občianstvo takmer ani nezačal. Preto je aj tá výzva. Po štvrté. Do Národnej rady Slovenskej republiky boli predložené dva poslanecké návrhy na novelizáciu zákona o štátnom občianstve. Kolegovia poslanci z Kresťanskodemokratického hnutia predložili návrh novely zákonov upravujúcich štátnu službu viacerých profesijných skupín. Práve Viktor Orbán rozhodol o ovzduší, v ktorom sa budú na súčasnej plenárnej schôdzi Národnej rady prerokovávať poslanecké návrhy zákonov. A sme už toho svedkami. Pán poslanec Dostál predsa hovoril o absolútne pozitívnej atmosfére, ktorá nám absolútne nespôsobuje žiadne problémy. A nemusíme sa zaoberať ničím, pretože nám stačí prijať deklaratórne ustanovenia, ktoré budú prerokovávané v ďalšom koaličnom návrhu pod tlačou 149, ktorý navrhuje úplne zrušiť pôsobenie poslednej novely zákona o štátnom občianstve a nahradiť ju deklarovaním neuznania účinkov udelenia štátneho občianstva cudzieho štátu štátnym občanom Slovenskej republiky, pokiaľ toto štátne občianstvo bolo udelené v rozpore s medzinárodným právom, medzinárodnou obyčajou a všeobecne uznávanými zásadami medzinárodného práva. Právna norma však nemá mať účinky deklaratórne, ale normatívne. Má regulovať právne vzťahy či už tak alebo naopak, čo sa v danom prípade neuskutočňuje. A ako sa bude vyvíjať realita v prípade prijatia návrhu uvedeného zákona. Občan s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky si podá žiadosť o ďalšie občianstvo. Vycestuje, zloží sľub vernosti, bude plniť povinnosti a uplatňovať práva cudzieho štátu. Ak priznajú volebné právo, vycestuje a odvolí, jeho hlas bude platný, v prípade voľby prostredníctvom internetu sa nemusí ani unúvať do cudzieho štátu a zúčastní sa volebného aktu priamo z vlastného bytu. V individuálnej rovine bude opísaný stav napĺňať znaky dvojakého občianstva. Zákon Slovenskej republiky zadeklaruje, že všetku uvedenú objektívnu realitu neuznáva, teda ak sa uplatní novela podľa návrhu, podľa tlače 149. Aký bude účinok tejto deklarácie? Zadeklaruje, že to, čo je, v skutočnosti nie je. Opakujem, zadeklaruje, že to, čo je, v skutočnosti nie je. To si treba uvedomiť. (Ruch v sále.)
Jurinová, Erika, poslankyňa NR SR (2017-04-06):
Je strašné, ak sa dozvedáme o rozkrádaní miliónov. Ale podľa mňa ešte strašnejšie je, keď počujeme, ako sa ubližuje deťom, ako sa ponižujú ľudia, ako sa zohyzďujú duše ľudí, a pán minister sa chváli tým, koľko toho urobil. Pán minister, ešte možno nedávno, možno mesiac dozadu si všetci pamätáme, ako ste hovorili, že žiadne systémové zmeny netreba, lebo išlo o zlyhanie jedného zariadenia, jedného človeka, proste niekto jeden, že to bolo len také náhodné pochybenie, samozrejme, dôsledky sa nerobili žiadne, ale teraz zisťujeme, že ustupujete od tohto a priznávate, že ide o systémové zlyhanie. Lebo robíte systémové zmeny, chystáte veľké zmeny. Čo sa to stalo, že zrazu prichádzate k tomu? Ale bez ohľadu na to zariadenie, z príbehy ktorých detí sme tunak počúvali, stále funguje, stále sú tam deti a to vás vôbec netrápi. Dôležité, že idete vytvoriť nový systém, ktorý bude ochraňovať deti. Lebo štát má zodpovednosť. Ste sa prebrali dneska alebo čo?! Štát mal zodpovednosť dlhé roky za tie deti, ktoré sú zverené súdom do starostlivosti. Vy jednoducho si neviete priznať, že ministerstvo doteraz naozaj nemalo nastavené mechanizmy na kontrolu takýchto zariadení a špeciálne na kontrolu Čistého dňa. Je mi úprimne ľúto, že ste spreneverili všetky svoje hodnoty a neviem čo na zakrývanie špinavostí v Čistom dni.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2016-09-06):
Pán poslanec bol posledný, ktorý sa prihlásil ústne do rozpravy. Takže vyhlasujem rozpravu za skončenú. Pán minister, vidím vašu ruku, nech sa páči, môžete zaujať stanovisko.
Klus, Martin, podpredseda NR SR (2019-11-29):
Ďakujem. Ďalšia faktická poznámka – pán poslanec Viskupič.
Ďuriš Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR (2018-10-18):
Ďakujem pekne. Otváram všeobecnú rozpravu, písomne sa neprihlásil nikto. Prihlásil sa pán poslanec Gröhling a po ňom bude nasledovať pán poslanec Poliačik.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-11-11):
Ďakujem. Ďalšia otázka, otázka číslo päť, je od pána poslanca Tarabu, nie je v sále, nebudeme na ňu odpovedať ani ju čítať. Šiesta otázka je od pána poslanca Martina Čepčeka na pána ministra zdravotníctva Slovenskej republiky Vladimíra Lengvarského a znie: „Ako je možné, že v prípade členov domácnosti zaočkovaných, u ktorých prepukne covid a sú kvôli nemu v lepšom prípade na PN v domácom prostredí, neplatí v prípade ich zaočkovania povinnosť dodržať domácu karanténu?“ Nech sa páči, pán minister, máte päť minút na odpoveď.
Kuriak, Milan, poslanec NR SR (2022-11-30):
Ďakujem. Ja na rozdiel od tých predrečníkov, ktorí nechcú podporiť štátny rozpočet, so slovami ministra financií Igora Matoviča súhlasím. Áno, lekárski odborári vydierajú. (Reakcia z pléna.) Ako? Haló! Môžem? Zvlášť lekárskych odborárov sledujem už niekoľko mesiacov a čím viac mám informácií, o to viac sa utvrdzujem, že naozaj ide o vydieranie týchto lekárskych predákov na úkor chorých a starých ľudí. Je neľudské, že si pri vydieraní za rukojemníkov zobrali pacientov. O čo skutočne lekárskym odborárom ide ma presvedčil samotný pán doktor Visolajský, ktorý, bol som súčasťou toho, keď sa vyjadril, že namiesto financií pre pomoc rodinám s deťmi cez rodinný balíček sme tieto peniaze mali dať lekárom. Toto je naozaj, naozaj je to, je to neľudské a neempatické voči, voči najzraniteľnejším. Mrzí ma to o to viac, že pochádzam z deviatich detí, mám päť detí a pochádzam z regiónu, kde naozaj mnohé rodiny doslova živoria. Ďalším mojím veľkým prekvapením bolo, keď som sa 17. novembra zúčastnil protestu lekárov a videl som na pódiu plamenne rečniť dlhoročného lekárskeho odborára doktora JUDr. Kollára, ktorý, ja si myslím a aj tí, čo to trošku sledovali, tak za vlády SMER-u sa mal veľmi, veľmi dobre a dostal aj nejaké stimuly na svoju podnikateľskú činnosť. Môžem aj konkretizovať, na Orave. Odoprieť... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-09-08):
(Hlasovanie.) Prítomných 139, za 114, proti 1, zdržalo sa 24 poslancov. Národná rada pridelila tento vládny návrh zákona výborom, určila gestorský výbor, ako aj lehoty výborom na jeho prerokovanie v druhom čítaní. Pristúpime k hlasovaniu o vládnom návrhu zákona o ochrane pred povodňami (tlač 788). Pán predseda výboru Juščík, ste spravodajcom, nech sa páči, máte slovo. M. Juščík, poslanec: Ďakujem, vážený pán predsedajúci, prosím vás, dajte hlasovať o zákone, nakoľko nikto nevystúpil v rozprave, o zákone o ochrane proti povodniam, aby sme ho postúpili do druhého čítania.
Vons, Peter, poslanec NR SR (2023-03-23):
Ďakujem, pán predseda. Prosím, pán predseda, aby ste dali hlasovať o tom, že Národná rada sa uzniesla v súlade s § 73 ods. 3 písm. c) zákona o rokovacom poriadku prerokovať predložený návrh zákona v druhom čítaní.
Hlina, Alojz, poslanec NR SR (2024-06-26):
Ďakujem pekne. Ja som sa do tej rozpravy prihlásil, že som bol zvedavý, že čo vlastne minister povie, že či má zmysel reagovať, ale pravdepodobne to ani nevyužijem, tak nebudem zdržiavať. A áno, toto bolo vystúpenie, ktoré znova nič nepovedalo v tom parametri, ktorý namietam, a ten parameter, ktorý namietam, prečo sa to mení v tom, že pri pozemkoch určených na zastavanie sa to zjednodušuje, hej. Nezjednodušuje sa to. Keby ste mi povedali, že chcete tým, ktorí si zasadili stromček na svojej záhradke, a bolo to 80 a chcete, nech je to viac, nech je to 90, 100, lebo však keď si zasadil stromček, tak nech si ho aj vyrúbe a neviem čo. Vôbec toto nemeníte, meníte len to, že ide sa to zastavať a vždycky, jak sa hovorí cui bono, cui prodest, že v čí prospech. Stále sa vyhýbate tomu povedať, že prečo to robíte. Robíte to v prospech tých developerov. Ja neviem, ste tu našli nejakú sumu 25-tisíc. Nebuďte smiešny, pán minister. My hovoríme o miliónoch euro len pri dvoch projektoch oproti Eurovei, v rámci celého Slovenska hovoríme o miliónoch, miliónoch eur. Vy to viete a dobre to viete, len to takto zľahčujete. A máme sa teda z toho, čo bolo povedané, ja ešte, pardon, poznámku, že vypnul som niekde komentáre. Viete, čo vám poviem, že ja to ani neviem, to ma budete musieť naučiť. Vy ste teda taký zručný, zručný v týchto sociálnych sieťach, tak prídem ku vám na školenie, jak sa to robí. Ja neviem, jak sa vypínajú komentáre. A to, že som to tam spomenul, to je fakt. Fakty sú fakty a fakty sú od toho, aby sa hovorili, hej, a to na tom výbore naozaj, naozaj odznelo. A teda neviem, že či sa máme naozaj tešiť tomu, že vlastne vy zo Sliača nasadnete na súkromný, na teda štátny triskáč a idete do Štuttgartu na výlet na futbal, na maďarský futbal s maďarským ministrom a máme asi teda chápať, že to bolo okej, lebo ste bývali aj v spoločnom hoteli. Neviem, toto mi naozaj akože argumentačne silné nepríde.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2017-02-08):
Pán poslanec Budaj.
Hrušovský, Pavol, predseda NR SR (2011-12-14):
Zapnite pána poslanca Janiša.
Szalay, Tomáš, poslanec NR SR (2024-02-16):
Áno, ja len, ďakujem, veľmi stručne. V zásade sme sa zhodli na tom, že je to potrebné urobiť, je to dobrý nápad, aj so spravodajcom, aj s navrhovateľom. Azda by som možno skomentoval tých výpalníkov. Ja si asi nebudem dávať pozor na svoj slovník a budem toto slovo v súvislosti s Lekárskym odborovým združením používať pravidelne, pretože nepovaž... ostatné slová by boli eufemizmami. Pamätám si ten rok 2011 pri prvom štrajku lekárov, kde si vyštrajkovali vyššie mzdy, a tie konkrétne anekdoty, ktoré z tohto obdobia mám, mnou natoľko otriasli, že o niektorých kolegoch medzi lekármi si nemyslím, že sú to kolegovia, sú to naozaj výpalníci.
Hudacký, Ján, poslanec NR SR (2012-05-16):
Ďakujem pekne, pani predsedajúca. No, je zjavné z toho návrhu, že je to účelová záležitosť, určite aby sa vyriešil ten pomer štátu, a teda súkromného investora alebo investorov. V každom prípade chcem povedať, že na jednej strane, že je to neštandardný postup, pretože riešiť tieto veci vstupom do zmeny niektorých ustanovení Obchodného zákonníka je neštandardné. Jednoducho je to v celej Európe v Obchodných zákonníkoch, valné zhromaždenie môže, samozrejme, prijať určité opatrenia, aby jednoducho mohlo zasahovať aj do cenových stratégií, ale bežne je to tak, že buď to realizujú a riešia predstavenstvá, alebo top manažmenty, myslím cenovú stratégiu a cenové ponuky. Čo sa týka nejakých tých vedľajších dopadov, do určitej miery to doformuje tú štandardnú podnikateľskú legislatívu, predovšetkým zneisťuje potom aj tých potenciálnych investorov v oblasti energetiky, keďže hovoríme obyčajne o regulovaných subjektoch, a tu ja vidím trochu problém s týmto všetkým. Nemyslím si, že by sme týmto návrhom, že by sa nejak porušovala ústava, resp. nejaké európske právo. V každom prípade ešte raz opakujem, je to neštandardný spôsob, ako vrátiť do hry štát. Ja si myslím, že na skutočnú reguláciu tu máme nezávislý regulačný úrad. Mňa veľmi trápi, ako sa tu berie pozícia ÚRSO ako štátnej inštitúcie, štátny orgán a musí zabezpečovať v podstate pozíciu alebo rozhodnutia štátu. Nie, je to nezávislý orgán. Takto ho musíme brať a takto je formulovaný aj európskym právom a toto sa tu nejakým spôsobom vytráca a aj tomu vlastne celý ten... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-02-13):
Faktická poznámka, dvaja páni poslanci. Pán poslanec Poliačik.