Fecko, Martin, poslanec NR SR (2018-03-13):
Ďakujem pekne, pani predsedajúca. Kolegyne, kolegovia, dovoľte, aby som za skupinu poslancov podal návrh zákona, ktorým sa mení zákon č. 111/1990 o štátnom podniku. Dávali sme ho ešte v minulom volebnom období spolu s kolegom Jánom Mičovským, ktorý, ako viete, je veľký odborník v oblasti lesov, a bol som veľmi rád, že aj on sa pozrel kritickým okom na to, čo sa robí v jednom z posledných štátnych podnikov, kde je 100 % účasť, ktorými sú Lesy, štátny podnik, Lesy Slovenskej republiky, štátny podnik. A on ako jeden z tých, ktorý doslova bol riaditeľom, resp. bol aj v ďalších výberových konaniach, vidí a vie, aké sú tam Achilove päty, a preto z jeho iniciatívy vlastne vznikla aj táto novela zákona o štátnom podniku a prakticky už dávam teraz tu druhýkrát v tomto pléne, v tejto sieni zákonnosti, Národnej rady Slovenskej republiky. Ako vieme, lesy na Slovensku patria medzi veľmi lukratívny, by som povedal, tovar, ktorý momentálne sa, žiaľ, všetko zvrhlo iba na to, koľko dreva, koľko kubíkov sa vyťaží, a nie na všecko ostatné, čo lesy by mali spĺňať. Lesy predstavujú základný, kameňotvorný prvok Slovenska. Stále však nedostatočne zdôrazňujeme životne dôležité funkcie lesov, a to hlavne ich schopnosť vytvárať zdroje pitnej vody, chrániť pôdu, tlmiť rádioaktivitu, prašnosť a hluk, viazať uhlík, produkovať kyslík. Nenahraditeľná je schopnosť lesa vytvárať ideálne prostredie pre množstvo rastlinných a živočíšnych druhov, ponúkať lesné plodiny, divinu, poskytovať priestor pre relax a psychohygienu obyvateľov. Myslím, že o tomto nemusíme nikoho presviedčať a každý sme dennodenne týmto, s týmito vlastnosťami lesa a schopnosťami konfrontovaný. Lesy sú, samozrejme, ako som už spomínal, aj producentom dreva, no táto funkcia už, myslím si, že sme tak vyspelí, že by nemala byť, keď povieme les, dominantná. Ja som sa tiež pýtal, keď nastúpil pán Nagy za ministra životného prostredia, tak moja prvá otázka bola: „Pán minister, povedzte mi, čo vidíte v strome. Ak tam vidíte kubík dreva, tak budete zlým ministrom životného prostredia.“ A ja som mu povedal, že ja by som bol najradšej, keby ste tam videli v tom strome živý organizmus a iné organizmy, ktoré sú na tento strom viazané, a vtedy môžte byť dobrým ministrom životného prostredia. Takže áno, je to aj o tom strome, je to o tých lesoch, je to o tej rastline. Samozrejme, že je dôležité poznať tieto zložité vzťahy, do ktorých jednotlivé funkcie lesa vstupujú, a pri akýchkoľvek zásahoch ich dôsledne rešpektovať. Stále hovoríme o udržateľnosti. Pýtam sa, aký máme udržateľnosť, akú máme udržateľnosť v našich lesoch Slovenskej republiky. Tvrdím, neudržateľnú, pretože to, že máme ťažbu, je jedna vec. Ťažba je super, áno, dá sa. Máme plánované, teraz plán starostlivosti o les, niekedy lesné hospodárske plány. Na decénium boli plánované, ale, žiaľ, alebo chvalabohu, skôr žiaľ, že žijeme v dobe, kedy veterné smršte, kalamity a iné havárie sú na denno-dennom poriadku, a tým pádom sa aj naše lesy, samozrejme, aj našich lesov sa to dotýka. Mnoho kalamít aj na lesných porastov boli spôsobené v posledných 10-15-20 rokov, kedy vidíme tie nedozierne škody, ktoré sú na týchto lesoch spôsobené. Nie z viny človeka, ale možno aj človeka, lebo sme ich zle založili. Urobili sme monokultúry a nebolo to heterogénne porasty. A tým pádom máme rovnoveké a jednorodé porasty, ktoré, samozrejme, na danú nepriaznivú situáciu, či už poveternostnú, alebo nejakú, napadnutie škodcami, myslím rastlinnými alebo aj živočíšnymi, spôsobujú to, že nám lesy odchádzajú. Samozrejme, že ten etát toho dreva je tam, ťažba je naplánovaná a jeden výrok, ktorý som zažil, keď som bol predsedom výboru pre pôdohospodárstvo a životné prostredie, že keď už sme predsa mali tú kalamitu, a teraz hovorím o roku 2004 a ďalších, viete, padli nám Tatry a toho dreva bolo neskutočne veľa, ktoré bolo treba spracuvávať. Ako sa to spracovávalo, nebudem hodnotiť, pretože to nie som ani príslušný, ale možnože trošku mohlo tam byť aj trošku ústretovejšie to spracovávanie, tak jak to robia ako napríklad v Nemecku, že odkôrni tých 200 metrov dookola, aby ten kôrovec nemohol prelietavať, a tým pádom by to bolo lokalizované na určitej ploche. Ale dobre, stalo sa, čo sa stalo, no a práve vtedy vznikali píly, pretože, samozrejme, to drevo nie všecko išlo na vývoz, treba niečo aj spracovávať. No a vznikli píly aj mieste, ktoré spracovali to drevo. No a keď mi pán minister povedal, že viac-menej teraz my chceme tie píly zrušiť? Veď zrušíme píly, ktoré majú 10 ľudí, 15 ľudí. Áno. My ideme rušiť? No áno. Keď nemáme drevo, tak predsa to bolo na dobu, ktorá bola, treba spracovať to množstvo dreva, tak teraz proste musíme ich zrušiť. Áno, taký je situácia. No nie, on povedal, že musíme zachovať a poďme ťažiť viacej. Tak hovorím, nehnevajte sa, tak toto neberiem a môžte mi tu hovoriť, čo chcete, pretože nejaké krízové situácie sa musia riešiť aj krízovými opatreniami, ktoré sú tam. Ale akonáhle kríza pominie, dostane sa do normálneho stavu a fungujeme ďalej. Takže ja si takto predpokladám, že takto by sme mali pristupovať aj k tomu drevu, ktoré máme. Lesy Slovenskej republiky, štátny podnik, obhospodaruje zhruba 0,9 – 1 mil. ha lesných pozemkov z celkovej výmery poľnohospodárskych, teda lesných pozemkov 2 mil. To znamená, zhruba polovicu má, majú Lesy, štátny podnik, Slovenskej republiky. Je to 100 % štátny podnik, tým pádom ja by som si predpokladal, že tento štátny podnik mal prinášať ten najlepší zisk, a tu by mal štát ukázať, že vieme dať menežmérov, manažérov do štátneho podniku, ktorí budú vedieť spravovať tú našu krajinu v tom lesnom pôdnom fonde. Žiaľ, neraz vidíte, keď poviete niekto: „Lesáci, ajajaj, to sú tí kšeftári!“ Žiaľ, keď vidí dennodenne niekto, aj teraz sme mali zákon o dreve, keď vidí, že dennodenne prechádzajú cez popred jeho okná, toho obyvateľa, kubíky a kubíky dreva, ktoré nevie niekto ani dopočítať, koľko tam toho je, už nehovorím o transparentnosti, nehovorím o bumážkach, ktoré musia mať, skade to bolo, tak mnoho ľudia povedia, že aha, to sú tí kšeftári v tom lese. A myslím si, že štátny podnik mal by ukázať aj tým ostatným vlastníkom lesa, či sú to urbariáty, cirkevné majetky, fyzické osoby alebo iné právnické osoby, ako sa má v tom lese gazdovať. A výsledkom toho nesprávneho gazdovania je aj to, že potom nastupujú, nastupuje vodná a veterná erózia, nastupujú doslova že živelné pohromy na tie obce, ktoré sa nachádzajú v podhorí týchto lesov, a potom nám berú tieto vody celé obce a máme problémy so sanáciou týchto území. Preto my s kolegom Mičovským, ktorý, hovorím, už tu neni v parlamente, ale veľmi si ho vážim, že keď on stál za týmto mikrofónom, tak stále hájil tú udržateľnosť lesov, tak aby to bolo výberkový spôsob hospodárenia, a plnohodnotne sa s tým stotožňujem a chcem veriť, že Lesy Slovenskej republiky v svojom gazdovaní na mnohých hektároch už začínajú ísť na tento spôsob. Holoruby boli už celkom odstránené a, samozrejme, že my sme sa snažili v tomto našom pozmeňujúcom návrhu v tom štátnom podniku dať aj zodpovednosť tým vedúcim funkcionárom, aby sa zodpovedne správali, a v prípade, že to naše, ten náš majetok, lebo to sú naše lesy, veď to je štátny podnik, to nieže, každý máte, neviem, jednu 5,5-milióntinu, každý z nás tu máte v tom strome, ktoré štátne lesy sa vyťažia, lenže kde idú tie peniaze, to už je druhá vec. Je síce pravdou, že Lesy Slovenskej republiky prispievajú čiastkou 5 mil. do rozpočtu. Áno, aj v našom výbore sa to schvaľuje, že niektoré tie financie idú do iných sektorov, kde prakticky nemajú nič spoločné v mnohých prípadoch s poľnohospodárstvom a životným prostredím, a berú sa na iné vykrytie našich dier. Ako so Slovenským pozemkovým fondom, kde tiež je ziskový a tiež idú tie peniaze niekde. A teraz nechcem žiadny rezort urážať, ale je to tak, proste že niektorý rezort kryje druhé rezorty, a potom zisťujeme, že nemáme ani na to, na čo by sme mali tieto, možnože v tom rezorte tie peniaze stroviť, jak sa hovorí. To znamená, že, ako som už povedal, je dôležité poznať tieto jednotlivé vzťahy, do ktorých jednotlivé funkcie lesa vstupujú, a dôsledne ich rešpektovať. Osobitné postavenie medzi týmito subjektmi má teda aj podnik Lesy Slovenskej republiky, ktorý bol založený v roku 1999. Aby ste si uvedomili, že to neni socialistický, ale to je už normálne podnik, ktorý vznikol v roku 1999 a ktorý, samozrejme, že má v správe lesný majetok a iný majetok vo vlastníctve štátu. Pri tejto správe, samozrejme, musím uplatňovať celospoločenský záujem, ktorý musí byť vyjadrený princípmi trvalého udržateľného hospodárenia v lesoch, a musíme sa, by som povedal, že vyhraniť proti skupinovým záujmom určitých ľudí, ktorí sa snažia aj tu, v tomto štátnom podniku vylobovať si svoje podmienky a neraz aj za zištné ciele sú ochotní obetovať skoro všetko. Takže cieľom tohto návrhu zákona, ktorým vlastne novelizujeme zákon 111 o štátnom podniku z roku 1990, je zvýrazniť toto osobitné postavenie štátneho podniku Lesy Slovenskej republiky, a to predovšetkým v týchto oblastiach: a) zakotviť nové princípy správy lesného a iného majetku vo vlastníctve štátu a etických štandardov, ktoré musí tento podnik a jeho predstavitelia a zamestnanci dodržiavať, po druhé alebo po b) zavedením nových vnútorných mechanizmov rozhodovania a kontroly rozhodovania podniku s výrazným posilnením postavenia dozornej rady na úkor zakladateľa a riaditeľa podniku, a to aj s priamym vstupom prezidenta Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky do týchto mechanizmov, c) zakotvením prísnejšej zodpovednosti riaditeľa a členov dozornej rady za škodu, ktorú môžu svojím rozhodovaním spôsobiť, d) vytvorením nových orgánov podniku v podobe etickej rady a spoločenskej rady, do ktorých fungovania sa môžu zapojiť nielen zamestnanci podniku, ale aj široká a najmä, a to zdôrazňujem, nie iba široká, ale najmä odborná verejnosť, lebo tú širokú verejnosť máme aj tu, ktorá chce tu vidieť Slovensko možnože aj bez tých lesov a drancovať, kde sa dá, kde je kubík dreva, tam je aj tá široká verejnosť, takže odbornú verejnosť, ktorá bude sa vedieť k tomu vyjadriť, e) vylúčením alebo obmedzením nakladania s lesným majetkom vo vlastníctve štátu, a to najmä pokiaľ ide o prevod a nájom takéhoto majetku, ako aj o nakladanie s ostatným majetkom štátu s dôrazom na ochranu lesníckych pamiatok a významných lesníckych miest a s cieľom zlepšiť hospodárenie štátneho podniku. Tu by som chcel zdôrazniť hlavne ten prevod a nájom takéhoto majetku, pretože viete, ako s lesmi sa spája, samozrejme, aj poľovníctvo a iné relaxy, ktoré sú v týmto lesných pozemkoch, a tam, to hovorím, to je jeden ďalší taký klondike pre niektorých ľudí, ktoré si aj z toho, z tohto poľovníctva, z tohto hobby robia tiež dosť veľké, by som povedal, že nejaké, neviem ani, ako to nazvať. Ale každopádne je potrebné tam vniesť časť, ako by som povedal, toho zdravého gazdovského lesníckeho rozumu, aby to nebolo na rozhodnutí iba nejakých tých najvyšších, ale aby aj tá dozorná rada a správna rada, ktorú bude voliť a navrhovať prezident Slovenskej republiky, tak to navrhujeme v tejto našej novele, aby sa tam dostali ľudia, ktorí sú nezaťažení, ale hlavne, že by to boli odborníci. Predkladaný návrh zákona bude mať pozitívny vplyv na hospodárenie štátneho podniku Lesy Slovenskej republiky a tým najmä na zvýšenie úrovne zachovávania a zveľaďovania lesného bohatstva štátu, ako aj na štátny rozpočet a rozpočet verejnej správy. Návrh zákona nemá vplyv na podnikateľskú sféru, nevyvoláva sociálne vplyvy ani vplyvy na informatizáciu spoločnosti. Jeho jednoznačným dôsledkom je aj pozitívny vplyv na životné prostredie. Jeho nezanedbateľnou súčasťou je zvýšená ochrana majetku štátu s osobitným dôrazom na kultúrne a prírodné hodnoty. Tie prírodné hodnoty, chcel by som ukázať hlavne naše pralesy, ktoré máme na východnom Slovensku, ktoré sú zapísané v UNESCO, a máme s nimi problémy v súčasnosti, kde zisťujeme, že nie sme v stave ich ochrániť tak, ako si to Európska únia predstavuje, a prichádzajú infringementy a zdvihnutý prst z Európskej únie, že pozor, pozor, Slovensko, lebo budete platiť pokuty, ak nebudete vedieť chrániť vaše pralesy, ktoré sú v rámci UNESCA evidované. A to je ďalší biľag, ktorý, žiaľ, nevieme zvládnuť. Áno, naši ľudia, ktorí sú aj v štátnom podniku, nevedia zvládnuť tieto veci, ktoré by mali byť, by som povedal, alfa a omegou, lebo na čo chceme prilákať turistov do Slovenskej republiky. Tým, že tu postavíme mrakodrap, ktorý bude mať 150 poschodí? No, nie, lebo tých majú v Japonsku, v Tokiu a neviem kde všade možno inde kvantum. Ale to, že ho vezmeme do pralesa slovenského, bukových vrchov, tak to ho teda prilákame, toho Japonca aj toho nejakého Kórejcu, alebo nejakého Kanaďana. Takže to by som bral, že to je ten osobitný dôraz na prírodné hodnoty. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie. Vážené kolegyne a kolegovia, chcel by som vás poprosiť o podporu tohto, tejto novely zákona, pretože je to o tej udržateľnosti lesných pozemkov a lesných porastov pre naše deti, aby sme nežili na úrok našich ďalších generácií. Ďakujem pekne.