V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-06-30):
Pán poslanec Blajsko. A. Blajsko, poslanec: Vážený pán predsedajúci, pani kolegyne, kolegovia, vážený pán minister, vláda Slovenskej republiky predložila na rokovanie Národnej rady návrh štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2004 a návrh obsahuje toto: súhrnné výsledky hospodárenia verejného rozpočtu, výsledky hospodárenia s prostriedkami štátneho rozpočtu a výsledky rozpočtového hospodárenia ostatných zložiek verejného rozpočtu. Národná rada Slovenskej republiky v zmysle zákona o rozpočtových pravidlách schvaľuje návrh štátneho záverečného účtu, rozhoduje o spôsobe úhrady schodku štátneho rozpočtu. Po druhé. V súvislosti s návrhom štátneho záverečného účtu sa súhrnne charakterizuje ekonomický vývoj, ako aj rast HDP, priemerná miera inflácie, počet pracujúcich, teda podľa výberového zisťovania pracovných síl, ktorý dosiahol v minulom období 2 170,4-tisíc osôb s medziročným rastom o 0,3 %. Počet nezamestnaných podľa výberového zisťovania pracovných síl bolo 480,7-tisíc s medziročným rastom o 4,7 %. Počet disponibilných nezamestnaných podľa Úradu práce, sociálnych vecí a rodiny bol 373,5-tisíc s medziročným poklesom o 7,4 %. Miera nezamestnanosti podľa výberového zisťovania pracovných síl bola 18,1 % s rastom o 0,7-percentuálneho bodu oproti roku 2003. Miera evidovanej nezamestnanosti podľa úradu práce však bola vykázaná v hodnote 14,3 % s poklesom oproti 2003 o 0,9-percentuálneho bodu. Priemerná nominálna mesačná mzda dosiahla 15 825 korún s medziročným rastom o 10,2 %, rast reálnych miezd bol 2,5 %, v roku 2003 z hľadiska jeho poklesu o 2 %. Po tretie. Rozpočtové hospodárenie v roku 2004 bolo ovplyvnené predovšetkým vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie, reformou v oblasti verejných financií, v rámci ktorej sa výrazne zmenila najmä kapitola Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky presunom kompenzácií zo štátu na územnú samosprávu, trvaním na rozpočtových obmedzeniach bez vytvárania dlhov, uplatňovanie programového rozpočtovania a podobne. Po štvrté. V návrhu štátneho záverečného účtu sa konštatuje, že z hľadiska dodržiavania základných rozpočtových vzťahov vývoj rozpočtového hospodárenia si nevyžadoval v priebehu roka zásadné vstupy zamerané na neprekročenie rozpočtovaného schodku štátneho rozpočtu. Počas roka Ministerstvo financií Slovenskej republiky realizovalo však viaceré opatrenia zamerané na finančné krytie niektorých výdavkových titulov, s ktorými sa pri príprave štátneho rozpočtu na rok 2004 vôbec nepočítalo. Ide o výstavbu automobilky Kia-Hyundai vo výške 1 037 mil. Sk. Ďalej oddlženie zdravotníctva prostredníctvom spoločnosti Veriteľ, a. s., vo výške 2 201 mil. Sk. Úhrada úrokov a istín úveru na trvalo obracajúce sa zárobky pre Slovenskú konsolidačnú, a. s., vo výške 7 911,8 mil. Sk. Vo vzťahu k uvedeným výdavkom sa konštatuje, že zdroje na ich krytie sa získali prostredníctvom výdavkom kapitoly Všeobecnej pokladničnej správy, Štátneho dlhu a Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, ako aj zvýšením výdavkov z titulu vyšších príjmov, najmä daňových. V tejto súvislosti treba dať do pozornosti, že vzhľadom na rozsah zníženia výdavkov kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky v rozpočte na rok 2004 celkom o 4 863,9 mil. Sk, dotýkajúce sa predovšetkým sociálnych dávok, významným zdrojom krytia výdavkov neuvažovaných v štátnom rozpočte sa takto stali úspory v sociálnom systéme, predovšetkým dávky v hmotnej núdzi. Zníženie výdavkov kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky umožnilo pokryť takmer 40 % výdavkov, s ktorými sa pri príprave štátneho rozpočtu vôbec neuvažovalo. Po piate. Celkové príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 242,44 mld. Sk, čo je 98,8 % upravovaného rozpočtu výdavkov, príjmov 3,02 mld. Sk. Oproti schválenému rozpočtu boli príjmy vyššie o 10,49 mld., v percentách je to 4,5 %. V porovnaní s rokom 2003 celkové príjmy vzrástli o 9,37 mld. Sk, čiže o 4 %. Celkové výdavky štátneho rozpočtu sa čerpali v sume 312,73 mld. na 76,7 % upravovaného rozpočtu. Úspora bola 10,81 mld. Sk. V porovnaní so schváleným rozpočtom boli skutočné výdavky vyššie o 2,28 mld., čiže o 0,7 %. Oproti roku 2003 vzrástli celkové výdavky o 23,69 mld. Sk, v percentách o 9,8 %. Skutočný schodok dosiahol 70,29 mld. Sk, oproti upravovanému rozpočtu je nižší o 7,79 mld., čiže o 10 %, a oproti schválenému rozpočtu nižší o 8,21 mld., čiže o 10,5 %. V porovnaní s rokom 2003 je schodok vyšší o 14,31 mld. Sk, čiže o 25,6 %. Po šieste. Z hľadiska štruktúry príjmov štátneho rozpočtu zameriame sa hlavne na daňové príjmy dotknuté realizáciou daňovej reformy. Daňové príjmy dosiahli 209,46 mld. Sk, oproti upravovanému rozpočtu boli vyššie o 6,07 mld., čiže o 3 % oproti schválenému rozpočtu, a vyššie o 14,22 mld., čiže o 7,3 %. V porovnaní s rokom 2003 daňové príjmy vzrástli o 9,31 mld. Sk, čiže o 4,7 %. Daň z príjmov fyzických osôb dosiahla 25,25 mld. oproti upravovanému rozpočtu. V porovnaní s rokom 2003 ide o pokles o 6,64 mld., čo možno považovať vcelku za vplyv daňovej reformy. Mám na mysli jednotnú daň 19 %, uplatnením daňového bonusu na deti, zvýšenie nezdaniteľného minima a podobne. Poznamenávame, že prekročenie rozpočtového daňového príjmu bolo v plnom rozsah zabezpečené daňou z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti. Príjmy z DPH dosiahli 99,58 mld. Sk, oproti rozpočtu viac o 1,88 mld., v porovnaní s rokom 2003 sú tieto príjmy vyššie o 15,78 mld. Sk. Spotrebné dane dosiahli sumu 43,4 mld., oproti rozpočtu viac o 2,5 mld. a rast v porovnaní s rokom 2003 bol zaznamenaný o 14,1 %. Daňovú reformu hodnotí vláda Slovenskej republiky ako úspešnú. Daňová reforma charakterizovaná rovnou daňou 19 % znamená výrazný presun daňového bremena z priamych daní na nepriame dane. Mám na mysli DPH a spotrebné dane. Pokiaľ sa súhrnne porovnáva zníženie dane z príjmov fyzických osôb oproti roku 2003 o 6,64 mld. Sk so zvýšením príjmov z DPH a spotrebných daní oproti roku 2003 o 21,13 mld., možno povedať, že zavedenie práve 19-percentnej dane z príjmov vrátane aj bonusov z hľadiska zníženia daňových príjmov je nielen plne kompenzovaná zvýšením výnosov nepriamych daní, ale zvýšenie výnosu nepriamych daní v rámci daňovej reformy značne prevyšuje zníženie výnosu dane z príjmov fyzických osôb. Až takmer o 14,5 mld. Sk. Nespochybňuje sa daňová reforma, ale sa nastoľuje otázka, vážené kolegyne, kolegovia, či bolo potrebné takéto zvýšenie daňového zaťaženia občanov vrátane dôchodcov v oblasti nepriamych daní, mám na mysli DPH. Po siedme. Príjmy z rozpočtu Európskej únie v rámci zahraničných transferov v skutočnosti boli čerpané vo výške 4,52 mld. korún, čo je z rozpočtu 14,22 mld. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)