P. Farkas, poslanec: (2002-06-25):
Predseda Národnej rady Slovenskej republiky svojím uznesením č. 1653 z 24. apríla 2002 pridelil uvedený návrh ročnej správy o výsledku hospodárenia Exportno-importnej banky vrátane ročnej účtovnej závierky za rok 2001 na prerokovanie výboru pre financie, rozpočet a menu. Súčasne určil tento výbor ako gestorský výbor, ktorý pripraví správu o výsledku prerokovania uvedeného návrhu vo výbore. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu uznesením č. 1029 z 12. júna 2002 súhlasil s uvedeným návrhom ročnej správy a odporučil Národnej rade Slovenskej republiky tento návrh ročnej správy schváliť. Taktiež výbor schválil svojím uznesením 1051 z 13. júna 2002 správu výboru a určil mňa za spravodajcu a poveril ma predniesť túto spoločnú správu a navrhnúť spôsob hlasovania podľa príslušných ustanovení nášho rokovacieho poriadku. Pán predsedajúci, žiadam vás, aby ste otvorili rozpravu. I. Presperín, podpredseda NR SR: Otváram rozpravu o tomto bode programu. Písomne nebol nikto prihlásený, pýtam sa, kto sa hlási ústne. Nikto, vyhlasujem rozpravu o tomto bode za skončenú. Prerušujem rokovanie o tomto bode. Nasledujúcim bodom programu je správa o menovom vývoji v Slovenskej republike za rok 2001. Správu ste dostali ako tlač 1532, spoločnú správu výborov máte ako tlač 1532a, ktorej súčasťou je aj návrh uznesenia Národnej rady. Prosím guvernéra Národnej banky Slovenska pána Mariána Juska, aby správu uviedol. M. Jusko, guvernér Národnej banky Slovenska: Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som v stručnosti zhrnul hlavné charakteristiky ekonomického a menového vývoja v minulom roku, ktoré sú obsahom správy o menovom vývoji v Slovenskej republike za rok 2001, predkladanej na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky v súlade so zákonom o Národnej banke Slovenska. Základnými črtami ekonomického a menového vývoja v roku 2001 bol pokračujúci dezinflačný proces, zrýchlenie ekonomického rastu v dôsledku dynamizácie domáceho dopytu, najmä investičného a výraznejšie zvýšenie deficitu bežného účtu platobnej bilancie. Medziročná miera celkovej inflácie sa v roku 2001 znížila v porovnaní s predchádzajúcim rokom o 1,9 % bodu na 6,5 %, pričom na spomalení cenového rastu sa podieľali všetky základné sektory spotrebného koša. Jadrová inflácia poklesla zo 4,6 % v roku 2000 na 3, 2 % v roku 2001. Súčasne bol vývoj celkovej inflácie ovplyvnený aj nižším rozsahom administratívnych zásahov do cenového vývoja. Zrýchlenie dynamiky ekonomického rastu z 2,2 % v roku 2000 na 3,3 % v roku 2001 bolo ovplyvnené oživením domáceho dopytu, predovšetkým investičného. Postupne sa však zvyšoval aj spotrebný dopyt domácností a verejnej správy. Fiskálny deficit síce dosiahol rozpočtovanú úroveň 3, 9 % z hrubého domáceho produktu, v porovnaní s predchádzajúcim rokom sa však zvýšil o 1,9 percentuálneho bodu. Súčasne príjmy, ktoré prevyšovali rozpočtovanú úroveň, neboli použité na zníženie tohto deficitu. Oživenie domáceho dopytu sa premietlo do zvýšenia dovozov. K tomuto vývoju prispela aj nevyhovujúca štruktúra ponukovej stránky slovenskej ekonomiky, ktorá nebola schopná uspokojovať domáci dopyt. Súčasne sa spomalenie hospodárskeho rastu našich obchodných partnerov odzrkadlilo v pribrzdení exportnej dynamiky a zvýšení západného príspevku čistého exportu k hospodárskemu rastu. Deficit obchodnej bilancie sa v roku 2001 zvýšil na 10,8 % z hrubého domáceho produktu v porovnaní so 4,8 % v roku 2000. Práve vývoj zahraničnoobchodných vzťahov bol príčinou nárastu schodku bežného účtu platobnej bilancie na 8,8 % na HDP v porovnaní s 3,7 % v predchádzajúcom roku. Oživenie investičného dopytu bolo výrazným stimulom rastu dovozu strojov a zariadení, čo bolo podporené prílevom priamych zahraničných investícií, rastom ziskovosti podnikovej sféry, poklesom úrokových sadzieb a útlmom investičnej aktivity v rokoch 1999 a 2000. Na druhej strane však došlo aj k zrýchleniu rastu spotrebných dovozov, čo bolo sprevádzané zvýšením reálnym miezd a deficitnosti verejných financií. Aj napriek nepriaznivému vývoju deficitu bežného účtu platobnej bilancie nevznikali v roku 2001 výraznejšie tlaky na úroveň výmenného kurzu slovenskej koruny. Svedčí o tom aj skutočnosť, že Národná banka Slovenska intervenovala na devízovom trhu len v januári s cieľom eliminácie prechodných výkyvov výmenného kurzu v krátkom časovom úseku. Výkon menovej politiky sa realizoval v prostredí, ktoré bolo charakterizované pokračujúcim dezinflačným procesom, relatívne stabilným vývojom výmenného kurzu, zrýchlením ekonomického rastu, ale aj zvýšením schodku bežného účtu platobnej bilancie a deficitnosti verejných financií. Vzhľadom na priaznivý vývoj spotrebiteľských cien v prvých dvoch mesiacoch roka ako aj predikcie, indikujúcej ďalšie spomaľovanie medziročnej dynamiky inflácie, pristúpila dňa 26. marca 2001 Národná banka Slovenska k zníženiu svojich kľúčových úrokových sadzieb o 0,25 percentuálneho bodu. Limitná úroková sadzba pre štandardný dvojtýždňový repotender tak predstavovala 7,75 %, jednodňová refinančná sadzba 9 % a jednodňová sterilizačná sadzba 6 %. Aj napriek priaznivému cenovému vývoju, predovšetkým v prvom polroku 2001, nepristúpila NBS k ďalšiemu zníženiu svojich úrokových sadzieb predovšetkým v dôsledku prehlbujúceho sa schodku bežného účtu platobnej bilancie. Prispôsobovanie sa európskym štandardom sa realizovalo aj v oblasti menovo-politického inštrumentária NBS. Začiatkom januára bola znížená sadzba povinných minimálnych rezerv zo 6 % na 5 % a predĺžená perióda ich vyhodnocovania zo 14 dní na 1 mesiac. V tejto súvislosti je potrebné spomenúť aj zmeny uskutočnené začiatkom roku 2002, keď boli okrem ďalšieho zníženia sadzby povinných minimálnych rezerv na 4 % súčasne zrušené zmenkové obchody, lombardný úver a lombardná sadzba a diskontná sadzba bola predefinovaná ako ekvivalent limitnej sadzby pre štandardný dvojtýždňový repotender. V ďalších rokoch je potrebné v oblasti prispôsobovania sa menovo-politických nástrojov NBS nástrojom Európskej centrálnej banky očakávať pokračovanie poklesu sadzby povinných minimálnych rezerv až na úroveň platu v eurozóne a prispôsobenie základne ich výpočtu. Súčasne bude potrebné zrušiť diskontnú sadzbu a v tomto zmysle opraviť legislatívu Slovenskej republiky. V tomto kontexte Národná banka Slovenska odporúča v budúcnosti nepoužívať inštitút diskontnej sadzby v obchodných zmluvách a v podobných dokumentoch. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, menový vývoj v roku 2001 nebol bezproblémový, ale celkove je ho možné hodnotiť ako priaznivý. Na základe predloženého materiálu a môjho stručného úvodného slova si vás dovolím požiadať, aby Národná rada Slovenskej republiky zobrala správu o menovom vývoji v Slovenskej republike v roku 2001 na vedomie. Ďakujem za vašu pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem. Prosím pána poslanca Farkasa, aby podal správu o výsledku prerokovania materiálu vo výbore Národnej rady.