R. Bauer, poslanec: (2007-01-30):
V roku 1950 sa na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave otvorilo štúdium v odbore archívnictvo a pomocné vedy historické. Zriadenie tohto štúdia bolo reakciou na potrebu obsadiť miesta v archívoch na Slovensku erudovanými a špecializovanými odborníkmi archivármi, ktorí by dokázali zabezpečiť plnenie hlavných úloh v odbore archívnictva, chrániť, spracúvať a sprístupňovať archívne súbory a dokumenty uložené v archívoch. Týmto úlohám sa prispôsobil aj študijný program odboru. V súčasnosti sa absolventi odboru počas svojho štúdia detailne oboznamujú s problematikou archívnictva v teoretickej i aplikovanej rovine, významom pomocných vied historických, súbor vedeckých disciplín umožňujúcich analýzu, interpretáciu archívnych prameňov a dejinami správy. Porozumenie informácií v prameňoch by bolo nemožné bez znalosti jazyka prameňov – latinčiny, nemčiny a maďarčiny, a tak v spisovnej, ako aj v ich stredovekej podobe. Študenti sa oboznamujú aj so starou slovenčinou a češtinou. Počas štúdia absolvujú študenti odboru aj kurzy z národných a svetových dejín a špeciálne kurzy zamerané na ochranu dokumentov, využívanie informatiky v archívnictve, správu archívov a registratúr a archívny manažment. Absolventi archívneho štúdia na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského prispeli k rozvoju slovenského archívnictva a sú aj zárukou ďalšieho jeho napredovania. Zriadenie vysokoškolského štúdia archívnictva v roku 1950 bolo výsledkom dlhodobého úsilia o oživenie a skvalitnenie práce v archívoch. V roku 1919 vznikla v Prahe Štátna archívna škola, ktorá sa usilovala pripraviť odborníkov pre prácu v archívoch. Trojročnú školu absolvovali popri svojom štúdiu univerzitní poslucháči histórie, prípadne iných humanitných odborov. Už vtedy bolo zrejmé, že štúdium humanitného zamerania, ktoré nie je špecializované na archívnu problematiku, nemôže saturovať skutočné potreby a požiadavky archívnictva. Návrh úpravy textu v tomto bode 3 je teda z tohto pohľadu určitým návratom späť, a to viac ako o polstoročie. V súčasnosti dosahuje odborná výchova archivárov na filozofickej fakulte úroveň a úroveň našich absolventov európske parametre. Obsadzovanie miest archivárov absolventmi špecializovaného archívneho štúdia je bežnou praxou v mnohých európskych krajinách, napr. vo Francúzsku, Poľsku, Maďarsku či v Českej republike. Na katedre archívnictva sa pripravuje aj projekt bakalárskeho štúdia z práva registratúry, ktorý už má aj podporu rektora. V predchádzajúcich rokoch sa počet študentov odboru zvýšil a v súčasnosti zabezpečujú výchovu archivárov na Slovensku dokonca dve vysokoškolské pracoviská, okrem Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave aj Filozofická fakulta Prešovskej univerzity. Problémy s obsadzovaním miest v štátnych archívoch teda nie sú z nedostatku záujemcov zo strany absolventov tohto špecializovaného štúdia, ale pravdepodobne aj v nepružnosti, zdĺhavosti konkurzného konania a pravdepodobne aj v motivácii, v odmeňovaní v týchto funkciách. Preto zdôvodňovanie týchto navrhovaných zmien nie je dostatočne obhájiteľným argumentom a už teda v tomto prvom čítaní dávam takisto predkladateľovi na zváženie, či naozaj toto zmiernenie podmienok na požiadavky na kvalifikáciu týchto vysokoškolsky vzdelaných osôb nespôsobí zníženie kvality a naozaj nebude krokom späť v histórii archívnictva na Slovensku. Ďakujem za pozornosť.