Petrík, Simona, poslankyňa NR SR (2018-12-07):
Ďakujem pekne. Dobrý deň, kolegyne, kolegovia, pán predsedajúci, ja by som rada v rozprave predniesla pozmeňujúci návrh k tomuto návrhu zákona, ktorý predkladáme spolu s kolegami Mirom Beblavým a Jozefom Mihálom. Takže dovoľte mi podľa nového rokovacieho poriadku ho najskôr odôvodniť a potom, potom ho samotný prečítam. Otvorenie Slovenska pre agentúrnych pracovníkov z tretích krajín by malo nepriaznivé účinky na rast miezd slovenských zamestnancov. Strana SPOLU je za zjednodušovanie podnikateľského prostredia, avšak nie na úkor slovenských zamestnancov, tak ako sa už o tom dnes niekoľko minút aj bavíme. Preto s kolegami Mihálom a Beblavým predkladáme v druhom čítaní pozmeňujúci návrh k zákonu o službách zamestnanosti, ktorý bude vyžadovať, aby pracovník z tretej krajiny od zamestnávateľa dostával aspoň 100 % priemernej mzdy v danom odvetví podľa minuloročného štatistického zisťovania. Vláda si do zákona dala možnosť udeľovať tzv. národné víza, na základe ktorých môžu firmy zamestnať lacnejších cudzincov bez akýchkoľvek vybavovačiek na úrade práce. My nespochybňujeme potrebu väčšieho počtu zamestnancov na západnom Slovensku, ale považujeme túto novelu z istého uhla pohľadu za premrhanú príležitosť, pokiaľ ide o rast miezd. Namiesto toho, aby vláda využila priaznivú situáciu na trhu práce a tlačila na rast miezd, radšej úplne zjednodušuje proces zamestnávania cudzincov na Slovensku a ohrozuje tak súčasný krehký rast miezd. Pracovníci z tretích krajín sú u nás ochotní pracovať za oveľa nižšie mzdy. Slovensku teda hrozí sociálny dumping, ktorý spomenul aj pán minister, ale my to vidíme troch inak. Slovensko potrebuje pracovnú silu, ale nie takú, ktorá bude konkurovať našim zamestnancom a tlačiť mzdy nadol. Pracovníkmi z tretích krajín by mali byť obsadzované len tie pozície, ktoré je ťažké obsadiť našimi pracovníkmi. Navrhujeme, aby podmienkou na udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania bola pracovná zmluva dohodnutá s mesačnou mzdou najmenej vo výške priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky v príslušnom odvetví zistenej za predchádzajúci rok. Tým by sa zabránilo mzdovému dumpingu. Firmy by si rozmysleli, či takéhoto zamestnanca skutočne potrebujú. Agentúrne zamestnávanie je nevýhodné pre zamestnancov na Slovensku a aj pre zamestnaných cudzincov, to, myslím, všetci vieme. V posledných dňoch sa objavila správa o podvodoch agentúry dočasného zamestnávania, ktorá nevyplatila stovkám trnavských zamestnancov zo Srbska mzdy. Tí sú ponechaní bez príjmu a svoju bezvýchodiskovú situáciu riešia krádežmi (pozn. red.: správne „krádežami“) potravín. Práca cez agentúru je výhodná najmä pre majiteľov agentúr dočasného zamestnávania, ale určite nie pre slovenských zamestnancov a pracovníkov z tretích krajín. Preto strana SPOLU bojuje za zjednodušenie podnikateľského prostredia, ale, ako som hovorila, nie na úkor slovenských zamestnancov. V súlade s touto stratégiou sa navrhuje a s cieľom znížiť administratívnu záťaž žiadateľov o udelenie prechodného pobytu alebo na účel udelenia povolenia na zamestnanie, to znamená, získavanie overeného dokladu o vzdelaní je vo viacerých prípadoch zdĺhavé, to vieme, navrhujeme, aby rozhodnutie o uznaní dokladu o vzdelaní podľa osobitného predpisu alebo úradne overený doklad o požadovanom vzdelávaní žiadateľ predkladal len v prípade, ak ide o regulované povolanie, v súčasnosti ich je cca 220, ako napr. zdravotnícke, právnické alebo pedagogické povolania. Toľko k odôvodneniu a teraz by som teda prečítala samotný, samotný pozmeňujúci návrh. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, sa mení a dopĺňa takto: V čl. IV bod 9 znie: 9. § 32 ods. 5 písmeno b) znie: „b) ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 23 ods. 1, 1. pracovnou zmluvou, ak na základe tejto pracovnej zmluvy je mesačná mzda dohodnutá vo výške najmenej priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky v príslušnom odvetví, zverejnenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa podáva žiadosť o udelenie prechodného pobytu, alebo písomným prísľubom zamestnávateľa na prijatie štátneho príslušníka tretej krajiny do zamestnania, ktorý obsahuje záväzok zamestnávateľa dohodnúť mesačnú mzdu vo výške najmenej priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky v príslušnom odvetví, zverejnenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa podáva žiadosť o udelenie prechodného pobytu, na určenie priemernej mesačnej mzdy sa primerane použije § 38 ods. 7, 2. rozhodnutím o uznaní dokladu o vzdelaní štátneho príslušníka tretej krajiny podľa osobitného predpisu alebo dokladom o požadovanom vzdelaní, ak ide o regulované povolanie, okrem základného vzdelania,“. Ďakujem, skončila som.