B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-11-06):
Takže ďalší v rozprave vystúpi pán poslanec Krajči. Nech sa páči, máte slovo. G. Krajči, poslanec: Vážený pán predseda Národnej rady, páni ministri, kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som v krátkosti vystúpil k návrhu na skrátené legislatívne konanie  k zákonom, ktoré boli čítané a ktoré sa týkajú pracovníkov, ktorí sú v silových zložkách, myslím tým konkrétne Policajného zboru, Zboru väzenskej a justičnej stráže, Slovenskej informačnej služby a Železničnej polície. Chcem povedať, že  dopad na tieto skupiny bude dosť značný a práve preto by som vás chcel oboznámiť s tým, čo to prinesie do praxe. Ale aby sme sa držali merita veci, keďže sa dnes rokuje o tom, či skrátené, alebo nie skrátené konanie, samozrejme, pripájam sa ku svojim kolegom, ktorí vystupovali  na začiatku tejto schôdze, ktorí upozornili  na to, že táto metóda návrhu na skrátené legislatívne konanie sa stala pracovnou metódou predchádzajúcej vlády a vidím, že aj nová vláda  si ju značne osvojuje. Táto novela, ktorá sa týka valorizácie platov príslušníkov Policajného zboru, SIS, Zboru väzenskej a justičnej stráže a Železničnej polície, je novela, ktorá je do značnej  miery  nesociálna a diskriminačná voči týmto skupinám. Ide proti všeobecnému a spoločenskému blahu a finančné prostriedky štát usporí na úkor ľudských zdrojov. Avšak aj návrh na skrátené legislatívne konanie je v rozpore so zákonom o rokovacom poriadku. Ten jasne definuje okolnosti využitia inštitútu skráteného legislatívneho konania. Zákon vláde vymedzuje jasné podmienky, za akých má možnosť tento inštitút využiť. Ide o situácie, ktoré môžu ohroziť bezpečnosť štátu, to znamená výnimočné situácie alebo iné vážne situácie. Preto ide v aplikácii tohto inštitútu pri prijímaní spomínanej novely nad rámec zákona o rokovacom poriadku. Predchádzajúca vláda už v minulom období zneužívala inštitút skráteného legislatívneho konania na svoje politické účely. Znásilňovala rokovací poriadok a vytvorila tým nebezpečný precedens, v ktorom pokračuje aj dnes už v novom zložení. Skrátené legislatívne konanie nevyužívala len za výnimočných okolností, ale, naopak, vtedy, keď sa to hodilo. Ako ukážku zneužívania tohto inštitútu  Dzurindovou garnitúrou použijem štatistiku. V uplynulom volebnom období Národná rada Slovenskej republiky prijala až 104 zákonov v skrátenom legislatívnom konaní. Z celkového počtu schválených 532 zákonov to predstavuje až 20 percent. Je smutné, že nová vláda svojich úvodných vyše 20 právnych úprav predkladá práve v skrátenom legislatívnom konaní. Základná otázka znie, prečo vláda predložila spomínaný balík zákonov v skrátenom legislatívnom konaní. Návrhy úzko súvisia s pripravovaným rozpočtom na rok 2003. Dzurindova garnitúra pred ostatnými voľbami v roku 2002 schvaľovala populistické, prosociálne zákony, aby na chvíľu zaslepila oči občanov o jej protiľudskej politike. To sa im napokon aj vydarilo a voľby dopadli tak, ako dopadli. Dzurindova vláda však ani vo sne nepredpokladala, že bude opäť zostavovať vládnu koalíciu. Spomínané populistické zákony mali neskôr pôsobiť ako ekonomické nášľapné míny pre novú politickú garnitúru. V tom sa prepočítali a negatívnosť spomínaných zmien sa začína prejavovať. Pri zostavovaní rozpočtu na budúci rok začali ekonomické míny vybuchovať, preto je ich potrebné likvidovať. Deficit sa prehlboval a vláda nemôže získať peniaze. Preto ide svoje vlastné rozhodnutia a svoje vlastné zákony meniť. Chcem povedať len jedno, pokiaľ sa naozaj chce šetriť, a sú tu isté skupiny štátnych pracovníkov, ktorí sú zhruba na jednej úrovni, napríklad sú to orgány činné v trestnom konaní, tak by sa mal jednoznačne používať aj jednotný meter, pretože v opačnom prípade ide o diskrimináciu istých skupín pracovníkov v štátnej správe. Preto chcem povedať, že napríklad u policajtov sa týmto zákonom, ktorý je v skrátenom legislatívnom konaní, hovorí o takzvanej nulovej valorizácii, to znamená, v roku 2003 nebudú mať valorizované platy. Vyníma sa to zo zákona č. 73 a dáva sa táto možnosť ustanoviť to v zákone o štátnom rozpočte. Podobný postup však nie je pri platových podmienkach sudcov a prokurátorov, ktorým tieto valorizačné príspevky ostávajú v ich zákonoch, v ich právnych normách, a teda neodoberá sa  možnosť valorizácie v priebehu budúceho roku. Tým, samozrejme, dochádza k diskriminácii jednej skupiny štátnych zamestnancov, v tomto prípade príslušníkov Policajného zboru, Zboru väzenskej a justičnej stráže, Slovenskej informačnej služby a Železničnej polície. Preto by som chcel poprosiť, po prvé, aby sme nepostupovali v zmysle navrhovaného zákona na skrátené konanie, ale aby sme to zastavili. Ďakujem.