A. Bobrík, poslanec: (2007-11-30):
Hovoril tu o nejakej informatizačnej loby, samozrejme, ešte o betónovej loby a o iných lobistických skupinách, ktoré by mali vlastne cez štátny rozpočet ovládať pravdepodobne našu spoločnosť. Ale ja si myslím, že prostriedky, ktoré sa vynaložili v uplynulých rokoch, asi pravdepodobne neboli využité efektívne, pretože tá úbohosť a stav, v akom sa nachádza naša informatizácia a informačná spoločnosť Slovenska, v takom stave za to, čo sa investovalo za posledných osem rokov približne 50 mld. Sk, neboli efektívne vynaložené. A teraz, pokiaľ chceme vynaložiť nejakých 2,3 mld. korún, ktoré má ministerstvo financií, to je teda len cez ministerstvo financií. Samozrejme, každé ministerstvo vo svojej rozpočtovej kapitole má určitú sumu, nechcem to tu zratúvať, ale keď si prejdeme návrh výdavkov podľa jednotlivých rozpočtových kapitol, v každom ministerstve sú prostriedky vynaložené a tie sú vynaložené presne na to, aby sme postavenie Slovenska v Európe, čo sa týka inovácie rozvoja vysoko efektívnej vedomostnej ekonomiky, v súčasnosti sme zaradení medzi jedných z najslabších členov Európskej únie. Jednou z príčin je stav nedostatku technologickej infraštruktúry digitalizovaného obsahu a nedostatok zručnosti informačno-komunikačných technológií, najmä na úrovni verejnej správy. A práve tu hovoríme o rozpočte verejnej správy. Slovensko sa v poznávacej štúdii Európskej komisie v roku 2006 v prieskumoch on line sofistikovanej a plnej on line dostupnosti služieb umiestnilo na konci tabuľky členských štátov Európskej únie. To je predsa donebavolajúca a alarmujúc správa, ktorú je potrebné v štátnom rozpočte jednoducho intenzívne riešiť. Jednou z príčin zaostávania Slovenska v informatizácii je nedostatočná infraštruktúra, ktorá bráni rozvoju elektronických služieb v štátnom, ale aj v privátnom sektore. Slovensko so svojou úrovňou penetrácie širokoplazmového pripojenia stále zaostáva za európskym štandardom a do istej miery tým aj brzdí možnosť aplikovania e-služieb, e-govermentu, či aj e-biznisu. Úroveň e-govermentu  na Slovensku je v porovnaní so všetkými technologickými vyspelými členskými krajinami Európskej únie veľmi nízka. Ponúkané služby sú len základnými službami v porovnaní so službami v ostatných štátoch Európskej únie. Elektronické vzdelávacie služby využíva menej než 4 % zamestnancov, čo je približne trikrát menej, ako je to priemer v Európskej únii. Situácia je podobná aj v iných oblastiach elektronických služieb. Následkom nevhodne rozdelených kompetencií, nedostatočnej koordinácie riadenia a kontroly realizovaných krokov a úloh, ktoré vyplývali z predošlých dokumentov, však realizácia e-govermentu na Slovensku nebola úspešná. Neexistuje základná legislatíva, ktorá by umožnila koncepčne budovať e-goverment. Zákon o informačných systémoch verejnej správy bol schválený až v roku 2006 a predstavuje iba vlastne prvý krok v budovaní konzistentného právneho rámca. Chýba veľké množstvo ostatných zákonov a vykonávacích predpisov, ktoré by umožnili zrovnoprávniť elektronickú a papierovú formu komunikácie a efektívne koncepčne budovať informačný systém verejnej správy, čiže takzvaný elektronický podpis. Ten vlastne minimálne je využívaný a vo verejnej správe a v samospráve prakticky úplne nevyužívaný. Dôsledkom chýbajúceho efektívneho právneho rámca a faktu, že informačné systémy vo verejnej správe boli skôr rozvíjané evolučne chaoticky ako revolučne. Tento prístup nám priniesol veľké množstvo veľmi drahých informačných systémov, ktoré navzájom nekomunikujú a veľké množstvo nezosúladených služieb verejnej správy, ktoré občana iba zaťažujú. Chýba komunikácia a zosúladenie medzi jednotlivými orgánmi ústrednej správy a o chýbajúcej koordinácii medzi štátnou správou a samosprávou ani nehovoriac. Faktom ostáva, že informatizácia nebola reálnou prioritou vlády v predchádzajúcom období v roku 2000 až 2006. V Európskej únie z európskych fondov v priemere investovaných 7,3 % na Slovensku len 0,9 %, čo bolo úplne mizivé percento. Čo sa týka samosprávy len taký jednoduchý príklad evidencie obyvateľstva. Od roku 1998 sme neboli schopní, čo vždy sme museli účinnosť zákona, teda ja ešte nie, ale táto Národná rada musela vždy odkladať účinnosť zákona o evidencii obyvateľstva, pretože informatizácia sa nedostala na túto úroveň, čo vo všetkých vyspelých krajinách je dávno za nimi a nebolo možné prepojiť jednotlivé evidencie obyvateľstva na úrovni samosprávy s centrálnou evidenciou obyvateľstva, ktorú vedie Policajný zbor. Aké boli výdavky slovenských vlád na informatizáciu štátnej správy. Predchádzajúce výdavky boli zhruba v roku 2004 – 2006 len z tohto údaju, ktorý je približne presný 20 mld. korún, však realizácia investičných rozhodnutí a projektov sa spája s nedostatočnou stratégiou a víziami, čo spôsobilo, že málo z týchto investícií sa zrealizovalo tak, aby boli splnené vlastne plánované ciele. Keď si dnes pozrieme návrh štátneho rozpočtu, jednoducho vidieť, tá koordinácia jednotlivých oblastí tak, aby sa naozaj mohol e-goverment spustiť, aby bolo možné ho využívať. Vízia rozvoja informatizačnej spoločnosti vychádza z analýzy súčasného stavu, poučenia z vývoja v predchádzajúcom období a skúseností z okolitých krajín pri rozvoji informatizačnej spoločnosti. Vízia je postavená predovšetkým na realizácii projektov zo štrukturálnych fondov. Vidieť tam objem vo viac ako 1,2 mld. korún, ktoré sa chce zrealizovať do roku 2013. To je ten operačný program informatizácia spoločnosti, je teda základným dokumentom pre roky 2007 až 2013 a určite povedie k zlepšeniu. To znamená, v prvom rade vybudovať modernú, na občana orientovanú efektívnu elektronizovanú verejnú správu, vytvoriť kvalitný digitálny obsah a umožniť prístup k širokoplazmovému internetu každému občanovi vrátane starších, hendikepovaných, ale aj sociálne znevýhodnených občanov. Práve tieto tri priority bude na základe operačného programu informačná spoločnosť poskytovaná nenávratná finančná pomoc, a to elektronizácia verejnej správy a samosprávy a rozvoj elektronických služieb s cieľom efektívne poskytovať služby verejnej správy občanom, ktorá zahŕňa budovanie a prepájanie informačných systémov verejnej správy. Na túto prioritnú os sú alokované prostriedky vo výške 879 350-tisíc eur. To je zo štrukturálnych fondov vrátane spolufinancovania zo štátneho rozpočtu. Druhou oblasťou je rozvoj pamäťových a fondových inštitúcií a obnova ich národnej infraštruktúry s cieľom skvalitniť systémy získavania, spracovania, ochrany a využitia poznatkov a digitálneho obsahu modernizovať a dobudovať infraštruktúru pamäťových a fondových inštitúcií na národnej úrovni. Druhá prioritná os bude dotovaná 192 402-tisíc eur. Tu vidieť na každom ministerstve, či je to ministerstvo kultúry, je táto položka koordinovane pripravovaná. Zvýšenie dostupnosti širokopásmového internetu, takisto je cieľ zvýšiť penetráciu širokopásmového internetu a poskytnúť možnosť prístupu širokopásmového internetu pre všetkých občanov a rozvíjať regionálne a lokálne širokopásmové siete v oblastiach neatraktívnych pre komerčných prevádzkovateľov. Na tretiu, teda to je tretia prioritná os, je 113 mil. eur zo štrukturálnych fondov, samozrejme, aj zo štátneho rozpočtu. Takže, vážené dámy, páni, pokiaľ tu hovoríme o nejakej informačnej loby, je to nevyhnutnosť, aby tieto prostriedky išli do spoločnosti, samozrejme, je otázka ich efektívneho využitia a na to nám slúžia všetky nástroje, ktoré táto spoločnosť má. Ak chceme spochybňovať aj systémy verejného obstarávania a zaručujú to, že transparentne a objektívne sa vynakladajú tieto prostriedky, je to len na tom, aby si štátne orgány, inštitúcie plnili svoje úlohy seriózne, zodpovedne, a tým pádom naozaj prostriedky budú vynaložené skutočne efektívne. Z týchto dôvodov plne podporujem prostriedky, ktoré sú vynakladané do informatizácie spoločnosti a odporúčam poslancom kolegom návrh rozpočtu schváliť. Ďakujem za pozornosť.