Kažimír, Peter, minister financií SR (2017-12-06):
Ďakujem veľmi pekne, pán podpredseda, za možnosť vystúpiť s úvodným slovom k zákonu roka. Ešte som tajne dúfal, že dáte možnosť tým zástupom čakajúcich poslancov na chodbách, aby sa mohli rýchlo dostaviť do tejto sály, lebo teraz to tak vidím asi na nejakú desatinu z celej Národnej rady. A samozrejme, ako predstaviteľ exekutívy nemám právo sa k tomu vyjadrovať, možno ako štyrikrát zvolený poslanec áno, ale inak nie. Ale aj tak, samozrejme, v čase moderných technológií komunikačných pevne verím, že táto téma, ktorá, ako vidíte alebo aj budete počuť, je čoraz menej vzrušujúca, sa dostane do uší proste tých, ktorí sa k tomu majú právo a chcú aj vyjadriť. Predkladám na rokovanie Národnej rady návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2018 až 2020. Ako každý rozpočet je to predpoveď budúcnosti, ako sme ju nakreslili my na ministerstve financií po dohode, po politickej dohode v koalícii. Je preto prirodzené, že v rozpočte sa nachádzajú aj návrhy opatrení, ktoré si táto vláda definovala vo svojom programovom vyhlásení a sú pre ňu prioritou. Všetci dobre viete, že toto leto bolo viac než horúce, a nemyslím tým iba počasie. Už to vyzeralo všelijako, ale som rád, že vám môžem predstaviť návrh, na ktorom sa dohodli koaliční partneri a ktorý prináša množstvo pozitívnych správ pre ľudí, a to nielen pre tých, ktorí pracujú, ale aj pre dôchodcov a tých, ktorí sú poberateľmi rôznych dávok. Tento návrh sme pripravovali v dobrej ekonomickej klíme. Slovensko patrí medzi úspešné stredoeurópske ekonomiky a potvrdzujú to aj prognózy medzinárodných inštitúcií. Našej krajine sa naozaj darí a čísla hovoria o tom, že sa jej aj dariť bude, čo jasne dokazujú napríklad aj investori pri kúpe našich, našich štátnych dlhopisov. Za všetky spomeniem historický úspech, kedy sme v októbri tohto roku predali na finančných trhoch 30-ročné dlhopisy, dlhopisy, štátne dlhopisy so splatnosťou o tridsať rokov. Investori o ne prejavili obrovský záujem. Ak hovoríme v číslach, hovoríme o jednej miliarde eur. Je to dôkaz, že sme na správnej ceste, a je to odmena za to, že po tejto ceste kráčame. Zároveň je to aj dôkaz, že investori, ktorí požičali našej krajine peniaze na tridsať rokov, veria v budúcnosť Slovenska. Je to potvrdenie zdravej ekonomiky našej krajiny, zdravých verejných financií. Z roka na rok postupne znižujeme deficit verejných financií a verím, že o tri roky, keď sa tu stretneme, vám s radosťou oznámim, že sme sa dostali na nulu, alebo ak chcete, že sme dosiali vyrovnané hospodárenie. Áno, je to tá pomyselná nula, ku ktorej sa malými, ale istými krokmi približujeme. Áno, je to tá nula, o ktorej všetci tak radi hovoria a zároveň si nezabudnú šťuchnúť a povedať, že už sme ju tu mohli mať dávno. A ja odpovedám, áno, mohli, ale, ale nemohli by sme urobiť nič pre ľudí. A ja si vám dovolím predostrieť to, čo všetko vláda pre ľudí pripravila. Verím, že opatrenia, o ktorých vám v stručnosti poviem, ľudia ocenia. My sme ich ocenili na zhruba štvrť miliardy eur, teda štvrť miliardy, 250 miliónov eur, ktoré poputuje ľuďom. Ako som už povedal, z roka na rok zlepšujeme hospodárenie a vyrovnať príjmy a výdavky chceme v roku 2020. Sme zároveň piatou krajinou s najnižším hrubým dlhom v eurozóne a v budúcom roku očakávame jeho ďalší pokles až pod hranicu 50 % hrubého domáceho produktu. Ale aby som nepredbiehal, poďme pekne po poriadku. Cieľová hodnota deficitu verejnej správy na budúci rok je stanovená vo výške 0,83 % hrubého domáceho produktu. V ďalšom roku, v roku 2019 sa navrhuje deficit rozpočtu verejnej správy na technickej úrovni 0,1 % hrubého domáceho produktu a v roku 2020 chceme dosiahnuť spomínané vyrovnané hospodárenie rozpočtu verejnej správy. Tieto ciele reflektujú naše medzinárodné záväzky vyplývajúce z pravidiel Paktu stability a rastu a sú v súlade s konsolidačnými požiadavkami Európskej komisie. Európska komisia to potvrdila vo svojej novembrovej správe. Návrh nášho rozpočtu hodnotila tak ako každý rok a potvrdila, že návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2018 až 2020 je v súlade s európskymi pravidlami Paktu stability a rastu. Podobne ako Ministerstvo financií Slovenskej republiky považuje aj Európska komisia smerovanie k strednodobému rozpočtovému cieľu za adekvátne a bez výrazného odchýlenia. Hovoril som o dobrej ekonomickej klíme. Dovoľte mi, aby som teraz chvíľu hovoril rečou čísiel. Dobrá klíma znamená, že v tomto roku ekonomika Slovenska vzrastie o 3,3 percenta. Na budúci rok sa podľa našich odhadov zrýchli až na úroveň 4,2 percenta. Rovnako Slovensko dosahuje historické čísla z pohľadu zamestnanosti, ktorej rast v roku 2018 sa očakáva na úrovni 1,4 percenta. Nezamestnanosť z mesiaca na mesiac klesá a naozaj prelamuje historické minimá. Stoja za tým tisíce, tisíce nových pracovných miest. V tomto roku, v tomto roku sa predpokladá vytvorenie 47-tisíc nových pracovných miest a v roku 2018 ďalších 33-tisíc. Je preto prirodzené, že sa tento vývoj odzrkadľuje na poklese miery nezamestnanosti. Priaznivý ekonomický vývoj a pokračujúca konsolidácia sa odzrkadlí aj v parametroch dlhu. Hrubý dlh verejnej správy by mal v roku 2018 dosiahnuť necelých 50 %, 49,9 % hrubého domáceho produktu. Ide o najnižšiu úroveň od roku 2012. Na základe aktuálneho odhadu skutočnosti za rok 2017 a parametrov rozpočtu na roky 2018 a 2020 možno očakávať, že hrubý dlh verejnej správy bude v pomere k hrubému domácemu produktu klesať aj naďalej až k úrovni niečo nad 45 % HDP v roku 2020. Zároveň od roku 2019 klesne dlh aj mimo sankčných pasiem dlhovej brzdy zákona o rozpočtovej zodpovednosti, tak ako ho dnes poznáme. Aj z pohľadu makroekonomickej prognózy sa Slovensku darí, a preto úplne rozumiem očakávaniam smerujúcim k zvýšeniu rozpočtu na výdavkové politiky. Avšak považujem za potrebné upozorniť na skutočnosť, že o príjmovej stránke rozpočtu nie je, žiaľ, možné hovoriť až v takých superlatívoch ako v prípade našej aktuálnej makroekonomickej situácie. Zatiaľ čo vývoj odvodových príjmov kopíruje priaznivý ekonomický vývoj a najmä trh práce, v prípade daňových príjmov štátneho rozpočtu tomu celkom tak nie je. Takže v súvislosti s priestorom na realizáciu výdavkových politík musím konštatovať, že sa nám nedarí tak, ako by sme si všetci priali. Napriek obmedzeniam, ktoré sú prítomné v každom jednom rozpočte, sa podarilo zostaviť rozpočet, ktorý rešpektuje požiadavku konsolidácie a zároveň reflektuje na programové vyhlásenie vlády vo viacerých oblastiach. Pozrime sa najskôr na stranu príjmov, kde dochádza k viacerým zmenám. A verte mi, že nie so všetkými som sa stotožnil. Konkrétne mám na mysli zrušenie daňových licencií, ktoré som vnímal ako zmysluplné opatrenie, a budem úprimný, vždy som bol, ak by to bolo možné, zavediem ich znova. Okrem toho sa zavádza zmena pri uplatňovaní superodpočtu výdavkov na vedu a výskum. Ďalším opatrením je úprava odpisovania technického zhodnotenia pre sektor kúpeľníctva a do daňového systému sa zavádza aj nezdaniteľná časť na kúpeľnú starostlivosť. Rozvoj kúpeľníctva je jednou z priorít tejto vlády. Novelou zákona o dani z pridanej hodnoty sa oslobodí od tejto dane materiálna a humanitárna pomoc venovaná napríklad súkromnými spoločnosťami tretím krajinám. Rovnako na strane výdavkov zohľadňuje rozpočet priority vlády či už v oblasti školstva, zdravotníctva, sociálnych vecí, obrany a ďalších. A myslíme samozrejme aj na dôchodcov, ale poďme postupne. Na zvýšenie platov sú v štátnom rozpočte na budúci rok zabezpečené prostriedky v objeme 216 mil. eur, 216 mil. eur navyše oproti tomuto roku. Z toho 135 mil. eur je rozpočtovaných na krytie záväzku vyplývajúceho z kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa pre štátnu a verejnú službu na rok 2018, v percentuálnom vyjadrení medziročný nárast tarifných platov o 4,8 percenta. A 82 mil. eur je alokovaných na krytie zvýšenia platov pedagogických zamestnancov a to vo výške tarifných platov, ktoré boli predbežne schválené už od 1. septembra tohto roku. A to je tá známa valorizácia o 6 %, 6% do tarifných platov pedagogických zamestnancov. Rozpočet počíta aj so zavedením 13. a 14. platu, ako aj s oslobodením príjmov, dohôd dôchodcov. Nakoľko pri týchto opatreniach nie je ešte známa definitívna podoba legislatívy a teda vplyv, vplyvy neboli zohľadnené v ostatnej prognóze daňových a odvodových príjmov, sú na krytie ich vplyvu zabezpečené finančné prostriedky v kapitole Všeobecná pokladničná správa v rámci rezervy na riešenie vplyvu nových zákonných úprav a iných vplyvov. Pokračujeme v revízii výdavkov a hodnotení veľkých investičných projektov. V súlade s programovým vyhlásením vlády a rámcov pre hodnotenie investícií zhodnotili sme už takmer polovicu celkových verejných výdavkov a sme tak na dobrej ceste splniť náš zámer, pozrieť sa teda na väčšinu verejných výdavkov. Je to prístup, ktorý razia najvyspelejšie krajiny OECD alebo Európskej únie, a revízia výdavkov sa stáva štandardom vo verejných financiách v celom svete. Navrhujeme ako ďalšiu tému revíziu výdavkov na marginalizované komunity, najmä rómskej, v spolupráci so splnomocnencom a ďalšími rezortami, to je proste jedna horizontálna priorita. A chceme sa takisto pozrieť na výdavky v rezorte pôdohospodárstva a horizontálna priorita v oblasti miezd vo verejnej správe v tom najširšom slova zmysle. Zároveň sme sa dohodli s ministrom zdravotníctva na pokračovaní analýzy v zdravotníctve, na druhý diel jeho príbehu. Minulý rok sme sa dohodli, že budeme hodnotiť veľké investičné projekty nad 40 mil. eur, v prípade informačných technológií nad 10 mil. eur a cieľom je spolu pripraviť lepšie a lacnejšie investičné projekty a za tie isté peniaze tak možno postaviť viac a prinášať viac osohu pre našich daňových poplatníkov. Takýmto hodnotením prešiel aj tak veľmi medializovaný projekt koncepcie nákupu a použitia obranných výdavkov na nákup vozidiel 4x4 a 8x8 v rezorte obrany, ako ste si mohli všimnúť. Chceme ďalej zlepšovať inštitúcie, potrebujeme partnerov na analytickej úrovni. Prínosom je, ak si veci najskôr medzi sebou vyjasnia analytici, až potom sa dostanú na politickú úroveň. Som preto rád, že tento projekt sa stáva súčasťou viacerých rezortov, na ktorých sa vytvorili analytické tímy, ktoré vzájomne spolupracujú a hľadajú najlepšiu, naozaj najlepšiu hodnotu za peniaze. Môžem spomenúť napríklad útvary, ktoré vznikli na rezortoch školstva, životného prostredia, zdravotníctva, pôdohospodárstva, a ďalšie a ďalšie vznikajú. Vznikla implementačná jednotka, ktorú má na starosti podpredseda vlády pre informatizáciu Peter Pellegrini, a jej úlohou je sledovať plnenie opatrení, ktoré sme si stanovili. Revízia výdavkov priniesla veľa nových návrhov, viaceré sú aj priamo, už zapracované priamo v rozpočte. Vrátim sa ale naspäť k rozpočtu a k jeho príprave, ktorá obyčajne začína hneď po novom roku. Ako každý rok boli pri tomto procese ťažké rokovania v oblasti zdravotníctva. Ich výsledkom je, že výdavky verejného zdravotného poistenia sa v budúcom roku rozpočtujú vo výške 4,7 mld. eur, 4,7 mld., čo predstavuje medziročný nárast o 250 mil. eur, to znamená, 5,6 % oproti rozpočtu na rok 2017. Okrem týchto zdrojov má ministerstvo zdravotníctva k dispozícii opätovne 70 mil. eur určených na rekonštrukcie budov a kvalitnejšiu techniku v nemocniciach. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny. Výdavky kapitoly bez prostriedkov Európskej únie a spolufinancovania medziročne rastú o necelých 100 mil. eur, presne o 96 mil. eur, t. j. o 4,78 percenta. Nárast je spôsobený vplyvom novelizácie zákonov o sociálnom poistení, o sociálnych službách, o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a zákona o službách v zamestnanosti. V rámci tejto kapitoly sú zabezpečené aj prostriedky na zvýšenie príspevku na opatrovanie. Medzi ďalšie opatrenia, ktoré rozpočet zohľadňuje, patria príspevok na dochádzanie za prácou a príspevok pri presťahovaní rodiny za prácou. To sú všetko oblasti, ktoré sa týkajú buď ťažko zdravotne postihnutých a ich rodinných príslušníkov, dôchodcov, alebo snaha aj riešiť problém, štrukturálny problém našej ekonomiky, nedostatok pracovných síl v danom mieste, v danej kvalifikácii, to znamená, stimulácia dochádzania za prácou. Na oblasť vzdelávania je v rozpočte verejnej správy na budúci rok vyčlenených tri a pol miliardy eur, čo oproti minulému, alebo, prepáčte, tomuto roku predstavuje nárast o 131 mil. eur. Čiže 2018 verzus 2017 navýšenie o 131 mil. eur a hovoríme o výdavkoch do vzdelávania, ktoré sú distribuované v niekoľkých kapitolách rozpočtu a teda nielen v kapitole rozpočtu ministerstva školstva. Do roku 2020 by mali výdavky na túto oblasť dosiahnuť úroveň 4,1 mld. eur. Takže ešte raz, rok 2018 3,5 mld., do roku 2020 predpokladáme postupný nárast na úroveň 4,1 miliardy. Teda medzi rokmi 2016 a 2020, to je celé jedno volebné obdobie, dôjde ku kumulatívnemu nárastu o skoro 3 mld. eur. Keď hovoríme o vzdelávaní, spomeniem aj evergreen, ktorý sa opakuje, a týmto evergreenom je zvyšovanie platov učiteľov. Toľko ponúk na vyššie platy, ako dostali v posledných rokoch učitelia, nemajú žiadni iní zamestnanci verejnej správy, aj napriek tomu tieto ponuky odmietli školské odbory a odmietli aj ponúknutú ruku vlády. Tu mi však dovoľte, aby som povedal niekoľko slov aj ako otec, ktorý má možnosť sledovať úroveň výučby priamo na svojich deťoch. Ja si dovolím tvrdiť, že za slabými výsledkami našich detí stojí, žiaľ, aj nízka úroveň nášho vzdelávacieho systému, a to aj napriek tomu, že do školstva idú každoročne stámilióny eur. Pozrime sa teda konkrétne na ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu, ktoré bude mať v budúcom roku k dispozícii celkové výdavky v sume 1,36, to znamená, 1,4 mld. skoro eur a z toho prostriedky štátneho rozpočtu v objeme 1,3 mld. a prostriedky zo štrukturálnych fondov vrátane spolufinancovania z rozpočtu vo výške skoro 70 mil. eur. V rámci výdavkov štátneho rozpočtu na regionálne školstvo celkovo v objeme 1,7 mld. eur sú zvýšené prostriedky o 4 mil. eur, napríklad na nákup a distribúciu učebníc a učebných textov a navýšenie o ďalších 8 mil. eur na nových asistentov učiteľov v počte ďalších 580 asistentov. Zabezpečuje sa zvýšenie financovania projektov výskumu a vývoja prostredníctvom agentúry na podporu výskumu a vývoja o sumu 12 mil. eur a poskytovanie stimulov pre výskum a vývoj o ďalších skoro 14 mil. eur. Na oblasť športu, ktorá tiež patrí do kompetencie tohto rezortu, sa rozpočtuje skoro 133 mil. eur, čo predstavuje medziročný nárast o 30 percent. V tomto raste je premietnuté zvýšenie úrovne odvodu z prevádzkovania lotériových hier na 75 % a zabezpečenie financovania projektu národného futbalového štadióna v sume vyše 60 mil. eur. Od školstva prejdem k obrane, ktorá tiež vyvolala pred niekoľkými týždňami búrlivé diskusie, a to kvôli obstarávaniu novej vojenskej techniky. Celkove obranné výdavky sú na roky 2018 a 2019 rozpočtované vo výške 1,22 z hrubého domáceho produktu a v roku 2020 potom skokovo na úroveň 1,6 % hrubého domáceho produktu. Výdavky kapitoly ministerstva obrany na budúci rok sa rozpočtujú v sume 1,1 mld. eur, čo je medziročný rast o 92 mil. eur, čiže v percentách vyše 9 percent. Nárast sa prejavuje predovšetkým v rámci rozvoja obrany, kde dochádza k medziročnému navýšeniu vyše 15 %, a to je samozrejme hlavne vojenská technika. Prejdem k ministerstvu dopravy a výstavby, kde sa rozpočtujú výdavky v sume vyše miliardy eur, na cestnú a železničnú infraštruktúru sa rozpočtujú výdavky v sume 881 mil. eur, kde v rámci rozpočtu kapitoly sú zabezpečené výdavky na zmluvu o prevádzkovaní železničnej infraštruktúry a zmluvy o dopravných službách vo verejnom záujme pre osobnú železničnú dopravu v celkovom objeme skoro pol miliardy eur. Na platbu pre dostupnosť PPP projektu rýchlostnej cesty R1 sa rozpočtujú prostriedky v objeme 127 mil. eur. To len aby sme vedeli, keď ideme každý deň do Banskej Bystrice, že za to proste platíme každý rok, a tento budúci rok to bude 127 mil. eur. Oblasť rozvoja bývania prostredníctvom štátneho rozpočtu zabezpečená v budúcom roku v objeme takisto 127 mil. eur, a to prostredníctvom štátnej prémie v stavebnom sporení, ktorá, dúfam, prejde v krátkom čase zásadnými zmenami, a v ďalšom ide o bonifikáciu hypotekárnych úverov, dotácií do rozvoja bývania a transferu pre Štátny fond rozvoja bývania. Celkovo skoro 130 mil. eur ročne do bývania. Na podporu v oblasti výstavby a modernizácie dopravnej infraštruktúry, podpory moderných a efektívnych spôsobov dopravy a zlepšovania energetickej hospodárnosti budov sa v kapitole rezortu dopravy zvyšujú zdroje o 93 mil. eur. Pozrime sa ale na ministerstvo hospodárstvo. Rezort hospodárstva má k dispozícii 256 mil. eur vrátane európskych fondov a spolufinancovania. V tejto sume sú alokované prostriedky na schválené a pripravované investičné stimuly v objeme vyše 21 mil. eur. Ďalším titulom, ktorý je krytý v rozpočte rezortu, sú výdavky na podporu regionálneho rozvoja v sume 5 mil. eur, konkrétne na podporu rozvoja priemyselných parkov. Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka má na budúci rok rozpočtované zdroje vo výške vyše 1 mld. eur. Na priame platby sa v rozpočte alokujú prostriedky s postupným nárastom do roku 2020 na úroveň 470 mil. eur, čo je oproti skutočnosti roku 2016, predstavuje nárast o 15 percent. Na regionálny rozvoj je rozpočtovaných vyše 200 mil. eur, ktoré sú smerované na modernizáciu regionálnych ciest druhej a tretej triedy, rozvoj verejnej osobnej dopravy, cyklodopravy, podpory deinštitucionalizácie sociálnych služieb a náhradnej starostlivosti. Ide o rozvoj infraštruktúry vzdelávania, rozvoj zdravotníckej infraštruktúry a množstvo, množstvo ďalších oblastí, či už oblastí vodného hospodárstva alebo zelenej infraštruktúry, revitalizácie zanedbaných objektov. Všetko určite bohumilé veci. Celkové zdroje rezortu kultúry sa v budúcom roku rozpočtujú vo výške 280 mil. eur. Oproti tomuto roku dochádza i k nárastu o 15 percent. Ide o prostriedky v objeme napríklad 8 mil. eur na zabezpečenie činnosti novozriadeného Fondu na podporu kultúry národnostných menšín v kapitole ministerstva kultúry. Zvyšuje sa transfer pre Fond na podporu umenia o 5 miliónov. Nárast kapitálových výdavkov skoro o skoro 17 mil. eur súvisí s pokračovaním prác na rekonštrukcii a modernizácii Slovenskej národnej galérie, rekonštrukciou budovy Slovenskej národnej knižnice v Martine a vybudovaním depozitára pre Slovenské národné múzeum. Ministerstvo vnútra. V budúcom roku oproti rozpočtu tohto roku jeho zdroje rastú o necelých 70 mil. eur, čo je nárast o necelé 3 percentá. Rozdiel celkových výdavkov je spôsobený najmä premietnutím valorizácie platov z roku 2017 a súčasne nižším rozpočtovaním EÚ prostriedkov a prostriedkov na spolufinancovanie v treťom programovacom období. Ministerstvo spravodlivosti na budúci rok má vyčlenené zdroje vo výške 400 mil. eur. Nárast oproti tomuto roku predstavuje niečo vyše dvoch percent. Rozpočet kapitoly kryje prevádzku súdnictva, väzenstva, vrátane zákonných nárokov sudcov, prostriedkov na zabezpečenie súdneho konania, odškodňovanie v zmysle platnej legislatívy a po prvýkrát sa rozpočtuje aj príspevok na bývanie pre príslušníkov Zboru väzenskej a justičnej stráže. Ministerstvo financií, zdroje vo výške 364 mil. eur, do oblasti výberu daní a cla finančnou správou smerujú výdavky v sume 228 mil. eur s medziročným nárastom 7 % a rozpočet kapitoly kryje aj výdavky na informačné systém verejnej správy v objeme 85 mil. eur. Ministerstvo životného prostredia bude mať v budúcom roku k dispozícii celkové výdavky v objeme 193 miliónov. V rámci rozpočtu kapitoly dochádza k výraznému nárastu v oblasti prevádzkových výdavkov, ktoré nie sú smerované na spotreby rezortu. Dôvodom tohto rastu je premietnutie výdavkov potrebných na vypracovanie stratégie na ochranu ovzdušia, plnenie geologických úloh, sanácie a havarijné zosuvy a mnoho ďalších záležitostí, vrátane napríklad riešenia lokality Poloniny a Karpatských bukových pralesov či Starých bukových lesov a ďalšieho terénneho mapovania a výskum rôznych ekosystémov. Zároveň sa v rámci kapitálových výdavkov rozpočtujú zdroje na výkup pozemkov v chránených oblastiach a výdavky súvisiace so zonáciou TANAP-u. Ministerstvo zahraničných vecí, celkové výdavky v budúcom roku v porovnaní so schváleným rozpočtom na tento rok vyššie o necelých 7 mil. eur, nárast o 6 percent. Ten nárast súvisí predovšetkým s prípravou na predsedníctvo Slovenska v Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe na rok 2019, kde v budúcom roku budú prebiehať prípravné práce, a zabezpečenie, samozrejme, je tu aj výdavkov pre stále zastúpenie Slovenska v Bruseli. V kapitole výdavky v budúcom roku sa plánujú použiť najmä na zlepšenie a obnovu majetku, nášho majetku v zahraničí. Konkrétne ide o rekonštrukcie stálej misie v Štrasburgu, rekonštrukcie budovy zastupiteľského úradu v Ankare a podobne. No a ako minister financií musím samozrejme myslieť aj na nepriaznivé situácie, ktoré sa objavili počas v podstate každého aktuálneho vývoja bežného roku a ktoré bolo možné riešiť aj vďaka v rozpočte vytvoreným a jasne pomenovaným rezervám. Z toho dôvodu je v rozpočte na budúci rok vytvorená v rámci kapitoly Všeobecná pokladničná správa rezerva na zhoršenie daňových a nedaňových príjmov v objeme 140 mil. eur a je to vlastne reakcia na problém, s ktorým sa musíme pasovať aj v tomto roku, a to je proste neočakávaný výpadok istého typu daňových príjmov, ale o tom som mnohokrát v pléne hovoril. Hovoril som tento rok, dámy a páni, oveľa viac ku konkrétnym kapitolám a možno to pre vás mohlo pôsobiť nudne, ale, ale tento výpočet úplne konkrétnych položiek v jednotlivých kapitolách znamenal len a len to, že je to proste taký, taká snaha prezentovať to množstvo rôznych úloh, ktoré jednotlivé rezorty, ale samozrejme aj ďalšie orgány štátnej správy plnia či už zo zákona alebo z hľadiska plnenia programového vyhlásenia vlády. Za predloženým rozpočtom si stojím a už teraz vám chcem povedať, že urobím všetko pre to, aby v ňom nedošlo k žiadnym zmenám, ktoré by mohli ohroziť plán dosiahnutia vyrovnaného hospodárenia v stanovenom termíne. Tomuto rozpočtu verí aj Európska komisia a dúfam, že mu budete veriť aj vy. Som pripravený na konštruktívnu diskusiu a verím, že tak ako sa stalo zvykom v ostatných rokoch, kedy bolo rokovanie o rozpočte naozaj vecné a bez emócií, tak, tak bude prebiehať aj tento rok. Takže, dámy a páni, ďakujem za pozornosť na úvod a teším sa na vaše príspevky. Ďakujem. (Potlesk.)