Žilinka, Maroš, generálny prokurátor SR (2022-12-06):
Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som stručne v rámci časových možností, ktoré sú, uviedol Správu generálneho prokurátora Slovenskej republiky o činnosti prokuratúry a poznatkoch prokuratúry o stave zákonnosti v Slovenskej republike za rok 2021. Prokuratúra Slovenskej republiky je univerzálnym orgánom ochrany práva. Prokuratúra chráni práva a zákonom chránené záujmy fyzických osôb, právnických osôb a štátu. Je to samostatná hierarchicky usporiadaná sústava štátnych orgánov na čele s generálnym prokurátorom, v ktorej pôsobia prokuratúry, prokurátori vo vzťahoch podriadenosti a nadriadenosti. Ústava Slovenskej republiky priznáva prokuratúre postavenie osobitného ústavného orgánu právnej ochrany, obdobne ako verejnému ochrancovi práv v ôsmej hlave ústavy Slovenskej republiky. Neupravuje prokuratúru ako súčasť výkonnej moci v rámci šiestej hlavy, pôsobnosť prokuratúry podľa čl. 149 ústavy neobmedzuje sa výlučne na ochranu záujmov štátu v trestnom konaní, ale zahŕňa aj ochranu práv a právom chránených záujmov fyzických a právnických osôb, tak ako som už spomenul. Prokuratúra je orgánom štátnej moci, ktorý nesie znaky tak výkonnej moci, napríklad pri dozore nad zachovávaním zákonnosti orgánmi verejnej správy, ale tak aj orgánov súdnej moci, najmä vo vzťahu k oprávneniam v trestnom konaní. Z tohto vyplýva relatívne samostatné postavenie prokuratúry v ústavnom systéme Slovenskej republiky v kontraste s koncepciou, ktorá chápe prokuratúru ako súčasť orgánov výkonnej moci podriadených vláde. Generálny prokurátor je na čele prokuratúry, z čoho vyplýva jeho ústavná právomoc prokuratúru efektívne riadiť. Tomu musí zodpovedať súhrn riadiacich oprávnení, priznaných mu pre účely výkonu tejto právomoci. Jej korelátom je, naopak, ústavná zodpovednosť generálneho prokurátora za činnosť a fungovanie prokuratúry, ktorá sa v zákonnej úprave odzrkadľuje zakotvením povinností generálneho prokurátora podávať Národnej rade Slovenskej republiky raz za rok správu o činnosti prokuratúry, čo robím aj dnes. Aby som upresnil, toto som citoval z rozhodnutia, z nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky. Pôsobnosť prokuratúry, tak ako som spomenul, je do dôsledkov upravená v zákone o prokuratúre v § 4. Predpokladám, že vzhľadom k tomu, že rok čo rok sa opakuje táto správa, nemusím opakovať, v ktorých oblastiach prokuratúra pôsobí a tých jednotlivých oblastí sa dotknem v rámci môjho vystúpenia. Mám však za to, že prokuratúra v roku 2021, ktorý je predmetom hodnotenia tejto správy, si plnila zákonné povinnosti tak, ako jej to ukladá Ústava Slovenskej republiky a zákony Slovenskej republiky. Pokiaľ ide o pôsobnosť prokuratúry v trestnej oblasti, dovoľte niekoľko základných údajov, ktoré považujem ja za potrebné na ne poukázať. Vývoj kriminality, tak ako v ostatných rokoch, aj v roku 2021 zaznamenal klesajúcu tendenciu, čo je dlhodobým trendom, ktorým sa páchanie trestnej činnosti v Slovenskej republike vyznačuje. Nápad trestnej činnosti a nápad vecí do registrov evidovaných v jednotlivých štátnych orgánoch prokuratúry bol mínus 7,3 %. Samozrejme, to sa odzrkadlilo potom aj na počte vybavených vecí, počte stíhaných a obžalovaných osôb. Čo je však potrebné povedať, počet vybavených vecí vo vzťahu k nápadu nových trestných vecí bol pozitívny a bolo ich vybavených o 7,9 % viac. Najčastejším spôsobom vybavenia trestných vecí bolo podanie obžaloby, a to celkom v 92,5 % prípadoch, čo je o 10 % viac ako v roku 2020, to znamená pred mojím nástupom do funkcie generálneho prokurátora. Pokiaľ ide o skladbu stíhaných osôb, tá sa dlhodobo v podmienkach Slovenskej republiky nemení a v podstatných ukazovateľoch je konštantná. Rozhodujúcim podielom na trestnej činnosti sa podieľajú muži, a to až v 85 %. Pokiaľ ide o mladistvých páchateľov, tam je ten podiel na páchaní trestnej činnosti 5,3 %. Bol zaznamenaný mierny nápad o 0,3 %, ale treba to chápať v kontexte znižujúcej sa miery trestnej činnosti. Pokiaľ ide o podiel recidivistov, ktorí boli, teda osoby, ktoré sa už v minulosti dopustili trestnej činnosti a boli súdne trestne stíhaní, došlo k miernemu poklesu o 0,6 % na 20,6 %. Napriek tomu je to aj tak pomerne, pomerne vysoké, vysoké číslo. Čo sa týka ovplyvnenia páchateľov, vplyv alkoholom alebo inej návykovej látky, tento, žiaľ, mierne stúpol z 20 % v rok 2020 na 20,6 % v roku 2021. A žiaľ, začína nám stúpať podiel páchateľov, ktorí páchajú trestnú činnosť pod vplyvom inej návykovej látky, ako je alkohol. Čo sa týka štruktúry kriminality, tá je prakticky dlhé roky štandardná, nemenná a prím vedie majetková trestná činnosť. Tak ako som spomenul pred rokom pri prednášaní správy o činnosti prokuratúry za rok 2020, dlhodobo druhým najpočetnejším trestným činom je trestný čin ohrozenia pod vplyvom návykovej látky, a preto som už v minulom roku signalizoval, že som zmenil plán hlavných úloh prokuratúry Slovenskej republiky a uložil som vypracovať zhodnotenie stavu zákonnosti a dokazovania tohoto trestného činu v období dvoch rokov, respektíve jedného roku. A to zhodnotenie aj vykonané bolo, bola to nosná úloha z hľadiska, z hľadiska hodnotiacej činnosti v minulom roku. Bolo to mediálne odprezentované vo februári tohto roku, že takéto zhodnotenie vypracované bolo a čo bolo jeho obsahom a čo bolo jeho cieľom. Bolo zhodnotenie zverejnené aj na webovom sídle Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky, žiaľ, musím povedať žiaľ, toto zhodnotenie a závery z neho plynúce ostali absolútne nepovšimnuté tak verejnosťou laickou, tak mediálnou obcou, ako aj zo strany, zo strany politikov. Stalo sa to, stalo sa to, táto téma zaujímavou po, žiaľ, po tragickej udalosti, ktorá, pred dvoma mesiacmi k nej došlo v Bratislave a boli sme teda predvolávaní na, pozvaní na výbor branno-bezpečnostný, kde sme zaujali stanovisko a rozobrali aj závery tohto zhodnotenia. Veľmi stručne mi dovoľte niekoľko poznámok k tomu, k tomu zhodnoteniu. Pomerne často vo verejnosti bola šírená, taký naratív, že v správnom priestupkovom konaní sú dopravné delikty pod vplyvom alkoholu, ktoré nedosahujú intenzitu trestného činu, trestané alebo sankcionované prísnejšie. Naše zhodnotenie toto tvrdenie nepotvrdilo a vychádza z neho, že pokiaľ peňažný trest v trestnom konaní bol priemerne na niekde na úrovni 900 eur, v tom správnom konaní bol na rozmedzí 350 až 600 eur. Rovnako sa to týkali aj, týkalo aj zákazov činností a sankcie zákazu činnosti. Ide o pomerne latentnú trestnú činnosť, ktorú je možné vyhľadávať len na základe veľmi častých a precíznych bezpečnostných akcií orgánmi Policajného zboru a od toho sú závislé, inak sa táto trestná činnosť zistí, žiaľ, až keď príde k nejakej tragickej udalosti. Zaujali sme v tomto zhodnotení záver aj k otázke trestov prepadnutia vecí, zvlášť motorových vozidiel, ktoré sú určené na, alebo použité na spáchanie trestného činu, a poukázali sme tam v tomto zhodnotení na právne problémy, ktoré orgánom prokuratúry a v konečnom dôsledku súdom bránia takéto tresty ukladať v širšom meradle. Dosť na tom, že podávanie návrhov, podávanie návrhov zo strany prokurátorov na uloženie týchto trestov má stúpajúcu tendenciu, keď v roku 2020 ich bolo daných 90, rok predtým bolo 30, respektíve 3, 1, 2 vzostupne po rokoch. Takže sú upravené okresné aj krajské prokuratúry v tom smere, aby sa vykonávalo dokazovanie v prípravnom konaní vždy aj so zreteľom na možnosť uloženia trestu prepadnutia veci, a to veľmi dôsledne. Pokiaľ ide o tresty povinnej práce, tu treba povedať, že aj v rámci navrhovanej zmeny Trestného zákona v rámci komisií pracovných na ministerstve spravodlivosti navrhujeme určiť inú podmienku, ako je v súčasnej dobe. V súčasnej dobe je tam podmienka súhlasu páchateľa s výkonom takéhoto trestu. Chceli by sme sa uberať cestou právnej úpravy v Českej republike, kde sa nevyžaduje súhlas, ale len stanovisko, na základe ktorého má súd možnosť posúdiť efektivitu uloženého trestu. Samozrejme, aj to stanovisko je veľmi dôležité z hľadiska resocializácie páchateľa predovšetkým. Ja verím, že, ja verím, že k takej úprave môže prísť a že by sa efektívnejšie trestali tieto trestné činy. Zároveň sme poukázali aj na nutnosť v prípade podmienečných trestov odňatia slobody ukladať zároveň aj primerané obmedzenia a povinnosti, zvlášť obmedzenia spočívajúce v zákaze požívania alkoholických nápojov a iných návykových látok, resp. povinnosti nahradiť škodu, podrobiť sa liečeniu závislosti od návykových látok, ak nebolo uložené ochranné liečenie, resp. podrobiť sa v skúšobnej dobe psychoterapii alebo zúčastniť sa na psychologickom poradenstve. Zároveň sme uložili, som uložil podriadeným prokurátorom prísnejšie pristupovať k posudzovaniu podmienok pri podmienečnom upustení od zvyšku zákazu trestu zákazu činnosti a zároveň aj vo vzťahu k trestom zákazu činnosti, ktoré majú ten najzásadnejší význam tak individuálnej, ako aj generálnej prevencie, aby v prípadoch, ak sú ukladané skutočne mierne takéto tresty, aby podávali odvolania, aby sa k veciam vyjadril aj nadriadený súd. Pokiaľ ide o trestné či... trestné činy, ktorých sa dopustili mladiství páchatelia, považujem za potrebné povedať toľko, že oproti roku 2020 je evidovaný mierny 2,5-percentný pokles v počte stíhaných mladistvých páchateľov. Pri mladistvých starších ako 14 rokov a mladších ako 15 rokov sa v roku 2021 podieľali takéto osoby v 32 %, v roku 2020 to bolo 40 %. Teraz nechcem povedať, že je to potešujúci údaj, lebo hoci došlo k osempercentnému poklesu, stále ten počet týchto osôb, ktoré sú vo vývoji a určité návyky si osvojujú, je veľmi vysoký. Ale teda došlo k tomu poklesu. Za neuspokojivé môžme považovať to, že sa podiel alkoholu na páchaní trestnej činnosti týchto mladistvých osôb nezmenil a predstavoval 8 %, tak ako v predchádzajúcom roku 2020. Recidíva mierne poklesla o jedno percento. Každá ôsma obžaloba bola podaná na mladistvého recidivistu a každá tretia obžaloba bola podaná na mladistvého staršieho ako 14 rokov a mladšieho ako 15 rokov. Rok predtým to nebola každá ôsma obžaloba, ale každá šiesta obžaloba. Najviac trestných stíhaní vedených proti mladistvým páchateľom bolo v krajoch Košice a Prešov, najmenej v kraji Trenčín. Pokiaľ ide o skladbu trestnej činnosti, tá je rovnako ako pri dospelých páchateľoch v zásade dlhodobo nezmenená. Prím opäť majú trestné činy proti majetku, nasledujú trestné činy proti ľudskej dôstojnosti vrátane tých najzávažnejších trestných činov a potom sú to trestné činy proti iným právam a slobodám, čo je alarmujúce a zdvihnutý prst, je trestný čin šírenia detskej pornografie, kde došlo k nárastu až o 42 %. Je to, samozrejme, spojené s obdobím, ktoré sme prežívali aj v roku 2021 a tými opatreniami izolácie osôb aj týchto mladistvých, presunu života do kyberpriestoru, ktorý dáva nedozierne možnosti bez akejkoľvek zásadnej kontroly. Dôvody trestnej činnosti a kriminálneho správania vidíme v zlyhávaní výchovného sociálneho prostredia, či v rodine, alebo v spoločnosti všeobecne, a opäť, opäť musím zdôrazniť ten vplyv kyberpriestoru a treba sa zrejme zamyslieť, akým spôsobom by sa dal, by sa dal tento priestor pre mladistvých minimalizovať zákonným spôsobom. Vo vzťahu k trestnej činnosti mladistvých a snahe o jej zníženie, samozrejme, prokuratúra v rámci plnenia úloh na úseku prevencie kriminality vykonáva dlhodobo preventívno-výchovné aktivity v spolupráci aj s orgánmi Policajného zboru a s orgánmi kurately, ktoré sú v pôsobnosti ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny. Pokiaľ ide o trestné činy súvisiace s domácim násilím, čo je tiež vážny problém pre túto spoločnosť a ďalší vývoj spoločnosti, táto sa, samozrejme, vyžaduje, vyznačuje vysokou latenciou a tá latencia je aj v čase, keď nie je spoločnosť obmedzená opatreniami, akými bola obmedzená v roku 2021 v dôsledku pandémie covidu-19. Je podmienená ekonomickou, sociálnou, psychickou závislosťou poškodených osôb na domácom agresorovi, samozrejme, aj pocitmi hanby, nátlakom okolia, ako aj určitou nedôverou v to, že môže prísť k tej spravodlivosti a k potrestaniu agresorov. V dôsledku toho sa boríme, a to dlhodobo, s tým určitým cúvaním obete, ktorá aj prvotne vec oznámi, ale potom mení svoje výpovede, odoprie vypovedať a tak ďalej a sťažuje tým dôkaznú situáciu najmä v konaní, v konaní pred súdom. Ten najzraniteľnejší okruh osôb sú deti a seniori. Čo treba povedať, v roku 2021 došlo k miernemu osempercentnému poklesu trestného činu týrania blízkej osoby a zverenej osoby. Napriek tomu, že v roku 2020 to bol 18-percentný nárast, to znamená, dnes prišlo k osempercentnému, takže 18 + 8, došlo k poklesu. Opäť vplyv alkoholu. V minulom roku som konštatoval 40-percentný podiel, to znamená, pri týchto trestných činoch domáceho násilia 40 % bol podiel alkoholu, v tom uplynulom roku to bolo 33. Stále vysoký, aj keď je to pokles, je to stále vysoký počet. Došlo k poklesu trestného činu nebezpečného vyhrážania o 17 %. Pokiaľ ide, pokiaľ ide o trestnú činnosť na deťoch, toto je oblasť, ktorej sa prokuratúra venuje ako jednej z veľmi zásadných priorít. Ja osobne som sa aj zúčastnil seminárov pracovných špecialistov prokurátorov na danú oblasť, čím som chcel aj im prezentovať moju plnú podporu v tejto oblasti. Tu treba povedať, že došlo k miernemu poklesu trestných činov zanedbania povinnej výživy, ktoré majú na celkovej kriminalite podiel 8,6 %. Týchto trestných činov sa zväčša dopúšťajú ako páchatelia muži ako otcovia detí, 86 %. Naopak, pri trestných činoch ohrozovania mravnej výchovy mládeže je to, je ten podiel vyšší u žien. Čo považujem za potrebné, na čo považujem za potrebné upozorniť, je trestná činnosť právnických osôb, kde dlhodobo aj v dôsledku opatrení, ktoré sú prijaté v rámci rezortu prokuratúry, dochádza k zvyšovaniu počtu trestne stíhaných právnických osôb, čo je z hľadiska celkovej prevencie kriminality, hlavne ekonomického a majetkového charakteru, veľmi-veľmi dôležité. Došlo, došlo oproti minulému roku alebo roku 2020 k nárastu o 29 %. S tým súvisia, súvisí aj otázka, otázka zaisťovania výnosov z trestnej činnosti a zaisťovania majetku a odoberania a odčerpávania majetku, ktorý bol určený na páchanie trestnej činnosti, bol použitý na páchanie trestnej činnosti, alebo bol ako výnos z trestnej činnosti. Toto bola opäť jedna z priorít, ktoré som povedal, že tam sa to musí posunúť. A máme aj prvé výsledky, čo možno dokumentovať skutočnosťou tou, že pokiaľ v roku 2020 boli zaistené takéto hodnoty vo výške 5,9 mil. eur, v roku 2021 to už bolo 34,25 mil. eur, takže je tam nárast o viac ako 28 mil. eur. Je to, samozrejme, dôsledok prijatých opatrení v rámci rezortu prokuratúry, pravidelnej kontroly tak zo strany okresných, krajských prokurátorov, ale aj mňa osobne v rámci, v rámci podávania správ. Jednu poznámku krátku k plynulosti, rýchlosti a kvalite konania. Podarilo sa nám zastaviť ten nežiaduci trend, ktorý tu bol ešte v roku 2020 pred mojím nástupom, kde nám sa predlžovali trestné konania, v ktorých prípravné konanie trvá viac ako jeden rok. Vtedy to bolo skoro 10 %, pri dvojročných skoro 13 a pri trojročných viac ako 11 %, tak v sledovanom období, ktoré je predmetom mojej správy, došlo pri ročných veciach k poklesu, aj keď k miernemu, o 1,77, ale keď sa to zoberie plus tých 9, je to pomerne veľká, veľké zrýchlenie plynulosti konania. Rovnako pri dvojročných veciach a pri trojročných veciach došlo k miernemu zvýšeniu o 4,9 %, ale bol zastavený ten trend, ktorý bol v tej, v skoro 12-percentnom, v 12-percentnej reštančnosti konaní. Pokiaľ ide o prieťahy v súdnych konaniach v trestnom konaní, tým venujeme rovnako pozornosť a pokiaľ v roku predchádzajúcom, v roku 2020 bolo podaných prokurátormi 136 sťažností pre nečinnosť jednotlivým senátom okresných súdov, v roku 2020 to bolo 260 prípadov. To znamená, došlo k nárastu aktivity prokurátorov vo vzťahu k upozorneniam na nečinnosť súdov alebo neplynulé konanie viac ako 91 %. V tejto súvislosti chcem povedať, že v septembri 2021 som sa obrátil aj na ministerku spravodlivosti Slovenskej republiky so zisteniami a skutočnosťami, ktoré, ktoré vyplynuli z činnosti okresných a krajských prokurátorov a ich poznatkov o plynulosti, kde som jej označil trestné veci, v ktorých dochádza k neprimeraným prieťahom, dodnes deň som nedostal na moju signalizáciu odpoveď. Pokiaľ ide o agendu prieskumnú, to znamená oprávnenie generálneho prokurátora zrušovať právoplatné rozhodnutia v prípravnom konaní, treba povedať, že ten štatistický prehľad, tak ako je zverejnený jednak v štatistickej ročenke Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky, ako aj v tejto správe, hovorí veľmi jasnou rečou tak, pokiaľ ide o počet návrhov oprávnených osôb, ktorý nesmierne narástol. Áno, v roku ´21 to bolo 638 návrhov oprávnených osôb, ktorými som sa ako generálny prokurátor musel zaoberať, pretože je to moja zákonná povinnosť, oproti roku 2020, keď ich bolo len 523, v roku 2019 457 a tak ďalej, pričom toto oprávnenie som uplatnil v roku 2021 v 89 prípadoch oproti 85 v predchádzajúcom roku, 88, 92, 86. Bol to podiel zrušených rozhodnutí na podaných návrhoch 13,9 %. V predchádzajúcich rokoch to bolo 16,25, 19,26, 18,44, 18,45, 15,13. Inak povedané, tento inštitút som využíval podstatne, podstatne menej ako moji predchodcovia. A tým nechcem povedať, že oni ho používali, pretože ho používať nemali. Jednoducho je to inštitút, ktorý má zabezpečiť zákonnosť prípravného konania a to tým, že v prípade zistenia porušenia zákonnosti či v postupe policajta, alebo vyšetrovateľa som povinný na to reagovať tým, že zruším takéto právoplatné rozhodnutie, prípadne aj konanie, ktoré mu predchádzalo, a zabezpečiť tak dodržanie základnej zásady, ktorá má svoju ústavnú oporu, a teda zásady stíhania zákonným spôsobom a zo zákonných dôvodov. Zvlášť dôležitý je tento inštitút vzhľadom k tomu, že generálny prokurátor od roku 2011 nemá možnosť uplatniť tzv. negatívny pokyn, ktorým by mohol reparovať prípadné porušenie zákona. Všetky rozhodnutia, ktoré boli zrušené prostredníctvom tohto ustanovenia, sú veľmi dôsledne rozoberané na poradách riaditeľa trestného odboru, krajských prokurátorov s okresnými prokurátormi tak, aby sa zistené porušenia zákona ďalej neopakovali. Pokiaľ ide štatistické ukazovatele, tak ako sú uvedené v správe, tie je zbytočné oboznamovať. Čo však považujem za potrebné zdôrazniť, je to, že rozhodnutia sú zrušované z dôvodov, ktoré v zásade nie sú reparovateľné v ďalšom konaní, ak by sme na takéto porušenie zákona nereagovali. Častokrát je to porušenie funkčnej príslušnosti, to znamená o sťažnosti ako opravnom prostriedku rozhodne prokurátor, ktorý vydal pokyn na vydanie napadnutého rozhodnutia a napriek tomu rozhodne aj o opravnom prostriedku. Sú to porušenia zákona, ktoré nie sú reparovateľné v neskoršom štádiu konania, to rozhodnutie je nezákonné a nezákonným vždy zostane, pokiaľ nepríde k jeho zrušeniu. Ďalej sú to arbitrárne rozhodnutia. To znamená, že sa prokurátor v rozhodnutí o sťažnosti nevysporiadal so všetkými zásadnými sťažnostnými námietkami, s ktorými sa vyrovnať mal, pretože nie je povinný sa vyjadriť ku všetkým námietkam, ale tým, ktoré sú pre rozhodnutie vo veci zásadné a dôležité. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)