E. Kukan, minister zahraničných vecí SR: (2002-02-06):
Mrzí ma však, že na pôde Národnej rady Slovenskej republiky zaznievajú aj nepremyslené a urážlivé výroky. Myslím, že pán predseda vlády vo svojom vystúpení dostatočne zreteľne osvetlil východiská a ciele sledované vládou Slovenskej republiky pri vysporiadaní sa s týmto problémom, ktorý slovenská strana nevyvolala, ktorý však odôvodnene vyvolal na slovenskej politickej scéne veľkú pozornosť a ohlas. Nie je mojím zámerom opakovať argumenty, ktoré tu už odzneli v súvislosti s postupom zvoleným našou diplomaciou v tejto záležitosti. Chcem však zdôrazniť, že rezort Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky, plne si vedomý svojich zákonných kompetencií, koná zodpovedne vo vzťahu k maďarskému partnerovi a transparentne k našej verejnosti. Odmietam preto všetky obvinenia, že sme niečo zanedbali alebo zameškali. Reagovali sme a reagujeme na situáciu v súlade s platným medzinárodným právom a v súlade s dohodami uzavretými s Maďarskou republikou. Rozhodne sa nechodíme do Budapešti doprosovať. Kategoricky chcem odmietnuť rôzne negatívne vystúpenia a kritiku na adresu našich diplomatov, ktorí vedú za slovenskú stranu rokovania. Neprijímam kritiku o nedostatkoch vlády či rezortu zahraničia ohľadne uchopenia tohto problému. Opakujem, že sme nič nezameškali a v ničom sme sa neprenáhlili. Argument, že Rumunsko s Maďarskom už memorandum má, a my nie, nepovažujem za náležitý. Mali sme iné východiská a iné ciele. Rumunsko sa rozhodlo riešiť problém jednou metódou, my inou. To je vec prístupu partnerov. My v žiadnom prípade nerokujeme o aplikácii maďarského zákona v Slovenskej republike. Pre nás je dôležité, že sme si overili, že medzinárodné inštitúcie nášmu prístupu dobre rozumejú a považujú ho za správny zo širších medzinárodnopolitických hľadísk. Vychádzame z toho, že máme s Maďarskom podpísanú medzištátnu zmluvu, ktorá vytvára komplexný medzinárodnoprávny rámec našich vzťahov priateľstva, lebo tá zmluva je o priateľstve vrátane otázok osôb patriacich k národnostným menšinám. Čiže loptu musíme vrátiť do tohto priestoru a tam sa dohodnúť, čo ďalej robiť. Chcem ďalej povedať, že naša práca nebola v nijakom prípade jalová. Jedným z jej hmatateľných výsledkov je to, čo som povedal vyššie. Naša pozícia bola potvrdená relevantnými medzinárodnými autoritami, na ktorých Slovenskej republike záleží. A to vonkoncom nemožno dosiahnuť vykrikovaním, búchaním do stola a urážkami. Diplomacia je skutočne o niečom inom. V tomto kontexte si neodpustím poznámku na adresu kritiky slovenskej diplomacie v rokovaniach s maďarskou stranou o problémoch spojených s týmto zákonom. Na jednej strane nám niektorí poslanci vytýkajú mäkký prístup, avšak jedným dychom odsudzujú arogantnosť maďarského prístupu v spojení s prijatím inkriminovaného zákona. Potom nám odporúčajú, aby sme postupovali rovnako arogantne. Som hlboko presvedčený o tom, že rozhodujúca väčšina obyvateľov Slovenska si želá, aby diplomacia naďalej pokračovala pri riešení tejto otázky nekompromisne z hľadiska medzinárodného práva a zodpovedne z hľadiska záujmov tejto krajiny, aby problém neviedol k zbúraniu toho pozitívneho, čo sa v slovensko-maďarských vzťahoch podarilo za ostatné tri roky dosiahnuť. Verím, že tento náš negociačne civilizovaný a pri presadzovaní záujmov Slovenskej republiky nekompromisný prístup v rokovaniach s maďarskou diplomaciou je našou čitateľnou vizitkou nielen pre Európsku úniu, ale predovšetkým pre drvivú väčšinu našich občanov. Mrzí ma, že kauza zákona traumatizuje verejnosť. V prvom rade polemika okolo zákona, často sprevádzaná emotívnymi a nepremyslenými slovami, znepokojuje našich občanov maďarskej národnosti. Nik ich na Slovensku nechce ukracovať od prípadných výhod pri pobyte v Maďarsku. Ale trváme na tom, že nesmú byť porušované princípy vzťahov medzi priateľskými, ale samostatnými, suverénnymi štátmi. Kauza traumatizuje veľa občanov Slovenskej republiky, ktorí pociťujú, že tu dochádza k uplatňovaniu dvojitých štandardov na občanov jedného štátu a že je to vnášané zo zahraničia. Dostal som mnohé listy od jednotlivcov, ktoré sú aj kritické, alarmujúce, ale aj povzbudzujúce. Stanoviská a výzvy Matice slovenskej a ďalších organizácií a združení vnímam ako ich záujem a starostlivosť o štát a o presadzovanie občianskych princípov spolunažívania a národnostnú harmóniu, ale aj ako prejav obáv zo zhoršenia atmosféry dobrého spolužitia s ohliadaním sa na minulosť, ku ktorej by sme sa hádam už nemali vracať. Vláda Slovenskej republiky nikoho a nič nezradila. Postupuje zodpovedne. Ak podporuje navrhované vyhlásenie Národnej rady, je presvedčená, že toto vyhlásenie svojím pozitívnym apelom, prihlásením sa k európskym hodnotám a zaujatím principiálneho stanoviska k suverenite Slovenskej republiky vytyčuje spoľahlivý medzinárodne uznaný a dobre prepracovaný bilaterálny rámec na odstránenie účinkov zmieneného zákona, ktoré by inak mohli narušiť naše dobré vzťahy s Maďarskou republikou. Vážené panie poslankyne a poslanci, vo vašich vystúpeniach odzneli rôzne podnety a návrhy od vypovedania zmlúv s Maďarskom počínajúc cez prijatie konkrétnych opatrení na zamedzenie efektívneho uplatňovania zákona o zahraničných Maďaroch na našom území až po vyjadrenie podpory vlády v jej doterajšom prístupe k riešeniu tejto problematiky. Nie je priestor ani čas sa ku všetkým týmto názorom vyjadrovať a navyše sa domnievam, že boli vysvetlené v mnohom v úvodnom vystúpení pána predsedu vlády. Dovoľte mi však, aby som sa pristavil aspoň pri dvoch otázkach, ktoré považujem za rozhodujúce aj z hľadiska odpovede vlády Slovenskej republiky a slovenskej diplomacie na kľúčové otázky tohto problému. Prvá otázka je, či má zákon o zahraničných Maďaroch exteritoriálne účinky a zasahuje do jurisdikcie Slovenskej republiky. A druhá, aká je úloha slovensko-maďarskej zmiešanej komisie, ktorá bola vytvorená podľa základnej slovensko-maďarskej zmluvy pri riešení tohto problému. K tej prvej otázke možno trochu podrobnejšie, pokiaľ ide o exteritoriálne účinky zákona a jeho presah do výlučnej zákonodarnej jurisdikcie zvrchovaného Slovenska. Právnu terminológiu, prirodzene, možno veľmi obratne účelovo, ale aj nešťastne využívať. To vtedy, ak ju nepostavíme do konkrétnej situácie a do konkrétneho kontextu. Odzneli tu názory, že zákon o zahraničných Maďaroch platí na území Slovenskej republiky od 1. januára 2002, a tiež názor, že tento zákon nemá exteritoriálne účinky a nezasahuje do jurisdikcie Slovenskej republiky. Chcem povedať, že ani jedno, ani druhé nie je pravda. Podľa elementárnych pravidiel medzinárodného práva zákonodarné akty ktoréhokoľvek suverénneho štátu sú platné a majú účinky len a výlučne v rámci jurisdikcie štátu zákonodarcu. Zákon cudzieho štátu teda nemôže v nijakom prípade platiť v rámci jurisdikcie Slovenska bez ohľadu na to, či autori alebo prívrženci nejakého takéhoto zákona si to želajú, alebo nie. Predložený návrh vyhlásenia Národnej rady Slovenskej republiky smeruje len k politickému potvrdeniu tejto základnej zásady medzinárodného práva a to je aj ťažisková pozícia Slovenskej republiky v rokovaniach s Maďarskom a vláda má nástroje na to, aby uvedené politické potvrdenie realizovala v praxi. Nie je tiež pravda, že zákon prijatý v maďarskom parlamente nemá exteritoriálne účinky a nezasahuje do slovenskej jurisdikcie, a to z akéhokoľvek právneho pohľadu. Ak totiž zákon výslovne zakotvuje, že jeho ustanovenia sa vzťahujú na občanov iného štátu a na území tohto istého štátu, potom jednoznačne vniká do výlučnej zákonodarnej právomoci iného suverénneho štátu, čo sa v medzinárodnom práve zreteľne kvalifikuje ako zasahovanie do vnútorných záležitostí iného suverénneho štátu. Ak niekto hovorí opak, znamená to, že nepozná zákon, alebo chce zastierať jeho zámer? Ak by sme však aj pripustili, že sa pri výklade zákona mýlime my, zostáva otvorenou otázkou, prečo Maďarská republika má problémy deklarovať vo vyhlásení, že zákon sa bude aplikovať v súlade s medzinárodnom právom v rámci jurisdikcie Maďarskej republiky výlučne na území Maďarskej republiky, a nie v rámci jurisdikcie Slovenskej republiky. V diskusii odznel aj názor, že o spoločnom vyhlásení vlád k tomuto zákonu sa rokuje v rámci slovensko-maďarskej zmiešanej komisie o otázkach menšín, ktorá bola zriadená podľa čl. 15 ods. 6 základnej zmluvy. Chcem podčiarknuť, že práve cieľom nášho snaženia je, aby prípadné problematické otázky týkajúce sa slovenskej menšiny v Maďarsku a maďarskej menšiny na Slovensku boli diskutované a riešené v rámci tejto komisie, a nie na základe jednostranných opatrení štátu. Štátni tajomníci Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky a Maďarskej republiky pán Chlebo a Németh v rokovaniach vystupujú ako delegovaní zástupcovia vlád. A v slovenskom rokovacom tíme pre zaujímavosť sú experti z ministerstva zahraničných vecí, ktorí sa mimochodom osobne zúčastňovali aj na dojednávaní základnej zmluvy v roku 1995. Vážené panie poslankyne a páni poslanci, na záver mi dovoľte iba stručne informovať, že už sme dostali stanovisko maďarskej strany k nášmu ostatnému návrhu spoločnej deklarácie. Po jeho predbežnej analýze môžeme konštatovať, že nás čakajú zložité diplomatické rokovania. Máme záujem dospieť k obojstranne prijateľnému výsledku. Ak prijmete vyhlásenie Národnej rady Slovenskej republiky v znení, v ktorom je predkladané, vytvoríte slovenskej diplomacii vhodný mandát na naše konštruktívne rokovania. V tejto súvislosti chcem však zopakovať to, čo som už vyhlásil pre médiá. Slovenská strana neporušila dohodnutý postup s Maďarskom a bolo na nás, aby sme niektoré dohodnuté zásady pretavili do formy spoločného vyhlásenia. Vyhlásenie obsahuje preambulu, s ktorou mimochodom maďarská strana, ako sa dozvedáme z neoficiálnej reakcie, nemá žiadne väčšie problémy. Pokiaľ ide o vecnú stránku vyhlásenia, naše stanovisko bolo definované a je plne v súlade s navrhovaným vyhlásením Národnej rady Slovenskej republiky. V tejto chvíli však by som nepovažoval za účelné verejne o tom diskutovať. Som pripravený stretnúť sa aj s kolegom Mártonyim a verím, že ak budeme obidvaja pristupovať k riešeniu problému na základe uznávaných princípov medzinárodného práva, ale aj s vedomím najvyššej politickej zodpovednosti, môžeme dôjsť k výsledku, ktorý eliminuje túto kauzu v našich vzťahoch a zároveň bude ocenený aj v Bruseli. Táto rozprava tu dnes miestami skĺzla do ostrej polemiky niektorých politických strán voči Strane maďarskej koalície. Nemyslím si, že je to dobrá cesta. Rovnako tu nejde o vzťah Slovenskej republiky k našim občanom maďarskej národnosti. Ide jednoznačne o vzťah dvoch suverénnych štátov, ktoré sa dostali do sporu. Tento spor je už v Európe vnímaný, sledovaný, ale aj pomenovaný. Navrhované vyhlásenie Národnej rady Slovenskej republiky vnímam ako pomoc nášho najvyššieho zákonodarného orgánu, ako tento spor z našich vzťahov odstrániť. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem pánu ministrovi. Faktické poznámky na vystúpenie pána ministra. Pani poslankyňa Keltošová, ja som ju mal ako poslednú, pani poslankyňa Belohorská. Ja vám potom prečítam. Pán poslanec Baco ako posledný. Uzatváram možnosť prihlásiť sa s faktickou poznámkou. Prečítam, kto je prihlásený s faktickou poznámkou: pán poslanec Kalman, Baco ako druhý, pán poslanec Baco, ja to mám zaznamenané, čiže toto je podstatné, čo som zapísal, že ste druhý. (Reakcie z pléna.) Pán poslanec Kalman, pán poslanec Baco, pán poslanec Paška, Hofbauer, Kačic, Podhradská, Cuper, Kotian, Keltošová, Belohorská, Gašparovič ako posledný. Pán poslanec Kanis ako posledný. Uzatváram možnosť sa prihlásiť s faktickou poznámkou. Prečítam ešte raz tých, ktorí sa prihlásili: Kalman, Baco, Paška, Hofbauer, Kačic, Podhradská, Cuper, Kotian, Keltošová, Belohorská, Gašparovič a Kanis. V poriadku? Tak začíname faktické, nech sa páči, pán poslanec Kalman ako prvý. J. Kalman, poslanec: Ďakujem pekne. Vážený pán minister, aj po vašom vysvetlení naďalej trvám na tom, čo som povedal vo svojom vystúpení, že zákon o Maďaroch na Slovensku platí, začal sa uplatňovať a tým bola narušená zvrchovanosť Slovenskej republiky. Z tohto pohľadu i naďalej trvám na tom, čo som povedal, že doterajšia práca vlády a všetkých diplomatov s tým spojená bola jalová. Vítam to, že vy ste privítali, že sa parlament zaoberá touto problematikou, ale pýtam sa vás, ak ste už boli v koncoch koncom minulého roka alebo v priebehu minulého roka a videli ste, že nepohnete maďarskou stranou, prečo ste práve vy ako minister alebo vláda neiniciovali, aby o tejto záležitosti rokoval slovenský parlament, vy ste ešte mali oporné body, o ktoré ste sa mohli oprieť vo vyjednávaní v čase nadobudnutia účinnosti tohto zákona. Ale takto ste nepostupovali. Naopak, na návrh našich poslancov koalícia zavrhla v decembri na plenárnom rokovaní požiadavku o tejto skutočnosti rokovať. Takže to vnímam ako neúprimnosť z tohto pohľadu. Vážený pán minister, dovoľte mi, aby som zopakoval to, čo som povedal a na čo som sa odvolával v mojom vystúpení. Citujem predsedu vlády Slovenskej republiky: „Budeme čakať do skončenia expertných rokovaní, najneskôr však do začiatku januárovej schôdze parlamentu.“ Tá schôdza sa už začala. Ako tvrdil Mikuláš Dzurinda, slovenská strana má vraj pripravené opatrenia, ktoré sú podľa premiéra až krajné. Pán minister, prosím vás pekne, môžete nás aspoň o niektorých informovať, čo chcete robiť, aby sme vedeli, čím sa bude slovenská vláda a Slovenská republika brániť a ako bude postupovať voči Maďarskej republike? Dopredu vám ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán poslanec. Ďalej pán poslanec Baco má slovo. Nech sa páči. Prosím nový čas pre pána poslanca. Dajte mu nový čas. Nech sa páči. Pán poslanec, nepočuť vás, bližšie, buďte taký dobrý. (Reakcia z pléna.) Ale má zapnutý zvuk, no. Nech sa páči, keby ste išli vedľa k mikrofónu. Nie, tam netreba ísť, pán poslanec, však vedľa dajte kartu do toho ďalšieho, tam vám svieti na ďalšom. Nech sa páči. Dajte nový čas pánu poslancovi, zapnite kartu. (Reakcia poslanca.) Prosím vás, vypnite ten mikrofón vedľa a zapnite mikrofón tam, kde je karta, páni technici. Páni technici, prosím vás, zapnite mikrofón poslancovi Bacovi. Nech sa páči. P. Baco, poslanec: Áno, dobre. Takže odteraz čas, dobre, ďakujem pekne. Pán minister, keby sme boli takto pristupovali v roku 1992 k riešeniu spolu s Maďarskom o spoločnom vodnom diele, tak vám poviem, že dnes máme vred na Európe v podobe nedokončeného, rozvaleného diela, zdevastovanú prírodu. Pretože, dovolím si povedať, boli sme vtedy statoční a prijali sme riziko a rozhodli sme o dokončení tohto diela. Napriek tomu, že sa búrila všetka diplomacia v Európe, dostávali sme všelijaké „ľúbostné“ listy, na Slovensko chodili komisári atď. Takže, pán minister, nehnevajte sa, všetko sa deje v reálnom čase. Keď ste čas prespali, doslova. Nie, že ste zaspali, ale prespali ste čas, keď sa zákon robil, keď sa zákon prijímal. Dnes je skutočne celý problém tak, že to chytáte za chvost. Pán minister, nerozumiem vám, ak suverénne vyhlasujete, že predsa niet pochýb o tom, že žiaden zákon nemôže platiť na území iného štátu – tak potom v čom je problém? Prijmite jednoducho vo vláde jednostranný akt vyhlásenia nulity tohto zákona, poukážte na protištátnu činnosť niektorých domácich vládnych a politických činiteľov, ktorí spolupracovali na tom, aby takýto zákon bol na svete, obráťte sa prostredníctvom exekutívy na príslušníkov maďarskej menšiny na Slovensku v záujme ich ochrany, aby ignorovali tento zákon, a vyzvite maďarskú stranu, aby vyjadrila uspokojenie nad postavením maďarskej menšiny na Slovensku. Ak je to tak, ako hovoríte, vy ste to tu povedali absolútne jasne, tak ja neviem, v čom je problém. Keby sme boli naozaj tak postupovali v roku 1992, tak dnes nemá problém okolo Gabčíkova konca kraja a bol by katastrofou pre obidve strany. I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec Hofbauer. R. Hofbauer, poslanec: Pán minister, vy ste sa vyjadrili o obojstranne prijateľnom výsledku. Obojstranne prijateľný výsledok môže nastať pri dvoch problematikách, ktoré sú konvergentné, ale nie, ktoré sú divergentné. Medzi predátorom a jeho obeťou nemôže nastať kompromis a prijateľný výsledok. Jediný výsledok je, že predátor svoju obeť zožerie. Pán minister, vy ste spomenuli veľa vecí, ktoré vás mrzia. Nás mrzí nečinnosť vlády v tejto veci, nás mrzí pasivita ministerstva zahraničných vecí a vnútra napriek tomu, že proklamujete, ako ste fantasticky výkonní. Ste pasívni! Nás mrzí nekončiaca ústretovosť premiéra voči zahraničiu a nekončiaci nezáujem voči slovenským záujmom zo strany toho istého premiéra. Nás mrzí to, že bilaterálna komisia na rokovaní medzi vládami nie je zostavená na báze odbornej, ale na báze etnickej. Čo tam hľadá Duka-Zólyomi? Za akú exekutívu tam chodí rokovať? Pán minister, nás mrzí to, že vy chcete konať zodpovedne voči maďarskému partnerovi a transparentne voči slovenskému partnerovi. No ja som presvedčený, že to má byť presne opačne, že máte konať zodpovedne voči Slovensku a transparentne voči Maďarsku. To je úplne zásadná vec. A ešte jedna poznámka, pán minister. Diplomacia sa nerobí vykrikovaním, to máte absolútnu pravdu, ale už vôbec nie ani zalezením pod stôl, ako to robí súčasná vláda. I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec Paška, prosím.