Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2019-06-19):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Vážený pán minister, pán podpredseda, kolegovia, kolegyne, máme tu na stole veľkú novelu zákona o ochrane prírody. Zákona, ktorý bol niekoľko mesiacov predmetom veľkých diskusií ochranárov, lesníkov, rôznych vedcov a odborníkov. Návrh zákona, ktorý bol predložený do medzirezortného pripomienkovacieho konania, dostal množstvo pripomienok, medzi nimi aj hromadnú pripomienku verejnosti, ktorú podpísalo takmer 30-tisíc ľudí. Zákon, ktorý vzápätí na to prišiel do vlády a teraz ho máme my tu na rokovaní Národnej rady, je napokon úplne iný. Návrh zákona prešiel rozporovým konaním, avšak máme ho tu predložený so zásadnými rozpormi na odbornej úrovni. Zrejme v politickej úrovni ste, pán minister, ustúpili najmä strane SNS a strane SMER, kde sú stále ľudia podporujúci obchod s drevom a je preto škoda, že hromadná pripomienka verejnosti s 30-tisíc podpismi, tak táto hromadná pripomienka nebola dorokovaná, ale návrh ste, zákona, ste predložili do vlády a na rokovanie parlamentu. Mali ste vysoké ambície pri predkladaní návrhu zákona, avšak od tých ste ustúpili a predkladáte síce veľkú novelu, ktorá prináša mnohé zmeny, niektoré aj dobré a zaujímavé, ale tie podstatné na tej politickej úrovni nie. Možno tá novela v tomto duchu preto nemusela byť až taká veľká, lebo niekedy menej môže byť aj viac. Pred mesiacmi ste dali sľub o prevode pozemkov v chránených územiach do správy štátnej ochrany prírody. Bolo to veľmi odvážne a vzbudili ste očakávania ochranárskej verejnosti. Avšak v tomto zásadnom postoji ste ich sklamali. Sklamali ste aj, čo sa týka Tatranského národného parku. Do dnešného dňa neexistuje zonácia, ktorá podľa platného § 104 zákona, vláda mala do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto zákona vydať nariadenie, ktoré ustanoví vymedzenie hraníc Tatranského národného parku a jeho ochranné pásma a podrobnosti o územnej ochrane, vrátane ich územnej a časovej platnosti. Zákon o ochrane prírody a krajiny nadobudol účinnosť 1. januára 2003. Prečo ste si neupratali aj túto povinnosť, pán minister, tohto návrhu zákona? A vôbec sa s tým nezapodievate v tejto veľkej novele a nedali ste tam nejaké reálne termíny a hlavne, prečo ste sa vôbec zonáciou Tatranského národného parku nezapodievali? Do dnešného, 15. 6. boli sprístupnené náučné chodníky v Tatranskom národnom parku, avšak návštevný poriadok nie je schválený a pohyb je tam v podstate bez platného návštevného poriadku. Aj to je vaše maslo na hlave, pán minister. Prichádzate s veľkou novelou ako bojovník za ochranu prírody, avšak kroky ministerstva, resp. rezortnej organizácie štátnej ochrany prírody, na príklade aj v reorganizácii jej organizačných zložiek, ako je de facto zrušenie správy CHKO, chránenej krajinnej oblasti Dunajské Luhy a zlúčenie s chránenou krajinnou oblasťou Ponitrie, nesvedčí o rozumnom prístupe k ochrane prírody. Ste podpredsedom vlády a ministrom životného prostredia a mali ste sa aspoň pokúsiť o zmenu a presun lesného hospodárstva pod rezort životného prostredia. Strana Sloboda a Solidarita má vo svojom programe agendu lesného hospodárstva mať pod rezortom životného prostredia. Je to otázka politickej vyspelosti a jasnej deklarácie o tom, aké hodnoty rezort životného prostredia a rezort a vláda Slovenskej republiky má. Pán minister, ťažko je dôverovať takejto veľkej novele a veriť vo vymožiteľnosť práva. Sme svedkami tolerovania rôznych výnimiek, neochota ministerstva hovoriť napríklad o Národnom parku Podunajsko. Zabezpečiť účinnú ochranu prírody je vašou prácou a ak k tomu treba zmeniť zákon, treba ho pripraviť jednoznačne, ktorý odstráni tú obrovskú nedôveru a ukončí doslova, doslova vojnu medzi ochranou prírody a lesným hospodárstvom. Pred pár dňami, 5. júna sme boli s výborom pre pôdohospodárstvo a životné prostredie na poslaneckom výjazde, kde sme si prizvali za organizácie rezortu životného prostredia aj z rezortu pôdohospodárstva a venovali sme sa problematike hospodárenia v lesoch. Nielen na štátnych lesoch, v štátnych lesoch, ale všeobecne v lesnom hospodárstve. Vypočuli sme si názory lesníkov, zástupcov rezortu pôdohospodárstva, ochranárov, zástupcov rezortu životného prostredia, aj zástupcu súkromného obhospodarovateľa, ktorý hospodári v ochrannom pásme, ale aj v samotnom Národnom parku Nízke Tatry. Poukazovali na konkrétne aplikačné nedostatky nielen v zákone o ochrane prírody, ale aj na také medziľudské a komunikačné. Nedôvera sa nedá získať zákonom. Tá musí vychádzať zo správneho riadenia rezortu, vymožiteľnosti práva a z jasnej objednávky spoločnosti, ako sa spoločnosť stavia k ochrane prírody a krajiny, ako sa stavia k hospodáreniu na lesných pozemkoch, na pôde a aké priority k ochrane životného prostredia má. Toto do dnešného dňa nie je jasne definované. A vy, pán minister, ako súčasť tretej vlády SMER-u a jeho partnerov ste v tejto kľúčovej veci síce sľubovali nápravu, ale v konečnom dôsledku ste cúvli. Áno, v tejto chvíli je moja pozícia oveľa jednoduchšia, poukazovať na nedostatky a je to aj mojou prácou opozičnej poslankyne a chcem si túto úlohu urobiť čo najlepšie, takže verím, že ma budete počúvať a v septembri prídete s veľkým pozmeňovacím návrhom, ktorý, ak sa bude dať, tak tento zákon ešte sa pokúsite aspoň v niektorých veciach opraviť. O ktorých takých kľúčových aplikačných problémoch hovorím a ktorých riešenie som v predloženom návrhu zákona nenašla? Ktoré sú to? Zo strany lesníkov išlo opakovane o poukazovanie na ťažkosti s lehotami na získavanie stanovísk od Štátnej ochrany prírody. Týka sa to najmä náhodnej ťažby pri kalamitách a s tým súvisiace riziká premnoženia lykožrúta. Spracovanie kalamity, kde lesníci potrebujú operatívne komunikovať, je kľúčové, aby si mohli vykonávať svoju lesnícku prácu. A to sa týka hospodárenia v štátnych lesoch, ktoré spravujú náš spoločný štátny majetok, ale týka sa to aj súkromných hospodárov, kde hospodárenie v lesoch je ich súkromným majetkom. Štátna ochrana prírody, sa zdá, sa javí ako výrazne poddimenzovaná organizácia a po prijatí tohto zákona si bude určite vyžadovať jej posilnenie. V súčasnosti má organizácia okolo 500 zamestnancov a hospodári približne so sumou okolo šiestich milión eur. Návrh zákona navrhuje množstvo významných kompetencií pre túto organizáciu, najmä čo sa týka hospodárenia v národných parkoch, ktoré predstavujú 6,5 % rozlohy Slovenskej republiky. A mám obavu, že doterajšie ťažkosti, ktoré boli s vydávaním stanovísk a s nemožnosťou vydať ich načas, budú len narastať. Problém vidím aj v tom, že stanoviská Štátnej ochrany prírody nemajú stanovenú lehotu, dokedy budú povinné svoje záväzné stanovisko vydať. Doteraz stanoviská Štátnej ochrany prírody mali len odporúčací charakter pre orgán štátnej správy. V súčasnosti sa zavádza teda záväznosť týchto stanovísk. Považujem to za dobrý krok, avšak keď nebude stanovená aj povinnosť dodržiavať lehotu, je to vážne ohrozenie práce tej druhej strany, práce tých lesníkov a práce akýchkoľvek hospodárov, akýchkoľvek ľudí, ktorí budú chcieť v chránených územiach vykonávať nejakú činnosť. Pretože novou kompetenciou, ktorú navrhujete, je vlastne podmienka akejkoľvek činnosti v chránených vtáčích, v chránených, v európskych chránených územiach NATURA 2000 mať vyjadrenie Štátnej ochrany prírody, či môže dôjsť k narušeniu integrity alebo nie. Bez takéhoto vyjadrenia nebude môcť byť prakticky žiadna činnosť v chránených naturovských územiach byť povolená. Tejto problematike sa chcem ešte venovať ďalej, ale chcem ešte poukázať na tie lehoty. Toto považujem za kľúčové, aby sa do zákona dala povinnosť, že lehotu, bude presne stanovená maximálna lehota na vydanie záväzného stanoviska Štátnej ochrany prírody, resp. bude tam odkaz, že sa riadia podľa správneho poriadku. Na to, že tá agenda je veľmi náročná, vy ste zareagovali a v podstate ste zvýhodnili štátnu správu, ktorej ste predĺžili lehotu na rozhodnutia orgánov ochrany prírody na 60 dní. Čiže orgán ochrany prírody v rozhodovaní má lehotu 60 dní, avšak záväzné stanoviská lehotu stanovenú nemajú, hoci sú podmienkou (zaznenie gongu), tak ako som povedala, pre vydanie akéhokoľvek súhlasu na akýkoľvek projekt územia v územiach, v európskych chránených územiach NATURA 2000, ktorá prakticky kopíruje rozlohu našich národných parkov a iných chránených území a môžme hovoriť, že tých 6,5 % výmery Slovenska sa to bude týkať. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)