V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-11-09):
Otváram rozpravu o týchto bodoch programu. Pýtam sa, kto sa hlási do rozpravy? Písomne som nedostal žiadnu prihlášku. Ústne kto sa hlási do rozpravy? Dvaja páni poslanci, traja: pán poslanec Karlin, pán poslanec Maxon, pani poslankyňa Tkáčová. Pýtam sa, chcete vystúpiť, pani spravodajkyňa, na začiatok, hneď? Nie. Takže zachováme toto poradie. Uzatváram možnosť podania ďalších prihlášok do rozpravy. Ako prvý vystúpi pán poslanec Karlin, nech sa páči. G. Karlin, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi pár slov k odznenej správe. Na úvod by som chcel pripomenúť, že tzv. zelená správa, ktorú prerokúvame, niekedy vyvolávala bujnú diskusiu a mám taký dojem, že v poslednom čase naše poľnohospodárstvo a vôbec záujem oň sa dostáva na perifériu záujmu niektorých politikov, ale chcel by som upozorniť, aby sme nedovolili, aby sa dostalo na perifériu záujmu spoločnosti. Preto dovoľte, aby som sa vyjadril k niektorým otázkam k správe o poľnohospodárstve a potravinárstve za rok 2004. Vláda predložila rozpočet stavu poľnohospodárstva a potravinárstva za uplynulý rok bez toho, aby reagovala na prijaté opatrenia na ich plnenie, ako si to v roku 2004 pri prerokúvaní obdobného materiálu vytýčila. Taktiež osobitne nie je v správe uvedené vyhodnotenie plnenia uznesení, ktoré v tomto smere Národná rada k správe za rok 2004 prijala. V takomto postoji vlastne vláda, a tým aj rezortné ministerstvo neplnia poslanie, ktoré im ukladá zákon č. 473/2003 Z. z. Nie je preto sa čomu čudovať, keď pán minister financií a prostredníctvom vyhlásení pre verejnosť, čiastočne aj verejnosť, podceňujú poľnohospodárstvo a samotný pán minister pôdohospodárstva, ako aj strana, kam patrí, majú problémy naplniť pozície tohto rezortu v cieľoch a koncepčných zámeroch. V tretej časti správy sa síce predkladá niekoľko opatrení, ale tieto nemajú ambíciu dosiahnuť participačnú pozíciu pôdohospodárstva Slovenskej republiky v konkurencii s inými štátmi v Európskej únii. Z celkovo navrhnutých 15 opatrení sú okrem jedného všetky navrhované na realizáciu v polovici roka 2006 až na koniec roka 2006. Ako treba bojovať za pôdohospodársku politiku, aby sa dosiahla výrazná zmena, našim politikom stále učebnicovo ukazujú hlavne štátnici Francúzska, Nemecka, Maďarska, Poľska, ale aj Českej republiky. Správa, aj keď má značnú vypovedaciu schopnosť, neodpovedá na najzávažnejší fakt, ako naše pôdohospodárstvo konkurenčne stojí k 25 štátom Európskej únie alebo aspoň k 10 štátom, ktoré vstúpili do EÚ spoločne s nami. Dobre vieme, že táto pozícia sa nezlepšuje a že práve v jednotnom trhovom prostredí slovenskí výrobcovia ťahajú najmä v obchodnej politike za kratší koniec. Je evidentné, že okrem podpôr, ktoré pre naše poľnohospodárske podniky z Európskej únie znamenajú veľa, sa v roku 2004 zlepšili aj klimatické podmienky. No a v potravinárskom priemysle, najmä v odvetviach, ktoré sú najviac naviazané na domácich producentov, tieto faktory priniesli zhoršenie a úpadok. Myslím tu mliekarov, hydinárov, mäsiarov atď. Zmena dotačnej politiky a jej väzba na fondy Európskej únie mali v minulom roku najväčšiu zásluhu na koncoročnej ziskovosti prvovýrobcov, ale aj na tom, že sa menej investovalo, znižovali najmä produkčné náklady a viacej zostalo financií na odmeny. Veď na konci roka podľa správy dostali poľnohospodári až 7,3 mld. korún, žiaľ, v prvej polovici roka to bolo len 2,4 mld. O tom, že v tomto smere mala svoj negatívny podiel aj Platobná agentúra, ktorá nemala včas akreditáciu, sa v správe nepíše. Aj napriek jej veľkej snahe sa nenaplnili predpoklady vyčerpania možných zdrojov na niektoré podpory, čo vlastne s tým, že sa zmenil celkový systém úhrady podpôr, ovplyvnilo investície, ale aj produkčné náklady, nemožno hodnotiť pozitívne. Taktiež nie je možné hodnotiť pozitívne, že cenový vývoj v poľnohospodárstve sa nevyvíja ani zďaleka pozitívne. Vstupy sa neustále zvyšujú, intenzifikačné náklady, ktoré majú zabezpečovať rast produkcie, nestúpajú a podpory sú jediným faktom ziskovosti rezortu. Takýto vývoj nemôže do budúcnosti zmeniť postoj iných rezortov ani verejnosti k poľnohospodárom a bude vždy pôsobiť negatívne v celkovej pozičnej úlohe pôdohospodárstva k celkovému národnému hospodárstvu. Myslím, že cenovej politike a jej hlavným úlohám v trhovom hospodárstve sa v tejto etape v rezorte nevenuje dostatočná pozornosť, viacej sa prihliada na jej štatistické pozadie. Ak sa produktivita práce hodnotí počtom pracovníkov v prvovýrobe, ale aj v potravinárskom priemysle naďalej ubúdajú, tak jej prírastok, aj keď má stúpajúcu tendenciu, je len dielom prepočtov a nie skutočným odrazom jej objektívneho nárastu. Veď celkové výnosy a tržby klesajú. Cenová a obchodná politika kladie na lopatky ako prvovýrobcov, tak aj hlavné potravinárske odbory, preto jej dôsledkom sa bude potrebné v ďalších rokoch výraznejšie venovať. Opatrenia, ktoré sú v správe navrhnuté, však na tento vývoj nereagujú. Ak sa ceny, teda aj tržby z predaja výrobkov nestanú hlavným pokrývateľom nákladov, ale aj investícií a zvyšovania produktivity, tak nástroje dotačnej politiky v rokoch, keď bude potrebné uberať z ich masy v rámci spoločnej agrárnej politiky Európskej únie, nenahradia potrebnú konkurencieschopnosť našich poľnohospodárov a potravinárov. Podívajme sa ešte na niektoré tendencie uvedené v správe: 1. Rozkolísanosť produkcie poľnohospodárskej výroby je potrebné znižovať. Ak sa to nedosiahne, budú neustále problémy s nadprodukciou alebo s jej nedostatkom. 2. Aj napriek zvýšenej podpore horským a podhorským oblastiam je práve v rozkolísanosti vysoká disparita v dôchodkoch podnikov. 3. Nárasty počtov obchodných spoločností a individuálnych hospodárstiev, je to jednorazová záležitosť alebo dlhodobejší trend. V dôsledku zmeny dotačnej politiky nezamestnaní sa presúvajú do poľnohospodárstva? – je tu zároveň aj otáznik. 4. Neustále sa prehlbujúci trend v investíciách, najmä strojového parku a zastaranosti techniky. Niektorí investujú veľa, niektorí málo, iní takmer nič. 5. Potravinárska produkcia neustále klesá a obchodné reťazce si naďalej robia s potravinármi či dodávateľmi, čo chcú. Obyvatelia kupujú menej hodnotné výrobky, dovozy výrobkov stúpajú a nemajú potrebnú kvalitu. 6. Môže nastať vysoký útlm niektorých výrob, najmä zvierat, v dôsledku chorôb a nemocí, proti ktorým niet ešte účinku, ale rezort v tomto smere podľa navrhovaných opatrení nie je dostatočne pripravený. 7. Cenové nožnice medzi cenami poľnohospodárskych výrobkov a cenami potrebných výrobných prostriedkov do poľnohospodárstva sa zase rozširujú. Zadlženosť podnikov neklesá a nepripravuje sa ani žiadne stabilizujúce opatrenie do potrebnej istoty hospodárenia na pôde cez poistné systémy. Pôda aj naďalej neumožňuje hypotekárnu úverovú politiku a na druhej strane prechod systému zdaňovania na obce mnohým spôsobil väčšiu zadlženosť už od tohto roku. 8. Poľnohospodárstvo má šancu pre budúcnosť uspieť ako výrazný producent obnoviteľných energetických zdrojov. V správe sa uvádza, že až 42 % zo všetkých obnoviteľných energetických zdrojov na Slovensku môže vytvoriť poľnohospodárstvo okrem zmienky, že je veľa prekážok, ako dosiahnuť, aby sa využili, a že treba pripraviť legislatívu, som v opatreniach nejakú vážnejšiu reakciu nenašiel. Toľko k správe o poľnohospodárstve. A dovoľte mi pár slov ešte k správe o lesnom hospodárstve. Naše lesy postihuje takmer každý rok klimatická pohroma – veterná smršť, najväčšia bola vlani. Ak sa s tým majú lesníci vyrovnať, istotne potrebujú vyššiu štátnu pomoc, ako dostali v roku 2004. Tak ako sa pristupuje k lesom, čo je asi odrazom celého vzťahu vlády k pôdohospodárstvu, tak asi nedovolí pristupovať k svojmu bohatstvu žiadny európsky štát. Správa uvádza, že naše lesy sa rozrástli o 1 382 ha. Neuvádza sa, čím sa to tak stalo. Je však mnoho plôch, ktoré sa pri lesoch prestávajú obrábať, ich majitelia sa o ne nestarajú. V správe sa uvádza až 32-tisíc takýchto hektárov, preto by sa mali štátne orgány o ne zaujímať. Niekoľkokrát sa v správe uvádza, že sa naplnili plánované úlohy, ale koľko bol plán, to sa neuvádza. V správe o lesoch prijala tiež Národná rada vlani uznesenie. Jeho plnenie nie je, žiaľ, súčasťou správy. Inak predložená správa je spracovaná dobre, čo môžem hodnotiť kladne, čo však treba v našom lesníctve vykonať aktuálne, to v opatreniach nenachádzam, azda pán minister to vysvetlí potom. Ďakujem vám za pozornosť.