D. Lipšic, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: (2004-12-09):
Obsahom predloženého návrhu zákona o konkurze a reštrukturalizácii je nová práva úprava úpadku, ktorá zohľadňuje osobitosti slovenského právneho, ekonomického a podnikateľského prostredia a rieši problematické otázky v tejto oblasti. Súčasná slovenská legislatíva upravujúca usporiadanie majetkových pomerov dlžníka v úpadku je značne nevyhovujúca, stav nespokojnosti s existujúcimi koncepčnými riešeniami, štruktúrou, zrozumiteľnosťou a koherentnosťou súčasnej legislatívy vyvolal potrebu jej novej úpravy. Novelizácia platného zákona z roku 1991 by vzhľadom na zmenu v celkovej koncepcii insolvenčného systému nebola vhodnou metódou novej právnej úpravy, a preto vláda predložila parlamentu návrh rekodifikácie konkurzného práva. Jednotlivé jurisdikcie sveta je možné podľa vplyvu legislatívy na systém riešenia úpadku rozdeliť do viacerých kategórií, od výrazne prodlžníckych až po výrazne proveriteľské právne úpravy. Napriek tomu, že samotné rozdelenie insolvenčných systémov na proveriteľské a prodlžnícke je v mnohých ohľadoch rozporuplné a ťažko rozlíšiteľné, základný proveriteľský smer sa javí ako žiaduci pre podporu optimálneho rozvoja podnikateľského prostredia. Proveriteľský smer umožňuje veriteľom účinne sa chrániť pred dôsledkami úpadku dlžníka a potláča zásahy zákona do komerčného postavenia strán pred úpadkom na rozumnú mieru. Tento smer je v súčasnosti reprezentovaný najmä Veľkou Britániou a krajinami, ktoré do istej miery vychádzali z týchto konceptov. Dnes je to Nemecko, Holandsko, Švédsko a Japonsko. Na opačnej strane stoja krajiny stanovujúce viac prodlžnícky orientované systémy, sú to krajiny románskeho práva, najmä Francúzsko, Španielsko, Portugalsko, Grécko, Belgicko a väčšina latinskoamerických krajín. Tretia veľká skupina krajín sa sformovala okolo zlatej strednej cesty a tou ide aj návrh novej úpravy. To znamená na jednej strane postaviť silné postavenie veriteľov, ale aj chrániť dobromyseľných dlžníkov pred možnosťou manipulatívneho konkurzu. Dnešná úprava je, ako som spomenul, nevyhovujúca. Dĺžka konkurzného konania je v priemere 3 až 7 rokov. Rozsah uspokojenia pohľadávok nezabezpečených veriteľov je veľmi obmedzený. Zabezpečeným veriteľom sa málokedy podarilo cez konkurz uspokojiť viac ako 5 alebo 10 % zo svojej pohľadávky. Takisto aktívna účasť veriteľov v priebehu konkurzu a počet reálnych prípadov úspešného vyrovnania ako nelikvidačnej alternatívy ku konkurzu je takmer zanedbateľný. Navrhovaná právna úprava teda na jednej strane posilňuje postavenie veriteľov, ale aj chráni dlžníka pred podávaním účelových návrhov na vyhlásenie konkurzu, napr. tým, že stanovuje povinnosť, aby pohľadávky, ktoré iniciujú konkurzné konanie, boli judikované. Osobitné postavenie sa priznáva zabezpečeným veriteľom, čím sa do značnej miery skvalitňuje zabezpečenie záväzkov. Nová práva úprava v tomto smere nadväzuje na už úspešne zrealizovanú reformu záložného práva. Zároveň sa ustanovuje možnosť vykonania reštrukturalizácie ako nelikvidačnej alternatívy konkurzu. Reforma sa snaží stimulovať podnikateľov, aby siahli po reštrukturalizácii ako preferovanej forme riešenia situácie podniku v ťažkostiach, a to najmä odstránením niektorých koncepčných obmedzení, ktoré boli doteraz uplatňované pri úprave vyrovnania. Chcel by som zdôrazniť dva podstatné nové prvky právnej úpravy. Jednak zákon zavádza mnohé lehoty, ktoré skracujú čas konkurzného konania, ale takisto ako tento zákon, aj navrhovaný zákon o správcoch zavádza vyššiu mieru zodpovednosti a dohľadu nad správcami konkurznej podstaty. Tá vyššia miera zodpovednosti a dohľadu sa týka jednak odbornosti správcov, ale aj systému náhodného výberu správcu prostredníctvom generátora, čím práve chceme zabrániť zmanipulovaným konkurzom. Medzi ciele novej právnej úpravy teda patrí zamedzenie straty hodnoty majetku úpadcu v období bezprostredne pred začatím konania a počas konania, zabezpečenie zrýchlenia konania a prijatie opatrení, ktoré stimulujú dotknuté strany urýchlene konať a v konaní postupovať proaktívne, naznačenie východísk pre neformálne reštrukturalizácie, ktoré by predstavovali alternatívy formálneho konania pred súdom, zvýšenie štandardov zodpovednosti všetkých strán zúčastnených v konaní, najmä však správcov, zabezpečenie konzistencie cieľov reformy konkurzného práva s právom zabezpečenia záväzkov a koherentnosti celej právnej úpravy, odstránenie alebo prinajmenšom zúženie priestoru pre korupciu a odstránenie doterajšej absencie medzinárodného práva súkromného a procesného, teda kolíznych noriem v oblasti konkurzu. Návrh zákona upravuje riešenie úpadku dlžníka speňažením majetku dlžníka a kolektívnym uspokojením jeho veriteľov alebo postupným uspokojením veriteľov dlžníka spôsobom dohodnutým v reštrukturalizačnom pláne. Návrh zákona takisto upravuje možnosť oddlženia fyzickej osoby. Dovoľte mi sa vyjadriť, pán predseda, k informácii výborov Národnej rady, ktorá bola predložená na rokovanie pléna na účely druhého čítania. Už sa chýlim ku koncu. Navrhujem schváliť všetky body informácie s výnimkou bodu 194. Tam by som odporúčal neschváliť žiadnu alternatívu, pretože otázku účinnosti posunu vecnej príslušnosti trestných súdov je vhodnejšie riešiť v návrhu zákona o súdoch, keďže ide o menej obsiahlu právnu úpravu a v prípade schválenia parlamentom vyhotovenie čistopisu bude trvať kratšie. Takisto navrhujem neschváliť bod 195 informácie, ktorý sa týka účinnosti zákona, to by malo byť riešené pozmeňujúcim návrhom, ktorý upraví účinnosť návrhu zákona odlišne. Ostatné informácie odporúčam schváliť. Dovolím si len jednu vetu poznamenať k počtu pripomienok uvedených v spoločnej správe, lebo to bude zrejme predmetom polemiky. Z tých všetkých pripomienok, ktoré tu sú uvedené, sú tri štvrtiny pripomienok, ktoré sme akceptovali po konzultáciách s podnikateľskými združeniami. Asi len 40 pripomienok je charakteru legislatívneho, ktoré uplatňoval legislatívny odbor Národnej rady, čo sa mi nezdá byť pri návrhu kódexového typu  vysoký počet. Problém zákona o konkurze je v tom, že pokiaľ sa vstúpi legislatívnou úpravou do jedného ustanovenia paragrafu, tak to znamená, že je potrebné potom vstúpiť do ustanovení mnohých ďalších, aby bola zachovaná koherentnosť a nerozpornosť navrhnutej právnej úpravy. Vážený pán predseda, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, v konkurznom práve je vždy dôležité nájsť správnu rovnováhu medzi záujmami veriteľov na strane jednej a dobromyseľných dlžníkov na strane druhej. Takisto je dôležité a je vo verejnom  záujme zabrániť manipulácii konkurzných konaní. Som presvedčený, že vo vládnom návrhu zákona sa nám tieto ciele splniť podarilo, a preto by som si vás dovolil požiadať o podporu vládneho návrhu zákona o konkurze a reštrukturalizácii. Ďakujem, pán predseda.