Andrassy, Ľubomír, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2023-06-27):
Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Vážené dámy, vážení páni poslanci, chcel by som vám predstaviť stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu k štátnemu záverečnému účtu, ktorý predložil do parlamentu rezort financií, a tento štátny záverečný účet prioritne informuje o dosiahnutom salde a dlhu verejnej správy v metodike ESA. Nechcem sa podrobne venovať všetkým tým častiam, ktoré popisujeme v našom stanovisku, ale dovoľte, aby som sa vyjadril k trom dôležitým častiam, o ktorých na začiatku hovoril aj pán minister. Ako on uviedol, tak v dokumente sa konštatuje, že saldo a dlh verejnej správy je výsledkom ročného hospodárenia našej krajiny a za rok 2022, dosiahol deficit verejnej správy hodnotu 2,23 mld. eur, čo predstavuje približne 2,04 % z hrubého domáceho produktu, a tak sa nám dlh verenej správy dostal na úroveň bezmála 63,4 mld., čo je 57,8 % HDP. Informácie o salde a dlhu verejnej správy sú dôležitým ukazovateľom nielen pre Európsku úniu z hľadiska toho, ako hospodári naša krajina, ale sú taktiež veľmi dôležitými informáciami pre porovnávanie výsledkov jednotlivých členských krajín Únie. Slúžia aj ďalším národným a medzinárodným inštitúciám, ktoré realizujú rôzne analýzy a hodnotia fungovanie verejnej správy nielen na Slovensku, ale aj v členských krajinách EÚ. V neposlednom rade tieto informácie slúžia aj vám, poslancom parlamentu, politikom k obhajobe alebo aj ku kritike dosiahnutých výsledkov hospodárenia na celoštátnej, ale aj na lokálnej úrovni. Aj preto je mimoriadne dôležité z pohľadu Najvyššieho kontrolného úradu, aby štátny záverečný účet poskytoval pravdivé a hlavne úplné informácie o ročnom hospodárení subjektov verejnej správy. V tejto súvislosti si dovolím upozorniť najmä na to, že Najvyšší kontrolný úrad dlhodobo hodnotí práve predkladanie záverečného účtu v apríli, resp. v máji ako nie najlepšie riešenie. Návrh štátneho záverečného účtu totiž finalizuje a predkladá sa na základe jarnej notifikácie Eurostatu. V tomto období však viaceré dôležité subjekty verejnej správy nemajú uzatvorené svoje ročné hospodárenie z rôznych dôvodov napríklad z dôvodu odkladu zverejnenia daňových povinností v podobe daňového priznania, z čoho môžu vyplynúť ďalšie transfery do alebo z verejných rozpočtov. Absentujú taktiež auditované účtovné závierky a ich jednotlivé súčasti, ktoré sú pre návrh záverečného účtu štátu veľmi dôležité. Dnes teda môžete diskutovať o niektorých údajoch, ktoré však jesenná notifikácia Eurostatu aktualizuje, môže ich upraviť, a teda môžeme byť na jeseň pri iných číslach, o akých hovoríme dnes a o týchto už parlament, o týchto nových číslach po jesennej notifikácii už parlament nehovorí a nehodnotí ich. Z vyššie uvedeného dôvodu zastávame názor, že by bolo vhodnejšie, aby sa národný parlament venoval výsledkom hospodárenia až po jesennej notifikácii výsledkov hospodárenia Eurostatom. Súhrnná výročná správa za Slovenskú republiku, ktorá už tieto údaje obsahuje, by sa mala stať tým dokumentom, ku ktorému by sa mali vyjadrovať všetky relevantné štátne inštitúcie, vrátane parlamentu. A myslím si, že práve aj k tejto dôležitej správe by mal predkladať svoje stanovisko aj Najvyšší kontrolný úrad. Samozrejme, vyžaduje si to možno aj širšiu diskusiu, ale taktiež zmenu legislatívy do budúcna. Druhou dôležitou súčasťou štátneho záverečného účtu je porovnávanie hotovostného plnenia príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu s hodnotami schváleného rozpočtu. V minulom roku bol rozpočet schválený v decembri alebo minulý rok bol rozpočet schválený v decembri 2021, ale zásadnejšie sa menil aj zmenou rozpočtu na jeseň roku 2022. Napriek objektívnym ťažkostiam pri tvorbe rozpočtu pre rok 2022 a potrebe jeho úprav, plánovanie rozpočtu a jeho riadenie považuje Najvyšší kontrolný úrad za nedostatočne kvalitné a naše stanovisko, ktoré máte k dispozícii, ponúka viacero dôkazov o tomto negatívnom stave. Kontrolný úrad pravidelne vo svojich stanoviskách upozorňuje na úlohu, ktorú hrajú rozpočtové opatrenia v rozpočtovej politike. Na jednej strane je to objektívny rozpočtový nástroj, ktorým organizácie reagujú na zmenenú situáciu či potreby, ale na druhej strane majú aj svoju negatívnu stránku, tak ako sa využívajú dnes je to neúnosné. Už dlhodobejšie časté a veľmi často používané rozpočtové opatrenia podstatným spôsobom menia štruktúru rozpočtu schváleného v pléne Národnej rady Slovenskej republiky. Ako jeden konkrétny príklad, ktorý vás môže zaujímať, by som použil príklad toho, ako sa v minuloročnom rozpočte nakladalo s rozpočtovými prostriedkami určenými na kapitálové výdaje. Vy v parlamente, poslanci a poslankyne, ste schválili kapitálové výdaje vo výške 4,1 mld. eur, ktoré boli rôznymi rozpočtovými opatreniami na úrovni vlády znížené len na úroveň 2,8 mld. eur. Je pravdepodobné, že tieto nevyčerpané finančné prostriedky budú viazané a budú použité buď v tomto, alebo v budúcom rozpočtovom roku. Ale to, ako budú použité, či budú použité na tie ciele, pre ktoré ste ich pre rozpočet v roku 2022 schválili vy, na to už parlament dosah nebude mať. Takú prax považujeme na nesprávnu, ktorá deformuje rozpočtovú politiku, rozpočtovú politiku, ktorou úlohou je plniť ciele a merateľné ukazovatele, ktoré definujete vy poslanci Národnej rady. Aj v minulom roku výdavkovú časť rozpočtu výrazne zaťažili kompenzácie, ktoré slúžili na zmiernenie dopadov nielen pandémie, ale aj prichádzajúcej energetickej krízy či inflácie. Len na energetickú krízu sa plánovalo vynaložiť 9,3 % z HDP, čo je jedna z najvyšších hodnôt v rámci Európskej únie. Naše kontroly použitia kompenzačných prostriedkov ukazujú na problémy so včasnosťou poskytovania finančných prostriedkov, ale aj na problémy nedostatočnej diferenciácie pomoci pre rôzne subjekty. Najmä pri energetických kompenzáciách sa ako významné riziko javí nedostatočná pružnosť národného regulátora, ktorého činnosť by mala viesť k zmenám výšky kompenzácii v závislosti od podstatných zmien vo vývoji cien energetických komodít na trhu. Treťou oblasťou, ktorá má dôležitý vplyv na hospodárenie našej krajiny a hospodárenie celej verejnej správy sú zdroje z Európskej únie. Záverečný účet dáva veľmi plastický obraz o tom, že dlhodobo nedokážeme európske zdroje aktívne využívať. Napriek niekoľkoročnej existencii štrukturálnych fondov, kde sa zásadným spôsobom nemenia podmienky získania financií z jednotlivých operačných programov, čerpanie je nedostatočné, nezrovnalosti tvoria stovky miliónov eur, o ktoré prichádza štátny rozpočet a dekomitmenty hrozia už aj pri súčasnom novom programe Slovensko. Smutný obraz poskytujú aj informácie o využívaní zdrojov plánu obnovy a odolnosti. Minulý rok bola výška rozpočtovanej pomoci na úrovni 1,3 mld. eur, pričom v minulom roku sa nám z tejto rozpočtovanej sumy podarilo vyčerpať ani nie 50 mil. eur. Z 1,3 mld. ani nie 50 mil. eur, z ktorých ale rozhodujúca časť bola použitá na bežné výdavky. Teda neboli to financie, ktoré by boli použité na rozvoj a riešenie udržateľných projektov v rámci Slovenskej republiky. Takmer denné informácie, že ten či onen zámer na využitie týchto strojov sa nebude realizovať a hľadá sa náhradnými program. Sú signálom preto, aby sa problematike manažmentu plánu obnovy a odolnosti venovala pozornosť na všetkých úrovniach verejnej správy. V opačnom prípade sa výrazne znižujú šance obnoviť konkurencieschopnosť krajiny a jej odolnosť čelí dôležitým spoločensko-ekonomických výzvam neustále sa meniaceho sveta a života v Európe. Vážené dámy a páni, vážené pani poslankyne, páni poslanci, tri pripomienky, ktoré som uviedol, ako aj tie, ktoré sú obsiahnuté v našom stanovisko, sú výsledkom dlhodobej skúsenosti kontrolného úradu mojich kolegov kontrolórov, ale aj analytikov s posudzovaním výsledkov hospodárenia verejnej správy a jej jednotlivých subjektov. Verím, že aj vďaka takej spätnej reflexii sa podarí v budúcnosti lepšie nastaviť proces rozpočtovania. Princípy a pravidlá, ktoré sú dohodnuté v rozpočte, budú rešpektované a cez niekoľko tisíc opatrení, rozpočtových opatrení v priebehu roka sa bude reagovať na aktuálnu situáciu, nie na zmenu priorít, o ktorých rozhodli poslanci Národnej rady Slovenskej republiky. Veľmi pekne vám ďakujem za pozornosť. Chcem vám z tejto pozície poďakovať za spoluprácu, aj rozpočtovému výboru za spoluprácu za ostatné štyri roky, pretože je to posledné stanovisko, ktoré predkladáme na, v tomto volebnom období tejto Národnej rady Slovenskej republiky. Teda aj z tohto miesta, aj z mojej pozície vám chcem veľmi pekne poďakovať za spoluprácu a za korektný vzťah pri predkladaní nielen stanoviska k štátneho rozpočtu, ale aj stanoviska k štátnemu záverečnému účtu. Veľmi pekne vám ďakujem za pozornosť.