Vášáryová, Magdaléna, poslankyňa NR SR (2012-09-19):
Ďakujem za trpezlivosť, pani predsedníčka. Vážené dámy, páni, pán minister, pani spravodajkyňa, chcela by som, aby sme sa vrátili k takému faktografickému tónu, ktorý tu nastolili niektorí poslanci predo mnou. Keďže nadväzujeme, a dúfam, že sa nám podarí nadviazať na tú debatu. My teraz, lepšie povedané 83 poslancov SMER-u, neviem, kto sa k nim ešte pridá, bude anulovať zákon, ktorý prijala táto snemovňa v minulom vládnom období, majú na to právo, ale my sa vraciame. Týmto zákonom sa vraciame, a pre tých, ktorí tu vtedy neboli, keď sme prijímali takzvaný zástrčkový zákon, možno len pár slov. Vtedy sme tvrdili, že zákon je zle vypočítaný. Vtedy sa pán minister aj na mňa rozčúlil, ak sa dobre pamätám, dosť ma to prekvapilo, keď som na to upozornila. A tým, že bol zle vypočítaný, pretože zástrčkový zákon ako taký, to znamená platba od elektriny, nie je ničím výnimočným, treba povedať. V Európe sú krajiny, ktoré takýmto spôsobom financujú verejnoprávne médiá. Európa nemá jednotný nejaký systém, ktorý by sme povedali, že ten je lepší a tamten je lepší. Je to veľmi rôzne. Dáni každé štyri roky rozhodujú v parlamente, koľko na ďalšie štyri roky dostanú verejnoprávne médiá a napočudovanie, nikto sa nerozčuľuje, že to je politizácia verejnoprávnych médií. Všetci považujú parlament za jedinú legitímnu silu, ktorá nesie zodpovednosť za svoje rozhodnutia pred svojimi voličmi. Takže my sa vraciame k niečomu, čo nebolo dostatočne dobré, a preto pán minister Maďarič, keď zistil, že naozaj tento zákon, ktorý mohol, keby bol dobre pripravený, do určitej miery vyriešiť financovanie verejnoprávnych médií cez daň zo zástrčky, ako povedal pán poslanec Sulík veľmi správne, mohli sme mať tento problém z krku, ale, bohužiaľ, nebol dobre pripravený tento zákon. Lepšie povedané, bol trochu populistický, to znamená, vylúčil z platieb príliš veľa ľudí na Slovensku, napríklad aj živnostníkov, ktorí majú troch zamestnancov, čo znamenalo, že pokiaľ sa dobre pamätám, 6457 živnostníkov prepustilo na živnosť jedného svojho zamestnanca, aby nemuseli platiť. Ale to je minulosť. Som za to, aby sme vyčistili svoj jazyk, keď hovoríme o tomto zákone, a veľmi podporujem to, čo začal pán poslanec Sulík. Prestaňme hovoriť o koncesiách, toto nemá s koncesiami nič spoločné. My neplatíme skutočné koncesie už dávno. V Škótsku, samozrejme, stále platia ľudia koncesie, pretože keď nezaplatí, keď sa neprihlásite, že chcete preberať štyri programy verejnoprávnej televízie, tak sa nedostanete na ten signál. Musí niekto prísť do vášho bytu a zapojí vás, ale len na základe nejakej platby. To je koncesia, to je klasická koncesia. Takže naozaj vyčistime si svoj jazyk, my sa vraciame k niečomu, čo tu bolo, neboli sme z toho nadšení, nefungovalo to tak, ako si možno pán minister vtedy predstavoval, a očakávame, že príde zrejme nejaký komplexnejší zákon, pretože predpokladám, že 83 poslancov SMER-u bude hlasovať za to, aby sa nejakým iným spôsobom tvorila Rada RTVS, to uvidíme. Takže vráťme sa teda k tomu, prečo sa tam vraciame. Áno, rozumiem, že 90 mil. eur nájsť v rozpočte, naviazať to na tých 0,4 a tak ďalej, percento štátneho rozpočtu nebol nápad SMER-u, bol to nápad koalície predošlej, a preto to treba zmeniť. Ten zákon, za ktorý som vtedy aj ja hlasovala, vyriešil ešte jeden problém, ktorý teraz bude mať strana SMER, a to je zvýšenie dane pre verejnoprávne médiá, čo bude mimoriadne obtiažne. Samozrejme, je to mimoriadne nepopulárne a je to nepopulárne hlavne vtedy, keď teraz ešte všetci nadávajú na verejnoprávnu televíziu, a ona by najprv potrebovala zlepšiť program, zlepšiť spravodajské vysielanie a až potom pýtať väčšie dane. Zákon, ktorý sme prijali my, vyriešil automaticky valorizáciu. Toto som považovala za jeden z najväčších kladov zákona, ktorý sme my prijali, pretože rastom hospodárstva rástli aj príjmy do verejnoprávnych médií. A ešte to má jeden veľký klad, a síce, že vzhľadom k tomu, že robíme trojročné rozpočty, teda robíme výhľadový rozpočet na tri roky, verejnoprávne médiá si mohli plánovať svoje investície. Mohli vedieť dopredu, koľko budú mať peňazí. To teraz nebudú vedieť do poslednej chvíle. A nie tak, ako Dáni, že raz za štyri roky, ale každý rok, ale o tom tu už bola reč. My by sme mohli trošku posilniť financie RTVS, ale strana SMER trvala na tom, že verejnoprávne médiá nemajú mať žiaden príjem z reklamy. Pre tých, ktorí tu vtedy neboli, keď sme o tom diskutovali pred vyše šiestimi rokmi, chcem pripomenúť, alebo piatimi, chcem pripomenúť, že pozmeňovacím návrhom pána poslanca Rafaja za SNS bol vtedy absolútny zákaz reklamy, 100-percentný, pre verejnoprávne médiá zmiernený, a bol nastavený taký ten postupný úpadok reklamy. No, viete, to je fajn, je to rozkošná idea, že teda nebudú žiadne reklamy vo verejnoprávnej televízii, ale potom treba zvýšiť daň, a to je politicky veľký problém. Takže dnes pomaly, ale iste sa blížime k zákazu reklamy vo verejnoprávnych médiách a dovolím si tvrdiť, dovolím si vás upozorniť, že Francúzi, ktorí tiež takým hurá spôsobom zmenšili reklamy vo svojich verejnoprávnych médiách, vracajú sa. Samozrejme sa nevracajú k, ja neviem, k 20 alebo k 30 percentám reklamy, vracajú sa k 3 až 4 percentám. Pre tých, ktorí tu vtedy neboli, len upozornenie, že verejnoprávne médiá mali 3 percentá zo svojho vysielacieho času povolené na reklamy. My sa vraciame týmto zákonom aj k zložitému výberu tejto dane a v tom sa pripájam k pánu poslancovi Sulíkovi, veď predsa my na dane máme iné úrady, ktoré by to teda mohli robiť. Ale chcem tu znovu tejto snemovni ešte pripomenúť, že toto nie je jediná daň, ktorú niektorí občania platia. Spomeňte si, že všetci umelci platia dvojpercentnú daň fondom. To je ešte ďalšia daň, ktorú máme a ktorú si vyberajú úplne iné subjekty, ktoré sú na výber dane nejako pripravené. Takže bude Slovenská televízia s novým generálnym riaditeľom uzatvárať novú zmluvu so štátom. Chcem upozorniť znovu tých, ktorí tu vtedy neboli, a tých je tu väčšina, že pani riaditeľka rozhlasu, vtedy pani Zemková, keď prišiel pán minister s nápadom zmluvy so štátom, rokovala pol roka, kým podpísala zmluvu. Nedovolila, aby ministerstvo kultúry rozhodovalo o tom, aký bude program verejnoprávneho rozhlasu, a peniaze za túto zmluvu boli z veľkej časti použité na vykrývanie niektorých nedostatkov v rozhlase. Nebudem to tu špecifikovať, to nemá teraz ani zmysel. Ja dúfam, že nový generálny riaditeľ RTVS si dá tú prácu, nepodpíše, ako bývalý generálny riaditeľ, pán Nižňanský, len tak, z ničoho nič akúkoľvek zmluvu a že si dá tú prácu a vyrokuje zmluvu, ktorá, po prvé, zabráni, aby politicky ministerstvo kultúry ovplyvňovalo program, a po druhé, aby tie peniaze boli naozaj zmysluplne použité. Bude to okolo 30 mil. eur, a to je už teda poriadna suma, ktorú bude musieť pán minister nájsť, ale dúfam teda, že má nejaké dohovory, keď sa púšťa do tohto projektu. Okrem toho nemáme veľmi dobré skúsenosti s tým, ako sa peniaze míňali v Slovenskej televízii na zmluvu so štátom. Nebudem tu teraz, pán minister, to rekriminovať, ale máme, máme veľmi zlé skúsenosti. A máme aj veľmi zlé skúsenosti, keď predošlý rozhlas chcel vymáhať vlastne peniaze od obyvateľov Slovenska. Vtedy to podpísala pani Hilda Gajdošová a bol z toho teda riadny škandál, ktorý sa podarilo až po niekoľkých rokoch vlastne vyriešiť. Pani Hilda Gajdošová, ktorá bola potom ekonomickou riaditeľkou ministerstva kultúry. Ešte pár slov k politickému ovplyvňovaniu. Už roky sa snažíme, alebo aspoň ja sa snažím presadzovať myšlienku, že politické ovplyvňovanie sa nedeje len vtedy, keď parlament zvolí generálneho riaditeľa. Politické ovplyvňovanie televízie, najväčšie, som bola ja svedkom cez radu. Rada je tým orgánom, ktorý má aj do určitej miery kompetencie zasahovať a kontrolovať vlastne, akým spôsobom napríklad Slovenská televízia funguje, a bola som svedkom v rokoch 2006-2008 mimoriadne veľkého politického ovplyvňovania. Teraz, samozrejme, cez financie, tretinu financií pre RTVS, ktoré pôjdu cez ruky pána ministra. Samozrejme, tam určité nebezpečenstvo je. Takže čo tu teraz riešime? V podstate nič. My nič teraz neriešime. My sa len vraciame dopredu k tomu, aby sme anulovali to, čo by mohlo nastať od 1. januára 2013. Ešte poslednú poznámku. Zdá sa, že futbalu, hokeju a RTVS rozumie dnes každý, každý má určitú predstavu ako by a čo by mali verejnoprávne médiá vysielať. Je to na škodu RTVS. Táto situácia je na škodu RTVS, pretože nedá sa vyhovieť všetkým. Len mali sme tú smolu, že mnohokrát, či už za ministra Hudeca, alebo potom za pána Hrehu, Nižňanského, čo som už bola sama svedkom ako poslankyňa, mali sme riaditeľov, ktorí boli panáci. A tam začína vlastne problém, že dokonca niektorí aj celkom seriózne uvažujúci ľudia si myslia, že najlepšie by bolo verejnoprávne médiá zrušiť. Chcem z tohto miesta jasne vyhlásiť, Slovenská republika potrebuje aj pre svoje zdravie politické aj pre informovanie svojich občanov dobre fungujúce verejnoprávne médiá a my sme tu nato, aby sme sa postarali o to, aby sme ich konečne mali. Ďakujem veľmi pekne.