Vašečka, Richard, poslanec NR SR (2023-02-02):
Ďakujem veľmi pekne za slovo, pán podpredseda. Vážené kolegyne, kolegovia, návrh zákona, ktorý predkladám spolu s ďalšími predkladateľmi, ktorých mená aj prečítam, sú to poslanci Národnej rady v poradí Richard Vašečka, Martin Čepček, Anna Záborská, Radovan Marcinčin, Ján Szőllős, Milan Vetrák, Anna Andrejuvová, Lucia Drábiková, Marcel Mihalik, Peter Kremský, Marek Šefčík, Peter Liba, Richard Nemec, Jozef Lukáč, Katarína Hatráková a Milan Kuriak. Je to novelizácia zákon, Zákonníka práce, čiže zákona č. 311/2001 Z. z. Tento návrh zákona má niekoľko prívlastkov, môžete si vybrať, ktorý z vás, ktorý z nich je pre vás najbližším. Môžme ho nazvať sociálnym návrhom zákona, môžme ho nazvať prorodinným návrhom zákona, takisto je ekologický, je európsky, je ekonomický. Ale mohli by sme dodať aj prívlastok, že je korektný a takisto že je kompromisný. Cieľom tohto návrhu zákona je zlepšiť kvalitu života pre pracujúcich ľudí. Možno jeden z takých najcharakteristickejších prvkov je, že tento zákon nezavádza v zásade nič nového. Rešpektuje normálnosť, rešpektuje prirodzený beh vecí. Môžeme mať rôzne, rôzne predstavy o tom, že prečo máme sedemdňový týždeň, ale fakt je, že máme sedemdňový týždeň. Boli v dejinách všelijaké pokusy zmeniť to. Viete, že boli nejaké dekády až po Veľkej francúzskej revolúcii boli všelijaké pokusy zmeniť kalendár, ale zdá sa, že minimálne v dlhom časovom období pred nami aj vrátane súčasnosti je ten sedemdňový týždeň takým zaužívaným spôsobom. A sme naňho zvyknutí, je pre nás prirodzený. Tých sedem dní asi nemusím menovať, vieme ich vymenovať, ale vieme, že je to tak trocha delené. Že taký, začnem takým možno fórikom, že, že čo je horšie ako piatok trinásteho? Pondelok šestnásteho. Lebo pondelky majú ľudia menej radi ako piatky ešte, pretože v pondelok už skončil víkend. Je po víkende, ideme znova do práce na päť dní, pondelok až piatok. A v piatok večer je to fajn, aj keď je trinásteho, lebo máme pred sebou víkend. A víkend teda tvoria hlavne tie dva dni. Sobota a nedeľa. Nebolo to až tak dávno, keď bol šesť hodín, šesťdňový pracovný týždeň a keď ľudia pracovali pondelok až sobotu a mali teda voľno len v nedeľu. Dnes máme v podstate tak štandardne päťdňový pracovný týždeň a máme, máme, máme dva voľné dni, z ktorých nedeľa je vyslovene zadefinovaná v zákonoch aj v Zákonníku práce, ale aj napríklad v zákone o, hneď vám to poviem presne, zákone o štátnych sviatkoch v dňoch pracovného pokoja a pamätných dňoch, že všetky nedeľa, nedele sú dňami pracovného pokoja. Zákonník práce z toho vyvodzuje, že preto naozaj, len keď sú to, na to nevyhnutné dôvody, tak má byť pracovníkom buď nariadená, alebo dohodnutá s nimi práca. Teraz sa skúsim pristaviť pri tých jednotlivých prívlastkoch. Prečo je tento zákon sociálny? No ide o podmienky práce, podmienky v spoločnosti. Podľa viacerých prieskumov, môžme sa k nim dostať v rozprave, ak bude záujem, zamestnanci v maloobchode majú záujem, aby nedeľa nebola pre nich pracovným dňom. Podľa istého prieskumu, z ktorého budem citovať, je to až 88 % a takisto aj odborári už aj vo vyjadrení na tento súčasný návrh zákona reagovali tým, že podporujú tento návrh, pretože z hľadiska tých, ktorí zastupujú práva zamestnancov, a o tých nám ide, tak toto podporujú, lebo je to sociálne opatrenie. Treba povedať, že v maloobchode, o ktorom hovorím v tomto návrhu zákona, pracujú štatisticky vo výraznejšej miere ženy. Takže je to opatrenie, ktoré sa dotýka, je v prospech žien. Veľmi často v prospech matiek, ktoré ak je teda nedeľa pracovným dňom pre nich, aj keď je v skutočnosti dňom pracovného pokoja, tak sú oddelené od svojej rodiny. A to je teda, tým prechádzam k tomu druhému bodu, že je to návrh prorodinný, pretože rodiny môžu byť spolu. Je asi normálne, však to poznáte, že deti chodia tak štandardne do školy v pondelok až piatok. Že tá sobota, nedeľa sú dňami, keď, keď môžu byť spolu doma. Ja osobne som veľmi rád, keď nemusím cez víkend mať nejaké povinnosti mimo domu. Samozrejme, veľmi často sa tomu nevyhnem, ako aj mnohí z vás, ale snažím sa to tak chrániť si pre rodinu, pre manželku a pre deti. Nakoniec tento návrh je ekologický. Viete, že je veľký rozdiel, a zvlášť v dnešnej dobe, keď nejaký, nejaká budova je vykurovaná, osvetlená, je v nej nejaká prevádzka počas šiestich dní alebo siedmich dní. Proste ten, ten jeden deň robí v tom rozdiel a spotrebáva menej energie, vyrábame menej emisií. Je to ekologické. S tým sa pojí aj to, že je to ekologické, keď niekde nemusíte vysvecovať celý veľký obchodný dom. Povedzme, predstavte si takúto veľkú miestnosť, pravdepodobne ešte väčšiu, či v nej svietite alebo nie, tak je to rozdiel a odrazí sa to, zvlášť pri vysokých cenách energií, veľmi pozitívne na tej bilancii ekonomickej aj ekologickej. Nazval som tento zákon aj európskym. Chcel by som vám prečítať, ktoré krajiny v Európe majú zakázaný alebo obmedzený nedeľný predaj: Rakúsko, Nemecko, Francúzsko, Spojené kráľovstvo, Dánsko, Nórsko, Grécko, Malta, Španielsko či Poľsko. Sú to krajiny, ktoré majú toto opatrenie zavedené veľmi dlhodobo, a myslím, že väčšinu z nich by sme označili za vyspelé a mnohé z nich za ekonomicky oveľa silnejšie ako Slovensko. Slovensko v prieskumoch Eurostatu z roku 2014, ukazovalo sa, že má najväčší podiel nedeľnej práce. Myslím si, že to nie je známka nejakej prosperity alebo úspechu, ale naopak, že je škoda, že to takto je. Že Slováci robia alebo musia robiť aj v nedeľu. Čo sa týka korektnosti tohto zákona, tak korektne politicky, možno ste prekvapení, že v čom, že my sme, samozrejme, mali v Národnej rade viaceré návrhy zákonov. Aj pán poslanec Čepček predkladal návrh zákona, aj ďalší kolegovia, myslím, že pán poslanec Podmanický počas tohto volebného obdobia, ktoré sa týkali... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)