Fecko, Martin, poslanec NR SR (2014-03-27):
Ďakujem pekne, pani predsedajúca. Dovoľte, aby som aj ja predniesol moje dve interpelácie na dvoch ministrov. A keďže som pozemkár, tak bude sa to týkať pôdy, ak dovolíte. Jedna interpelácia je na ministra pôdohospodárstva a rozvoja vidieka pána Jahnátka a druhá je na podpredsedu vlády a ministra financií pána Petra Kažimíra. Dňa 1. mája 2014 naša pôda môže byť atakovaná neskutočným tlakom možnosti jej nákupu cudzím štátnym príslušníkom mimo našej republiky. Všeobecnú časť, ktorá je prakticky totožná prvej aj druhej interpelácie, by som si dovolil prečítať pre obidvoch ministrov naraz v jednom čítaní. A potom otázky by som rozdelil na jedného a druhého ministra. Takže v súlade s článkom 80 Ústavy Slovenskej republiky a § 129 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku si vás dovolím interpelovať vo veci moratória na predaj poľnohospodárskej pôdy cudzincom. Dňa 1. mája 2014 sa končí dodatočné trojročné prechodné obdobie na obmedzenie nadobúdania poľnohospodárskej pôdy cudzincom na Slovensku, o ktorom v roku 2011 na základe žiadosti Slovenskej republiky rozhodla Európska komisia rozhodnutím č. 2011/241/EÚ. Toto dodatočné trojročné prechodné obdobie plynulo nadväzovalo na pôvodné sedemročné obdobie, ktoré bolo vyjednané v rámci prístupových rokovaní Slovenskej republiky do Európskej únie a formálne bolo súčasťou 3. bodu XIV. prílohy Aktu o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia (ďalej len „akt o pristúpení„). Súhrne teda mala Slovenská republika priznanú desaťročnú dočasnú výnimku týkajúcu sa voľného pohybu kapitálu, ktorý je zaručený článkami 63 až 66 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. S blížiacim sa koncom prechodného obdobia narastajú obavy občanov o budúcnosť slovenskej pôdy a najmä tej poľnohospodárskej, neistotu cítiť nielen z reportáží v médiách, ale aj priamo v konaní občanov, ktorí už teraz iniciujú petície s cieľom ochrany slovenskej pôdy. Slovenská republika nie je jediná, ktorá si v rámci uvedených prístupových rokovaní vyjednala prechodné obdobie na predaj poľnohospodárskej pôdy cudzincom, aj keď treba objektívne priznať, že Poľsko bolo v tomto smere úspešnejšie, keďže vo vzťahu k tomuto členskému štátu EÚ uplynie toto prechodné obdobie až 1. januárom 2017. Napriek tomu, že koniec prechodného obdobia t. j. moratória na predaj poľnohospodárskej pôdy na Slovensku cudzincom je verejnosti už všeobecne známy, je veľmi málo informácií o príčinách, okolnostiach a podmienkach jeho vyjednania, a to takisto poslancom Národnej rady Slovenskej republiky. Vláda Slovenskej republiky vo svojom programovom vyhlásení sľubuje: „Bude podporovať hospodárne využívanie poľnohospodárskeho pôdneho fondu, vytvorí podmienky na jeho ochranu pred neodôvodnenými zábermi na nepoľnohospodárske aktivity a bude hľadať možnosti aplikácie vhodných mechanizmov nákupu pôdy pre poľnohospodárov.“ Splnenie tohto sľubu si však vyžaduje jednoznačnú pozíciu vlády Slovenskej republiky v otázke hodnotenia, či počas desaťročného moratória na predaj poľnohospodárskej pôdy cudzincom na Slovensku boli do praxe zavedené všetky opatrenia, ktoré sa vyjednaním prechodného obdobia chceli dosiahnuť, ako aj jej jednoznačnú pozíciu vo vzťahu k obdobiu po 1. máji 2014, aby sa poľnohospodárska pôda skutočne na poľnohospodárske účely aj využívala a v ideálnom prípade aj zostala v rukách slovenských poľnohospodárov. Podstatnou otázkou je aj vysporiadanie poľnohospodárskeho vlastníctva, čo je dlhodobým problémom, žiaľ, podľa môjho názoru zatiaľ neúspešne riešeným aj touto vládou Slovenskej republiky, napriek tomu, že v programovom vyhlásení vlády sa uvádza: „Vláda vytvorí podmienky na urýchlenie postupu usporiadania pozemkového vlastníctva tak, aby bolo zabezpečené efektívne využívanie poľnohospodárskych a lesných pozemkov ich vlastníkmi. Urýchli sa proces vyvolania reštitučných nárokov.“ V tom, myslím, sme vôbec nepostúpili. Vzhľadom na skutočnosť, že pôdu z pohľadu práva Európskej únie musíme teda považovať za kapitál a nakladanie s ňou je opravené v § 19a zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 202/1995 Z. z. devízový zákon a zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov, v dôsledku čoho bola otázka prechodného obdobia na predaj pôdy cudzincom na Slovensku v rámci prístupových rokovaní prerokovaná v rámci negociačnej kapitoly voľný pohyb kapitálu v gescii Ministerstva financií Slovenskej republiky, dovoľujem si vás, pán minister financií, požiadať o zodpovedanie nasledujúcich otázok. Po prvé. Aký bol účel vyjednaného desaťročného prechodného obdobia na predaj poľnohospodárskej pôdy cudzincom? Aké kroky mala v úmysle Slovenská republika počas tohto obdobia vykonať, aby bola v roku 2014 dosiahnutá optimálna pripravenosť Slovenskej republiky na vstup zahraničných subjektov na trh s poľnohospodárskou pôdou? Boli všetky plánované kroky v gescii vášho ministerstva aj naplnené a realizované? Druhá otázka. Vychádzajúc z aktu o pristúpení vieme, že niektoré krajiny mali vyjednané iné, výhodnejšie podmienky, napríklad dvanásťročné prechodné obdobie pre Poľsko, nebolo možné v rámci negociácií vyjednať takéto výhodnejšie podmienky a dlhšie prechodné obdobie aj pre Slovenskú republiku? Po tretie, tretia otázka, pánu Kažimírovi. Mohli by ste uviesť verejný zdroj informácií, ktorý podrobne informuje o obsahu podkladov v otázke vyjednaného prechodného obdobia, ktoré boli vypracované negociačnou skupinou v gescii Ministerstva financií Slovenskej republiky, resp. jej členmi? Ak tieto informácie a podklady nie sú prístupné verejnosti, dovoľujem si vás požiadať o ich zaslanie spolu s odpoveďou na túto interpeláciu. Po štvrté, štvrtá otázka. Signatármi aktu o pristúpení boli v mene Slovenskej republiky Rudolf Schuster, Mikuláš Dzurinda, Eduard Kukan a Ján Figeľ, ktorý z týchto sa osobne zúčastnil prístupových rokovaní vo veci 3. bodu prílohy číslo XIV Voľný pohyb kapitálu k aktu o pristúpení a vyjednal končiace sa prechodné obdobie na predaj poľnohospodárskej pôdy cudzincom? Toľko moje otázky na pána Kažimíra, podpredsedu vlády a ministra financií. A teraz, ak dovolíte, ešte otázky na ministra pôdohospodárstva a rozvoja vidieka pána Jahnátka. Okrem týchto štyroch, ktoré som dal a nebudem ich opakovať pánu Kažimírovi, ktoré dávam takisto pánu Jahnátkovi, sú ešte ďalšie štyri, ktoré si dovoľujem predniesť. Takže otázka číslo päť. Do medzirezortného pripomienkového konania už bol predložený legislatívny návrh, ktorý sa snaží reagovať na skončenie moratória na predaj poľnohospodárskej pôdy cudzincom, z akého dôvodu sa zvolilo vo vzťahu k cudzincom benevolentnejšie riešenie, ako je tomu napríklad v Maďarsku, kde po skončení príslušného prechodného obdobia sa umožňuje predaj poľnohospodárskej pôdy len štátnym príslušníkom Maďarskej republiky alebo iným členským štátom EÚ? Prečo sme to uvoľnili na celý svet? Šiesta otázka. Aké opatrenia Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky prijalo, resp. mieni prijať, aby sa zabránilo obchádzaniu už jestvujúcich zákazov na predaj poľnohospodárskej pôdy cudzincom, ako aj obchádzaniu obmedzení na predaj takejto pôdy, ktoré sa plánujú zaviesť na základe legislatívneho návrhu predloženého do legislatívneho procesu? Siedma otázka. Neuvažuje Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky v budúcnosti nastoliť pri revízii Zmluvy o Európskej únii alebo Zmluvy o fungovaní Európskej únie požiadavku prijatia osobitného protokolu o zákaze predaja poľnohospodárskej pôdy na Slovensku cudzincom vrátane štátnych príslušníkov iných členských štátov EÚ v podobnom duchu, ako to má vo vzťahu k určitým nehnuteľnostiam priznané Dánsko? Po ôsme. Aké opatrenia mieni Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky prijať, aby sa naplnilo Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky o vytvorení podmienok na urýchlené usporiadanie pozemkového vlastníctva na Slovensku, ktoré sa oneskoruje už v súčasnosti o niekoľko rokov oproti pôvodným zámerom? Toto sú moje otázky na jedného i druhého ministra. Verím, že odpovede na ne budú také, ktoré nebudem potom musieť napádať, ako mi odpovedali. A hovorím jedno, nerád by som bol, aby sme skončili v nájme vo vlastnom. Takže venujme tomu pozornosť a náš grunt je náš grunt. Ďakujem pekne.