Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2013-02-13):
Ďakujem, pán predseda. Opäť prajem pekný, dobrý večer, vážené panie kolegyne, páni kolegovia, dovoľte mi predniesť úvodné slovo k návrhu na zmenu zákona o sociálnom poistení. Motiváciou na predloženie tohto návrhu bol vlastne schválený vládny návrh zákona, ktorý bol zverejnený v Zbierke pod č. 252/2012, vládny návrh novely zákona o sociálnom poistení, ktorým sa od 1. 1. 2013 zaviedlo dôchodkové poistenie aj z dohôd. Znamená to, že od 1. 1. 2013 temer všetci tzv. dohodári sú dôchodkovo poistení ako zamestnanci, tí, ktorí majú pravidelný príjem, nie sú študenti, nie sú dôchodcovia, sú aj nemocensky poistení a sú aj poistení v nezamestnanosti. Zavedenie týchto odvodov znamená, že uvedeným osobám sa znížil alebo zníži ich čistý príjem, pretože budú musieť ako zamestnanci platiť príslušné odvody spolu so zdravotným poistením potenciálne až do výšky 13,4 % zo svojho príjmu a, samozrejme, zvyšujú sa aj náklady zamestnávateľom, pretože zamestnávatelia budú takisto musieť a platia odvody z dohôd ako zamestnávatelia, čo môže byť až suma do 35 % z odmeny na dohodu. Čiže jedna vec je, že čistý príjem týchto osôb sa znižuje, čo má pre nich priame finančné dopady, a ako som už hovoril pri predchádzajúcom návrhu zákona, týmto spôsobom je dotknutých niekoľko stotisíc dohodárov, čiže rozhodne to nie je horných 10-tisíc alebo 11 % najlepšie zarábajúcich zamestnancov, ale, práve naopak, sú to ľudia, ktorí majú často príjem veľmi nízky, symbolický a sú radi aspoň takémuto príjmu, je to vždy lepšie, ako keby žili len zo sociálnych dávok, z podpôr a podobne. Všetka česť a úcta takýmto ľuďom. Mnoho týchto dohodárov si nejakým spôsobom privyrába, či už k svojmu trvalému zamestnaniu v pracovnom pomere, k podnikaniu alebo v prípade žien na rodičovských dovolenkách si takýmto spôsobom popri starostlivosti o dieťa privyrobia možno symbolickú sumu niekoľko desiatich eur mesačne, kde častokrát ani tak nejde o ten príjem, ale o to mať kontakt s praxou, resp. zúčastňovať sa, skôr to nazvem, takého spoločenského života, práce v rôznych zariadeniach, napríklad v centrách voľného času, v rôznych záujmových krúžkoch, častokrát pri vedení mimoškolských aktivít detí a mládeže a podobne. Čiže častokrát ide o pomerne symbolický príjem. No a tu práve vzniká problém, ktorý nie je priamo viditeľný ani možno mnoho z vás si ho neuvedomilo, keď sa tu v lete rokovalo o tejto dôležitej novele zákona o sociálnom poistení, pretože sú to dopady, ktoré treba vedieť trošku čítať medzi riadkami a, žiaľ, aj ľudia, ktorých sa to týka, si to uvedomia častokrát možno aj neskôr a možno vtedy, keď už bude neskoro. Čiže o čo ide? V prvom rade ide o to, matky, ktoré sú na rodičovských dovolenkách, ak majú rodičovskú dovolenku, ak čerpajú rodičovskú dovolenku vo svojom zamestnaní, tak v tejto dobe za nich platí dôchodkové poistenie štát. Štát platí dôchodkové poistenie zo 60 % priemernej mzdy, čo pre rok 2013 znamená sumu 471 eur 60 centov. Čiže takáto mamička, ktorá je na rodičovskej dovolenke, je dôchodkovo poistená, doba rodičovskej dovolenky sa jej započítava do doby poistenia pre vznik nároku na dôchodok a výška príjmu, ako keby mala príjem 471 eur, čiže ten budúci nárok na dôchodok je odvodený zo základu 471 eur. Čiže ako keby ona sama zarábala 471 eur. Problém ale od 1. januára je ten, že ak si takáto mamička na rodičovskej dovolenke privyrába pár eur na dohodu, tak od 1. januára má postavenie zamestnanca na účely dôchodkového poistenia a následne v súlade s platným zákonom o sociálnom poistení za ňu štát prestáva platiť dôchodkové poistenie. Ak si na dohodu zarobí naozaj symbolických 20, 30, 50 eur mesačne, štát za ňu prestáva platiť, platí si ona sama ako zamestnanec spolu so svojím zamestnávateľom z toho skromného zárobku. A to teda znamená, ona to nevie, ona to necíti, pretože to je otázka relatívne ďalekej budúcnosti, ale to vlastne znamená, že keď niekedy v budúcnosti pôjde na dôchodok, tak jej dôchodok bude omnoho nižší, omnoho nižší, ako keby vôbec nepracovala a keby za ňu platil štát. Môžte namietať, že zákon o sociálnom poistení sa za tých 20, 30 rokov, kedy pôjdu 30-ročné ženy do dôchodku, ešte stokrát alebo dvestokrát zmení a pravdepodobne budete mať pravdu. V každom prípade je nesporný fakt, že ak táto mamička je sporiteľka v druhom pilieri, tak jej nárast na jej osobnom dôchodkovom účte, ktorý je nesporne a nespochybniteľný zo 471 eur, ktoré platí štát, je reálne, hmatateľne úplne iná suma, je to necelých 19 eur, ako keď si bude platiť sama z 20-eurového zárobku na dohodu 4 %, čo ak dobre počítam, čo ak dobre počítam, až sa mi to nechce veriť, je 80 centov. To znamená, že namiesto 19 eur, ktoré by je pribudli každý mesiac, a to hovorím, samozrejme, pri tom, že máme už iba 4-percentnú sadzbu, bude mať iba 80 centov. Štát ušetrí. Fantastická vec! Ale šetrí na nesprávnom mieste. Mnoho z vás zrejme dostalo do svojich mailových schránok mail, ktorý tak veľmi populárne sa preposiela a ktorý hovorí o tom, aké majú vysoké dôchodky ženy, ktoré nikdy v živote nepracovali. Že majú dôchodky vyššie ako tie ženy, ktoré 20, 30, 40 rokov pracovali za minimálnu mzdu. Na tom maile je kus veľkej pravdy. A po schválení zákona, tak ako platil 1. januára s tým, že ženy pracujúce na dohodu prestanú byť poistenkami štátu, na tom maile bude ešte viac pravdy, ako si myslí jeho pôvodný autor. Pretože, pretože skutočne žena, ktorá bude 20 rokov poistená ako poistenkyňa štátu, bude mať jednoznačne vyšší dôchodok, jednoznačne vyšší dôchodok ako žena, ktorá vychová dve-tri deti a popri rodičovskej dovolenke sa snaží priniesť do rodiny aspoň tých symbolických pár eur mesačne. Čiže toto je obrovská nespravodlivosť a priamo návod na to: Ľudia, preboha, veď nepracujte, neoplatí sa vám to! Budete mať nižšie dôchodky! To je absolútna nespravodlivosť a nemorálny, nemorálne postavený zákon v tomto bode. S tým treba, vážené kolegyne, vážení kolegovia, niečo urobiť, to nemôžeme nechať tak! Druhý problém, ktorý chcem riešiť touto novelou, je problém poistenia v nezamestnanosti a je v podstate v podobnej rovine. Zákon, tak ako platí dnes, hovorí, že ak je žena počas rodičovskej dovolenky ako zamestnankyňa poistená v nezamestnanosti, tak vlastne v tomto období má tzv. prerušené povinné poistenie v nezamestnanosti, je to logické, pretože je teda doma, nepracuje, poistné si neplatí. Je množstvo prípadov, kedy žena po skončení rodičovskej dovolenky nevracia sa napäť do zamestnania, ale či už nedobrovoľne, alebo dobrovoľne toto zamestnanie opúšťa a ide na úrad práce, registruje sa ako evidovaná nezamestnaná a v Sociálnej poisťovni si nárokuje dávku v nezamestnanosti. Túto dávku dostane, pretože zákon na tieto prípady pamätá a zákon hovorí, že nárok na dávku v nezamestnanosti má aj taká žena, ktorá bola na rodičovskej dovolenke, počas ktorej si poistné neplatila, pretože táto doba sa zohľadňuje, ako keby bola poistená. Výška dávky je v takýchto prípadoch vypočítaná z predchádzajúceho príjmu tej zamestnankyne, čiže aký mala príjem predtým, ako nastúpila na tú rodičovskú dovolenku. Pracovala, v zamestnaní mala povedzme 500 eur mesačne, tak dávka bude 50 % z tejto sumy, 250 eur mesačne. Problém ale je, že ak počas rodičovskej dovolenky od 1. januára 2013 bude pri dohode s pravidelným príjmom poistená v nezamestnanosti a bude mať nejaký príjem, nejaký vymeriavací základ, povedzme 50 eur mesačne, tak potom dávka v nezamestnanosti nebude vypočítavaná z toho predchádzajúceho príjmu v zamestnaní, povedzme z 500 eur, ale vypočíta sa z toho symbolického príjmu, ktorý má na tú dohodu. Čiže dávka nebude 250 eur mesačne, ale 25 eur mesačne. Ďalšia obrovská nespravodlivosť a absolútne nelogická vec! Táto matka na rodičovskej dovolenke platila odvody, síce skromné, ale platila. Žena, ktorá nepracovala počas rodičovskej dovolenky, nič neplatí a taká žena, ktorá nič neplatí, bude mať vyššiu dávku v nezamestnanosti ako tá, ktorá na tie odvody niečo dala. Absolútne nespravodlivé! Čiže druhá vec, ktorú chcem zmeniť, a dúfam vo vašu podporu, aby sa zmenil spôsob výpočtu dávky v nezamestnanosti v takýchto prípadoch. Je tam ešte tretí bod, ktorý súvisí s nárokom na materské v prípade, že zamestnankyňa pracuje počas materskej na dohodu. Ten bod by tam zrejme byť ani nemusel, je tam kvôli zvýšeniu právnej istoty takýchto žien, aby bolo nespochybniteľné, že nárok na materskú majú, aj keď počas materskej pracujú na dohodu. Som otvorený diskusii, ten bod sa môže vyhodiť na základe tvrdenia Sociálnej poisťovne, resp. ministerstva, ktoré tvrdí, že je to nadbytočné. Áno, prax potvrdzuje, že to tam naozaj nemusí byť, nie je problém. Prax skutočne ukazuje, že toto Sociálna poisťovňa rieši pozitívnym spôsobom, takže to je v poriadku. Ale tieto prvé dve veci, tu by som vás skutočne poprosil o vašu podporu, pretože inak, inak niekoľko desaťtisíc žien ročne doplatí na to, že počas rodičovskej dovolenky majú skromný, ale majú príjem na základe dohody. Ďakujem pekne.