V. Veteška, podpredseda NR SR: (2003-12-10):
M. Cagala, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážení členovia vlády, kolegyne, kolegovia, dovoľte aj mne reagovať na predložený návrh rozpočtu na rok 2004, najmä v troch oblastiach. Veľa sa pohovorilo a hovorí sa aj dnes o skutočnostiach s čerpaním eurofondov. Hovoríme, že nie sme pripravení, že máme problémy v projektoch, že máme problémy i čo sa týka samotných spracovaní týchto projektov. Všetky tieto problémy možno vyriešime, lebo sú vytvorené rôzne skupiny, skupinky, ako sa nazýva po novom teraz, na pomoc pri spracovaní projektov pre čerpanie eurofondov. Myslím si, že tiež je chyba, že zbytočne sa odčerpáva časť zdrojov, navrhuje to aj každá skupina, čo to robí, chce na to nejaké zdroje. Mohli byť vytvorené na ministerstvách, ktoré majú tieto zdroje vo svojich reláciách, pracovné skupiny z úradníkov, aby takto mohli úradníci na hospodárstve, úradníci na školstve pripraviť sa na to, aby pomohli pri spracovaní projektov malým a stredným podnikateľom, ktorí na to aj peniaze nemajú, aby takéto projekty zaplatili skupinám, ktoré sa dnes vytvorili na čerpanie eurofondov. To len spomeniem okrajovo, lebo tieto problémy sa vyriešia, čo však nevyriešime, to bude problém s tým, že nebudú mať naši podnikatelia, malí, strední alebo samotní živnostníci, nebudú mať zdroje na dofinancovanie týchto projektov. Vlády krajín, ktoré už sú dnes členmi Európskej únie - a najmä nám sú predkladané ako príklady - Írsko, Portugalsko, ktoré už zdroje čerpali, čerpali ich v čase, keď do únie prichádzali ako dve krajiny vtedy, vytvorili priestor vlády týchto krajín vo svojich rozpočtoch na zvýhodnenie, dofinancovanie projektov. Týmto spoločným krokom vláda, podnikatelia, vyčerpali zdroje, ktoré únia pre ten rok, ktorý im mohla poskytnúť, na 100 %. Čiže ja práve v našom rozpočte nevidím ani jednu korunu zdrojov, o ktorých by sa uvažovalo práve s dofinancovaním, prípadne s prefinancovaním časti, kým sa financovanie môže z projektu čerpať, tento priestor tu nie je a preto si myslím, že je chybou, že v rozpočte neuvažujeme o žiadnej korune. Nie je neskoro, samozrejme, uvažuje sa, aby bol schválený zákon o doprivatizovaní niektorých firiem. Takže ja nenavrhujem z rozpočtu, skôr by som povedal z toho doprivatizovania, využiť zdroje, ktoré budú vyčlenené účel. Kladiem myšlienku vytvoriť zdroje a priestor, aby skutočne mali naši priemyselníci, podnikatelia možnosť tieto zdroje čerpať, tak ako o nich hovoríme. Teda týmto pádom sa vytvorí priestor aj na rozvojové programy a zamestnanosti. Keď som sa dotkol zamestnanosti, aj tu v tejto oblasti máme isté riziká v rozpočte, uvažujeme, percento nezamestnanosti, ktoré nie je reálne ani dnes. Dnes isto nie je reálne číslo, ktoré sa v štatistike uvádza. Aký je pokles nezamestnanosti, pozorne sledujem štatistiku priemyselných odvetní aj služieb a v žiadnom odvetví som nenašiel taký nárast zamestnanosti, aby sa znížil počet nezamestnaných. Ani v oblasti živnostníkov. Takže si myslím, samozrejme, beriem to, že sú tí ľudia, ktorí sú vyradení z evidencie, sú ľudia, ktorí robia na vépepéčka, ale to neprináša ten priestor, toto percento, ktoré sa uvádza, že sa znížila nezamestnanosť. Možno niekde je chyba, alebo niečo sa uvádza inak, ako je v rozpočte na to upozornené. Neverím, že bude tu percento, ktoré je v rozpočte počítané. Ďalej by som chcel povedať, že je problémová v našom rozpočte oblasť vedy a techniky, vedy a výskumu. Veľa sa o tom hovorilo, nebudem sa opakovať, niektorý môj kolega už tu o tom rozprával, chcem len pripomenúť, že keď prednášal práve pripomienky k rozpočtu v tejto oblasti, tak z vašich radov, z radov koalície zazneli posmešky. Porovnával štáty Holandsko, Francúzsko -, zazneli posmešné výroky, nech porovná Kubu a Severnú Kóreu. Nebudem porovnávať ani Holandsko, ani Francúzsko, ani Európsku úniu, ktorá dosahuje podiel k HDP 1,94 %. Porovnám len Českú republiku, Poľsko a Maďarsko. V Českej republike je momentálne na rok 2003 podiel k HDP 0,58 %, rok 2004 uvažuje s rastom od 0,2 %, čiže podiel k HDP by sa mal dosiahnuť v Českej republike 0,6 % k HDP. To sú prostriedky vydávané na oblasť vedy a techniky. Podobný podiel je v štátoch Maďarsko, Slovinsko a Poľsko. Ako som už hovoril, priemer v EÚ je 1,94 %, sú štáty, ktoré majú 3,5 ako Švédsko a podobne, nechcem sa k nim prirovnávať. Spomeniem len správy Európskych komisií, ktoré v oblasti vedy a výskumu boli zverejňované v správach Európskej komisie k prístupovým krajinám, tým aj k nám. V roku 1999 predvýbor Európskej únie pre inovácie konštatoval, že je potreba zvýšenia výdavkov na vedu a techniku a vtedy bol pomer k HDP 0,41 %. Podobné stanoviská boli uvádzané v rokoch 2001 a 2002. 2003 výsledky zverejnené v správe Európskej komisie týkajúcej sa investícií do vedy, Slovenská republika mala najhoršie hodnotenie z 25 hodnotených krajín Európskej únie, aj krajín, ktoré do únie ešte len prídu, konkrétne citujem stanovisko, ktoré je uvedené v tejto správe. „Trvalo klesajúci trend podpory pre vedu a techniku nielen spochybňuje schopnosť Slovenskej republiky priblížiť sa k štandardom Európskej únie, ale v skutočnosti pôsobí proti vlastným záujmom prekonať súčasné ekonomické a spoločenské problémy a núti k úniku do zahraničia, k odchodu z vedy mladú perspektívnu generáciu.“ To je stanovisko Európskej komisie. Nie je moje, nie je vymyslené. Čiže keď hovoríme, že sme za vzdelanie, sme za to, aby každý, kto má na to, mal vysokoškolské vzdelanie. Čo budeme s týmito vysokoškolákmi robiť? Potom by bolo treba možno znížiť aj počty študujúcich na vysokých školách. Alebo pošleme všetkých do zahraničia? Tu ich vyštudujeme, za drahé peniaze školíme a potom do zahraničia ich posielame pracovať. Samozrejme, v rámci Európskej únie to bude v budúcnosti normálne, ale napriek tomu si myslím, že práve tu treba vytvoriť tiež priestor na Slovensku, aby aj u nás mladé, perspektívne kádre, perspektívni inžinieri, technici mali možnosť sa zamestnať. A to v roku 2003 je percento nižšie ako v roku 1999. V roku 2003 sme mali rozpočet 0,36% a tento rok sa neuvažuje so zvýšením už sľúbených 0,1% na vedu a techniku, ktorú vláda sľúbila Rektorskej konferencii Slovenska, ktorá sa týmto problémom zaoberala. To tiež nezakladá tento náš štátny rozpočet. Posledná oblasť, ktorú chcem trošku pripomenúť, už o nej hovorím viac rokov, je oblasť cestovného ruchu. Opäť spomeniem len štáty V4, kde v každej krajine okolo nás sa dáva až dvakrát toľko, ako sa v rozpočte počíta, by som povedal, s výdavkami týkajúcimi sa práve rozvoja vedy, rozvoja cestovného ruchu. Práve do tejto oblasti aj u nás dnes máme minimálny objem zdrojov. Ktorý, samozrejme, beriem, že dnes ako je vo výdavkovej časti uložený, je nemenný. Vláda vo svojom vyhlásení, vo všetkých svojich vyhláseniach deklaruje podporu malému, strednému podnikaniu. Práve tu treba rozvinúť tento stav malého, stredného podnikania, lebo oblasť cestovného ruchu hodnotená vyspelými krajinami, štátmi, kde sú desaťnásobné, možno aj viacnásobné objemy obratu z cestovného ruchu, hovorí, že rok 2004 až 2020 bude najviac obratu finančných prostriedkov práve v oblasti cestovného ruchu a my na toto dôraz nekladieme, náš rozpočet nezakladá túto možnosť rozvoja tak ako v okolitých štátoch, aby sme boli konkurencieschopní okolitým krajinám. Aby sme mali príjem z tejto časti minimálne taký ako za posledné obdobie tohto roka, kedy sa troška zvýšil. Preto mi dovoľte, aby som na základe rizík, ktoré, moji predrečníci tu hovorili, o vede a technike bude mať pozmeňujúce návrhy. Pani kolegyňa Mušková, pokiaľ viem, mal som po nej vystupovať, viem, že sú tu riziká, ktoré boli spomínané, riziká, o ktorých som hovoril, v oblasti ako príjmovej tak i výdavkovej časti z oblasti východísk. Dávam pozmeňujúci návrh, aby nebol z rozpočtu trhací kalendár, aby sa tento rozpočet vrátil na prepracovanie a všetky tieto pripomienky boli doňho zapracované. Ďakujem pekne.