Kaliňák, Robert, podpredseda vlády a minister vnútra SR (2015-11-19):
Ďakujem pekne, pán predseda. Odpoveď na túto otázku by mohla zahŕňať nie jednu, ale niekoľko hodín diskusie v tomto parlamente a preto sa pokúsim byť naozaj veľmi stručný. Bezpečnostné riziko spočíva predovšetkým v tom, že nie sú identifikované osoby, ktoré do Európskej únie vstupujú. Preto bol vytvorený schengenský systém, ktorý má dve hlavné zložky. Jedna z nich je tá výhoda, ktorú používame ako všetci občania, ktorí sú a žijú v krajinách, ktoré sú súčasťou schengenského priestoru voľného pohybu. To znamená, všetci občania Slovenskej republiky naplno môžu využívať výhody tejto časti dohody o schengenskom priestore, a to znamená voľný pohyb. Nikto z nás už nezažíva ponižujúce, dlhotrvajúce kolóny a kontroly na hraniciach s Rakúskom, s naším bratským susedom Českou republikou takisto, hranice sme vždy vnímali ako niečo umelé a neprirodzené a tak som rád, že k našim susedom môžeme cestovať bez kontrol a bez akýchkoľvek zábran, či už do Poľska, do Maďarska, do Česka alebo do Rakúska. Druhou časťou schengenskej dohody je predovšetkým kvalitná a bezprecedentná ochrana vonkajších hraníc Európskej únie. Vonkajšie hranice a štáty, ktoré majú vonkajšiu hranicu Európskej únie, nekontrolujú len priamo svoju vlastnú hranicu, tak ako my sme medzi Slovenskom a Ukrajinou, ale garantujú aj ďalším štátom, v našom prípade napríklad Českej republike alebo Rakúsku, že túto hranicu strážime kvalitne, dostatočne a že predovšetkým sme schopní zabrániť tomu hlavnému cieľu ochrany vonkajších hraníc, a to je nelegálna migrácia. Táto časť schengenského programu v prípade Grécka zlyhala. Grécko nielenže nestráži vonkajšiu schengenskú hranicu, ale v posledných dňoch nám aj oznámilo, že to ani nie je schopné, že si to máme vyskúšať sami. To sú odkazy, ktoré mali byť jasné v čase, kedy Grécko do Schengenu vstupovalo a niekoľkokrát dostali ponuku, aby so spoločnými silami sme túto hranicu chránili. A práve osoby, ktoré sú nebezpečné, alebo sú bezpečnostným rizikom, využívajú túto otvorenú bránu, ktorá sa oficiálne nazýva aj Balkánskou cestou, to znamená cez Grécko, Macedónsko, Srbsko pôvodne do Maďarska, teraz cez Chorvátsko, Slovinsko do Rakúska a ďalej do západnej Európy. Toto je bezpečnostné riziko a bezpečnostné riziko je tu najmä preto, že nemáte žiadne informácie o tom, aké osoby a kam presne smerujú. Ukazujú to aj niektoré ďalšie okolnosti, ktoré jasne naznačujú, ako veľmi ťažko je možné identifikovať osoby, ktoré by mohli predstavovať riziko pre jednotlivé krajiny. Aj medzi Nemeckom a Poľskom funguje ďalšia dohoda, ktorá nadväzovala na schengenskú, ktorá sa oficiálne nazýva Dublinský dohovor a ktorý má práve svojimi ustanoveniami motivovať jednotlivé krajiny k zvýšenej ochrane hraníc, a to najmä tým, že všetci tí žiadatelia o azyl, ktorí pôvodne boli nelegálni migranti a prekročili hranicu, budú vracaní do krajín, v ktorých títo ľudia hranicu prekročili a prvýkrát požiadali o azyl. Toto takisto tento rok zlyhalo predovšetkým vyhlásením dočasným neuplatňovaním dublinského dohovoru zo strany Nemecka, čo v podstate tie brány do Európy otvorilo. Keď Nemecko vyhlásilo s Poľskom, že by malo práve podľa tohto dohovoru vrátiť Poľsku 3 600 nelegálnych migrantov, Poľsko, samozrejme, zaviazané dublinským dohovorom povedalo áno, sme si vedomí, prijímame 3 600 nelegálnych migrantov. V priebehu roka bolo Nemecko schopné vrátiť iba 184 nelegálnych migrantov z 3 600, pretože jednoducho o tých ostatných nemá informácie, kde sa v tej chvíli pohybujú. Ak takéto informácie nemá, nemôže, samozrejme, ani garantovať, čo tie osoby robia a čo tie osoby nerobia. Je pravdou, že samozrejme nie je možné vykonávať monitoring pri milióne ľudí a práve preto ten milión ľudí nemôžete do Európy vpustiť, pokiaľ nemáte zaregistrované odtlačky, identifikáciu, stotožnenie tejto osoby, aby ste mohli pokračovať ďalej. Viete, že Slovensko ako odpoveď na parížske útoky okamžite zvýšilo svoje bezpečnostné opatrenia. Zásadným spôsobom sme navýšili početnosť aj našich hliadok, tak uniformovaných, ako aj spravodajských a operatívnych pracovníkov. Aj na základe týchto informácií sme v priebehu posledných dní zadržali takmer 20 osôb, u ktorých predovšetkým išlo o nelegálny pobyt a preto boli okamžite zo Slovenskej republiky vyhostení. V prípade štyroch ľudí museli byť tieto osoby zadržané a boli v tejto chvíli obmedzené na slobode, predovšetkým preto, že neboli známe ich motívy a dôvody pobytu na Slovensku. V jednom prípade sme vykonávali z noci na ráno dnes zákrok v Smižanoch v okrese Spišská Nová Ves, v rómskej osade, kde sme našli občana Alžírskej republiky, aspoň zatiaľ túto identitu v takejto miere potvrdzujeme, ktorý s najväčšou pravdepodobnosťou vykonal falošný sobáš s obyvateľkou tejto, s obyvateľkou tejto osady a pravdepodobne sa snažil získať alebo zlegalizovať svoj pobyt na území Európskej únie. U tohto človeka nie sú jasné ani motívy, ani pobyty. Vieme iba, že jednou z tých informácií, ktoré vlastne nás nabádali k tomu, bola vlastne korešpondencia z Francúzska, ale v tomto prípade išlo iba o dokumenty, ktoré mali preukazovať totožnosť. V každom prípade nie sú to cestovné doklady a preto stále túto totožnosť skúmame. V druhom prípade išlo o občana Saudskej Arábie, ktorý v poslednom čase zásadným spôsobom zmenil svoje správanie. Zistili sme operatívnym preverovaním v posledných dňoch nástroje a montáž lietajúcich zariadení, dronov, ktoré odskúšaval a vzhľadom aj na informácie a spoluprácu aj s moslimskou komunitou boli vyhodnotené jeho správania ako bezpečnostným rizikom. Preto bol zadržaný a takisto minimálne, ak nebudú dokázané ďalšie podrobnosti, bude vyhostený zo Slovenska. Posledný prípad, kde sú obmedzení na slobode, sú migranti, ktorí cestovali z Francúzska. Zachytili sme ich na výstupe zo Slovenska pri snahe prekročiť hranicu z Európy smerom von, kde sa preukázali falošnými dokladmi Bulharskej republiky, kde bol u nich zadržaný väčší obnos peňazí a nevedeli dostatočne vysvetliť svoj pôvod, svoje motívy a v tejto chvíli aj ďalšie informácie, ktoré máme zo zahraničia, sa viažu k jednej z týchto osôb a preto budeme dôsledne preverovať ďalej identitu týchto osôb a spôsob ich pohybu a pobytu v rámci Európskej únie a spolupracovať s našimi kolegami zo zahraničia, pričom takisto minimálne u nich príde k vyhosteniu zo Slovenskej republiky. To sú všetko opatrenia, pán poslanec, ktoré robíme pre to, aby sme udržali bezpečnostné riziko a bezpečnostnú situáciu na Slovensku v poriadku. Riziko teroristického útoku je v súčasnej dobe v Slovenskej republike na minimálnej úrovni, ale je dôležité, aby sme mali možnosť monitorovať všetky osoby, ktoré sa pohybujú a ktoré môžu používať Slovensko ako tranzitnú krajinu, podobne ako našich susedov Poľsko a Maďarsko, preto vlastne máme aj zvýšenú spoluprácu s našimi kolegami a je dôležité, aby sme dokázali zaručiť bezpečnosť občanov Slovenskej republiky. Aj v prípade migračnej krízy predovšetkým musí ísť o zachovanie bezpečnosti Slovenskej republiky na prvom mieste, o zachovanie bezpečnosti Európskej únie na prvom mieste a potom v prípade, že máme doma usporiadané vzťahy a máme istotu, môžeme začať pomáhať ďalším krajinám v tom, aby sa ich občania mohli cítiť bezpečnejšie. Táto, táto postupnosť, toto poradie priorít musí byť jasne dané a takým istým spôsobom budem zajtra ráno vystupovať na Rade ministrov vnútra Európskej únie, ktorá sa bude konať v Bruseli. Viete veľmi dobre, že najpodstatnejšie je monitorovať prítok, logistický prítok zbraní, logistický prítok výbušnín. Aj preto Národné bezpečnostné a analytické centrum v spolupráci s Bezpečnostnou radou Slovenskej republiky on-line nepretržite vyhodnocuje jednotlivé bezpečnostné aspekty, ktoré sú v tejto chvíli v Slovenskej republike a na základe týchto, tejto analýzy rizík pripravujeme a upravujeme jednotlivý výkon služby, ktorý sa predovšetkým sústredí na priestory, v ktorých sa zdržuje väčšie množstvo ľudí, či už sú to stanice, či už sú to kultúrne podujatia, športové podujatia, či už v podobe uniformovaných hliadok alebo našich operatívnych pracovníkov v civilnom odeve. Toto sú všetko veci, kde bezpečnostné zložky v tejto chvíli pracujú na sto percent svojich možností, ale samozrejme, ako to už býva, sme pripravení stále prijať ďalšie mimoriadne opatrenia pre prípad, že by nastala situácia, ktorá si to bude vyžadovať. Som rád, že zatiaľ môžem konštatovať, že bezpečnostná situácia v Slovenskej republike je naďalej dobrá a vláda Slovenskej republiky vykoná všetky úkony, ktoré má, aby to tak aj zostalo. Naša hlavná požiadavka smerom k našim európskym partnerom predovšetkým vychádza z toho, aby sme urobili konečne zásadné opatrenia v rámci migračnej krízy, aby sa táto migračná kríza mohla riešiť. Bez toho, aby sme začali riadne chrániť vonkajšie hranice Európskej únie, nemôžeme byť v riešení tejto otázky, samozrejme, úspešní. Je nevyhnutné, aby Európa robila aj tzv. bezpečné zóny, kde môže dochádzať k výberu a k určitému triedeniu utečencov, ktorí si zaslúžia ochranu podľa medzinárodných predpisov, pretože sú vo svojich krajinách prenasledovaní a hrozí im nielen ujma na zdraví, ale priamo ujma života a takisto musíme postupovať aj v situácii už priamo tých nelegálnych migrantov, ktorí na území Európskej únie sú. Návratová politika a readmisia, o ktorej stále hovoríme a ktorá na Slovensku funguje, ako vidíte, veľmi dobre, pretože z tých 20 zadržaných sme 16 už vyhostili v priebehu 48 hodín. Musí takáto návratová politika začať fungovať aj v Európskej únii, aby či už z Nemecka alebo Francúzska mohli byť ľudia navrátení, ktorí nemajú právo žiadať o azyl v Európskej únii. Je dôležité medzinárodne a v spolupráci sa zamerať na ochranu vonkajších hraníc tak, ako aj Slovensko k tomu prispelo pri ochrane hraníc Maďarska a Srbska, kde viete, že v Maďarsku slúži našich 50 policajtov a chystáme sa tento mandát predĺžiť minimálne o ďalší mesiac, rotácia bude nasledovať za niekoľko dní. Takisto je to náš príspevok na ochranu nielen hranice, ale verejného poriadku v Slovinsku. Za tým účelom sme zriadili aj zahraničnú policajnú jednotku Rad hraničného dozoru, ktorá vlastne bude pripravená v počte 300 príslušníkov policajného zboru vycestovať kamkoľvek v rámci Európy a predpokladáme, že hlavný cieľ by mal byť aj náš, naša ponuka 100 príslušníkov alebo 95 príslušníkov policajného zboru na ochranu gréckej vonkajšej hranice. Verím, že Frontex a ostatné štáty túto iniciatívu podporia tak, aby sme začali vonkajšiu hranicu Európskej únie dôsledne chrániť. Samozrejme, s tým súvisia aj reformy azylových systémov v Európskej únii, reforma prístupov k boju s nelegálnou migráciou predovšetkým z pohľadu prevádzačov, pretože to je organizovaný trestný čin. Takže to sú základné opatrenia a myslím si, že polícia do týchto čias vykonala naozaj obrovské množstvo práce, aby sme ten štandard bezpečnosti, na ktorý sme na Slovensku zvyknutí, mohli udržať. Ďakujem pekne, skončil som. (Potlesk.)