B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-06-21):
Pán spravodajca, chcete sa vyjadriť. Nie. Ďakujem pekne. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Budeme pokračovať v rokovaní druhým čítaním o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona o zriadení Slovenskej zdravotníckej akadémie . Návrh zákona ste dostali pred prvým čítaním ako tlač 1538 a spoločnú správu výborov schválenú gestorským výborom máte v tlači 1538a. Za skupinu poslancov návrh zákona odôvodní poslanec Alojz Rakús. Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo. A. Rakús, poslanec: Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, kolegovia, predkladaný návrh zákona je vlastne doplnkom, určitým nevyhnutným komplementom k prijatému zákonu č. 131/2002 Z. z. zákona Národnej rady o vysokých školách. A z tohto teda vyplýva možnosť a aj potreba zriadenia Slovenskej zdravotníckej akadémie ako zdravotníckej vysokej školy. Podľa návrhu táto Slovenská zdravotnícka akadémia by mala mať tri fakulty, a) fakultu ošetrovateľstva a zdravotníckych odborných štúdií, ktorá bude poskytovať bakalárske štúdium a magisterské štúdium v odbore ošetrovateľstvo a v niektorých ďalších regulovaných a čiastočne regulovaných odboroch zdravotníckych povolaní, ako sú rádiologický asistent, fyzioterapeut, zdravotnícky záchranár a pod., teda okrem lekárov a farmaceutov, b) fakultu zdravotníckych špecializačných štúdií, ktorá bude zabezpečovať špecializačné štúdium v medicíne v zmysle § 46 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a ďalšie postgraduálne vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov, ktoré je potrebné pre výkon špecializovaných zdravotníckych povolaní, a napokon fakultu verejného zdravotníctva, ktorá bude poskytovať bakalárske štúdium a magisterské štúdium pre vykonávanie funkcií vo verejnom zdravotníctve. Stručne by som teraz chcel odpovedať na štyri otázky. Po prvé, prečo rezortná, teda štátna vysoká školy v rezorte zdravotníctva. Rezort zdravotníctva je rezortom, ktorý ako jediný môže zodpovedne a kompetentne formulovať požiadavky na potrebu počtu, kvality a štruktúry zdravotníckych pracovníkov na základe ich vzdelania a špecializácie. A pre týchto pracovníkov je v kontexte zdravotnej politiky štátu rezort zdravotníctva prakticky výlučným garantom spoločenskej objednávky. Ak teda toto vzdelávanie bude vykonávať, naplní sa tým vlastne to, čo je vyjadrené v princípe subsidiarity, aby to, čo sa vykonáva v určitej oblasti, aby garantovala tá oblasť alebo tie inštitúcie, ktoré sú tejto oblasti najbližšie. Po druhé, prečo tie jednotlivé fakulty. Fakulta ošetrovateľstva a zdravotníckych odborných štúdií by mala byť zriadená z toho dôvodu, že podľa smerníc Európskej únie sa zmení systém vzdelávania zdravotných sestier v tom zmysle, že by nemalo ísť už ďalej o sestry so stredoškolským vzdelaním, ale minimálne s bakalárskym vzdelaním. A tá požiadavka, ktorá vlastne z týchto smerníc vyplýva, predstavuje potrebu vychovať ročne, ročne, zdôrazňujem, okolo 1 600 zdravotných sestier v bakalárskom štúdiu a asi 150 pôrodných asistentiek, čo teda nie je schopná zabezpečiť jestvujúca sústava verejných vysokých škôl. A aj keď niektoré školy sa teraz začali o to uchádzať, tak v takomto počte to asi nemajú šancu zvládnuť. O dôvodoch môžeme potom ešte diskutovať neskôr, ak by bolo treba. Fakulta verejného zdravotníctva bude poskytovať bakalárske a magisterské štúdium v oblasti verejného zdravotníctva, kde sa teda vychovávajú zdravotnícki pracovníci približne s tým zameraním, ako kedysi vychovávala Lekárska fakulta hygienická v Prahe, ktorá od roku 1990 túto funkciu nevykonáva. A prakticky dosah tejto skutočnosti je v tom, že od roku 1989, keď bolo približne 500 takto vzdelaných pracovníkov v štátnych zdravotných ústavoch, ktoré sú istou analógiou tých bývalých hygienických staníc a zariadení, tak poklesol prakticky na polovicu a z tejto polovice zhruba 40 % týchto pracovníkov je v dôchodkovom veku. V dôsledku toho sa na miesta v týchto štátnych zdravotných ústavoch prijímajú pracovníci, ktorí nemajú primárne zdravotnícke vzdelanie, teda, povedzme, kádre inžinierske alebo so skončeným prírodovedeckým vzdelaním, čím sa práca týchto inštitúcií technokratizuje a stráca ten zasvätený zdravotnícky charakter. A napokon Fakulta zdravotníckych špecializačných štúdií, ktorá má zabezpečiť tú špecializáciu, má nahradiť vlastne to, čo doteraz už 50 rokov vlastne systematicky vykonáva Slovenská postgraduálna akadémia medicíny, podľa súčasného názvu. Treba povedať, že táto inštitúcia aj keď nemá štatút vysokej školy, má charakter vysokej školy, má štruktúru vysokej školy, má štruktúru pracovníkov, ktorí spĺňajú kritériá na to, aby mohla táto inštitúcia fungovať ako vysoká škola, o počtoch teraz nebudem hovoriť, máte to aj v predkladacej správe, aj v dokumentoch, ktoré ste dostali do lavíc. Chcel by som povedať, že by bolo ťažko spochybniteľné, že úroveň pedagogickej činnosti, ktorá sa v tejto inštitúcii doteraz vykonávala, nemá charakter alebo nemá nároky, ktoré sa kladú na vysokoškolské vzdelávanie. Naopak, by som chcel povedať, že aj podľa mojich vlastných skúseností, pretože 11 rokov som robil na lekárskej fakulte, je pedagogický proces v tejto inštitúcii rádovo vyšší, a to z toho jednoduchého dôvodu, že prednášanie a vedenie toho štúdia sa vykonáva už pre hotových lekárov, ktorí sa pripravujú na špecializáciu, ktorí sú tesne pred ňou, príp. takých, ktorí už tú špecializáciu aj vykonávali a pripravujú sa na vyššiu úroveň špecializácie. Toľko k tomu základnému odôvodneniu. Chcel by som ešte povedať, že, bohužiaľ, pri predložení tohto zákona sa stretávame s veľkou, povedal by som, neprajnosťou zo strany najmä lekárskych fakúlt a aj vysokoškolskej obce. Je to dané podľa mňa určitou teritorialitou, asi akýmsi bojom o priestor, a to napriek tomu, že zriadenie tejto vysokej školy nijakým spôsobom neobmedzuje kompetencie jestvujúcich vysokých škôl, lekárskych a farmaceutických fakúlt, ktoré v súčasnosti a aj v budúcnosti svoju činnosť budú vykonávať v zhode s jestvujúcim zákonom a bez toho, že by sa kompetenčne mohli alebo mali dostávať do sporov s novozriadenou vysokou školou. Myslím si, že argumentácia, ktorá sa používa v tejto súvislosti, je prevažne emočná, nie je celkom racionálna, čo by som chcel dokumentovať len jedným citátom zo stanoviska k zriadeniu lekárskych fakúlt, kde v jednom stanovisku sa priamo označuje zriadenie tejto zdravotníckej vysokej školy za nesystémový krok, ktorý je prvým krokom k rýchlej a úplnej deštrukcii slovenského vysokoškolského systému a k jeho vylúčeniu z európskeho vysokoškolského priestoru. Myslím si, že človek ani nemusí byť nejakým znalcom problematiky, aby prehnanosť takéhoto tvrdenia si uvedomil. Napokon by som teda ešte rád poznamenal, že, naopak, sa mi zdá, že zriadenie takejto vysokej školy je konečne systémovým krokom, ktorý už v zmysle spomínaného princípu subsidiarity posúva riadenie a vzdelávanie do rezortu, ktorý je výlučným spoločenským objednávateľom pre špecialistov v oblasti zdravotníctva. Dúfam, že toto naše úsilie pochopíte a predložený návrh zákona podporíte, o čo vás úctivo prosím. Ďakujem pekne.