S. Kahanec, poslanec: (2009-02-03):
Takže keď by tento zákon bol dobre pripravený a náležite pripravený, tak sa nemuselo teraz skonštatovať, že teraz platný zákon nejako nefunguje. A keď máme aj teraz skrátené legislatívne konanie, tak je otázka, že či zasa takto narýchlo bude zákon dobre pripravený. Ja mám o tom vážne pochybnosti, že bude dobre pripravený. To potvrdzuje aj predchádzajúci návrh zákona, keď sa tam takisto v rámci tejto správy konštatuje, že chýbali prechodné ustanovenia, resp. že sa teraz navrhujú prechodné ustanovenia. Prechodné ustanovenia sa navrhujú bežne, a keď sú tieto prechodné ustanovenia uvedené, tak nikto si nemôže vysvetľovať zákon ináč, ako je potom ďalej konštatované v osobitnej časti. K samotnému paragrafovému zneniu. K bodu 2. K bodu 2, ktorý sa týka § 3 ods. 1 písm. e), f), nebudem to teraz čítať, máte to v zákone, ale chcem skonštatovať určité veci vzhľadom na výklad v osobitnej časti k bodu 2. Tam ma prekvapila formulácia tohto výkladu a uvádza sa tam, že vo vzťahu k vymáhaniu poplatkov na reklamné letákové akcie vrátane poplatkov na tlač a distribúciu týchto tlačovín a podobne cez tretiu osobu v snahe obísť ustanovenia § 2 písm. e) zákona sa navrhuje spresnenie predmetného ustanovenia s tým, že akékoľvek poplatky za obchodné aktivity spadajú pod toto ustanovenie § 3 ods. 1 písm. e). Mňa len prekvapilo slovo „akékoľvek“. Ak máme definíciu akékoľvek, tak myslím si, že to nie je celkom dobre definované, lebo akékoľvek sa mi zdá veľmi široký pojem v tomto smere. K bodu 4. Za neprimeranú podmienku v obchodnom vzťahu sa považuje plnenie dodávateľa za služby, ktoré neboli poskytnuté. No ja sa chcem spýtať: Nemalo by byť samozrejmé, že nikto nemá platiť, ak služby či iné dohodnuté plnenia dodávateľa neboli poskytnuté? Či budeme do všetkých zákonov písať, že sa majú dodržiavať alebo že sa majú zároveň dodržať aj ustanovenia v súvisiacich zákonných normách či vyhláškach? To predsa nie je normálny stav, že budeme písať, že zákon sa má dodržiavať? Ja si myslím, že keď niekto, keď niekto robí takéto veci, to znamená, že je poskytnuté peňažné plnenie za služby alebo dodávky, ktoré neboli poskytnuté, tak ho postihuje iný zákon. Ja celkom dobre nechápem, prečo by to malo byť v paragrafovom znení tohto zákona, keď toto je určite ošetrené, aj podľa môjho laického hľadiska, v inom zákone. Tak sa opýtam na to právnikov. Nie je toto zabezpečené cez iné zákony? Takže toto je k bodu 4. A v osobitnej časti k bodu 4 sa len konštatuje, že sa zavádza nová neprimeraná podmienka – vynucovanie peňažných plnení za služby, ktoré neboli dodávateľovi zo strany odberateľa poskytnuté. Nechápem, prečo sa takýto bod má doplňovať v zákone. Čo sa týka bodu 11. Týka sa to pokuty či sankcie. Nemusíme sa sporiť o tom, že či taká výška, alebo onaká výška, toto je vec názoru. Ale chcem iba podotknúť, že pokuta alebo iná sankcia má, samozrejme, určitú mieru preventívneho účinku. Ale ako to poznáme z mnohých iných prípadov, iba – zdôrazňujem slovo iba – pokuta či sankcia nie vždy splní v požadovanej miere účel. Často je prinajmenej rovnako dôležité konanie inštitúcie, resp. tých, ktorí splnenie podmienok zo zákona kontrolujú či realizujú a realizujú tam buď pokutou, alebo sankciou za neplnenie zákonom stanovených podmienok a pravidiel. Teda ak nebude toto v praxi zrealizované, tak môžeme dávať pokuty akékoľvek chceme. No a ešte jedna vec k bodu 12. V osobitnej časti sa konštatuje, že „súčasne platný zákon si najmä odberatelia vysvetľovali tak, že ustanovenia predmetného zákona sa dotýkajú len nových zmluvných vzťahov uzatváraných na rok 2009, t. j. od účinnosti zákona“. Čiže prečo si to mohli odberatelia tak vysvetľovať? No asi nebol dostatočne precízne spracovaný. Ak by bol zákon jasne formulovaný, ktorý bol prijímaný len nedávno a vlastne začal platiť od začiatku tohto roka, tak potom by sme to nemohli vysvetľovať inak. Na základe toho všetkého môžem len konštatovať, že ako celok tento zákon je narýchlo pripravený, ešte aj forma je cez skrátené konanie, čiže neumožňuje žiaden štandardný legislatívny proces a pripomienky k tomuto zákonu. A myslím si, že na tento zákon možno použiť tú starú poučku: „Práca kvapná, málo platná.“ Preto by som zo strany predkladateľa očakával, že zváži príslušné ustanovenia § 3, ako aj z jeho strany, teda zo strany predkladateľa, túto potrebu doplnenia odseku 4 v § 3 tak, aby potom aj komentár v osobitnej časti mohol byť jasný. A možno ešte úplne na záver pár vecí, ktoré s týmto zákonom súvisia, a chcem tam zdôrazniť predovšetkým vyjadrenia Protimonopolného úradu. To, že si každý presadzuje svoje, že dodávateľ si presadzuje svoje, odberateľ si presadzuje svoje a že má svoj pohľad, to vcelku je pochopiteľné. Ale myslím si, že zákon by nemal zvýhodňovať ani jednu, ani druhú stranu, teda ani predajcov, ani dodávateľov, a že zákon by mal zabezpečovať primerané podmienky, nie neprimerané podmienky, podľa názvu. A Protimonopolný úrad konštatoval viacero výrokov takých, ktoré to minimálne spochybňujú, že tento zákon je dobre nastavený, táto novela. Jednak konštatoval, že môže poškodiť domácich dodávateľov, to je veľmi jemné vyjadrenie, že môže poškodiť. Ďalej konštatoval, že vychyľuje asymetriu dodávateľsko-odberateľských vzťahov v prospech dodávateľov a že zasahuje aj vzťahy, teda zasiahne aj vzťahy po vertikále daného reťazca. To je tiež ešte také jemnejšie vyjadrenie. Ale potom sú už tie vážnejšie vyjadrenia Protimonopolného úradu, že, citujem: „Aplikácia zákona môže predstavovať tlak na kapacitné zdroje štátneho orgánu z dôvodu riešenia množstva podnetov a sťažností, nakoľko sa regulácia bude plošne týkať všetkých subjektov na dotknutých trhoch. Prirodzená negociácia v dodávateľsko-odberateľských vzťahoch bude narušená snahou subjektov získať výhodu cez štátny zásah,“ upozornil úrad. Ja chcem ešte raz zdôrazniť „bude narušená snahou subjektov získať výhodu cez štátny zásah“. A toto sme tu už mali skôr a snažili sme sa to odbúrať práve cez vytváranie tých prirodzených podmienok. A my sa k tomu opäť začíname vracať. A druhý citát, čo konštatoval Protimonopolný úrad, že, citujem: „Existencia akéhokoľvek písomného vyhlásenia nezbavuje príslušný správny orgán právomoci a povinnosti preskúmať konkrétny obchodný vzťah, konštatovať ekonomickú závislosť, prípadne udeliť sankciu za porušenie zákona, preto to úrad nepovažuje za dôvod zavedenia plošnej regulácie dodávateľsko-odberateľských vzťahov,“ koniec citátu, konštatoval Protimonopolný úrad. Myslím si, že tieto dve vyjadrenia sú vážne konštatácie z Protimonopolného úradu k tomu, že ten zákon, že táto novela nie je dobre pripravená. Ešte máme v čerstvej pamäti aj to, že napríklad pred krátkym časom sa takisto tu na tejto pôde Národnej rady posilňovalo postavenie Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory a tiež to bolo podávané pri tom návrhu takým násilným a účelovým pretláčaním posilňovania určitého subjektu. Takých vecí tu bolo oveľa viac. Čiže ja si myslím, že máte Protimonopolný úrad. Tento Protimonopolný úrad by mal byť nezávislý, nezávislou inštitúciou a myslím si, že jeho vyjadrenia sú dostatočne vážne na to, aby ste pripravili zákon, ktorý by bol v súlade a ktorý by nemal takéto vážne protiargumenty. Ja len chcem dúfať, že táto vládna koalícia v krátkom čase nevymení aj šéfa Protimonopolného úradu tak, ako teraz rieši neposlušného šéfa Telekomunikačného úradu, ktorý sa snažil o zabezpečenie vyššieho štandardu v rámci televízie. Takže skúsme robiť prirodzené podmienky, prirodzené podmienky na fungovanie týchto dodávateľsko-odberateľských vzťahov a nedeformujme ich práve aj takýmito novelami. Ja dúfam, že pre vás tieto argumenty Protimonopolného úradu sú dostatočné na to, aby ste tento zákon o neprimeraných podmienkach v obchodných vzťahoch prepracovali, a preto navrhujem, aby sa tento zákon prepracoval. Ďakujem pekne.