B. Bugár, podpredseda NR SR: (2003-11-04):
S. Zubo, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážení páni ministri, vážení kolegovia, vážení kolegyne. Dovoľte mi najskôr, aby som s dovolením pána Mikloška poopravil jeho citáciu múdreho človeka, ako tu urobil, mne sa zdá, že je to asi takto s tým citátom: „Dajte mi dieťa do 6 rokov a ono mi bude slúžiť do posledného dychu svojho života.“ Súhlasíte? Aby sme boli aspoň trošku presní. K samotnej podstate veci. Som rád, že môj predrečník v rozprave vystúpil a hovoril veci tak, ako hovoril, pretože ukazuje sa skutočnosťou, že nie je to len názor úzkeho kruhu poslancov Národnej rady, že veci hodnotia, ako hodnotia, že skutočne ako historická nevyhnutnosť do popredia vychádza zo všeobecných skúseností, aj z uplynulého obdobia vychádza zo všeobecných skúseností a na základe týchto skúseností sa pozerať dobudúcna, samozrejme, v určitých diametrálnych vzťahoch, aké nastali v súčasnosti, pretože aj samotné veci sa majú ináč, všetci, ktorí sme tu, iste mi dajú zapravdu, že školstvo v socialistickom Česko-Slovensku bolo vždy dominujúce, malo vždy dominujúce postavenie, zodpovedajúce významu a skutočností, že taká malá krajina, ako bolo Česko-Slovensko, pri takmer absolútnom nedostatku prírodných surovinových zdrojov má rozhodujúci kapitál schopný konkurovať ostatnému svetu práve v tej oblasti, rozumovej stránke radových občanov, občanov, ktorí sa podieľajú bezprostredne na vytváraní hodnôt danej krajiny. Tomuto poznaniu zodpovedali aj príslušné prístupy vlády v oblasti všestrannej, no predovšetkým materiálnej i finančnej oblasti zabezpečenia vzdelanostnej úrovne školstva. Výsledkom takéhoto poznania bola mohutná výstavba moderného školstva a to tak na úrovni predškolskej výchovy, vytvorením celej siete predškolských výchovných zariadení, jaslí a materských škôl, a dovoľte mi teraz, pôvodne som to mal napísané, potom som to škrtol, s tým vedomím, že asi sa to už nenájde a nie je to vhodné a patričné na pôde Národnej rady pripomenúť, ale na základe tej diskusie, ktorá tu odznela, znova si dovolím to povedať, že pripúšťam, že sa ešte aj v tomto parlamente môže nájsť niekto neprebudený, kto bude tvrdiť, že komunisti chceli zobrať deti rodičom. Stalo sa to aj pred chvíľou, boli sme svedkami toho a preto to musím aj prečítať. A tieto opatrenia boli aj v oblasti základného školstva a to nevynímajúc ani ucelený systém základných umeleckých škôl, športových tried, športových škôl, stredného odborného školstva, no predovšetkým v oblasti vysokého školstva. Bez nejakého zveličenia môžem povedať, že zásluhou koncepčného riešenia úloh sa zo Slovákov žijúcich v kolibách a dreveniciach počas jednej generácie stal národ kultúrny, na vzdelanostnej úrovni porovnateľnej s najvyspelejšími krajinami sveta. Čo sa týka štatistiky a prehľadov, tieto otázky nechám na kolegu Ondriaša, on má záľubu v štatistike a mohol by dokladovať štatisticky, či je to pravda, alebo sa mýlim. Dnes s odstupom času po zmenách, ktoré nastali po roku 1989, pán minister školstva môže mať, podobne, samozrejme, ako aj minister zdravotníctva, len hlavybolenie, čo s tými objektmi robiť, čo sa za socializmu postavili, za situácie, keď tento štát nieže nemá finančné zdroje na ich prevádzku, ale ani na ich údržbu. Pritom pán minister zdravotníctva má obrovskú výhodu, má ešte tú výhodu, že môže obísť prijaté opatrenia v oblasti zdravotníctva, o ktorých zlé jazyky tvrdia, že majú slúžiť na redukciu určitej sociálnej skupiny obyvateľstva, nepotrebnej pre súčasnú vládnu koalíciu a pre tento politický systém a že môže obísť poplatok 20 korún slovenských tým, že si vypíše recept sám a ešte vďaka známostiam aj dostane liek proti hlavyboleniu a nebude musieť zaplatiť poplatok za stravu a lôžko v prípade potrebného zdravotného ošetrenia. To sú výhody ministra zdravotníctva, samozrejme, že pán minister školstva takéto výhody nemá, ani možnosti, a je odkázaný na iné veci. Ako jediné rozumné stanoviská, jedinú rozumnú vec, zrejme aj on vidí šetriť tam, kde sa šetriť dá, škrtať tam, kde sa škrtať sa dá, kde je to najmenej citlivé, a výsledkom toho všetkého je predloženie takého návrhu školského zákona, ktorý máme na stole. S takýmto postupom pripravovaných legislatívnych zmien v rámci reformy verejnej správy súdny človek môže vysloviť len rozhodný nesúhlas. Pripravovaným návrhom zákona v štátnej správe v školstve a v školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých so školstvom súvisiacich zákonov sa v podstate zriaďuje nový inštitút na úrovni kraja, krajský školský úrad ako orgán štátnej správy v školstve, ktorý nahrádza súčasný odbor školstva, krajského úradu a výrazným spôsobom obmedzuje kompetencie samotného kraja v oblasti správy a riadenia škôl. Mám teda na mysli krajský vyšší územný celok. Ďalšou skutočnosťou je, že v predkladaných materiáloch sa vôbec nepočíta s koncepčným riešením takých oblastí, ako je predškolská výchova detí a komplexné riešenie základného umeleckého školstva. Vzhľadom na tieto a ďalšie nemenované skutočnosti dovolím si navrhnúť, aby zo spoločnej správy, tlač 361a, bod 32 spoločnej správy bol vyňatý na osobitné hlasovanie z nasledovného dôvodu. Návrh gestorského výboru vypustiť z § 26 ods. 5 slová, ktoré znejú: „a delegovaný zástupca odborovej organizácie zamestnávateľa“ podstatne mení samotnú koncepciu kreovania školských rád, o ktorej sa hovorí, a myslím si, že táto oblasť je dobre postihnutá samotným prekladom návrhu zákona, ale tento návrh v spoločnej správe mení samotnú podstatu od základu. Prezentuje sa tu predovšetkým záujem znížiť vplyv odborovej organizácie na chod školy, pričom treba zdôrazniť a zvážiť samotnú skutočnosť, že v oblasti školstva pôsobí viac ako 2 680 základných organizácií, ktoré spolu združujú viac ako 85 000 členov, je to teda masa profesionálnych odborníkov, ktorá má podľa nášho názoru a môjho názoru čo povedať do kreovania samotných funkcií na jednotlivých školách. Neúčasť zástupcov odborov môže spôsobiť len komplikácie, pretože nebudú mať potrebné informácie odborovej organizácie o činnosti školských rád a samotných škôl, čo je v rozpore so samotným Zákonníkom práce. Ďalej z uvedených dôvodov považujem za nevyhnutné predložiť k prerokúvaným materiálom pozmeňujúce návrhy v nasledujúcom znení: V čl. 1 § 7 ods. 1 žiadame za slová „základné školy“ vsunúť čiarku a vložiť nasledovné slová: „základné umelecké školy“, ďalej v čl. 1 § 7 ods. 2, žiadame vypustiť písm. a) základné umelecké školy a upraviť označenie ďalšieho textu. V čl. 1 § 10 ods. 1 žiadame za písmeno c) vložiť nové písmeno d), ktoré znie: „d) základné umelecké školy“. V čl. 1 § 10 ods. 2 žiadame vypustiť písm. a) základné umelecké školy a upraviť označenie ďalšieho textu. V čl. 3 žiadame vložiť nový bod 1, ktorý znie: Po prvé, v § 2 ods. 1 sa za slová „základné školy“ dopĺňajú slová „základné umelecké školy“, ďalej bod 1 žiadame prečíslovať na bod 2 a za slová „základných škôl“ doplniť slová „základných umeleckých škôl“. Po ďalšie, bod 2 prečíslovať na bod 3. Po ďalšie, bod 3 prečíslovať na bod 4 s nasledovným znením: 4, za § 46 sa dopĺňa nový § 6a, ktorý vrátane nadpisu znie: § 6a, základné umelecké školy, po prvé, základná umelecká škola poskytuje základy vzdelania v jednotlivých umeleckých odboroch a pripravuje na štúdium učebných a študijných odboroch na stredných školách, v školských učebných zariadeniach a na konzervatóriách. Pripravuje aj odborne na štúdium na vysokých školách, umeleckých a umelecko-pedagogickým zameraním. Po druhé, v základných umeleckých školách sa môžu zriaďovať hudobné, výtvarné, tanečné, literárno-dramatické odbory, alebo niektoré z nich, iné ako uvedené umelecké odbory môže škola zriaďovať po súhlase ministerstva školstva. Jednotlivé umelecké odbory možno členiť na oddelenia. Po tretie, základná umelecká škola organizuje štúdium prevažne pre žiakov základnej školy, môže organizovať aj štúdium pre deti predškolského veku, žiakov a študentov stredných a vysokých škôl a pre dospelých. Prípravné štúdium je určené spravidla pre deti predškolského veku na internátne diagnostikovanie umeleckých schopností dieťaťa a jeho následné zaradenie do príslušného umeleckého odboru. Základné štúdium je určené pre žiakov, ktorí preukázali požadovanú úroveň umeleckých schopností, zručností a návykov, umožňujúcu ich ďalší úspešný rozvoj v príslušnom umeleckom odbore. Štúdium pre dospelých je určené pre občanov, ktorí si chcú doplniť a rozšíriť svoje umelecké vzdelanie. Po štvrté, štúdium hlavného predmetu sa organizuje formou individuálneho vyučovania alebo formou skupinového vyučovania, ktorého sa zúčastňujú minimálne dvaja žiaci. Po piate, v súkromných základných umeleckých školách a v cirkevných základných umeleckých školách sa zriaďovanie môže poskytnúť za úhradu. Po šieste, podrobnosti o zriaďovaní a zrušení základných umeleckých škôl, organizovanie štúdia, prijímanie a zaraďovanie uchádzačov do školy, priebehu a ukončenia štúdia, hodnotení a ich kvalifikácii, komisionálnych skúšok, pedagogickej dokumentácii a súťažiach ustanoví ministerstvo školstva všeobecne záväzným právnym predpisom. Ďalší pozmeňujúci návrh. Vypúšťajú sa poznámky pod čiarou k odkazom 4a a 4c. Po ďalšie, bod 4, 5 a 6 žiadame prečíslovať na bod 5, 6 a 7. Žiadame ďalej doplniť nový bod 8, ktorý znie: Vypúšťa sa § 33a aj s nadpisom. Odôvodnenie: Umenie podobne ako veda a technika je jednou z foriem spoločenského vedomia. Ako plnohodnotná súčasť kultúry toto vedomie aktívne napomáha vytváranie osobnosti človeka. Je žiadúce, aby pružná a premyslená sústava základných a stredných škôl na Slovensku bola štruktúrovaná tak, aby pripravovala kvalifikovaných odborníkov pre jednotlivé oblasti spoločenského a hospodárskeho života podľa potrieb spoločnosti. Vo vládou predloženom návrhu zákona toto štruktúrovanie, žiaľ, platí len vo všeobecnej rovine. Táto požadovaná samozrejmosť chýba pri kreovaní umeleckých škôl a vzdelávané deti a dospelí prejavujúci talent v niekoľkých druhoch umenia. V oblasti všeobecného vzdelávania, v oblasti starostlivosti o deti so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami, v oblasti starostlivosti o športovo talentované deti a mládež, ale aj v oblasti intelektuálne nadaných detí je edukačný proces zabezpečený od základnej až po vysoké školy príslušnými výchovno-vzdelávacími inštitúciami, ktorým sa výchova a vzdelávanie poskytuje bezplatne. Takúto skutočnosť nemožno konštatovať v súvislosti s umeleckým vzdelávaním a preto tento návrh je potrebné o túto časť doplniť. Základným legislatívnym predpisom pre oblasť umeleckého vzdelávania na základnom stupni je zákon č. 29/1984 Zb. o sústave základných a stredných škôl, takzvaný školský zákon v znení neskorších predpisov. V tomto zákone neboli ľudové umelecké školy jeho súčasťou. Bola doňho včlenená zákonom č. 171/1990 Zb. Do nadobudnutia účinnosti zákona č. 171/1990 Zb., ktorým sa mení a dopĺňa zákon 29/1984 Zb. o sústave základných a stredných škôl, teda ten školský zákon v znení neskorších predpisov, boli ľudové školy umenia, terajšie základné umelecké školy zahrnuté v zákone Slovenskej národnej rady č. 78/1978 Zb. o školských zariadeniach. Na základe ustanovenia zákona č. 171/1991 Zb. boli bývalé ľudové školy umenia preradené do zákonnej sústavy základných a stredných škôl a dostali nový názov základné umelecké školy. V tejto súvislosti bola sústava stredných a stredných škôl podľa § 2 ods. 1 školského zákona doplnená o základné umelecké školy, za § 6 sa zároveň vložila druhá časť a) a nový § 6a, ktorým sa adekvátne upravilo postavenie základných umeleckých škôl. Je potrebné, aby v týchto súvislostiach boli prijaté príslušné opatrenia aj v súvislosti s prijímaním nového zákona. Ďakujem.