Viskupič, Jozef, poslanec NR SR (2015-02-05):
Ďakujem, pani predsedajúca. Vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi predložiť alebo opakovane predložiť návrh zákona, ktorý vyplynul zo situácie zo stredu alebo z mája v roku 2014 a priamo súvisel s eurovoľbami, s volebnou účasťou a s kritikou verejnosti o činnosti europoslancov v Európskom parlamente, resp. o znalosti o ich činnosti v našej krajine. Keďže volebná účasť na Slovensku vo voľbách do Európskeho parlamentu v máji 2014 bola opäť rekordne nízka, tzv. slovenský paradox, kedy sme jednou z krajín, ktorá stále hovorí o eurooptimizme, ale na druhej strane ľudia nie sú ochotní ísť voliť, pretože dotyk s prácou europoslancov je veľmi malý, resp. nevedia presne, na čom robia, tak sme s kolegami vypracovali návrh zákona, ktorí by minimálne, o informovaní o agende europoslancov, vedeli informovať slovenskú verejnosť cez toto ctené plénum viac, a preto som si dovolil predložiť, aby europoslanci zvolení na území Slovenskej republiky mali priamo na pôde nášho národného zákonodarného zboru možnosť najmenej raz za kalendárny rok predniesť správu o svojej činnosti. Z dôvodov, keďže z viacerých analýz vyplýva, že jedným z dôvodov nízkej účasti, ako som spomínal, vo voľbách do Európskeho parlamentu, je aj všeobecná neznalosť, či už činnosti celého legislatívneho útvaru, alebo aj jednotlivých poslancov, je toto podľa mňa akceptovateľná miera toho, akým spôsobom môže byť jednou z mnohých teda možností, ktoré máme, ako môžeme o činnosti nielen Európskeho parlamentu, ale aj konkrétnych poslancov informovať. Občania Slovenskej republiky disponujú veľmi málo, veľmi malými informáciami a takisto nemáme či už vo verejnoprávnom priestore pri verejnoprávnych médiách, alebo aj médiách komerčných, alebo z licencie veľký priestor, a preto, ak by sme dopriali europoslancom to, že majú bez potreby hlasovania pléna možnosť informovať o svojej činnosti, urobili by sme pre obrovskú mieru legislatívy, ktorá sa na nás z Európskej únie hrnie, zadosť a mohli by sme si vypočuť, aké témy, čomu presne sa každý jeden poslanec venoval. Nielen štúdie v tomto prípade, ale aj prax ukazuje, že existuje reálny dopyt po väčšej informovanosti o práci v Európskom parlamente, a to nielen zo strany občanov, ale aj samotných europoslancov. Možno ste zachytili, že túto iniciatívu, ktorú sme pôvodne robili s naším europoslancom Škripekom, sa k nej pridali, myslím, že jedenásti poslanci európskeho, súčasní europoslanci Európskeho parlamentu a túto možnosť by reálne privítali. Pred niekoľkými mesiacmi poslanci Európskeho parlamentu žiadali už teraz bývalého predsedu Národnej rady o možnosť vystúpiť v pléne počas rokovania Národnej rady, žiaľ, neúspešne. Nepochybne je potrebné a žiaduce vytvoriť teda priestor, aby europoslanci mali možnosť prezentovať svoje pôsobenie v Európskom parlamente, keďže v dôsledku prenesenia právomoci Slovenskej republiky na Európsku úniu má činnosť europoslancov vplyv na každodenný život každého jedného obyvateľa Slovenskej republiky. Preto teda navrhujeme, aby poslanci Európskeho parlamentu zvolení na území Slovenskej republiky mali priamo na pôde Národnej rady možnosť najmenej raz za kalendárny rok predniesť správu o svojej činnosti. Takýto návrh by som si dovolil zhrnúť na tri pozitívne dopady. Zvyšuje a zlepšuje informovanosť verejnosť o práci poslancov, posilňuje vzájomné väzby medzi poslancami Národnej rady a poslancami Európskeho parlamentu, zvyšuje informovanosť Národnej rady, nielen eurovýboru o činnosti poslancov Európskeho parlamentu najmä vo vzťahu k uplatňovaniu zásad subsidiarity, ktorú poslanci Európskeho parlamentu môžu uplatňovať pri schvaľovaní právnych aktov Európskej únie. Toľko stručne k úvodu. Myslím si, že tento návrh zákona by bol privítaný alebo by mohol vytvoriť predpoklad, aby sme urobili minimálne na pôde raz za rok to, že či už sa bude jednať o niektoré konkrétne transpozície, možno vysvetlenie procesu prijímania pri jednotlivých aktoch, legislatívnych aktoch Európskej únie, kedy veľmi ťažko sa dostávajú informácie, či už cez rokovanie eurovýboru, alebo kde majú v súčasnosti možnosť poslanci sa zúčastňovať, ale toto plénum je zatiaľ od možnosti informovania o konkrétnych legislatívnych aktoch, ktoré priamo dopadajú už aj pri rokovaní pléna, kedy transpozíciu uplatňujeme cez hlasovanie pléna. Často sa nám stáva, že priamo poslanci tu naši obviňujú ministrov, či sú legislatívne normy Európskej únie transponované dostatočne, resp. či sa pod transpozíciou v našich vnútorných legislatívnych aktoch nestala nejaká nekalosť, že pod témou transpozície sa dostávajú do zmien zákonov možno nesúvisiace veci, možno veci, ktoré sú nad rámec transpozície, toto všetko by sme vedeli priamo sa opýtať aj ľudí, ktorí túto legislatívu schvaľujú priamo na pôde Európskeho parlamentu. Myslím si, že záujmy slovenských občanov už vyše desať rokov počas členstva Slovenskej republiky v Európskej únii rôzni zástupcovia obhajujú a títo ľudia by mali mať vytvorený priestor nie pod váhou väčšiny, ale automaticky z rokovacieho poriadku vystúpiť a informovať volených zástupcov do Národnej rady. Jeden dôvod som do dôvodovej správy neuviedol a to je podľa mňa ten veľmi dôležitý, ktorý ako keby Únia v posledných piatich rokoch prízvukuje, a to je zintenzívnenie, zefektívnenie a reálne prepojenie práce europarlamentu a národných parlamentov, toto je jeden z mechanizmov, ktorý by sme, ktorý by sme vedeli veľmi elegantne zapracovať do našej vnútornej legislatívy. Myslím si, že toľko na úvod z hľadiska zámerov aj predloženia návrhu stačí, a aj týmto vás žiadam o podporu tohto návrhu. Je to aj cez celé politické spektrum, myslím si, že toto podporilo z našich 13 zástupcov v Európskom parlamente 11, že by túto možnosť privítali, takže nevidím tam žiadny politický zápas. Je to vecná príslušnosť k tomu, aby sme naozaj boli informovaní o činnosti europarlamentu ľuďmi, ktorí tam priamo pracujú, zároveň aj to, žeby možno naša verejnosť vedela aspoň vymenovať, ktorí poslanci zastupujú v európskom parlamente, by aj tento návrh zákona mal za cieľ, to znamená, že by sa v nejakom, v nejakej perióde títo ľudia objavovali na rokovaní Národnej rady, čo by, samozrejme, prinieslo aj mediálny obraz, pretože plénum slovenského parlamentu je podľa mňa kryté médiami omnoho viacej ako plénum Európskeho parlamentu, zároveň by sme sa vedeli spoľahnúť na europoslancov z celej agendy Európskej únie, ktorá je veľmi široká a často sa nedotýka priamo Slovenska, by vedeli vypreparovať a parciálne určiť, čo je z hľadiska agendy Európskeho parlamentu dôležité pre Slovenskú republiku, a tým, že by to oznámili plénu Národnej rady, by sme naozaj urobili pre informovanosť a možno aj pre to, že vznikajú možné dezinterpretácie, niekedy fámy, niekedy sa Únia používa skôr ako nejaký strašiak alebo hromozvod mnohých vecí, ktoré občania vnímajú veľmi citlivo, ako keby sme sa na tú Európsku úniu vyhovárali pri úprave niektorých legislatívnych aktov u nás doma, preto si myslím, že by bolo vhodné, aby sme tento návrh schválili a zaviedli ho do rokovacieho poriadku Národnej rady. Ďakujem za pozornosť.