Kollár, Jozef, poslanec NR SR (2014-06-10):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predseda, dámy a páni, dovoľte mi na úvod stručne uviesť účel predkladaného návrhu zákona o informáciách v záležitostiach Európskej únie. Cieľom tohto zákona je v princípe, keď to môžem zhrnúť do jednej vety, zvýšiť mieru informovanosti všetkých občanov Slovenskej republiky – ako fyzických, tak aj právnických osôb -, pokiaľ ide o informácie v záležitostiach Európskej únie. Uvediem, prečo je toto práve veľmi, veľmi dôležité a veľmi aktuálne. Podľa všeobecne dostupných informácií – a ony rezonovali práve nie tak dávno, keď finišovala kampaň v rámci eurovolieb aj na Slovensku -, tie informácie hovoria o tom, že niekto uvádza 65 percent, niekto 80, niekto 85 percent domácej legislatívy, ktorú síce formálne schvaľujeme tu v Národnej rade Slovenskej republiky, že je buď priamo, alebo nepriamo ovplyvnená, táto legislatíva, práve európskymi normami, smernicami a nariadeniami. Jeden údaj, ktorý zaznel úplne oficiálne, pretože hovorím, tie údaje sa pomerne líšia, tak oficiálne podľa ministerstva spravodlivosti Spolkovej republiky Nemecko, a to podotýkam, je údaj rádovo 10 rokov starý, až 85 percent legislatívnych aktov, ktoré schvaľuje dvojkomorový parlament Spolkovej republiky Nemecko, je ovplyvnený, opakujem – či už priamo, alebo sprostredkovane – cez európske normy. Tento údaj hovorí sám osebe o tom, do akej miery dianie v Európskej únii vplýva na kvalitu života občanov na Slovensku, do akej miery vplýva na formovanie podnikateľského prostredia na Slovensku, a myslím si, že sa všetci zhodneme na tom, že tá miera vplyvu toho, čo sa deje v Európskej únii a v orgánoch Európskej únie, bude časom naozaj ešte ďalej narastať. Z tohoto dôvodu si myslím, že je dôležité, aby sme naozaj poznali všetky dokumenty, ktoré sú pre fungovanie na Slovensku záväzné, a preto je vhodné vytvoriť a prevádzkovať databázu, v ktorej by boli všetky takéto materiály zhromažďované, triedené, ale aj prehľadným spôsobom usporadúvané tak, aby boli prístupné nielen orgánom štátu a odborným pracovníkom jednotlivých rezortov, ale aj širokej, ako som hovoril, širokej verejnosti, samosprávnym jednotkám, orgánom súdnej moci, mimovládnym organizáciám a podobne. Inými slovami povedané, takáto databáza by mala charakter verejného portálu, bola by prístupná fyzickým a právnickým osobám tak, aby v tej databáze boli v princípe všetky dôležité dokumenty nielen tie, ktoré boli orgánmi Európskej únie schválené a prijaté, ale aj dokumenty zachytené vlastne v procese svojho vzniku, v procese schvaľovania, aby už v procese vzniku a tvorby takýchto dokumentov bola tu možnosť kontroly ochrany záujmov Slovenskej republiky pri samotnej tvorbe takýchto dokumentov. Rovnako predložený návrh predpokladá, že by v spomínanej databáze, ktorá by mala, ako som uviedol, charakter verejného portálu, boli nielen výsledné dokumenty, ale aj predbežné správy, správy zo zasadnutí orgánov Európskej únie, na ktorej sa zúčastňujú zástupcovia Slovenskej republiky, ale aj napríklad programy rokovaní jednotlivých orgánov Európskej únie, či už Európskej komisie, Európskej rady, rady a ďalších. Chcem ešte povedať, že predložený návrh nepredpokladá negatívny dopad na životné prostredie, na miestnej regionálnej celoslovenskej úrovni nezakladá žiadne nároky na tvorbu nových pracovných miest vo verejnej správe. Ten minimálny nárok, ktorý sa tam v dôvodovej správe predloženého návrhu uvádza, je summa summarum dvaja pracovníci v Kancelárii Národnej rady Slovenskej republiky. Keďže práve po vzore Rakúska, kde takýto zákon už je platný a účinný, a práve riešením tejto problematiky, teda zvyšovaním miery informovanosti, pokiaľ ide o informácie v záležitostiach Európskej únie, sme sa inšpirovali zhodou okolností práve susedným Rakúskom, tak tam takúto databázu charakteru verejného portálu spravuje práve rakúsky parlament, kancelária rakúskeho parlamentu. Ja som o predmetnom návrhu rokoval aj na pôde ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí, keďže som mal celkom vážny záujem získať aj podporu, podporu vládnych poslancov za stranu SMER – sociálna demokracia, a rokoval som so štátnym tajomníkom pánom Javorčekom. Zaujímavé bolo, inak musím objektívne skonštatovať, že to bolo naozaj v kolegiálnom duchu rokovanie, ktoré prebehlo, a zaujímavosťou bolo, že niečo podobné, ako ma informoval pán štátny tajomník zo „zaminy“, niečo podobné pripravuje tento rezort, ale až po 1. januári 2016, keď bude Slovenská republika mať to polročné predsedníctvo. Môže ostať už iba otáznik vo vzduchu, že prečo práve čakať opäť nejaký rok a pol na prijatie podobného riešenia. Ale v čom spočíva najväčší rozdiel, to, čo pripravuje rezort ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí, nebude mať charakter zákona, bude mať charakter nejakej vyhlášky alebo proste nejakej právnej normy nižšieho stupňa. A navyše nepredpokladá, a to je to kľúčové, slobodný prístup fyzických a právnických osôb, teda najširšej verejnosti – či už laickej, alebo odbornej verejnosti – do tejto databázy. Hovorím o tom preto, lebo nie tak dávno sme, myslím, že bez rozdielu politického zafarbenia, ľavica – pravica, opozícia – vládna strana, všetci skonštatovali, že Slovensko opäť raz potvrdilo ten smutný rekord, pokiaľ ide o volebnú účasť, najnižšiu zo všetkých členských štátov EÚ, s tou našou približne 13-percentnou účasťou. Myslím si, že v značnej miere je to spôsobené aj práve tým, že občania na Slovensku nemajú naozaj predstavu o tom, do akej miery európske smernice, normy a nariadenia vplývajú na kvalitu života ľudí na Slovensku. A európske témy sú stále pre našich občanov – a teraz je úplne jedno, či zo subjektívnych alebo objektívnych dôvodov – niečím vzdialeným v Bruseli, niečo tam ďaleko, niečo imaginárne, čo sa nás netýka, a pritom, ako som spomenul v úvode, presne pravý opak je pravdou. Spomeniem na záver jednu informáciu; ako iste viete, v uplynulých dňoch sa Slovensko dostalo von z procedúry nadmerného deficitu, čo opäť pre objektivitu treba povedať, že je to dobrá správa pre Slovensko. Ale napríklad už veľmi málo sa aj na pôde odbornej verejnosti na Slovensku diskutuje o tom a vie o tom, že aj Francúzsko malo strednodobý cieľ za uplynulý rok skončiť s deficitom pod 3 percentá, čo sa Francúzsku nepodarilo, a tá kľúčová informácia je, že dostalo Francúzsko výnimku a teda nebude postihnuté finančnou pokutou vo výške 0,2 percenta hrubého domáceho produktu. Čiže opäť sa udiala vec, ktorá hovorí o tom, alebo potvrdzuje to konštatovanie, že ešte stále v Európskej únii sú krajiny, ktoré sú si rovné a ktoré sú si rovnejšie, ak to môžme tak trochu zjednodušiť a parafrázovať. A práve preto je dôležité, aby sa o všetkých týchto dianiach proste mali možnosť občania, široká verejnosť naozaj dozvedieť. To je jedna, jedna z ciest, ako potom o 5 rokov pri ďalšom volebnom cykle do Európskeho parlamentu, aby sme sa konečne mohli ako krajina odlepiť z tých smutných, smutných rekordov. A preto chcem požiadať o podporu predloženého návrhu zákona. Ďakujem pekne, skončil som.