Janiš, Stanislav, poslanec NR SR (2010-12-14):
Ako vždy. Kolegyne, kolegovia, o zákone o obnoviteľných zdrojoch energie alebo podpore obnoviteľných zdrojov energie a o podpore kombinovanej výroby sa veľmi veľa povedalo. Treba úvodom povedať, že to je zákon veľmi dynamický. A skúsenosti z okolia nám dávajú za pravdu, že ak treba zmeniť určité pravidlá, tak ich treba zmeniť, lebo v energetike štát rieši komplikovaný vzťah medzi dostatkom energie, cenou energie a aj bezpečnosťou dodávok pre obyvateľov aj firmy. A keďže by sme nemali byť barbari, tak pri tomto všetkom je nutné dbať ešte aj na environmentálnu stránku výroby energie. A aj preto vznikol zákon č. 309/2009 Z. z. v roku 2009 o podpore obnoviteľných zdrojov. V našej energetike, všetci dobre vieme, dominuje výstavba veľkých zdrojov založených na spaľovaní uhlia, plynu a najmä na atómovej energii. Takéto menšie zdroje energií, ako je energia z obnoviteľných zdrojov, boli a ešte aj sú v úzadí tejto veľkej energetiky. A pritom práve dezintegrovaná energetika malých zdrojov je perspektívnou oblasťou vytvárajúcou aj pracovné miesta, aj stabilitu v sieti. A tak vzniká vážna otázka, ktoré oblasti energií z obnoviteľných zdrojov podporovať, či podporovať všetky a všetky rovnako alebo diferencovane. Stáli sme, stojíme a stále budeme stáť pred otázkou, ako nastaviť legislatívu, aby bol aj dostatok energií, aj bezpečnosť dodávok, aj ekológia a k tomu ešte aj prijateľná cena pre spotrebiteľa, t. j. pre občanov aj pre firmy. Preto je dnes úplne namieste otázka, či nebola dobrá myšlienka podpory výroby energie z obnoviteľných zdrojov zneužitá na veľký biznis len pre zopár vyvolených a či netreba meniť alebo zmeniť pravidlá hry. Podľa môjho názoru treba zmeniť pravidlá hry, a to hlavne preto, že z podpory fotovoltiky sa stal obyčajný bankový produkt, obyčajné dobré a isté zhodnocovanie peňazí, podnikanie s nulovým podnikateľským rizikom a veľkým profitom na konci. Ako funguje podpora výroby energie z obnoviteľných zdrojov. V globále jednoducho môžeme povedať, že zo zákona sa realizuje prostredníctvom povinného výkupu elektriny z obnoviteľných zdrojov a zo stanovenia výkupnej ceny elektriny. Táto cena je, samozrejme, vyššia, ako je cena energie získavaná z iných zdrojov, a preto je potrebné pri obnoviteľných zdrojoch a pri ich podpore rozlišovať jednotlivé oblasti najmä z dvoch hľadísk, z ich vplyvu na stabilitu energetickej sústavy a z ceny vyrobených energií. Problém fotovoltiky a vetra je v tom, že keď svieti slnko alebo fúka vietor, tak sa elektrina vyrába, a keď sa tak nedeje, tak sa nevyrába, ale spotrebiteľ či občan alebo firmy potrebujú elektrinu, aj keď nesvieti slnko alebo nefúka vietor. A práve vtedy musí dodávať túto elektrinu pre nich niekto iný, ktorého musí mať energetická sústava v zálohe. A táto sranda, táto záloha, samozrejme, niečo stojí, tieto podporné služby niečo stoja, a to nie málo. A tieto podporné služby, túto zálohu musí niekto zaplatiť. A čím viac je takýchto nestabilných alebo nepredpovedateľných zdrojov v energetickej sústave, tým viac táto sranda stojí. Teda čím je viac takých zdrojov, tým je vyššia cena elektriny pre každého jedného odberateľa, občana aj firmy, lebo tieto podporné služby zaplatí v každom jednom kilowatte každý jeden odberateľ, rodiny aj firmy, nikto iný to nezaplatí. Ďalším nákladom sú náklady distribučných spoločností spojené s povinným výkupom elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov za stanovené ceny, ktoré sú vyššie ako trhové. A tieto ceny opäť zaplatia koneční spotrebitelia, koneční odberatelia. A ďalším, tretím, naviac nákladom sú náklady na vyrobenú a dodanú energiu z týchto záložných zdrojov, z podporných služieb. Tieto tri okruhy nákladov na nestabilné alebo len na málo predpovedateľné zdroje sú tie, medzi ktoré ja zaraďujem vietor aj slnko, teda náklady na podporné služby, náklady na kúpu elektriny z týchto záloh a náklad na dotácie pre výkup z obnoviteľných zdrojov. A ak sa otvorene a pravdivo takto pozrieme na obnoviteľné zdroje, potom si musíme položiť otázku, ktorej výrobe energií z obnoviteľných zdrojov dáme na Slovensku väčšiu zelenú. A mne z toho vyplýva, že ju dáme tým obnoviteľným zdrojom, ktoré majú najmenšie náklady na podporné služby, a tým obnoviteľným zdrojom energie, ktoré majú najviac multiplikačných prínosov pre ekonomiku Slovenska a pre spoločnosť ako takú. Tým chcem povedať to, že upnúť sa pri obnoviteľných zdrojov len a len na výrobu energie a na jej vyrobené množstvo bez toho, aby sme sa pozreli, čo táto výroba stojí každého jedného občana a každú jednu firmu, bez toho, čo to robí so stabilitou energetickej siete a aké dodatočné náklady to vyvolá, nie je správne. My sa musíme pri výrobe energie z obnoviteľných zdrojov pozerať aj na to, koľko tá či oná výroba energie z tých alebo oných obnoviteľných zdrojov prinesie pracovných miest, či daná výroba má pozitívny vplyv na oživovanie vidieka, či má pozitívny vplyv na poľnohospodárstvo a tak ďalej a tak ďalej. Pozerať sa na obnoviteľné zdroje len z hľadiska biznisu tých, ktorí obnoviteľné zdroje stavali, stavajú a budú stavať, nie je správne. Preto je potrebné a nevyhnutné, aby podpora štátu či transparentné prostredie, jasné pravidlá a ekonomická podpora šli do takých typov zariadení výroby energie, ktoré budú podliehať kritériám ekonomickej efektívnosti, miestnym prírodným podmienkam a multiplikačným efektom pre spoločnosť. Táto krátka novela, ktorú tu dnes máme v druhom čítaní, má za cieľ riešiť akútne problémy, ktoré dnes zákon č. 309/2009 Z. z. má, po prvé, zmeniť pravidlá do budúcna pre fotovoltiku, lebo Slovensko nepotrebuje veľké fotovoltické elektrárne na lúkach a pôde, nepotrebujeme zaberať hektáre a hektáre pôdy na slnečné panely na jednej strane a spôsobovať nestabilitu energetickej sústavy na druhej strane a ešte k tomu zaťažovať občanov a firmy zvýšenými cenami na pokrývanie týchto nestabilných zdrojov, zmeniť pravidlá tak, aby bol naplnený duch zákona o obnoviteľných zdrojoch, t. j. vyrábať energiu z obnoviteľných zdrojov, a nie nekresťansky zarábať na výrobe energií z obnoviteľných zdrojov. Po druhé, cieľom novely je pozrieť sa na už aj vydané stavebné povolenia, či je všetko tak, ako má byť podľa zákona č. 309/2009 Z. z. a aj podľa novely, ktorú sme prijali v máji minulého roku. A, po tretie, cieľom novely je zaviesť transparentnosť a zverejňovať všetkých výrobcov elektriny s právom na podporu, teda kto a koľko podpory dostáva, a to nielen na podporu z obnoviteľných zdrojov, ale aj na podporu výroby elektriny z kombinovanej výroby elektriny a tepla, tzv. KVET-u, ktorá nám berie obrovské percento z celkovej podpory, na ktorú sa všetci skladáme. Všetci dobre viete, že v legislatívnom procese je aj vládna novela tohto zákona, je to rozsiahlejšia novela, ale témy a oblasti, ktoré rieši táto novela, ktorú máme dnes na stole, neznesú odklad, alebo ináč, ak by sme ju odkladali a neriešili teraz, náklady na riešenie by boli pre občanov oveľa väčšie a vyššie ako dnes. Aj preto si vás, kolegyne, kolegovia, dovolím požiadať o podporu tohto zákona vrátane spoločnej správy, tak ako ju pán spravodajca uviedol. Ďakujem vám.