Gaborčáková, Soňa, poslankyňa NR SR (2019-12-04):
Dobrý deň. Pán minister, pán predsedajúci, pani spravodajkyňa, kolegovia, kolegyne, rada by som sa krátko vyjadrila k návrhu zákona a to v jednej aj v druhej časti, teda k ošetrovnému aj následne teda k časti o minimálnych dôchodkoch. Čo sa týka tzv. dlhodobého ošetrovného, vítam, vítam tento návrh, ktorý prichádza s touto formou pomoci, ale treba si uvedomiť, že ako ste povedali na začiatku, bolo to napojené na stratifikáciu, a teda následnú starostlivosť. A v tom bude veľký problém, keďže tento mechanizmus následnej starostlivosti nebol schválený, ktorý hovoril o tom, ako ďalej postupovať s človekom, ktorý v danej rodine ochorel a akú následnú starostlivosť dostane. To, že to neprešlo, ostane to tak, ako je to dnes, a keďže naozaj chýbajú nám služby či už zdravotníckych zariadení, máme málo DOS-iek (pozn. red.: domov ošetrovateľskej starostlivosti), máme málo ADOS-iek (pozn. red.: agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti), a teda máme málo aj opatrovateliek, tak bude ohrozená následná zdravotná starostlivosť o ľudí, ktorí to potrebujú. Len budúci rok budeme mať v databáze viac ako 80-tisíc ľudí nad 80 rokov, kde je veľké riziko, že zo dňa na deň sa títo ľudia ocitnú práve v starostlivosti inej fyzickej osoby. Práve kvôli tomu si myslím, že nie je šťastným riešením, že neprešla následná starostlivosť a skutočne ľudia vonku majú problém. Nespočetnekrát riešime, čo s onkologickým pacientom v posledných štádiách, keď je v bdelej kóme, ak ide o ťažké poúrazové stavy, nemocnica si odtočí ten počet dní a čo ďalej s tým človekom? Toto dlhodobo, dlhodobé ošetrovné pomôže len ľuďom, ktorí na čas, pokiaľ im nevznikne alebo teda sa im neprizná opatrovateľský príspevok alebo osobná asistencia, dovtedy môžu byť so svojím príbuzným doma. Ale ak zobereme výšku náhradného príjmu pri tzv. OČR, tak, samozrejme, tá rodina alebo ten príbuzný, ktorý aj ostane s tým človekom doma, pôjde mimoriadne dole z toho príjmu. To znamená, že aj tak, aj tak je to obrovský problém. Viac je potrebné, aby sme nastavili tzv. následnú starostlivosť a spustili naozaj systém reformy opatrovania na Slovensku. Keďže na aktívne opatrenia trhu práce, ktoré sú tvorené nástrojmi aktívnej politiky trhu práce a politiky zamestnanosti, je vyčlenených 179 mil. takmer 500-tisíc, je to takmer dvojnásobok minuloročného rozpočtu na túto kapitolu, z toho vyplýva, že medzi mierou nezamestnanosti a výdavkami na aktívne opatrenia trhu práce je záporná korelácia v hodnote mínus 0,6, čo nie je mnoho a o kauzalite vôbec nemôžeme hovoriť. Pre mňa je dôležitý ten fakt, že pri 12,5-percentnej nezamestnanosti sme na podporu zamestnanosti dávali takmer toľko peňazí ako v roku 2018, kedy bola miera evidovanej nezamestnanosti ako dnes, keď je miera evidovanej nezamestnanosti 5,42 percenta. To znamená, že investujeme finančné prostriedky tam, kde nehrozí také reálne riziko ako pri následnej starostlivosti pre ľudí, ktorí sa zo dňa na deň ocitnú v núdzi a treba sa o nich postarať. Čiže ošetrovné vítam, na druhej strane si treba uvedomiť, že bez následnej starostlivosti a zafinancovania následnej starostlivosti hrozí budúci rok problém s tým, že sa ťažisko starostlivosti o príbuzných opäť presunie na príbuzných a ešte v sume, kde rodina stratí reálne peniaze z príjmu, a teda bude mu vyplácaná len nemocenská dávka. Čiže toto situáciu starnúceho obyvateľstva, a teda pribúdajúcich onkologických ochorení a následne zdravotne ťažko, hodnotenie zdravotne ťažko postihnutej osoby neprinesie nejako veľkú pomoc, ale, samozrejme, do vyhodnotenia je to, je to dobré, ale k tomu mali prísť ďalšie, následné kroky, ktoré, ktoré sa zastavili, jednoducho povedané. Čo sa týka tej druhej časti k tým minimálnym dôchodkom, o čo tu ide? Nárok na minimálny dôchodok vznikne vtedy, ak poistenec získa v rokoch rozhodujúceho obdobia osobný mzdový bod najmenej v hodnote 0,241, inak povedané, v období medzi rokmi 1993 a rokom, ktorý predchádza roku dovŕšenia dôchodkového veku, musel zamestnanec zarábať najmenej 0,241-násobok priemernej mzdy platnej v bežnom roku. Už toto nastavenie nároku na minimálny osobný mzdový bod bolo dosť nízke a to, čo chcete vlastne teraz prijať, je odstránenie podmienky každoročného osobného mzdového bodu z hodnoty 0,241 tak, že sa vôbec nebude testovať výška osobného mzdového bodu. Dôsledky: Pani Janka 30 rokov pracovala na jednu hodinu za minimálnu mzdu ako upratovačka a zarábala mesačne v prepočte na dnešnú úroveň minimálnej mzdy 65 eur. Jej dôchodok bude 343 eur 30 centov. Je to v poriadku? Bude mať 5,27-krát vyšší dôchodok, ako mala za mzdu. Naozaj problém bude so zásluhovosťou a k tomu, aby sme občanov Slovenska viedli k naozaj k zodpovednému prístupu, aby platili odvody, aby naozaj ten systém fungoval tak, aby sme mohli vyplácať dôchodky tým ľuďom aj v budúcich rokoch, a preto naozaj zásah do nerovnováhy medzi zásluhovosťou a solidárnosťou začne byť značným problémom práve pri narastajúcom počte starnúceho obyvateľstva, ktorí dôjdu do dôchodkového veku. Ja chápem, že Sociálna poisťovňa je pod tlakom času, pretože sa rozšíril okruh poistencov, ktorí majú nárok na minimálny dôchodok, a tých je potrebné najprv identifikovať a zistiť osobné body v rozhodujúcom období. A to by teda reálne nedokázali stihnúť, pretože nie je to, nie je to možné, a preto si vypomáhajú takýmto spôsobom. To naozaj naruší vlastne systém, na akom je postavený dôchodkový systém na Slovensku a do budúcnosti budeme mať značné problémy práve preto, že zasahujeme nekompetentnými právnymi normami do systému ako takého aj napriek tomu, že skutočne bude pribúdať ľudí v dôchodkovom veku a ak chceme udržať dôchodkový systém, nemali by sme robiť z každej strany do nich dieru. Ďakujem za pozornosť.