Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2016-10-12):
Vážený pán minister, vážený pán podpredseda Národnej rady, kolegyne, kolegovia, zámerom predkladaného návrhu zákona je rozšíriť 8-percentný odvod poisťovní z povinného zmluvného poistenia za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla aj na ostatné, teda dobrovoľné odvetvia neživotného poistenia. Dôsledkom bude zvýšenie daňového zaťaženia poisťovní, ktoré sa ale, samozrejme, prejaví na zvýšenom zaťažení ich klientov, teda na vyšších cenách. Odvod pravdepodobne poisťovne zakalkulujú do zvýšenia ceny poistného pri poistných zmluvách na neživotné poistenie a v prípade už existujúcich zmlúv pravdepodobne prostredníctvom ich prehodnocovania. Dôsledkom môže byť aj pokles záujmu o tento sektor alebo segment poistenia. Kolega Beblavý tu spomenul negatívne stanovisko Národnej banky Slovenska a ja myslím, že to stanovisko Národnej banky Slovenska, ktoré bolo vyjadrené a neakceptované v rámci pripomienkového konania, ktoré sa, našťastie, uskutočnilo a, našťastie, zatiaľ nikto nenavrhol ho zrušiť v tomto prípade, na rozdiel od zákona o štátnom rozpočte, tak ja si dovolím zo stanoviska Národnej banky Slovenska zacitovať aj trochu obsiahlejšie, lebo myslím, že veľmi dobre vysvetľuje, o čo v tomto návrhu ide a v čom je jeho problém. „Národná banka Slovenska všeobecne vecne nesúhlasí s rozšírením odvodu časti poistného z poistenia iného ako povinné zmluvné poistenie zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla, tak ako to navrhuje predkladateľ. Rozšírenie odvodovej povinnosti na nepovinné poistenia NBS považuje za nesystémový a nekoncepčný návrh. Odvodová povinnosť stanovená v § 68 zákona o poisťovníctve vyplýva zo zákona č. 381/2001 o povinnom zmluvnom poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla. Tento zákon ustanovuje povinnosť uzavrieť poistenie. Ide teda o povinné poistenie. Pri zavádzaní inštitútu odvodu časti poistného sa nevychádzalo zo zámeru nahrádzať štát pri financovaní povinností, ktoré má povinnosť plniť. Za oprávnenú sa považovala požiadavka účasti poisťovní, respektíve nepriamej účasti účastníka cestnej premávky na financovaní materiálno-technického vybavenia jednotiek požiarnej ochrany, na ochranu životov občanov a materiálnych hodnôt. Hasičský a záchranný zbor svojou činnosťou ovplyvňuje výšku škôd, ktorá je predmetom poistných udalostí. Rovnako tak ďalšie zložky ministerstva vnútra plniace úlohy súvisiace s výkonom dohľadu nad bezpečnosťou a plynulosťou cestnej premávky, objasňovaním príčin nehôd v cestnej doprave, či s výstavbou a vybavením stredísk integrovaného záchranného systému, či operačných stredísk tiesňového volania. Všetci držitelia alebo vlastníci motorových vozidiel do systému finančne prispievajú. no zároveň využívajú benefity týchto činností financovaných z odvodu časti povinného poistného. V porovnaní s týmto povinným odvodom pri povinnom zmluvnom poistení Národná banka vníma zavedenie odvodovej povinnosti aj na ďalšie poistné odvetvia ako riešenie, kde náklady navrhovaného odvodu a zvýšenie poistného by znášali osoby, ktoré zodpovedne pristupujú k rizikám a snažia sa eliminovať ich dopady práve dobrovoľným uzatvorením poistnej zmluvy. Národná banka Slovenska nesúhlasí s prenosom nákladov verejného sektora na jednotlivcov, ktorí zodpovedne pristupujú ku svojim rizikám a neočakávajú pomoc od štátu, napríklad po živelných udalostiach. Naopak, dalo by sa pristúpiť k podpore osobnej zodpovednosti jednotlivcov za svoje škody. Pri pohľade na penetráciu poistenia je Slovensko v rámci krajín Európskej únie podpriemerné, keď indikátor penetrácie poisťovania bol 2,9 oproti priemeru EÚ 8,2. Rovnaký problém s penetráciou poistenia majú aj ostatné krajiny V4 s priemerom 3,1, avšak aj v rámci týchto krajín sme dosiahli podpriemernú úroveň poistenosti obyvateľstva.“ Národná banka ďalej konštatuje, že „navrhovaný 8-percentný odvod by poisťovne zakalkulovali do výšky poistného, čím by došlo k zvýšeniu poistného pri poistných zmluvách v odvetviach neživotného poistenia“. Toto môže mať podľa Národnej banky „zásadný vplyv na ochranu spotrebiteľské práva, ktorý by sa prejavil poklesom záujmu o poistenie. Rozšírila by sa tým skupina nepoistených subjektov, čo v konečnom dôsledku v prípade škodových udalostí veľkého rozsahu, napríklad prírodnej katastrofy, ovplyvní štátny rozpočet, z ktorého boli už v minulosti vládou poskytnuté finančné prostriedky na úhradu vzniknutých škôd. Trend poklesu záujmu o poistenie po zavedení dane z poistenia sa prejavil aj v Nemecku v roku 1996,“ myslím, že to kolega Beblavý tu tiež spomínal, „kde pred zavedením takejto dane bol rast predpísaného poistného 15 %, po zavedení dane z poistného kleslo predpísané poistné o viac ako 7 percent. Je preto možné,“ upozorňuje Národná banka, „predpokladať, že zavedenie dodatočného odvodu bude mať aj ďalšie dopady, ako napríklad nižší príjem do štátneho rozpočtu z dane z príjmu právnických osôb a od poisťovní, ako i od sprostredkovateľov poistenia. Ak by sme použili predpoklad zníženia predpísaného poistného a hospodárskeho výsledku o 7 %, pri overení financií bez zohľadnenia povinného zmluvného poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla očistenú o pokles dane z príjmu a pokles odvodu pre regulované odvetvia, by nevzrástol o 77 mil. eur, ako sa uvádza v analýze vplyvov na rozpočty verejnej správy, ale len o 30 miliónov. Okrem uvedeného zvyšovania daňového a odvodového zaťaženia sprevádzané s poklesom ziskovosti poisťovní so sídlom na území Slovenskej republiky môže značným spôsobom zvyšovať pravdepodobnosť rozhodnutí v prospech zatvárania dcérskych spoločností na území Slovenskej republiky, čo bude prvotne viesť k znižovaniu zamestnanosti a odlivu kapitálu a s tým súvisiaci aj výpadok na strane príjmov štátneho rozpočtu a v neposlednom rade aj znižovanie objemu finančných prostriedkov, ktoré budú uložené v slovenských bankových domoch, respektíve ďalej investované v rámci slovenskej ekonomiky.“ Čiže Národná banka Slovenska vidí tento návrh diametrálne inak ako ministerstvo financií a podľa môjho názoru v tomto prípade má Národná banka Slovenska pravdu. Keď si to teda zhrnieme, čo tento návrh prináša, prináša vyššie dane, vyššie dane pre poisťovne, ale tie vyššie dane v konečnom dôsledku tak či tak zaplatia ľudia, prináša trestanie zodpovedného správania, správania sa ľudí, ktorí sa poisťujú a poisťujú sa dobrovoľne. Ako tretie môže byť v konečnom dôsledku kontraproduktívne, keď môže priniesť aj iné, ako sú zamýšľané dôsledky v podobe zvýšenia príjmu štátneho rozpočtu, môže mať negatívny vplyv na fungovanie celého sektora a podmienky podnikania v poisťovníctve, ale nakoniec možno aj z hľadiska samotného štátneho rozpočtu. Ďakujem za pozornosť.