Šramko, Ivan, predseda Rady pre rozpočtovú zodpovednosť (2019-10-16):
Dobrý večer, vážení páni poslanci, vážené pani poslankyne, pán predsedajúci ma požiadal, aby som bol stručný. Tak ja sa budem snažiť byť stručný, tak, aby som (reakcia z pléna), dobre, ďakujem pekne. Takže dovoľte mi, aby som predniesol správu o hodnotení plnenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti a pravidiel rozpočtovej transparentnosti. Takže Rada pre rozpočtovú zodpovednosť predložila na rokovanie Národnej rady správu o plnení hodnotenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti a transparentnosti za rok 2018. Táto správa posudzuje plnenie pravidiel vyplývajúcich z ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti. Okrem hodnotenia najdôležitejšieho pravidla ústavného limitu na dlh prináša pohľad aj na ďalšie zákonom stanovené povinnosti. Podľa tejto správy, ktorú sme predložili, hrubý dlh ku koncu roka 2018 bol na úrovni 48,9 %, čo znamená, že prvýkrát od roku 2012 klesol tesne pod sankčné pásma ústavného zákona. Tu mi len dovoľte povedať, že ministerstvo financií k návrhu rozpočtu verejnej správy skonštatovalo, že pravdepodobne bude upravené notifikáciou Eurostatu táto hodnota a nová hodnota, ktorá bude oficiálne zverejnená 
21. októbra, bude mať 49,4 % hrubého domáceho produktu, čo znamená, že nie je pravdou to, že nie je v prvom sankčnom pásme, ale po tejto notifikácii, ak sa to potvrdí 21. 10., tak sa do prvého pásma dostane opäť. Záväzkové, záväzné výdavkové limity v zmysle zákona o rozpočtovej zodpovednosti ministerstvo financií zatiaľ nezaviedlo, ale deklaruje, že jednotlivé varianty stanovenia výdavkových stropov pripraví do konca tohoto volebného obdobia. Efektívne fungujúce výdavkové limity by mohli prispieť k rýchlejšiemu poklesu dlhu mimo sankčných pásiem. Potrebu zavedenia týchto záväzných výdavkových limitov zvýrazňuje aktuálne hodnotenia pravidla o vyrovnanom rozpočte v roku 2018, za rok 2018, v ktorom sme skonštatovali, že nastala výrazná odchýlka s potrebou spustenia korekčného mechanizmu. Rozpočtová rada upozorňuje, že v roku 2018 boli prijaté opatrenia s negatívnym vplyvom na hospodárenie samospráv bez toho, aby tieto dopady boli transparentne vyčíslené. Na základe hodnotenia pravidiel, plnenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti sme sformulovali odporúčania, ktoré by tieto pravidlá posilnili. Prvé je, berúc do úvahy aktuálny vývoj rozpočtu a rizík identifikovaných Radou pri hodnotení programu stability na rok 2019 až ´22 by bolo potrebné prijať dodatočné opatrenia na splnenie stanovených rozpočtových cieľov v strednodobom horizonte, čo by zabezpečilo udržanie úrovne hrubého dlhu mimo sankčných pásiem. Za ďalšie, z tohoto pohľadu je dôležité pokračovať v príprave záväzných viacročných výdavkových limitov tak, aby boli zavedené do praxe v priebehu nasledujúceho volebného obdobia. Za ďalšie, na vyhodnotenie toho, či úpravy pôsobnosti samospráv sú spojené s adekvátnym financovaním zo strany štátu, je potrebné uskutočniť audit kompetencií obcí a vyšších územných celkov. A posledná vec, povinnou súčasťou doložiek vplyvov pripravovaných zákonov by okrem vyčíslenia dopadov na rozpočty samospráv mala byť aj informácia o tom, či sa im ustanovujú nové úlohy alebo rozširujú existujúce úlohy. Druhá časť tejto správy hovorí o tom, ako sú, ako posudzujeme pravidlá rozpočtovej transparentnosti definované ústavným zákonom. Požiadavky zákona boli splnené, ale rozpočtová rada pri hodnotení rozpočtu identifikovala zníženie kvality poskytnutých informácií v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. Viaceré legislatívne opatrenia schválené v priebehu roku 2018 neobsahovali, napriek požiadavke vyplývajúcej zo zákona o rozpočtových pravidlách, vyčíslenie vplyvov na verejné financie. Rozpočet obsahoval aj nešpecifikované opatrenie bez bližšieho vysvetlenia v rámci daňových príjmov, vďaka ktorému vláda plánovala získať dodatočné prostriedky. Zároveň z dokumentov rozpočtu nie je možné zistiť rozpočtovanú výšku daňových príjmov podľa rozpočtovej klasifikácie. Ďalej upozorňujeme, že schválené rozpočty opakovane obsahujú riziká výpadku v príjmoch, ktoré sa vo veľkej miere aj napĺňajú. Ide najmä o nedaňové príjmy, výdavky samospráv a zdravotníctvo. Ďalší problém z hľadiska transparentnosti predstavuje opakované zvýšenie daňových príjmov rozpočtu nad rámec prognózy výboru pre daňovú prognózu. Z identifikovaných nedostatkov v oblasti rozpočtovej transparentnosti vyplynuli aj odporúčania, pričom tieto sú najdôležitejšie. Po prvé, vo výbore pred daňové prognózy schvaľovať prognózu všetkých daňových príjmov a odvodov v zmysle metodiky ESA 2010 a aj vybraných nedaňových príjmov. Za ďalšie, uzákoniť používanie prognózy daňových a odvodových príjmov schválených výborom pre daňové prognózy v celom rozpočtovom procese, to znamená, od prípravy programu stability až po schválenie rozpočtu v Národnej rade. Za ďalšie, zvýšiť záväznosť trojročného rozpočtu schvaľovať v Národnej rade celý trojročný rozpočet verejnej správy a pozmeňujúce návrhy k nemu v súlade s metodikou ESA 2010. Súčasný spôsob schvaľovania nepostačuje na zachytenie kľúčových sledovaných parametrov a všetkých zmien vo verejnej financiách. Za ďalšie, upraviť legislatívny rámec tak, aby sa posilnila záväznosť rozpočtovaných výdavkov, vrátane stanovenia transparentných pravidiel pre tvorbu, použitie a zverejňovanie informácií vo všetkých rezervách. Za ďalšie, zvýšiť kvalitu poskytovaných informácií v rozpočte uvádzaním rozpočtových vplyvov jednotlivých legislatívnych opatrení v zmysle príslušného ustanovenia zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy a popisom všetkých opatrení zapracovaných do rozpočtu, vrátane použitých predpokladov pri vyčíslení ich vplyvov. A posledná vec, v dokumentoch rozpočtu informovať na jednom mieste o všetkých daňových príjmoch a odvodoch zapracovaných do rozpočtu vrátane zmien prijatých počas schvaľovania v Národnej rade Slovenskej republiky. Ďakujem veľmi pekne za pozornosť.