Gibalová, Monika, poslankyňa NR SR (2012-08-07):
Ďakujem veľmi pekne. Vážená pani predsedajúca, vážené dámy poslankyne, páni poslanci, prajem príjemný deň. Ak v mojom vystúpení, vážený pán minister, ak v mojom vystúpení budete počuť podobné argumenty ako u mojich predrečníkov, je to podoba čisto náhodná, inšpirovala som sa predloženou novelou zákona, vlastným úsudkom a možno, možno ponukou, aká tu nezaznela. Možno by som sa vyhla opakovaniu, keby som bola vystúpila v skrátenom konaní ako mnohí moji kolegovia, ale skutočne, vážiac si rokovací poriadok, som so svojím príspevkom trpezlivo čakala až doteraz, tak teda vystupujem k prvému čítaniu. Prekvapilo ma na predkladanej novele zákona, vážení páni predkladatelia, že ste si osvojili myšlienku zmeny spôsobu valorizácie dôchodkov. Návrh na zmenu valorizácie dôchodkov som predložila 12.11. roku 2009 a opäť 15.1. 2010. V prvom návrhu bola solidarita zásluhová, zásluhovosť rozdelená pomerne, v druhom prípade som valorizáciou o pevnú sumu uplatnila primárne princíp solidarity. Vládni poslanci sa zvyšovaním solidarity s nízkopríjmovými skupinami dôchodcov ale odmietli úplne zaoberať. Ani jeden z predložených návrhov neprešiel do druhého čítania. Poslanci vtedajšej vládnej koalície sa v lepšom prípade zdržali a v tom horšom boli proti. Dalo sa čakať, že podľahnete pokušeniu najväčšiemu, siahnuť na úspory ľudí v druhom dôchodkovom pilieri, aj keď veľmi dobre viete, že ani úplné zrušenie druhého dôchodkového piliera by z dlhodobého hľadiska nepomohlo, pretože nie druhý pilier, ale prvý tvorí deficit v starobnom poistení. Primárny záujem v skutočnosti je jednoduchou cestou konsolidovať verejné financie aj napriek tomu, že je to krátkodobé a krátkozraké riešenie a na účet sporiteľov, a to je pravý dôvod vašej reformy druhého piliera. Viacerí predrečníci upozornili na jednu vážnu skutočnosť a ja to zopakujem nielen preto, že to mám pripravené, ale preto, že treba to zopakovať. Nepochybujem, vážení páni predkladatelia, o tom, že viete a máte prehľad, aká je výška sadzieb poistného a že nie je férová, pretože nie je v rovnováhe zaplatené poistné s výškou prípadného nároku poistenca. Viete, že starobné poistenie je dotované cez iné systémy sociálneho poistenia, ináč povedané, v rámci dôchodkového poistenia dochádza k redistribúcii zdrojov v prospech starobného poistenia a opäť nepoviem nič nové a zopakujem, účastníci druhého piliera si rozdeľujú sadzbu poistného do priebežného financovaného dôchodkového systému a starobného dôchodkového sporenia 50 na 50, teda 9 % na 9 %. Ale toto nastavenie by bolo pravdivé len vtedy, ak by nedochádzalo k dotovaniu priebežnému systému ostatnými fondmi. A opäť zopakujem, rezervný fond je toho veľmi dobrým príkladom. Je určený na vykrývanie deficitov v starobnom poistení. Príspevok do rezervného fondu je 4,75 %, ktorý platia všetci poistenci. To znamená, sporitelia druhého piliera tak reálne platia na dôchodkové poistenie sadzbu 13,75 %, teda 9 + 4,75, čo je spolu 60,4 % celkovej sadzby na dôchodkové poistenie. Preto sa pýtam, ak znižujete sadzbu pre poistencov druhého piliera na 4 percentá, koľko je reálna znížená sadzba? Ja osobne som presvedčená, možno aj nie v súlade s mnohými vyjadreniami mojich opozičných kolegov, že môžeme hovoriť o pomere odvodov, ale musí to byť seriózna diskusia. A si myslím, že najmä potom, ako sa urobí poriadok v odvodoch. Ďalej je to odplata za správu. To je návrh, ktorý ma udivil, lebo považujem ho za nehorázny kompromis, ktorý ste s DSS-kami vyobchodovali, ktorý vás úplne diskvalifikuje. Pri vyššom pomere odvodov platnom dnes, ste znížili odplatu a s veľkým rachotom ste posielali DSS-ky do pekiel. Pri zmenenom, nižšom odvode navrhujete vyššiu odplatu. No to musela byť veľmi, ale veľmi silná motivácia! Vážení páni predkladatelia, máte strach z realizácie takých opatrení, akými sú napríklad privatizácia podnikov, ktoré nie sú strategickými a sú vo vlastníctve štátu, nepopulárne opatrenia spočívajúce v prehodnotení dávok v rámci rodinnej politiky, napríklad aj prehodnotenie ďalšej existencie niektorých zastupiteľských úradov Slovenskej republiky v zahraničí, prehodnotenie výsluhových dôchodkov a mnoho iných návrhov, ktoré odzneli v predchádzajúcej rozprave, a predpokladám, že ešte aj odznejú, ktoré by štátu skutočne ušetrili výdavky. Priznám sa, že som čakala naivne v predkladanej novele zákona taký návrh, ktorý by napríklad obmedzil súbeh práce a poberania starobného dôchodku a tešila som sa na kreativitu pána ministra, pretože tu sa dajú použiť rôzne techniky a prístupy, ale nenašli ste na to dostatok odvahy. Ani keď čísla o nezamestnaných sú veľmi dramatické a prekročili dávno hranicu 400-tisíc. A tak si myslím, že je až trestuhodné, ak sa nevyužije každá racionálne odôvodnená možnosť dať prácu nezamestnaným. Podľa údajov Sociálnej poisťovne štruktúrovaných podľa veku k 31. decembru 2010 bolo v zamestnaneckom pomere viac ako 85-tisíc dôchodcov, ktorí zároveň poberali starobný dôchodok, a ich počet dodnes vzrástol. Okrem toho, je vždy v zamestnaneckom pomere aj bližšie neurčený počet starobných dôchodcov, ktorý o dôchodok ešte nepožiadali, a teda je možné predpokladať, že na Slovensku bolo v minulom roku zamestnaných približne 100 tisíc starobných dôchodcov, ktorí sú penziou finančne zabezpečení a nie sú existenčne odkázaní na ďalší príjem zo zamestnania. I keď je nesporné, že dôchodok mnohých je podpriemerný. Podľa štatistických údajov o počte zamestnaných dôchodcov v Slovenskej republike súčasne poberajúcich mzdu a dôchodok v rámci jednotlivých vekových kategórií vyzerá tak, že viac ako dve tretiny z nich sú 65-roční a mladší, zvyšok 66-roční a starší a z nich 117 majú viac ako 86 rokov. V októbri pred rokom som požiadala 26 + 4 ústredných orgánov štátnej správy, ktoré majú samostatnú kapitolu v štátnom rozpočte za účelom zistenia, aký je počet pracujúcich zamestnancov v administratíve štátnej správy, ktorí dosiahli nárok na starobný dôchodok? A výsledky stoja za pozornosť. Počet zamestnaných dôchodcov v aparátoch ústredných orgánov štátnej správy vysoko prekračuje celoslovenský priemer. A z celkového počtu 11 789 zamestnancov je 632 dôchodcov, ktorí zároveň poberajú dôchodok a 162 je tých, ktorí o dôchodok ešte nepožiadali. A priemerné zastúpenie dôchodcov v aparátoch ústredných orgánov štátnej správy je 6,7 %. Podiel dôchodcov zamestnancov v niektorých ústredných orgánoch štátnej správy je alarmujúci a argument, že ide o nepostrádateľných odborníkov, bez ktorých by činnosť úradov bola ochromená, môže byť čiastočne opodstatnený iba v prípade Slovenskej akadémie vied. Podľa údajov Eurostatu miera nezamestnanosti osôb vo veku do 25 rokov na Slovensku je vyššia ako 34 %. A v situácii, keď absolventi škôl a živitelia rodín nemajú prácu, ani nádej získať iný ako minimálny starobný dôchodok, považujem súčasný stav za neudržateľný. Pri všetkej úcte k starobným dôchodcom, ku ktorým sa onedlho budem považovať aj ja, považujem za výsmech slušnosti na Slovensku, ak desaťtisíce dôchodcov pracujú a zároveň státisíce detí a vnukov tých istých dôchodcov stoja pred úradmi práce a bez nádeje čakajú na akékoľvek pracovné miesto. Podľa Inštitútu zamestnanosti vo svojej analýze „Predčasní dôchodcovia v Európskej únii“ porovnáva sa okrem iného aj možnosť zamestnávania starobných dôchodcov v dvanástich krajinách Únie. Uvádza sa v nej, že súbeh práce a riadneho starobného dôchodku je vo väčšine krajín sprevádzaný obmedzením maximálnej výšky príjmu z pracovnej činnosti alebo maximálnej celkovej výšky príjmu dôchodok plus mzda. V Nemecku je najvyššia výška príjmu z práce obmedzená na 300 eur, v Chorvátsku na 500 eur mesačne, vo Francúzku celkový príjem nesmie prekročiť mzdu u posledného zamestnávateľa. V Maďarsku, Českej republike a v Taliansku sa obmedzenia vzťahujú na formu kontraktu. V Španielsku majú pracujúci dôchodcovia krátenú penziu v závislosti od formy úväzku. Iba Slovensko a Estónsko umožňujú naplno pracovať dôchodcom bez obmedzení so všetkými dôsledkami, ktoré z toho vyplývajú. Preto je naliehavé, aby sa tento prístup zmenil a obmedzenie súbehu vyplácania starobného dôchodku, napríklad technikou ohraničenia príjmu zo zamestnania určitou definovanou hranicou, napríklad výškou minimálnej mzdy a jej nejakého násobku, by malo svoje vážne dôvody a dôsledky a prijatím takého návrhu by sa významne ušetrili prostriedky zo Sociálnej poisťovne. Ďalším dôsledkom prijatia takého návrhu by bolo zníženie nezamestnanosti, pretože ak by sa len pätina pracujúcich dôchodkov rozhodla dobrovoľne ukončiť zamestnanie a odísť do starobného dôchodku, znamenalo by to dokonca roka uvoľnenie 17-tisíc pracovných miest. A mohli by nastúpiť nezamestnaní v rovnakom počte, absolventi škôl, nezamestnaní otcovia a matky rodín, ktoré živoria, pretože majú hlboko do peňaženky. Ak by sa prijal takýto model, tak každý mesiac by Sociálna poisťovňa mala šancu ušetriť minimálne 32 miliónov eur, čo predstavuje za celý rok úsporu v poisťovni 382 miliónov eur. Neprijať takéto opatrenie v tejto situácii, keď je kríza, znamená vedome podporovať krach systému sociálneho zabezpečenia občanov na Slovensku. Kresťanskí demokrati majú takýto legislatívny návrh pripravený a v budúcnosti sú ochotní hovoriť o technike, ako sa takýto návrh pripraví a podá. Ale ak by ste nás chceli predbehnúť, vážení pani predkladatelia, a osvojili si ho, ochotne vám ho postúpime a podporíme ho. Toto je jeden z návrhov na možné šetrenie výdavkov a mnoho iných, ktorí tu už kolegovia predrečníci spomínali. Stačí si ich všimnúť, pripraviť a schváliť. Ďakujem vám za vypočutie.