Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2014-12-02):
Ďakujem, pán predseda, za slovo. Dámy a páni, dobrý deň vám všetkým prajem. Začína nám maratón, ktorý začína o 9.05 hod. v utorok, uvidíme, kedy skončí. Po celý ten čas tu budem s vami ja a takisto niektorí moji kolegovia, ktorí sa tu budú priebežne striedať. Dovoľte mi, aby som vám predstavil návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2015 a návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2015, 2016 a 2017. Som presvedčený, že predkladaný rozpočet je najvyrovnanejší v histórii Slovenska a zverejnené hodnotenie Európskej komisie, ako aj Rady pre rozpočtovú zodpovednosť mi dávajú za pravdu. Zároveň je opäť ambicióznejší, než vyžadujú európske pravidlá a národná legislatíva. Navrhovaný rozpočet udržateľným spôsobom znižuje verejný deficit a dlh a tým zlepšuje dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Predstavuje významný krok k štrukturálne vyrovnanému rozpočtu bez ohľadu na zloženie vlády po voľbách na jar roku 2016. Napriek pokračujúcej konsolidácii vytvára rozpočet priestor pre dve kľúčové priority – pre zamestnanosť a vzdelávanie – v súlade s programovým vyhlásením vlády a cieľmi nášho sociálneho balíčka. O dôležitosti týchto priorít dnes nepochybuje nikto vrátane medzinárodných inštitúcií, ako je Európska komisia, OECD a Medzinárodný menový fond. Skôr ako sa budeme detailne venovať zákonu roka, pripomeňme si, prosím, ekonomicko-politickú realitu v Európe a u nás. Eurozóna sa ani zďaleka nezostavila z krízy a vyhliadky na zásadný obrat sa v krátkom čase ani nedajú očakávať. Globálny rast je pomalý, geopolitické riziká súvisiace hlavne s ukrajinsko-ruským konfliktom pretrvávajú. A napriek tomu, že priamy dopad na našu ekonomiku je len veľmi, veľmi limitovaný, sekundárne dopady cez našich kľúčových obchodných partnerov, zvlášť Nemecka, sú citeľné. Ekonomický obraz medzinárodného prostredia naozaj nie je ružový. Hospodárky rast Európy bol v druhom štvrťroku nulový a v treťom štvrťroku iba veľmi, veľmi slabý. Európska centrálna banka sa borí s príliš nízkou infláciou, ktorá len posilňuje nedôveru investorov a bánk a obmedzuje prístup potenciálne inovatívnych malých a stredných podnikov ku kapitálu. Štrukturálne reformy, ktoré by zvyšovali konkurencieschopnosť štátov Európskej únie a podporili by tak hospodársky rast, prichádzajú príliš pomaly. To všetko vyúsťuje do rekordne vysokej miery nezamestnanosti v Európe, ktorá sa dotýka zvlášť mladých ľudí, teda samotnej budúcnosti našej Únie. Európski lídri v súčasnosti vedú diskusie, ako stimulovať ekonomický rast bez porušenia existujúcich prísnych pravidiel Paktu stability a rastu. Nie je nutné vysvetľovať, aké komplikované je sedieť na oboch týchto stoličkách. Slovenská ekonomika napriek všetkých uvedeným okolnostiam rastie v porovnaní s priemerom eurozóny dvojnásobným tempom. V treťom štvrťroku naša malá a otvorená ekonomika narástla v porovnaní s predchádzajúcim štvrťrokom o 0,6 % a na medziročnej báze sme rástli dokonca tempom 2,5 %. Nie je to však ani zďaleka rast, na ktorý sme boli zvyknutí v predkrízových obdobiach. V roku 2015 bude ekonomický rast Slovenska podľa očakávaní postupne zrýchľovať a na konci prognózovaného obdobia dosiahne tempo 3,5 %. Dôležité sú zdroje rastu, oživenie spotreby domácnosti a investície podnikov. Spotrebu domácností podporuje dynamika rastu reálnych miezd – najvyššia za posledných sedem rokov, a to aj kvôli historicky najnižšej inflácii – a tvorba desiatok tisíc nových pracovných miest, ktorá sa premieta do zníženia miery nezamestnanosti. Vážené dámy, vážení páni, niekoľko rokov po vypuknutí globálnej krízy, ktorej dôsledky stále pociťujeme aj na Slovensku a s ktorými musíme zápasiť, z pohľadu predkladaného rozpočtu patrí Slovensko medzi štyri najzodpovednejšie a najlepšie hodnotené krajiny Európskej únie, čím sa radí vedľa Nemecka, Holandska a Luxemburska. Z pohľadu zodpovedného hospodárenia sa jednoznačne a plným právom radíme do elitného klubu krajín severozápadnej Európy. Toto postavenie je výsledkom úsilia celej vlády Slovenskej republiky. Dámy a páni, dovoľte mi zacitovať z hodnotiacej správy Rady pre rozpočtovú zodpovednosť, ktorá je nezávislou inštitúciou zriadenou ústavným zákonom na hodnotenie nášho úsilia. Rozpočtová rada hovorí: „V kontexte európskej diskusie o opätovnom odsúvaní konsolidačných záväzkov niektorých veľkých krajín postoj Slovenska nemožno považovať za samozrejmosť. Je potrebné zdôrazniť, že dosiahnutie približne vyrovnaného hospodárenia v roku 2017 a stabilizácia verejného dlhu bezpečne pod 55 % hrubého domáceho produktu v strednodobom horizonte sú ciele, ktoré sú podľa súčasného makroekonomického scenára nielen v ekonomických možnostiach Slovenska, ale v prípade ich dosiahnutia posunú krajinu do tábora tých členov eurozóny, ktorí k budúcim generáciám postupujú zodpovedne a svoje fiškálne parametre neupravujú len preto, lebo to od nich vyžadujú európske pravidlá.“ Dovoľte mi teda vyjadriť nádej, akokoľvek naivnú, že sa nikto z pléna nezníži k plytkým obvineniam z rozpočtovej nezodpovednosti. Konsolidácia je v porovnaní so scenárom nezmenených politík tvorená z 55 % opatreniami na strane výdavkov, ktoré ročne, medziročne klesajú o 536 mil. eur, a zo 45 % opatreniami na strane príjmov, ktoré sa medziročne zvyšujú o 431 mil. eur. Tieto parametre už zahŕňajú výbormi prerokované pozmeňovacie návrhy. Dámy a páni, dovoľte mi, aby som pripomenul, že východiskový návrh rozpočtu schválila vláda v situácii, keď bolo dočasne aktivované sankčné pásmo ústavného zákona o dlhovej brzde, tzv. tretie sankčné pásmo. To parametricky definovalo obmedzenia na výdavkovej strane. Cieľ deficitu verejných financií sa stanovil na úroveň 1,98 % hrubého domáceho produktu. To predstavovalo štrukturálnu konsolidáciu oproti očakávanej skutočnosti roku 2014 o 1,2 % hrubého domáceho produktu. Po odbrzdení tohto pásma na základe jesennej notifikácie Eurostatu sa otvoril priestor, aby sa v Národnej rade prijala séria pozmeňovacích návrhov smerujúcich na posilnenie financovania priorít. Za všetky spomeniem vlajkovú loď sociálnych opatrení, odvodovú úľavu, na ktorú sme vyčlenili 150 mil. eur v záujme oživenia trhu práce, a ďalším kľúčovým opatrením je zvyšovanie učiteľských platov, na ktoré sme vyčlenili ďalších 50 mil. eur. Väčšina ďalších opatrení sa zameriava na trh práce ako v súčasnosti najväčšiu výzvu slovenskej ekonomiky. Súbeh dávky v hmotnej núdzi a mzdy by mal napríklad pomôcť zvýšiť zamestnanosť nízkopríjmových zamestnancov. Rovnako sa bude venovať zosilnená pozornosť problému vysokej nezamestnanosti ekonomicky aktívnych Slovákov mladších ako 25 rokov. Po zohľadnení všetkých aktuálnych úprav predpokladáme v budúcom roku deficit na úrovni 2,3 % hrubého domáceho produktu. Pre istotu sme si vytvorili rezervu pre prípadné riziká a šoky vo výške 0,2 % hrubého domáceho produktu. Niektoré návrhy kolegov opozičných poslancov chceli využiť celý priestor povolený európskymi pravidlami, dokonca aj schodok na úrovni 2,49 % hrubého domáceho produktu by zodpovedal medziročnej štrukturálnej konsolidácii o 0,6 % hrubého domáceho produktu. Rád by som pripomenul, že vo všetkých zvažovaných scenároch vrátane deficitu verejných financií na úrovni 2,5 % hrubého domáceho produktu by bolo konsolidačné úsilie v roku 2015 plne v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Podľa špecifických odporúčaní schválených Radou Európskej únie stačí pri zohľadnení očakávaných nepriaznivých hospodárskych podmienok pokrok Slovenska smerom k strednodobému cieľu vo výške iba 0,1 % hrubého domáceho produktu, 0,1 kontra 1,2 v návrhu, vládnom návrhu a 0,1 kontra 0,6 vo vzťahu k prijatým pozmeňovacím návrhom. Ak by sme v hospodárskej politike nespravili žiadnu zmenu a išli podľa scenára nezmenených politík, teda by sme vôbec, vôbec nekonsolidovali, deficit by v roku 2015 dosiahol úroveň 3,5 % HDP. Tak ako vždy, aj v tomto rozpočte sú prítomné riziká. Pozitívne aj negatívne. Návrh štátneho rozpočtu na rok 2015 je ale aj napriek tomu postavený na zdravých nohách, je realistický a vytvára solídnu bázu pre pokračovanie konsolidácie verejných financií aj po roku 2015. V tomto roku, teda v roku 2014 by mal dlh prvýkrát od roku 2008 klesnúť a dosiahnuť úroveň 54,1 % hrubého domáceho produktu. V nasledujúcom období by mal postupne klesnúť až na 51 % HDP. V roku 2017 je očakávaný, očakávané dosiahnutie tohto cieľa. A pod 50 % hrubého domáceho produktu by sme sa mali dostať v roku 2018 alebo 2019. Tento pokles dlhu je podmienený zlepšením primárneho salda deficitu verejnej správy očisteného o úrokové náklady a, samozrejme, aj podmienený aj rastom hrubého domáceho produktu a rastom ekonomiky. Čistý dlh dosiahol na konci roku 2013 výšku 48,9 % hrubého domáceho produktu, to znamená, bol pod 50 %, čo je výrazne pod úrovňou hrubého dlhu, a v tomto roku sa stabilizuje tesne na úrovni 50 %. Vzhľadom na pokračujúcu konsolidáciu sa od roku 2016 predpokladá prvýkrát primárny prebytok verejných rozpočtov. K zmene dlhu verejnej správy prispieva najmä výška hotovostného deficitu štátneho rozpočtu, ktorý bude od roku 2015 klesať. Za rok 2014 sa predpokladá hotovostný schodok štátneho rozpočtu na úrovni 2,6 mld. eur a v roku 2015 už len 2,4 mld. eur. Ten výsledok roku 2014 je odhadovaný na nižšej úrovni, ako bol schválený štátny hotovostný schodok štátneho rozpočtu na tento rok, takisto ako v roku 2013 hotovostný schodok skončil dokonca o miliardu nižšie, ako bol rozpočtovaný. Významným faktorom vplývajúcim na znižovanie dlhu v roku 2015 je príjem z plánovaného predaja aktív štátu, najmä predaj menšinového podielu v Slovak Telekome s pozitívnym vplyvom, s pozitívnym vplyvom vo výške až jednej miliardy eur. Z medzinárodných záväzkov Slovenska voči európskemu nástroju finančnej stability, voči tzv. dočasnému eurovalu a európskemu mechanizmu pre stabilitu, voči ESM, to znamená voči trvalému eurovalu, už nepredpokladáme ďalšie vplyvy na medziročnú zmenu dlhu v roku 2015. Pre vašu informáciu, tie dopady na verejný dlh v minulých rokoch vo vzťahu k dočasnému eurovalu predstavujú úroveň skoro 3 %, niečo na úrovni 2,7-2,8 % HDP a do 4 % dohromady je tam ešte teda náš príspevok do trvalého eurovalu. To znamená, že na celkovom verejnom hrubom dlhu, ktorý sa pohybuje dneska na úrovni pod 55 %, v objeme skoro 4 % sú naše záväzky generované, generované našou účasťou v dočasnom a v trvalom eurovale. Tu by som rád, tu by som sa rád pristavil na chvíľu a využil príležitosť vyjadriť sa k občasným poznámkam aj o tom, aký drahý je náš dlh a náklady s tým súvisiace. Lebo tieto náklady odzrkadľujú názor investorov na súčasnosť a na smerovanie slovenskej ekonomiky. Náklady na obsluhu štátneho dlhu sú na rekordných minimách, tak ako sú aj úroky na našich dlhopisoch. Diverzifikujeme naše portfólio a predlžujeme priemernú splatnosť našich dlhopisov. Výnosy našich desaťročných cenných papierov klesli podľa agentúry Reuters z 2,54 % na začiatku januára tohto roku na súčasných 1,38 %. To znamená, Slovensko si v prípade desaťročného úveru, ak to mám takto nazvať, požičiava za úrok v priemere 1,38-1,4 %. V októbri počas dvoch nabitých dní s investormi v Spojených štátoch, ktoré zahŕňali napríklad globálne investičné banky, napr. aj Goldman Sachs, ale aj najväčší penzijný fond amerických učiteľov, sme dostali unisono jasný odkaz od týchto investorov: „Slovakia is for us success story.“ A zároveň okrem toho, že sme pre nich úspešným príbehom, sme pre nich príliš drahí, čo inými slovami znamená, že dôvera investorov stlačila možnosť ich výnosov na také nízke úrovne, že začína byť ťažké na nich zarobiť. Napriek tomu sa nás s nádejou pýtali, kedy sa vrátime na dolárový trh s novou emisiou. Myslím, že to hovorí samo za seba. A keby sme boli plne fér, je to, samozrejme, zásluha nielen nás, ale aj toho, čo sa robilo predtým. Pre mňa je dôležité a potešujúce, ako dobre sú slovenská ekonomika a verejné financie vnímané v zahraničí. Samozrejme, vždy je viacero pohľadov na to, ako konsolidovať, aké inštrumentárium použiť pri ozdravovaní verejných financií. Je to legitímny postoj. Je prirodzené mať rozdielne názory ohľadom toho, ako prísť do cieľa. Jedna vec sú ale preferencie, druhá vec sú fakty. Často počúvam, že štát na Slovensku je príliš drahý a máme ďalej znižovať výdavky. S týmto už, pri všetkej úcte, súhlasiť ale nemôžem. Čísla Eurostatu potvrdzujú, že pomer vládnych výdavkov k hrubému domácemu produktu bol v roku 2013 na Slovensku najnižší spomedzi krajín V4, a rovnako to platí aj o príjmovej strane. To, že sme pod priemerom Európskej únie a samotnej eurozóny, nie je potrebné zdôrazňovať. To, samozrejme, neznamená, že nie je dostatok priestoru. A toho priestoru je naozaj obrovská, ten priestor je obrovský, je obrovský na to, aby sme realokovali výdavky, to znamená, aby sme potláčali výdavky neefektívne a aby sme ich realokovali tam, kde donášajú jasný úžitok. Po tomto všeobecnom úvode mi dovoľte zamerať sa podrobnejšie na jednotlivé aspekty navrhovaného štátneho rozpočtu. Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2015 až 2017 je zostavený na základe metodiky ESA 2010, zatiaľ čo schválený rozpočet na rok 2014 bol ešte v metodike ESA 95. Z hľadiska daňových príjmov spočíva rozdiel v metodikách, v zaznamenávaní daňových kreditov, nie priamo v daňových príjmoch, ale na výdavkovej strane s nulovým vplyvom na deficit. Celkový vplyv zmeny metodiky je 263 mil. eur, o ktorý pri pohľade na zmeny oproti schválenému rozpočtu analyticky očisťujeme. To je aj jeden z chytákov, na ktorých sa niektorí kritici rozpočtu vo vzťahu k veľkým alebo k medziročnému nárastu príjmov, niektorí – aj kolegovia z parlamentu – sa na tento chyták, bohužiaľ, chytili, takže upozorňujem na to, že na základe zmeny metodiky dochádza len, len na základe zmeny metodiky k navýšeniu príjmov o vyše 263 mil. eur. Budem hovoriť chvíľu o opatreniach na príjmoch. Tie opatrenia dobre poznáte, ale pripomenieme si ich, pretože postupne minulý mesiac som s nimi prichádzal pred vás, pred členov Národnej rady. Pri dani z pridanej hodnoty ostáva v roku 2015 sadzba dane na úrovni 20 %. Zavádzajú sa viaceré zmeny v daňovom odpisovaní majetku, ich spoločným cieľom je zvýšenie úspešnosti výberu daní prostredníctvom obmedzenia súčasných veľmi výhodných podmienok odpisovania. Všetky zmeny v odpisovaní sa uplatnia aj na už doteraz odpisovaný majetok. Medzi tieto opatrenia patrí zvýšenie doby odpisovania pre administratívne budovy zo súčasných 20 rokov na 40 rokov. Doterajšia doba odpisovania pre tieto budovy nereflektovala ich skutočnú životnosť a reálnu využiteľnosť, navyše bola neprimerane krátka aj oproti okolitým krajinám. Za účelom zvýšenia úspešnosti výberu daní dôjde k rozšíreniu povinnosti evidencie tržieb v elektronickej a registračnej pokladnici aj na nové oblasti, ako sú hotely, reštaurácie, odborné vedecké a technické činnosti a všeobecní lekári, lekári špecialisti, zubári a podobne. Tiež sa zavádza povinnosť zdaňovania peňažných a nepeňažných plnení od farmaceutických firiem zrážkovou daňou. Zavedenie pravidiel nízkej kapitalizácie krokom k obmedzeniu možnosti daňových únikov a prelievaniu ziskov medzi ekonomicky alebo personálne prepojenými spoločnosťami, ide o tzv. transferové oceňovanie. Pravidlá nízkej kapitalizácie sú štandardným nástrojom v takmer všetkých vyspelých krajinách. Slovensko sa touto zmenou pridáva ku krajinám, ktoré aktívne bojujú s nekalými praktikami transferu ziskov do zahraničia za účelom zníženia daňovej povinnosti. Zavedenie odpočtu výdavkov na výskum a vývoj od základu dane bude mať pozitívny vplyv na investície do vedy a výskumu na Slovensku. Opatrenie zahŕňa priamy odpočet výdavkov vo výške 25 % celkovej výšky výdavkov, teda 25 % z medziročného nárastu výdavkov a 25 % z výšky výdavkov na mzdy novoprijatých absolventov. V rámci novely zákona o dani z príjmov sa navrhuje na základe daňového auditu limitovanie vybraných daňou uznateľných výdavkov, ide napríklad o hornú hranicu pre vstupnú cenu motorových vozidiel a zdanenie príjmu zo zmluvných pokút. Spadá sem aj zvýšenie a zosúladenie sumy odvodovej úľavy pre študentov. Ak hovoríme o výdavkovej strane rozpočtu, najdôležitejšie výdavkové priority som už spomenul v úvode. Ide o 150 mil. eur, ktoré investujeme do odvodovej úľavy. Reforma má ambíciu pozitívne ovplyvniť zamestnávanie a záujem o zamestnanie sa ľudí s nižšími zručnosťami a v menej rozvinutých regiónoch. Vďaka vyššej čistej mzde sa zvýši ponuka práce. Zvýšený dopyt po pracovnej sile očakávame so znížených nákladov práce nad úrovňou minimálnej mzdy. Sekundárnym pozitívnym vplyvom budú vyššie disponibilné príjmy nízkopríjmových domácností a tým rast ich spotreby. Čistá minimálna mzda vzrastie medziročne o 32 eur za mesiac, čo ju posunie nad hranicu chudoby. Už tretí rok po sebe sme schopní výraznejšie zvýšiť platy učiteľov v regionálnom školstve, ktoré tak výraznejšie prevýšia priemernú mzdu. Pre riešenie najvýznamnejšieho problému Slovenska – vysokej nezamestnanosti – je kvalitné vzdelanie zodpovedajúce potrebám slovenskej ekonomiky najdôležitejším predpokladom. Od 17. novembra roku 2014 môžu viaceré skupiny občanov bezplatne cestovať na železniciach. Cestovný lístok na bezplatnú prepravu získali deti, žiaci, študenti do 26 rokov a poberatelia dôchodkov. Na plnenie novely zákona o pomoci v hmotnej núdzi bude v roku 2015 vytvorených na úradoch práce 840 nových miest pre terénnych pracovníkov spolupracujúcich s poberateľmi dávok. Očakávané náklady sú približne 9 mil. eur. V roku 2015 bude navýšená alokácia na asistentov učiteľov v regionálnom školstve o 7 mil. eur. Ide o zabezpečenie mzdových prostriedkov pre nových asistentov učiteľa, ktorí budú pridelení podľa potreby do škôl so znevýhodnenými žiakmi. Dopyt škôl by tak mal byť úplne pokrytý. Pri tejto téme sa pozastavím, pretože túto tému nastolila prvýkrát minulý rok pani poslankyňa Jana Žitňanská pri rokovaní o rozpočte v minulom roku a tu do roka a do dňa de facto vám potvrdzujeme, že sme boli schopní splniť slovo, ktoré sme dali, to znamená, od tohto roku, už v podstate od septembra tohto roku by nemala existovať rodina, ktorej by sa nedalo vyjsť v ústrety z pohľadu integrácie jej zdravotne postihnutého dieťaťa. Pre vašu informáciu, do týchto dní to uspokojenie bolo na úrovni asi 50 %. Tu si cením aj spoluprácu aj s predstaviteľmi opozície na návrhoch, ktoré sme schopní doručiť v prospech lepšieho života našich občanov. Vláda si stanovila za cieľ rozšíriť kapacity predškolských zariadení s cieľom zvýšenia zamestnanosti žien, ako aj integrácie detí zo sociálne znevýhodneného prostredia. V roku 2015 boli v rozpočte na tento účel vyčlenené prostriedky v objeme dvakrát 5 mil. eur, to znamená 10 mil. eur navyše na splnenie tohto cieľa. Na podporu dlhodobo nezamestnaných bude od roku 2015 zavedený súbeh pomoci v hmotnej núdzi a mzdy. Nárok vznikne dlhodobo nezamestnanému alebo neaktívnemu uchádzačovi o zamestnanie pri vzniku pracovného pomeru. Ide aspoň o polovičný pracovný úväzok. Musí byť zároveň členom domácnosti, ktorej sa poskytuje pomoc v hmotnej núdzi alebo ktorej táto pomoc skončila z dôvodu vzniku pracovného pomeru. Príjem z nového zamestnania môže byť najviac vo výške dvojnásobku minimálnej mzdy. Prvých šesť mesiacov to bude, takýto zamestnanec, poberať teda 126 eur približne a nasledujúci polrok táto suma klesne na úroveň 63 eur. V súčasnosti jednotlivec stráca nárok na pomoc v hmotnej núdzi okamžite pri zamestnaní sa za minimálnu mzdu. Náklady na pokrytie zvýšených výdavkov rozpočtu verejnej správy budú v roku 2015 približne 3 mil. eur, 3 mil. eur eur spojené s týmto opatrením. Toto opatrenie dotvára a dopĺňa trojuholník: zvýšenie minimálnej mzdy, zavedenie odpočítateľnej položky a zavedenie súbehu mzdy a dávky. A tieto tri opatrenia sú kľúčovo naozaj nasmerované na nízkopríjmové skupiny, ktoré sú dlhodobo, dlhodobo nezamestnané. V rámci pokračujúcej reformy štátnej správy ESO sa vláda zaviazala racionalizovať počet organizácií štátu, zlepšovať ich služobné procesy a zvyšovať ich efektívnosť. V rozpočte na rok 2015 umožnia zmeny v rozpočtových a príspevkových organizáciách vytvorenie úspory na úrovni 206 mil. eur voči tzv. scenáru nezmenených politík. Zdroje v zdravotníctve naďalej porastú rýchlejšie než inflácia. Opatrenia v zdravotníctve sa zamerajú na dosiahnutie čo najvyššej efektívnosti bez ohrozenia dostupnosti a kvality liečby. Ich cieľom bude predovšetkým zastavenie zadlžovania trinástich štátnych univerzitných a fakultných nemocníc, optimalizácia ich lôžkového fondu a investície do výstavby a rekonštrukcie nových, efektívnejších nemocníc. Zavedie sa integrovaný model poskytovania zdravotnej starostlivosti, zjednotia sa liečebné postupy. Finančné riadenie nemocníc bude musieť byť nastavené tak, aby bol odmeňovaný výkon a zvyšovanie efektívnosti. Nemocnice by do konca budúceho roka mali dosiahnuť vyrovnané hospodárenie. V oblasti poskytovania zdravotnej starostlivosti sa zjednotia liečebné postupy pre všetky diagnózy. To by malo priniesť najmä vyšší tlak na kvalitu starostlivosti a umožniť prechod na platby za diagnostickú skupinu, tzv. DRG, v roku 2017. Dámy a páni, hlavne z opozície, minulé roky ste nám vyčítali nereálnosť našich rozpočtových plánov. Verím, že tentokrát neuvidíme trhanie rozpočtu na kusy ako nereálneho plánu a nami vytýčená cesta nebude spochybnená. Dovoľte mi obzrieť sa trošku do minulosti a zaspomínať si na niektoré vyjadrenie, vyjadrenia, ktoré skutočnosť nepotvrdila. Slovutný pán predseda SaS Sulík v decembri v roku 2012, citát: „Socialistický rozpočet, ktorý je postavený na vode. Tie čísla v rozpočte sú nereálne, takto ten rozpočet fungovať nebude.“ Alebo ešte slovutnejší pán predseda Bugár po schválení rozpočtu na rok 2013, citát: „Poslanci SMER-u schválili rozpočet, ktorý v sebe má zakódovanú neudržateľnosť deficitu pod 3 %.“ A realita? Deficit verejných financií v roku 2013 klesol na úroveň 2,6 % hrubého domáceho produktu. Dvakrát notifikované, v apríli a následne v októbri tohto roku. A štrukturálny deficit dosiahol historicky najnižšiu hodnotu 1,3 % hrubého domáceho produktu. Nikdy v histórii Slovensko nemalo vyrovnanejší rozpočet, výsledky hospodárenia ako v roku 2013. Konsolidačné úsilie v roku 2013 bolo jedno z najväčších od nášho vstupu do Európskej únie vo výške 2,2 % hrubého domáceho produktu. Ročné priemerné konsolidačné úsilie za roky 2010 až ’13 dosiahlo 1,5 % hrubého domáceho produktu, to znamená zásadne vyššie ako požadované 1 % podľa odporúčaní Rady Európskej únie. Tieto úspechy znamenali náš výstup z procedúry nadmerného deficitu po tom, čo Európska komisia zhodnotila, že konsolidácia prebieha naozaj udržateľným spôsobom. Slovo „udržateľné“ je v tomto kontexte kľúčové. Tento rok došlo mierne k fiškálnej expanzii, no táto expanzia bude kompenzovaná, samozrejme, úsilím, štrukturálnym úsilím v roku budúcom. Tak aj s týmto cieľom je postavený rozpočet na rok budúci. Vláda bude v strednodobom horizonte pokračovať v ozdravovaní verejných financií smerom k štrukturálne vyrovnanému rozpočtu v roku 2017. To, že máme, to, že naozaj máme priestor alokovať zdroje na nami zvolené priority, úzko súvisí s úspechmi nášho boja proti daňovým únikom. Prioritou vlády naďalej ostáva boj proti únikom na dani z pridanej hodnoty. Pridáva sa aj potieranie únikov na dani z príjmov právnických osôb. Opatrenia na boj proti únikom na dani z pridanej hodnoty prijaté od konca roku 2012 pomohli zvrátiť dlhoročný nepriaznivý vývoj. Úspešnosť výberu DPH stúpla už sedem po sebe nasledujúcich štvrťrokov a dosiahla úroveň roka 2009. Vyššia úspešnosť výberu DPH oproti úrovni z roku 2012 znamená dodatočné príjmy na úrovni 241 mil. eur, čo je vo vyjadrení na HDP asi 0,3 % HDP, a v roku 2013 nám došlo do Štátnej pokladnice dodatočných 514 mil. eur, čo je 0,7 % hrubého domáceho produktu. Summa summarum za dva roky, za dva roky to je jedno kumulatívne, 1 % hrubého domáceho produktu. Toto, samozrejme, je výsledkom cieľavedomého súboja, je to v podstate zmena štátnej doktríny a na tejto doktríne sa, myslím si, že podieľame všetci spolu, a z hľadiska exekutívy tu patrí poďakovanie, samozrejme, aj našim spolupracovníkom finančnej správy, to znamená kľúčovo, kľúčovo Policajnému zboru, prokuratúre a celému okruhu justície. V roku 2014 je najdôležitejším opatrením v oblasti boja proti daňovým únikom zavedenie kontrolného výkazu, ktorý zvýši efektivitu kontrol nadmerných odpočtov. Vzhľadom na komplexnosť kontrol nadmerných odpočtov je ich priemerná dĺžka trvania 6 až 9 mesiacov. Účinky zavedenia kontrolného výkazu by sa teda mali do výnosu DPH premietnuť s väčším odstupom a môžu predstavovať pozitívne riziko pre našu dnešnú prognózu o celkovom príjme dane z pridanej hodnoty v štátnom rozpočte v budúcom roku. Chorobou Slovenska teda jednoznačne nie sú vysoké dane, ale daňové podvody. Len pre osvieženie pamäte, výška daňových únikov na Slovensku v roku 2011, to teda nebolo za našej vlády, dosiahla podľa Európskej komisie výšku necelé 3 mld. eur. Je to teoretické číslo a vyjadruje veľkosť problému, s ktorým sa potýkame, a to je takmer celý deficit štátneho rozpočtu. Viete, vieme si spočítať, čo všetko sa s touto sumou dá robiť. Dane nie sú problém, skôr to, čo sa za to – spoločnosť a občan – dostane naspäť, a to je férová debata o tom, ako politici spravujú tento štát, a o tom sa môžeme rozprávať a zlepšovať to. Dobrých správ pomaly pribúda. Niežeby to bolo všetko odrazu ružové, ale berme, prosím, na vedomie, že napríklad miera nezamestnanosti poklesne v tomto roku na úroveň 13,5 % a v budúcom roku dôjde k jej ďalšiemu zníženiu, že reálna mzda v roku 2014 vzrastie o 4 %, čo predstavuje najvyššie tempo za posledných sedem rokov. Dôvodom výrazného rastu je nulový, aj nulový rast cien, ako aj nadpriemerný rast nominálnych miezd. Inflácia v tomto roku bude na najnižšej úrovni od vzniku Slovenskej republiky. Očakávaný medziročný rast cien je aj v tomto roku na úrovni 0,1 % hrubého domáceho produktu a pomalý, pomalý rast cien je, je výsledkom pozitívneho vývoja nákladových faktorov a slabej reakcie na dopytové impulzy. Bezinflačný alebo dezinflačný impulz nákladovej strany pramení hlavne z poklesu cien energií a primárnych vstupov na globálnych trhoch. Aj keď je ekonomická situácia stále krehká, sú tu lastovičky, ktoré nám dávajú dôvod nevidieť svet čiernymi očami. V novembri dôvera v priemysle, ktorá je najväčšou zložkou indikátora, zaznamenala nárast a nachádza sa na najvyššej úrovni od roku 2011. Naznačuje tak, že medzikvartálny rast produkcie a exportu by mohol, mohol pokračovať. Výrazne sa zvýšila aj dôvera v službách, ktorá tak vymazala pokles predchádzajúcich troch mesiacov. Dôvera v stavebníctve opäť vzrástla a opäť prekračuje pokrízové rekordy. Dôvera v maloobchode ako jediná mierne klesla, stále sa však nachádza na najvyšších hodnotách za posledné tri roky. Spotrebiteľská dôvera pokračovala v raste najmä pre zlepšenie očakávaní domácností o vývoji v hospodárskej situácii a nezamestnanosti. To znamená, že slovenský predstihový indikátor zatiaľ nenaznačuje spomalenie vo štvrtom štvrťroku na rozdiel od zahraničných indikátorov, a kľúčovo zrejme najznámejší pre vás je indikátor, ktorý hodnotí túto náladu v Nemecku. Štruktúra indikátora naznačuje, že rast bude naďalej ťahaný domácim dopytom a to je veľmi, veľmi dobrá správa. Dámy a páni, oceňujem, že po hodnoteniach domácich aj európskych autorít nikto z vás nespochybňuje základné rámce štátneho rozpočtu. No dovoľte mi reagovať na podľa mňa nespravodlivú kritiku niektorých pánov poslancov. Podľa nich vláda viac občanom berie, ako im dáva, a ozdravuje v budúcom roku verejné financie na úkor ľudí a firiem, nie na úkor štátnych výdavkov. Je nespochybniteľné, že väčšina plánovaného zníženia deficitu je vďaka nižším verejným výdavkom a odstraňovaní špekulatívnych výnimiek v daňových zákonoch, nie dvíhaním daňových sadzieb. Konsolidácia nie sú preteky. Ukázali sme, že vieme zostaviť rozpočet aj s dvojpercentným deficitom, no pre mňa ako ministra financií je rovnako dôležité, aby sme naším riadením verejných financií dokázali pomôcť ľuďom, podporiť hospodársky rast a pomôcť riešiť najpálčivejšie problémy Slovenska. Diskusia o prioritách rozpočtu na budúci v navrhovaných rámcoch patrí na pôdu tohto parlamentu a ja sa na túto diskusiu veľmi teším. Ďakujem veľmi pekne. (Potlesk.)