T. Cabaj, poslanec: (2001-09-19):
Mrzí ma, že tento parlament sa pustil do súboja s časom a v takom časovom strese prerokúva tieto jednotlivé návrhy, pretože ak zaspala vláda, neviem, prečo to berie potom na seba parlament, pretože nikde sa nebude hodnotiť tento parlament podľa toho, čo vláda zbabrala, ale podľa toho, čo urobil tento parlament. Len niekoľko takých stručných informácií. Doteraz Národná rada v tomto období mala 50 schôdzí, resp. teraz beží 51. schôdza, a nikde sa doteraz nehovorilo o tom, že boli tu predložené zbabrané vládne návrhy, ale všade vo všetkých štatistikách sa objaví, že na 50 schôdzach tejto Národnej rady bolo spolu prijatých 303 zákonov, z toho 241 vládnych návrhov, 62 poslaneckých návrhov a – teraz sa podržte – 82 návrhov zákonov v skrátenom legislatívnom konaní. Je 51. schôdza, doteraz bol prijatý iba 1 zákon o úprave dôchodkov a bolo ďalších 7 skrátených konaní. Ak to zoberiem, že z prijatých 304 zákonov, ktoré prijala táto Národná rada, bolo 89 v skrátenom konaní a 33 vrátených zákonov prezidentom, toto je vizitka tohto parlamentu, pretože sa jednoducho necháva dotlačiť do tej roboty, ktorú robí v prospech vlády. Ak by sa správal autonómne a pristupoval k tej práci trochu ináč, ako je to aj dnešný deň, ale aj všetky tieto dni, keď sa momentálne prerokúva, že jednoducho na povel koaličnej rady zbehnú sa poslanci, urobia to, čo treba, a nikto sa viac nezaujíma, čo bude ďalej. Dnes už sa povedalo, že vyčerpáme poslancov, nech dokončia rozpravu. Hlasovať sa nebude, tak pozrite sa, aká je tu účasť. To je aj neúcta medzi kolegami navzájom v jednotlivých kluboch, že jednoducho nemajú záujem ani v tom parlamente byť. Samozrejme, všetci budú vedieť, ako zajtra treba hlasovať. O tom, že je to veľmi nekvalitná práca, samozrejme, už tu kolega Cuper o tom hovoril, čo mohla vláda stvoriť za 2 týždne, že to je už vôbec zázrak, že taký materiál, ktorý tu bol vôbec predložený v tom časovom strese, v ktorom sa nachádza v rámci koalície, že vypracovali to, čo vedeli vypracovať, to, čo tu predložili. Ale ak sme sa pustili do skráteného legislatívneho konania, tak chcem upozorniť na to, že len na výboroch, a to zase treba povedať, že v rámci skráteného legislatívneho konania bolo do spoločnej správy zapracovaných 94 pozmeňujúcich návrhov. O tom, že výbory odviedli svoju robotu, svedčí aj skutočnosť, že napr. garančný výbor si osvojil a podporuje z týchto 94 pozmeňujúcich návrhov 66 návrhov, ktoré by mali zlepšiť tento vládny návrh zákona, ktorý sa u nás objavuje teraz na stoloch. Ak zoberieme celú tú prípravu, ktorá prebiehala, tých tajných rokovaní a sedení, keď jednoducho zástupcovia opozície sa zoznámili s týmto návrhom zákona až vtedy, keď koaličná rada rozhodla, že už ho možno pustiť a jednoducho veľmi rýchlo hodiť do parlamentu, tak nie je to pekná vizitka, v tomto prípade musím povedať, predstaviteľov koaličnej väčšiny v tomto parlamente. Samozrejme, zajtra sa bude hlasovať, chcem požiadať spoločného spravodajcu k predloženej tlači 1162a o niektoré úpravy, to znamená neprijať spôsob hlasovania o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch, ako to odporúča gestorský výbor pre verejnú správu, ale budem žiadam jednotlivé body na vyňatie na osobitné hlasovanie. Áno, budem postupne hovoriť k jednotlivým bodom a takým spôsobom aj k tomu pristúpim, pretože neviem, pán spravodajca, ale pokiaľ ja mám informáciu, ďalších vyše 100 pozmeňujúcich návrhov odznelo v rozprave a s tými sa takisto bude musieť tento parlament vysporiadať, pretože predložené návrhy mali snahu, pokus – teda 24 poslancov, ale každý dával viacej –, takže mal každý predkladateľ úprimnú snahu zlepšiť aspoň to, čo sa momentálne zlepšiť dá, pretože berieme to ako realitu, že už ste sa v koaličnej rade dohodli, že máte dostatočný počet hlasov a príde to na hlasovanie a pravdepodobne si to odhlasujete. Tak to bol zmysel aj predkladaných pozmeňujúcich návrhov, a preto aj chcem poprosiť, aby na osobitné hlasovanie bol vyňatý bod 1, na osobitné hlasovanie bod 2 spoločnej správy, body 3, 4, bod 5. A tu si dovolím upozorniť na jednu skutočnosť, že napriek tomu, že gestorský výbor odporúča bod 5 neschváliť, mám úplne opačný názor, že jednoducho § 2 a 3, tak ako sú predložené v návrhu zákona o presune kompetencií, jednoducho je potrebné z tohto zákona vyňať. Prečo? Budem hovoriť v tej ďalšej časti, prečo je praktické, aby tieto dva paragrafy z tohto zákona, teda návrhu zákona vypadli. Ďalej navrhujem na osobitné hlasovanie bod 13, na osobitné hlasovanie bod 20. Dovolím si aj tu povedať niekoľko poznámok. Tento bod 20 je k § 4, kde sa má upraviť § 4 ods. 2: „Ak zákon pri úprave pôsobností vyššieho územného celku neustanovuje, že ide o výkon prenesenej pôsobnosti štátnej správy, platí, že ide o výkon samosprávnej pôsobnosti obce a vyššieho územného celku.“ Ja viem, že o toto veľmi bojovali aj jednotliví zástupcovia zo ZMOS-u, ktorí boli prítomní vo výbore alebo vo výboroch pri prerokúvaní jednotlivých návrhov, len ja sa chcem spýtať na jednu praktickú vec: Či tí, ktorí bojovali o zmenu takto pravidla interpretačného, či si uvedomili, že jednoducho to, čo nebude presunuté zo štátu ako kompetencia, bude kompetencia obce, budú si tieto obce a samosprávne kraje musieť zaplatiť zo svojho? Všetky presunuté kompetencie, ktoré budú presunuté na obce a samosprávne kraje, budú presunuté aj s finančnými prostriedkami, tak to ukladá ústava. Ale ak v tomto prípade bude platiť toto, tak budú v mnohých prípadoch prekvapení starostovia, primátori a budúci predsedovia vyšších územných celkov, čo všetko budú musieť zaplatiť z vlastných prostriedkov. Ďalej na osobitné hlasovanie navrhujem bod 21 spoločnej správy najmä z toho dôvodu, že som členom výboru pre verejnú správu, kde pri prerokúvaní tohto pozmeňujúceho návrhu tento pozmeňujúci návrh prijal výbor pre verejnú správu. Tento výbor pre verejnú správu je zároveň aj gestorský výbor, a keď výbor prerokúval gestorskú správu, tak vlastne odporučil neprijať svoje uznesenie, ktoré predtým prijal vo vlastnom výbore. Takže to je perlička pri bode 21. Preto dávam obidva na samostatné hlasovanie, pretože potom jedno vylučuje druhé, preto nemôžu byť spoločne, ale preto sú na osobitnom hlasovaní body aj 20, aj 21. To už je potom otázka rozhodovania, ak sa prijme bod 20, tak nebude sa hlasovať o bode 21. Ale boli napísané spoločne, že sa bude hlasovať za, takže preto upozorňujem. Potom bod 22 odporúčam na osobitné hlasovanie zo spoločnej správy, bod 25, 26, 27, 28, bod 31, 32, 33, 35, 36. Takisto pri bode 36 chcem upozorniť na tú istú skutočnosť, že napriek tomu, že to prijalo 8 výborov, medzi nimi aj výbor pre verejnú správu ako gestorský výbor neodporúča prijať ani svoje uznesenie, ktoré predtým prijal. To je bod 36. Ďalej bod 42 na osobitné hlasovanie napriek tomu, že gestorský výbor odporúča neprijať, zastávam názor opačný, že mali by sme tento návrh podporiť. Bod 43 na osobitné hlasovanie, aj keď v tomto prípade predpokladám, že sa bude hlasovať proti prijatiu tohto návrhu. Pravdepodobne bude úspešnejší návrh, ktorý predložil pán poslanec Mikloško v rámci rozpravy, ten sa práve týkal toho bodu. Bod 44. (Reakcia z pléna.) Tým som povedal, že aj za tú 43-ku budem hlasovať neprijať a radšej podporím ten návrh, ktorý odznel v rozprave. Ale aby som mohol pokračovať, bod 44 spoločnej správy na osobitné hlasovanie, bod 52, 56, 58. A takisto, napriek tomu, že gestorský výbor odporúča neschváliť, zastávam názor, že bod 58 by sme mali prijať, ktorý hovorí: V § 4 sa za ods. 5 vkladá nový ods. 6, ktorý znie: „(6) Obec môže ďalej zabezpečiť na uskutočnenie výchovno-vzdelávacieho procesu investičné prostriedky aj z vlastných zdrojov.“ Upozorňujem na túto problematiku, pretože pri správe majetku obcí sme narážali na veľký problém, ako pokračovať v týchto veciach. Ale keďže zákon a ústava hovorí o tom, že do činnosti samosprávy možno vstúpiť iba zákonom, teraz je priestor, aby sme takúto možnosť dali samosprávam, aby sa rozhodovali, že v prípade vlastných zdrojov sú schopní alebo ochotní aj niektoré tieto zdroje posunúť na výchovno-vzdelávací proces. V konečnom dôsledku nechajme aj priestor pre regionálnych poslancov, pretože v mnohých prípadoch nielen ich, ale aj priamo ich voličov deti chodia do týchto škôl a musia to zabezpečiť. Teraz už dosť často to zabezpečujú obce a mestá a takáto možnosť vlastne v zákone nie je, takže odporúčam schváliť bod 58. Takisto odporúčam na osobitné hlasovanie bod 59 s rozdielom, ako prijal gestorský výbor, ktorý odporúča neschváliť. Zastávam názor, že aj ten by sme mali prijať, je to obdobne v súvislosti s financovaním základných, stredných a školských zariadení, pretože vlastne súčasný zákon o presune kompetencií sa odvoláva na niečo, čo sme zatiaľ ani nevideli. Ak dodržíme zákon o rokovacom poriadku, ak sa prerokúva zákon v tomto parlamente a ten sa odvoláva na ďalšie predpisy, ktoré majú byť prijaté, ten vládny návrh už mal byť tu priložený ako súčasť tohto vládneho návrhu zákona. Ukladá nám to rokovací poriadok. Bod 63 na osobitné hlasovanie. Bod 66, dokonca takisto si myslím, že gestorský výbor ho odporúča neschváliť. Bolo by vhodné tento bod prijať. Takisto je to vstup do úloh, ktoré majú v samospráve, s tým, že k návrhu na zriadenie do siete škôl a školských zariadení a k návrhu na vyradenie zo siete škôl a školských zariadení obec požiada o vyjadrenie príslušnú obecnú školskú radu a o tomto návrhu informuje samosprávny kraj. Je to pre samosprávu o jednu povinnosť viacej, ale myslím, že sú to také dôležité veci, ktoré by až tak nezaťažili našu samosprávu, aby sa mohli tieto veci riešiť. Takisto bod 68 na osobitné hlasovanie. Gestorský výbor ho odporúča neschváliť. Zastávam názor, je potrebné aj tento bod podporiť. Znova sa odvolávam na to, čo už som hovoril v súvislosti aj s možnosťou práce poslancov vo vyšších územných celkoch. Tento bod hovorí, že za § 4a a za ods. 4 sa vkladá nový ods. 5, ktorý znie: „(5) Samosprávny kraj môže ďalej zabezpečiť pre realizáciu výchovno-vzdelávacieho procesu investičné prostriedky aj z vlastných zdrojov.“ Ďalej na osobitné hlasovanie body 70, 72, 77, 80, 85, 86, 89 a 93. Takže, pán spravodajca, to je k procedúre hlasovania. (Reakcia spravodajcu.) Možno aj to by bolo riešenie. Alebo jednoduchšie je povedať, že hlasujeme o každom bode samostatne a to by už pochopili všetci. Ďalej. Dovoľte mi však upozorniť na niektoré veci, akým spôsobom zabezpečiť naplnenie, ak teda tento vládny návrh zákona o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na samosprávne kraje prijmete. Chcem upozorniť na článok XXII tohto predloženého vládneho návrhu, kde vypísané: „Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2002 s výnimkou článkov 4, 7“, a nebudem to celé čítať z jednoduchého dôvodu, že všetci to máte pred sebou, ale chcem upozorniť na skutočnosť, že medzi tými článkami, ktoré sú posunuté v termíne účinnosti na neskorší termín, nie sú články I a článok XXI. A chcem upozorniť na to, že tým, že nie sú uvedené, že je tam posunutá účinnosť, článok I a XXI tohto navrhovaného vládneho návrhu nadobúdajú účinnosť 1. januára 2002. Preto som upozorňoval, že ak by sme boli ochotní prijať návrh ústavných právnikov a z ústavnoprávneho výboru, že § 2 a 3 predloženého vládneho návrhu je potrebné vypustiť z tohto vládneho návrhu, vyhli by sme sa určitým problémom, pretože chcem upozorniť na to, že v § 2 je prechod pôsobností na obce, nebudem to celé čítať, máte to pred sebou, v § 3 je prechod pôsobností na samosprávny kraj. Za určitých okolností si viem predstaviť, že obce a mestá sa vedia vysporiadať s tým presunom kompetencií tak, ako navrhujete, 1. januára 2002, pretože určité tie aparáty tam teraz majú a tie by mohli zabezpečiť, hoci mám o tom pochybnosť, ale to už je potom na predkladateľoch a realizátoroch, akým spôsobom to zabezpečia. Len si neviem vysvetliť, akým spôsobom zabezpečia vyššie územné celky prechod pôsobností na samosprávny kraj, § 3, jedna, dve, tri, štyri, skoro štyri, päť strán vypísaných jednotlivých kompetencií, ktoré prechádzajú na samosprávny kraj, a tieto podľa toho, ako je účinnosť v tomto zákone napísaná, nadobúdajú účinnosť 1. januára 2002. Okrem toho, že ústavní právnici upozorňujú, že to nemá právne náležitosti, je to len vypísaný zoznam alebo názvy jednotlivých kompetencií alebo úloh, ktoré by mali zabezpečovať podľa tohto, tak ako predkladáte návrh zákona, je to účinnosť 1. januára 2002. Ja sa chcem však spýtať, kto bude tieto úlohy zabezpečovať. Všetci dobre vieme, že 1. decembra sa konajú voľby predsedov vyšších územných celkov a poslancov do vyšších územných celkov. V prípade, že nebudú predsedovia zvolení v prvom kole do 14. dní, to znamená, 15. decembra sa koná 2. kolo voľby predsedov vyšších územných celkov. Ak sme prijali zákon o samospráve vyšších územných celkov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, teda zákon o samosprávnych krajoch, máme v § 23 prijaté: „Prvé zasadnutie zastupiteľstva zvoleného v roku 2001 zvolá prednosta krajského úradu tak, aby sa uskutočnilo do 30 dní odo dňa vyhlásenia výsledkov volieb do orgánov samosprávnych krajov.“ Ak budú voľby, a to môžeme reálne predpokladať, že bude druhé kolo, to znamená v niektorých krajoch, alebo možno vo všetkých, nevieme, budú 15. decembra, terajší prednosta krajského úradu má do 30 dní zvolať zasadnutie zastupiteľstva. Veľmi rád by som videl, akým spôsobom sa terajšia štátna správa s týmto vysporiada, aby zvolali prvé zasadnutia týchto orgánov, ktoré budú zvolené, posledné 15. decembra. Len pripomínam, kto si nepamätá, že 24. decembra je Štedrý večer. Takže chcem len upozorniť na túto skutočnosť. A potom niekoľko praktických vecí. Prvé zasadnutie zastupiteľstva, na tomto skladá predseda vyššieho územného celku a poslanci sľub, tým sa predseda ujíma funkcie. Podľa toho, ako je to v zákone, potom zastupiteľstvo volí riaditeľa úradu, alebo ako sa to bude titulovať. Takisto teda zostáva to na zastupiteľstve. Bol určitý pozmeňujúci návrh, ktorý uvažoval o tom, že by riaditeľa tohto úradu vymenúval predseda vyššieho územného celku. Tento návrh sa neobjavil, neprešiel ani vo výboroch, takže zostalo to, že znovu sa bude musieť zísť zasadnutie zastupiteľstva, aby mohlo zvoli riaditeľa úradu. Následne zrejme až riaditeľ úradu bude s tým predsedom vyššieho územného celku zostavovať celý úrad, celý aparát, ktorý bude tieto veci zabezpečovať, a pritom však už máme v zákone napísané, ak teda neprejde pozmeňujúci návrh ústavnoprávneho výboru, že tieto kompetencie prechádzajú 1. januára 2002. Ak by sa táto otázka doriešila prakticky a prijal sa návrh tak, ako to dali v ústavnoprávnom výbore, potom tie jednotlivé kompetencie podrobne rozpísané v 16 zákonoch, ktoré sa následne novelizujú a prechádzajú od 1. apríla, tam je už potom priestor, aby sa všetky tieto veci stihli, aby toto mohlo byť zabezpečené. Samozrejme, chcem upozorniť aj na ďalšiu skutočnosť a veľmi si viem predstaviť, aké budú fungovať kádrové čistky, pretože v článku XXI predloženého návrhu zákona v § 15a sa hovorí: „Práva a povinnosti z pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov krajských úradov, ktorých pôsobnosť prechádza s účinnosťou od 1. januára 2002 a od 1. apríla 2002 na samosprávne kraje, prechádzajú na samosprávne kraje. Podrobnosti o prechode pracovnoprávnych vzťahov sa upravia dohodami uzatvorenými medzi krajskými úradmi a samosprávnymi krajmi.“ Povedzte mi, kto bude tieto veci potom zabezpečovať, keď následne, neviem kedy, bude to zasadnutie zastupiteľstva, aby sa tieto veci mohli zabezpečiť? A navyše podľa toho, čo je vypísané v tých prvých dvoch paragrafoch, tak všetky tieto veci, ktoré prechádzajú, to znamená, na samosprávne kraje prechádzajú zamestnanci krajských úradov. Ak zoberieme, máme v okresných úradoch ďalších, keď sa toto všetko sústredí, u koho sa sústredia od toho 1. januára, kde budú a s kým budú robiť a ako to bude zabezpečené, pretože z pracovnoprávnych vzťahov toto prechádza na samosprávne kraje. Takisto je tam odsek 2: „Práva a povinnosti z pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov okresných úradov, ktorých pôsobnosť prechádza s účinnosťou od 1. januára 2002 a od 1. apríla 2002 na samosprávny kraj, prechádzajú na samosprávny kraj, na ktorého území má okresný úrad sídlo. Podrobnosti o prechode pracovnoprávnych vzťahov sa upravia dohodami uzatvoreným medzi okresnými úradmi a samosprávnymi krajmi.“ Tu mi našepkáva spravodajca, že nie je to tak. Ak to tak nie je, tak potom prečo je v § 15a aj pôsobnosť účinnosti od 1. januára, ak by to bolo tak, ako je to následne potom rozpísané v tých 16 zákonoch, ktoré sa novelizujú, kde je písané od 1. apríla, 1. júla, niečo v roku 2003, dokonca niečo v roku 2004. Takže tým, že v ústavnoprávnom tento návrh predkladali, malo to svoje opodstatnenie, pretože sa snažili vyčistiť tú časť, ktorá je zle pripravená. V článku III sa hovorí o presune práva a povinností z pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov okresných úradov na úseku vedenia matrík a tieto prechádzajú s účinnosťou od 1. januára 2002 na obec, ktorá je matričným úradom. To je jediná vec, ktorú si viem predstaviť prakticky, akým spôsobom sa to zabezpečí, pretože v roku 1990, keď zanikli mestské a miestne národné výbory, tie dovtedy mali aj matričné úrady. Jednoducho pracovníci matričných úradov ako úzka špecializácia a odbornosť prešli vtedy do obvodných úradov štátnej správy a následne potom prešli do okresných úradov, ktorých sa vytvorilo 79. Teraz sa znovu vrátia vlastne tam, odkiaľ začínali, s výnimkou tých, ktorí medzitým odišli do dôchodku, sa vrátia tam, odkiaľ voľakedy vyšli. Ďalej chcem však poprosiť o jednu vec. Ak sa tu presúvajú jednotlivé kompetencie a pripravujú sa tieto návrhy, aby sme sa zamysleli nad jednou praktickou vecou. V roku 2002 1. január a 1. apríl je presun kompetencií, či už v júni, alebo septembri sú voľby do Národnej rady. Tí, ktorí boli aj v minulosti v parlamente, vedia, že v tom poslednom polroku žiaden parlament nielen na Slovensku, ale ani na svete už neurobí žiadnu dieru do sveta a v podstate, ak sa prijmú len nejaké kozmetické úpravy, to znamená, žiadne zásadné veci sa riešiť nebudú. Ak teraz, tak ako je to pripravené, veľmi zle odštartuje pripravený presun kompetencií len preto, že teda nejakým spôsobom sme do toho tlačení, alebo ste do toho tlačení, môže sa nám veľmi jednoducho stať, že – niektorí z vás z koaličnej partie sa tu usmievali, keď sa tu hovorilo, že môže to hroziť dokonca až demontážou štátu, málokto si to uvedomuje, ale skutočne to môže byť, pretože tu môže nastať taký organizačný chaos, aký sme tu ešte nemali. A to z jednoduchého dôvodu, že v tomto parlamente už sa nebude diať nič, politici budú na volebnej kampani a tí, ktorí budú mať toto zabezpečovať a budú to musieť robiť pre občanov, pretože tým je to jedno, či je to úradník taký alebo onaký, tí občania chcú byť vybavení, tak jednoducho nebude ich mať kto vybaviť. A dopadne to všetko takým chaosom, aký sme tu skutočne ešte nemali. A to je aj dôvod, pre ktorý nie som ochotný v takomto návrhu, v akom vláda predložila presun kompetencií, tento vládny návrh podporiť. Ďakujem pekne. (Potlesk.)