Figeľ, Ján, poslanec NR SR (2012-07-26):
Ďakujem pekne. Vážená pani podpredsedníčka, pán minister, ctené dámy, vážení páni, zákon o inteligentných dopravných systémoch je veľmi dôležitý aj pre Slovensko, aj pre spoločnú Európu. Poviem to tak: pre krajinu, ktorá je v strede kontinentu, určite možno ešte o to viac dnes a do budúcnosti znamená istá kompatibilita alebo interoperabilita nadväznosť na mnohé, mnohé dôležité ekonomické, dopravné, bezpečnostné a ďalšie fenomény, tak aby Slovensko nebolo obchádzané alebo izolované, ale, naopak, dôležité z hľadiska či investícií, alebo spoľahlivosti spolupráce prepravy a vzťahov. Som presvedčený, že kvalitné a precízne prevzatie pravidiel aj na Slovensku, ktoré sa postupne tvoria po celej Európskej únii na základe spomínanej smernice Parlamentu a Rady z roku 2010, je potrebné, pomôže to v rozvoji služieb a takisto vytvárať efektívnejšiu, bezpečnejšiu a ekologickejšiu dopravu na Slovensku, pretože to potrebujeme. Zároveň je dobré a správne, že zákon vytvára priestor pre širšie spektrum inštitúcií, ktoré môžu byť zúčastnené na vstupoch a výstupoch tohto dopravného informačného systému, resp. centra. K tým určite problémovým alebo málo jasným, alebo otáznym veciam by som zaradil niekoľko bodov, ktoré chcem spomenúť možno vo forme podnetov alebo otázok pre predkladateľa alebo navrhovateľa tohto zákona. Dôležitým predpokladom pre fungovanie takéhoto systému je, ako hovorí § 8, štátny odborný dozor, ktorý môže vykonávať kontrolu u všetkých poskytovateľov dopravných informácií, teda všetkých, ako ich menuje § 5 ods. 5, napríklad aj v Rozhlase a televízii Slovenska. A kontroluje dodržiavanie zákona. Má možnosť udeľovať pokutu od 500 až do 65-tisíc eur, teda veľmi výraznú alebo významnú pokutu z hľadiska dopadov za nedodržiavanie § 2 ods. 6. Podľa tejto prílohy je možné udeliť pokutu, ak sú opatrenia, ktoré zavádza poskytovateľ týchto dopravných informácií neúčinné. Otázka by stála, aké sú to účinné opatrenia, resp. ako eliminovať priestor pre možné subjektívne konanie alebo výklad zo strany dozoru. A tým pádom udeľovanie pokút, ktoré, opakujem, sú až do výšky 65-tisíc eur. Hovorí o tom, ale nie dostatočne precízne príloha číslo 1. V dôvodovej správe sa tiež píše, že nie je jednoznačne určené, kto bude prevádzkovať NDIC. A ak to bude prevádzkovať Národná diaľničná spoločnosť, tak tam nebudú nulové náklady, pretože naozaj ide o systém, ktorý si vyžiada obsluhu, spracovanie, komunikáciu, dochádza k zberu dát a k ďalšej koordinácii a šíreniu, kde je minimálne podľa návrhu zákona zúčastnených už 11 alebo možno 11 inštitúcií. Takže to si vyžiada určite personálne navýšenie. To by sa malo v návrhu kvantifikovať alebo aspoň zhruba v očakávaní vyjadriť. Čo sa týka celkových finančných nákladov na úrovni 150 miliónov eur, naozaj je to veľká výrazná suma z prostriedkov Operačného programu Doprava. Zaťaženie štátneho rozpočtu z toho 30 miliónov, ale v tabuľke 5 je celkový vplyv na verejné financie 47 miliónov eur. Tu je rozpor, alebo to nie je konkrétne vysvetlené. A zároveň, keď spomínam túto úroveň, považujem ju za naozaj vysokú. Vzhľadom na mnohé doterajšie skúsenosti posledných rokov, na prehodnocovanie predtým nastavených projektov, veľkých projektov v rámci informatizácie, hlavne teda Operačného programu Informatizácie Slovenska, OPIS-u, som presvedčený, a že aj tento nárok by mal byť nižší, evidentne, resp., že pri korektnom nastavení samotnej súťaže a jej realizácii pri verejnom obstarávaní to má priniesť výraznú úsporu. No a na záver, ak môžem, by som rád ešte počul, ak sú predbežné prípravné kroky alebo rozbeh prípravy takéhoto systému, podľa akého modelu sa chce navrhovateľ, resp. ministerstvo riadiť pri ich realizácii? Či a kto bude poradcom, resp. odborným garantom realizácie takéhoto dôležitého projektu? Ďakujem pekne.