S. Kahanec, poslanec: (2008-07-03):
Vážený pán minister, dovoľujem si vás interpelovať v súvislosti s problematikou protipovodňových opatrení, ktoré je potrebné realizovať na východnom Slovensku. Zvlášť by som chcel vašu pozornosť upriamiť na potrebu uviesť do života tieto opatrenia v regióne Šariš, v povodí rieky Torysy, Sekčova a Svinky. Robím to aj preto, aby ste nebrali na ľahkú váhu list, ktorým sa na vás pred krátkym časom obrátili zástupcovia mikroregiónov Ekotorysa, Čierna hora a Stráž. Zástupcovia týchto mikroregiónov pripomínajú a upozorňujú na to, že posledné povodne v rokoch 2004 a 2006 spôsobili obrovské škody na majetku obcí a majetku občanov. Len v roku 2004 bolo takto postihnutých približne 149 obcí a celková škoda vyčíslená na zhruba 110 mil. Sk. Krátko na to v roku 2006 bola situácia obdobná, výška škôd presiahla 116 mil. Sk. Napriek vládou prijatému a aktualizovanému programu protipovodňovej ochrany sa však protipovodňové opatrenia dostávajú do reálnej podoby v postihnutých územiach len veľmi pomaly. Na jednej strane oceňujem, že v štátnom rozpočte na rok 2008 sa počíta na tento účel so sumou 1,6 mld. Sk. Daná výška však podľa vodohospodárov nepokryje potreby východného Slovenska, ktoré by pre systémové riešenie týchto problémov podľa ich odhadov vyžadovalo ročne asi 2 mld. Sk. Nedostatočnou systémovou finančnou podporou pre zabezpečenie protipovodňových opatrení sa teda nielen oddiali prevencia a eliminácia škôd, ktoré povodne opakovane spôsobujú v záplavových územiach, ale problém ako-taký bude iba v dôsledku opakovaného výskytu živelných udalostí narastať a v konečnom dôsledku bude narastať aj výsledná čiastka na jeho komplexné riešenie. Podľa dostupných zdrojov by mali byť v rámci operačného programu životné prostredie na protipovodňovú ochranu pre roky 2007 až 2013 vyčlenené 4 mld. Sk a ministerstvo životného prostredia by financie z tejto čiastky malo využiť najmä v tých regiónoch, ktoré sú najviac ohrozené s tým, že váš rezort plánuje vyše 50 % použiť na východe Slovenska, 42 % pre Košický, 9 % pre Prešovský kraj. Aj keď zástupcovia mikroregiónov nechcú spochybniť toto, podľa ich názoru, neprimerané rozdelenie, žiadajú však, aby sa brali zodpovedne do úvahy aj výsledky projektu Geografického ústavu Slovenskej akadémie vied, podľa ktorého severovýchodná časť spolu s juhovýchodnou časťou Slovenska patrí medzi územia s najvyššou frekvenciou výskytu povodňových situácií. Podľa informácie zo Slovenského vodohospodárskeho podniku Košice je prioritou ochrana krajských miest, teda Košíc a Prešova. V rámci územia Prešova a jeho blízkeho okolia ide najmä o úpravu profilu Torysy na úseku od mosta pri Haniske až po Veľký Šariš tak, aby zvládol nápor storočnej vody a o rekonštrukciu vodnej nádrže Sigord. Potreby riešenia protipovodňovej ochrany v Prešovskom kraji sú však nielen podľa požiadaviek starostov obcí, ale najmä na základe opakovaných živelných udalostí a nimi spôsobovanými značnými škodami omnoho väčšie. Zvlášť v lokalitách, kde povodne, či nárazové zrážky v tých istých územiach a veľmi často spôsobujú škody na majetku občanov i na infraštruktúre obcí, často po predchádzajúcich opakovaných opravách poškodených objektov či dopravnej infraštruktúry. Podľa názoru starostov obcí reprezentujúcich a zastupujúcich viac ako 30 tis. občanov v troch mikroregiónoch Ekotorysa, Stráže a Čierna hora sa na povodniach nepodieľa iba rieka Torysa, ale ako ukázali aj posledné povodne v rokoch 2004 a 2006, ohrozené sú aj obce v povodí rieky Sekčova a jej prítokov, ktorých korytá nezvládajú prívalové vody už pri mierne zvýšenej zrážkovej činnosti. A ohrozené sú aj územia samotného mesta Prešov. V rokoch 2002 a 2004, 2006 boli zaplavené časti intravilánu mesta Prešov, priemyselná zóna, ale tiež obec Kapušany pri Prešove práve pre neschopnosť rieky Sekčov zachytiť tieto prívalové vody. A nezabúdajme ani na katastrofálne a tragické dôsledky v povodí rieky Svinka, kde boli v dôsledku nezachytených prívalových vôd aj ľudské obete. Aj v tomto prípade išlo o to, že koryto nebolo schopné odviesť prívalovú vlnu. Miestne samosprávy podporujú odborné stanoviská vodohospodárov a ochranárov, ako aj filozofiu, že maximálne množstvo vody je potrebné zachytiť v horných častiach tokov budovaním suchých poldrov nad sídlami, ktoré sa napúšťajú len pri povodniach či prívaloch vôd. Podľa odborníkov je takýmto spôsobom možné zachytiť až jednu tretinu vody a pritom ich stavba v rámci protipovodňových opatrení by mala byť finančne najvýhodnejšia. Zástupcovia mikroregiónov neustále upozorňujú na akútnu potrebu systémového a komplexného riešenia protipovodňových opatrení. Mnohí z nich, ich obce a obyvatelia priamo prežívajú vyčíňanie vodného živlu pri povodniach či prívalových vodách. Viem, že nie každej živelnej pohrome sa dá zabrániť. Som však presvedčený, že problémy, na ktoré poukazujú, sú reálne riešiteľné. Zástupcovia miest a obcí pripomínajú aj to, že Slovenský vodohospodársky podnik Košice má vypracovanú štúdiu odtokových pomerov v povodí rieky Sekčov. Podľa názorov odborníkov, ktorí na tejto štúdii pracovali, by sa vybudovaním suchých poldrov Nižná Šebastová, Ternianka, Lada 1 a Lada 2 výrazne znížilo riziko povodní na riekach Sekčov a Torysa, čím by sa významne zvýšila aj ochrana vôd, ochrana osôb a majetku nielen samotného mesta Prešov, ale aj mnohých obcí ležiacich v povodí Torysy. Vážený pán minister, dovoľujem si vás preto v rámci mojej interpelácie ako poslanec prešovského regiónu požiadať predovšetkým v mene občanov týchto mikroregiónov, aby ste sa ako najvyšší predstaviteľ rezortu i ako člen vlády zasadili o riešenie protipovodňových opatrení v regióne Šariš urýchlenou realizáciou opatrení, ktoré navrhuje vyššie spomínaná štúdia. Zároveň vás chcem požiadať aj o dôrazné presadzovanie realizácie komplexných a systémových protipovodňových opatrení na východe Slovenska, osobitne na území Prešovského kraja. Ďakujem pekne.