D. Muňko, generálny riaditeľ Sociálnej poisťovne: (2008-12-03):
Návrh rozpočtu bol  spracovaný v legislatívnych podmienkach platných v čase jeho spracovania, t. j.  neobsahoval vplyv zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov schválených v tomto zákonodarnom zbore 30. októbra 2008, čiže vplyv poslednej novely zákona o sociálnom poistení ani vplyv v tom čase pripravovanej novely zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení, v ktorom sa mení aj zákon o sociálnom poistení. Okrem iného sa v ňom vychádzalo z makroekonomických prognóz spracovaným Inštitútom finančnej politiky Ministerstva financií Slovenskej republiky v júni tohto roku. Nadväzne  na  schválenie novely zákona č. 461/2003 Z. z. vládou Slovenskej republiky, takisto  vládou schválenú novelu zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení   Sociálna poisťovňa vypracovala a vláde Slovenskej republiky predložila nové znenie návrhu rozpočtu. V tomto návrhu okrem vplyvu týchto noviel zákonov premietla tiež nové makroekonomické prognózy zo septembra 2008. Vláda Slovenskej republiky schválila návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2009. Návrh rozpočtu, o ktorom sa práve rokuje, bol predložený do Národnej rady ihneď po zverejnení uznesenia vlády Slovenskej republiky. Návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2009 je zosúladený s návrhom štátneho rozpočtu, ktorého je súčasťou aj rozpočet verejnej správy. S návrhom štátneho rozpočtu sú zosúladené tiež platby vo výške 15,2 miliardy Sk zo štátnych finančných aktív Slovenskej republiky, ktoré sú v zmysle zákonov o Sociálnej poisťovni určené na krytie deficitu spôsobeného druhým pilierom. V návrhu rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2009 sa predpokladá, že príjmy v bežnom roku dosiahnu viac ako 173 miliárd Sk a výdavky viac ako 167 miliárd Sk, z čoho vyplýva bilančný rozdiel v bežnom roku takmer 6 miliárd Sk. V príjmoch sa počíta, ako som už povedal, s príjmami zo štátnych finančných aktív Slovenskej republiky vo výške 15,2 miliardy korún. Po započítaní predpokladaného prevodu zostatku z roku 2008 by zdroje mali predstavovať  193 miliárd Sk, čo znamená, že hospodárenie Sociálnej poisťovne v roku 2009 by malo skončiť celkovým bilančným rozdielom takmer 26 miliárd Sk. Tento priaznivý výsledok  hospodárenia by mala Sociálna poisťovňa dosiahnuť okrem iného vtedy, pokiaľ sa napĺňa predpoklad vo výstupe zhruba 150-tisíc sporiteľov v rámci druhého otvorenia kapitalizačného piliera. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, keďže práve táto skutočnosť sa stala predmetom mnohých diskusií v médiách, považujem za potrebné ozrejmiť, z čoho Sociálna poisťovňa vychádzala. Je známe, že vládou schválená novela zákona  č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení vo svojej finančnej doložke obsahuje štyri variantné  prepočty, keď sa počíta s tým, že z druhého piliera vystúpi minimálne 30-tisíc ľudí a maximálne 150-tisíc sporiteľov. Sociálna poisťovňa pri zohľadnení, ktorý variant zapracuje do svojho návrhu rozpočtu vychádzala z vlastných štatistík o vekovom zložení sporiteľov a podľa vymeriavacích základov, z ktorých sa platia príspevky na starobné dôchodkové sporenie. Opierala sa pritom tiež o materiály vypracované ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré boli v predchádzajúcom období predložené gestorskému výboru Národnej rady Slovenskej republiky. Konkrétne ide o analýzu výhodnosti a nevýhodnosti zotrvania v druhom pilieri a o správu stavu vo vývoji priebežného dôchodkového piliera na Slovensku. Vyplýva z nich, pre ktoré skupiny obyvateľstva je druhý pilier nevýhodný. Oproti modelovým prepočtom, ktoré boli  prezentované pri príprave reformy dôchodkového systému sa v prvom z nich na konkrétnych výsledkoch spochybňuje vtedy proklamovaná výhodnosť druhého piliera. Pri 18 až 20 rokoch sporenia vyslovuje záver, že výhodné môže byť sporenie len v prípade, ak bude trvať nepretržite  minimálne 30 rokov. Spomínané štatistiky Sociálnej poisťovne preukázali, že v druhom pilieri je stále aj pri výstupe 106-tisíc sporiteľov veľa takých, pre ktorých je druhý pilier nevýhodný. Je tam viac ako 450 sporiteľov, ktorí majú 39 rokov a viac, t. j. ktorých úspory sú až do pásma rizika, dokonca 187-tisíc sporiteľov, ktorí majú 45 rokov a viac, a teda zotrvanie v druhom pilieri je pre nich jednoznačne nevýhodné. Z toho, čo som povedal na konkrétnych číslach, vyargumentoval, vyplýva, že počet 150-tisíc vystúpených sporiteľov nie je nereálny. Samozrejme, situáciu môže ovplyvniť neobjektívna kampaň dôchodkových správcovských spoločností a prístup médií k objektívnemu zverejňovaniu objektívnych informácií. Ak sa naplnia tieto predpoklady, Sociálnej poisťovni by sa malo vrátiť takmer 7 miliárd korún. To je primárny efekt a druhý efekt súvisí so skutočnosťou, že by mali klesnúť objemy do správcovských spoločností z postupovaných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, čo by malo zvýšiť zdroje Sociálnej poisťovne o ďalšie cca 2 miliardy Sk. Ako som už povedal, z návrhu rozpočtu sa predpokladajú výdavky 167 miliárd Sk. Z nich  najvyššiu časť až takmer 150 miliárd predstavujú výdavky na dôchodkové dávky. Dôchodkové poistenie zároveň je jediným poistením hospodárenia, v ktorom bude deficitný.  V návrhu sa počíta s možnosťou presunu prostriedkov medzi základnými fondmi len do roku 2010, čiže je v ňom zapracovaná možnosť takéhoto presunu do roku 2011, ako je tu ustanovené novelou zákona o sociálnom poistení, ktorá bola schválená 30. októbra  tohto roku. Vzhľadom na skutočnosť závažnými ukazovateľmi rozpočtu na rok   2009   sú   aj ukazovatele na ďalšie roky, nie  sú  podľa   zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy záväzné, nie je problém túto problematiku ďalej rozoberať. V návrhu rozpočtuje je zapracovaná možnosť tvoriť správny fond v roku 2009 vo výške 3,5 % a v ďalších rokoch už len 2,9. Tvorba fondu v roku 2009 v tejto výške vytvára predpoklady na to, aby Sociálna poisťovňa mohla plniť úlohy vytýčené vo svojich strategických zámeroch. V tejto súvislosti  považujem za potrebné  upozorniť na skutočnosť, že rozpočtové zdroje tohto roku 2009 obsahujú určité riziko. To súvisí  s vývojom základne pre jeho tvorbu. Ak sa predpoklady o jeho výške nenaplnia, prejaví sa vo zvýšenej tvorbe správneho fondu. Z toho dôvodu môže byť v rizikových fondoch správneho fondu cca 200 miliónov Sk. S týmto rizikom bude musieť Sociálna poisťovňa počítať pri rozpočte  rozpisu. V roku 2009 predpokladá Sociálna poisťovňa postúpiť dôchodky správcovských spoločností,  príspevky na starobné dôchodkové sporenie vo výške takmer 22 miliárd Sk. Na krytie tohto  deficitu spôsobeného kapitalizačným systémom,  ako už som uviedol v návrhu rozpočtu, sa  počíta s prostriedkami zo štátnych finančných aktív vo výške 15,2 miliardy Sk. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, záverom si dovoľujem  upriamiť vašu pozornosť na skutočnosť, že hospodárenie Sociálnej poisťovne v bežnom roku by malo nielen v roku 2009, ale aj v ďalších rokoch končiť prebytkom, a to napriek tomu, že príjmy zo štátnych finančných aktív Slovenskej republiky nebudú v jednotlivých rokoch vykrývať celý deficit spôsobený kapitalizačným systémom. Preto je možné konštatovať, že v prípade existencie druhého piliera by Sociálna poisťovňa v uvedených rokoch z vnútorných zdrojov dokázala vykryť deficit v dôchodkovom poistení generovaný prvým pilierom. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, keďže návrh rozpočtu je vypracovaný v súlade s platnými predpismi a je zosúladený s návrhom štátneho rozpočtu na rok 2009, dovoľujem si vás požiadať o prijatie stanoviska odporúčacieho plénu Národnej rady návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2009 schváliť. Ďakujem.