R. Žiak, poslanec: (2003-02-06):
Teroristické útoky proti Spojeným štátom americkým, ale následne proti iným štátom, sú pre všetky demokratické krajiny výstrahou a dokazujú, že v súčasnom globalizovanom svete nie je možné vyčkávať, kedy sa akt hrozby zmení na konkrétny útok. V tomto kontexte vyjadrilo medzinárodné spoločenstvo rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1441 prijatou 8. novembra 2002 odhodlane dosiahnuť definitívne odzbrojenie Iraku a tým odstrániť hrozbu pre medzinárodný mier a bezpečnosť. Za jej prijatie hlasovalo všetkých 15 členov Bezpečnostnej rady OSN, to chcem zdôrazniť. Rezolúcia potvrdzuje predošlé rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN, predovšetkým rezolúcie č. 687 z roku 1991, ktorá zaväzuje Irak na zničenie a zákaz ďalšieho vyvíjania zbraní hromadného ničenia. Inšpekcie potvrdili, že Irak vlastnil veľké množstvo zbraní hromadného ničenia a neštítil sa ich v minulosti použiť. Experti OSN v roku 1986 potvrdili, že Irak v rozpore so Ženevskou konvenciou požil vo vojne proti Iránu chemické zbrane. Ako už aj bolo povedané, v roku 1988 použil Irak chemické zbrane proti vlastným obyvateľom, irackým Kurdom. 16. marca 1988 Irak zhodil bomby s yperitom, tabunom a sarinom na kurdské mesto Halodža. Počet civilných obetí sa odhaduje až na 6 000. Irak použil chemické zbrane aj počas ofenzívy Anfal a v priebehu sedemmesačnej kampane zahynulo alebo zmizlo 50 až 100 000 kurdských dedinčanov, stovky osád boli zrovnané so zemou. Všetci si preto plne uvedomujeme riziko a nebezpečenstvo, ktoré predstavuje režim Saddáma Husajna v Iraku. Vážené dámy, vážení páni, Národná rada Slovenskej republiky dnes rokuje o návrhu na vyslanie jednotky radiačnej, chemickej a biologickej ochrany ozbrojených síl Slovenskej republiky v rámci spoločných akcií týkajúcich sa Irackej republiky. Slovenská republika bola už v polovici novembra 2002 oslovená predstaviteľmi Spojených štátov amerických o zváženie možnej pomoci v prípade nevyhnutnosti vojenského zásahu v Iraku. Dňa 26. januára nás Spojené štáty americké požiadali o povolenie preletov pre americké a koaličné lietadlá, prístup k slovenským zariadeniam ako aj o povolenie pristátia v prípade núdze a o vyslanie kapacít ozbrojených síl na ochranu pred jadrovými, biologickými a chemickými prostriedkami. Z právneho hľadiska ide o vyslanie ozbrojených síl Slovenskej republiky mimo územia Slovenskej republiky. Podľa článku 86 písm. k) Ústavy Slovenskej republiky do pôsobnosti Národnej rady Slovenskej republiky patrí vysloviť súhlas na vyslanie ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky, ak nejde o prípad uvedený v článku 119 písm. b) slovenskej Ústavy. Hnutie za demokratické Slovensko podporuje vyslanie jednotky radiačnej, chemickej a biologickej ochrany ozbrojených síl Slovenskej republiky v rámci spoločných akcií medzinárodnej koalície a podmieňuje toto vyslanie mandátom OSN. Navrhujeme, aby Národná rada Slovenskej republiky o vyslaní svojej jednotky na ochranu pred zbraňami hromadného ničenia rozhodla okamžite po prijatí príslušnej rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN. Vážený pán predseda, vážené poslankyne, vážení poslanci, bol som poverený klubom Hnutia za demokratické Slovensko v Národnej rade Slovenskej republiky predložiť pozmeňujúci návrh k tlači č. 144. V zmysle uvedeného navrhujeme, aby Národná rada prijala toto uznesenie: „Podľa článku 86 písm. k) Ústavy Slovenskej republiky vyslovuje slovenská Národná rada súhlas s vyslaním jednotky radiačnej, chemickej a biologickej ochrany ozbrojených síl Slovenskej republiky v rámci spoločných akcií medzinárodnej koalície týkajúcich sa Irackej republiky v počte do 75 príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky a s jej pôsobením v krízovej oblasti v rámci spoločných akcií medzinárodnej koalície do 31. decembra 2003 pod podmienkou existencie mandátu OSN. O tom, či bola splnená podmienka na vyslanie jednotky radiačnej, chemickej a biologickej ochrany ozbrojených síl Slovenskej republiky mimo územia Slovenskej republiky, rozhodne samostatných uznesením Národná rada Slovenskej republiky okamžite po prijatí príslušnej rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov.“ Zároveň by som z poverenia nášho klubu dal aj procedurálny návrh, aby sme hlasovali o tomto návrhu, prípadne o iných návrhoch uznesenia až po prijatí príslušnej rezolúcie Bezpečnostnej rady, to znamená dávam procedurálny návrh na prerušenie tejto schôdze a pokračovanie až potom. Ďakujem za pozornosť, pán spravodajca. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec, faktické poznámky. Uzatváram... Dobre. Uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami, tak dúfam, že už sú prihlásení všetci, ktorí sa chceli prihlásiť. Pán poslanec Ševc s faktickou poznámkou. Pán poslanec Ševc bol ako prvý prihlásený, už ste zapnutý. J. Ševc, poslanec: Ďakujem pekne, pani podpredsedníčka, ja chcem vzhľadom na to, že zrejme asi neprejde náš návrh, podporiť návrh pána poslanca Žiaka, aby bola prerušená schôdza Národnej rady, pokiaľ nebude rozhodnutie Bezpečnostnej rady. V tomto ho podporujem, ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pani poslankyňa Bollová. D. Bollová, poslankyňa: Ďakujem, pani podpredsedníčka. Tak podobne sa chcem pripojiť k návrhu pána poslanca Žiaka, ale chcem sa spýtať, pán poslanec, nebude nám prekážať, ak takéto rozhodnutie neprijme väčšina demokratických štátov Európy, ktoré my navrhujeme? Nebude nám to prekážať? Ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Ondriaš. K. Ondriaš, poslanec: Áno, ďakujem. Ja by som len nejako pripomenul, keď sa tu stále hovorí, rozpráva o obetiach Husajna, že v Afganistane zomrelo počas bombardovania 3 700 civilistov, v Iraku v prvej vojne zomrelo okolo 100 000 civilistov, Turecko v 90. rokoch, keď bojovalo proti Kurdom, a bombardovali ich aj na cudzom území, zomrelo do 10 000 Kurdov, že keď rozprávame o obetiach jedného diktátora, mali by sme to nejako rovnovážne prediskutovať. Ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Juščík. M. Juščík, poslanec: Ja sa pripájam ku návrhu pána poslanca Žiaka, ale zároveň by som sa chcel aj opýtať takúto vec. My ideme rozhodnúť a poslanci HZDS podľa jeho vystúpenia sa prihlasujú teda k tomu, aby sme dali súhlas na vyslanie našej jednotky. Sme my až takí skutočne silní? My sme takí rozhodujúci? Treba iba našu podporu? Veď Nemecko je celkom iné. A keď som sa svojho času rozprával so svojím kolegom profesorom z univerzity v Halle a on hovoril tak, že Nemci sa poučili a v živote už nevyvolajú vojnu a nepristúpia k nej. Dali to najavo teraz jednoznačne. Odmietajú. Páni poslanci, my sme za to? Iba to. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Zubo. S. Zubo, poslanec: Opätovne nemám inú možnosť, len podporiť a potvrdiť to, čo pán Žiak povedal tu, skutočne, prezident Iraku použil chemické zbrane proti vlastným ľuďom. No bolo to v období, keď bol spojencom Spojených štátov amerických, bol podporovaný politicky, ekonomicky, vojensky Spojenými štátmi americkými, bol vyzbrojený zbraňami Spojených štátov amerických, bol spojencom Spojených štátov amerických v boji proti ostatným okolitým krajinám, a teda kladiem otázku, v záujme koho vtedy vraždil a používal zbrane, ktoré kúpil v Spojených štátoch amerických? Je tu jedna paralela, hovoríme o tom, prezident Iraku čoho sa dopustil. Napadlo niekoho z nás niečo podobné prehodnotiť vo vzťahu k Turecku, ktoré je susedom Iraku a takisto vraždilo, vyhladzovalo celé dediny, celé mestečká Kurdov, a nielen na svojom území, ale aj na území Iraku? Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Hopta. I. Hopta, poslanec: Vážené dámy, vážení páni, my síce súhlasíme s tým, čo predložilo Hnutie za demokratické Slovensko, ale iba s jeho časťou. S časťou, s tým, že odmietame pokračovať v rokovaní Národnej rady, pokiaľ sa nerozhodne o tom v Bezpečnostnej rade OSN, ale naše zásadné stanovisko je také, že my budeme bez ohľadu na rozhodnutie Bezpečnostnej rady OSN hlasovať proti vyslaniu jednotiek ozbrojených síl slovenskej armády. Budeme hlasovať preto, lebo tu nejde o záujmy občanov Slovenskej republiky, ale ide tu o záujmy medzinárodného kapitálu, predovšetkým Spojených štátov amerických. Budeme hlasovať preto, lebo naozaj, ako sme tu vytiahli heslo „Krv nie je ropa, alebo ropa nie je krv,“ v opačnom slova zmysle. To znamená, že naše stanovisko je jasné a nemenné. Myslíme si, že... (Rušenie mobilného telefónu) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Prosím vás, mobilné telefóny, prepáčte, pán poslanec. I. Hopta, poslanec: ...že finančné prostriedky, chcem len pripomenúť, že prvá vojna v Iraku stála Česko-slovenskú, vtedajšiu, federatívnu republiku 2 miliardy dolárov, čo je zhruba 70 miliárd korún, čiže finančné prostriedky, ktoré sa vložia do tejto vojny, by sa dali využiť oveľa rozumnejšie. Dali by sa využiť v školstve, v zdravotníctve, pri riešení sociálnych vecí, v kultúre. Čiže naozaj, vážené dámy, vážení páni, uprednostníme cudzie záujmy, záujmy cudzieho kapitálu, záujmy cudzej mocnosti, alebo budeme uprednostňovať záujmy občanov Slovenskej republiky. Ja si myslím, že občania Slovenskej republiky nám dali dôveru predovšetkým preto, aby sme uprednostňovali záujmy občanov Slovenskej republiky. Je len na vás, aby ste sa rozhodli, je na vás, na členoch poslaneckých klubov, ktorí majú vo svojom názve slovo kresťanské, či budú hlasovať aj v súlade so svojím kresťanským svedomím. Ďakujem vám za láskavú pozornosť. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Dámy a páni, prerušujem rozpravu a rokovanie do 14. hodiny, na obednú prestávku. Ďakujem vám za pozornosť. (Prerušenie rokovania o 12.07 hodine.) (Pokračovanie v rokovaní o 14.04 hodine.)