Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2018-11-29):
Ďakujem. Vážená pani poslankyňa, proces prípravy Globálneho rámca o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii sa začalo už v septembri v roku 2016, kedy Valné zhromaždenie OSN prijalo tzv. newyorskú deklaráciu pre utečencov a migrantov. Viac ako 18 mesiacov o globálnom kompakte diskutovali členské štáty Organizácie Spojených národov. Ešte v septembri v roku 2016 schválilo 193 štátov, že v najbližších rokoch vypracujú dokumenty, ktoré ukážu, že svet chce spoločne riešiť problematiku migrácie. Niekoľko mesiacov prebiehali konzultácie expertov aj zástupcov členských štátov, potom sa správy vyhodnocovali a od februára sa opäť vyjednávalo o finálnej podobe tejto dohody. Pred jej prijatím bolo množstvo stretnutí, kde sa do diskusie mohli zapojiť všetci vrátane vlád, univerzít či odborov. Národná rada Slovenskej republiky bola na rokovací proces o globálnom rámci oficiálne prizvaná prostredníctvom medzinárodnej parlamentnej únie, ktorá svoje každoročné stretnutie v New Yorku venovala práve tejto téme pod názvom Cesta ku Globálnemu rámcu pre bezpečnú, regulovanú a legálnu migráciu, parlamentná perspektíva. Pozvanie na stretnutie, ktoré sa v New Yorku konalo v dňoch 22. a 23. februára tohto roku, za Národnú radu Slovenskej republiky prijal len pán poslanec Ľuboš Blaha. Globálny kompakt je naozaj horúcou témou nielen na našej vnútropolitickej scéne, ale aj vo viacerých európskych krajinách, tiež v Spojených štátoch amerických, v Brazílii, ale aj v Austrálii. Prečo, prečo je tomu tak? Migrácia je v dokumente viackrát vnímaná ako pozitívny aspekt spoločnosti, avšak riziká s ňou spojené takmer nespomína. Ľudia utekajú z krajín, kde je chudoba, ekologická devastácia, ale migrácia tento problém nerieši. Rovnako globálny kompakt stiera rozdiel medzi legálnou a nelegálnou migráciou. Vláda Slovenskej republiky nelegálnu migráciu považuje za škodlivú, ktorá prináša aj bezpečnostné riziká. Už po vypuknutí migračnej krízy v roku 2015 Slovensko zaujalo veľmi, veľmi zodpovedný prístup, bolo solidárne so štátmi, ktorých sa migračná kríza najviac dotkla, a najmä od začiatku navrhovalo tento problém riešiť komplexne. Bola to práve Slovenská republika, ktorá počas svojho predsedníctva v Rade Európskej únie prišla s iniciatívou efektívnej solidarity. Migračná politika vlády Slovenskej republiky je od roku 2015 konzistentná. Vláda Slovenskej republiky ako prvá v rámci Európskej únie zásadne odmietla povinné kvóty. Vtedy sme museli čeliť ostrým kritikám. Dnes môžeme konštatovať, že v tejto záležitosti na Slovensku prevažuje, prevažne panuje spoločenský aj politický konsenzus. Slovenská republika naďalej trvá na odmietaní politiky povinných kvót a opätovne zdôrazňuje, že príčiny migrácie je nutné riešiť predovšetkým v krajinách jej pôvodu. Vážená pani poslankyňa, konkrétnejšie k vašej otázke. Ako zdôraznil premiér vo svojom vystúpení na pôde Národnej rady Slovenskej republiky, tu, dňa 27. novembra tohto roku, citujem, vláda neurobí nič, čo by mohlo ohroziť alebo obmedziť suverenitu Slovenskej republiky. Bude vždy chrániť bezpečnosť občanov a dbať na to, aby sme rozhodnutia prijímali suverénne a sami. Navyše – a to je potrebné zdôrazniť – v kompakte sa hovorí o právach migrantov, ale vôbec nie o ich povinnostiach. Podľa pána predsedu vlády Slovensko bude konať tak, aby nevzbudilo zdanie, že je paktom viazané. Na tomto fóre sa už dva dni diskutovalo o Globálnom rámci o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii. Súčasne s tým sa prirodzene formovali aj postoje predsedu a členov vlády na predmetnú problematiku. Dominovali názory, že Slovenská republika musí byť plne suverénna v definovaní vlastnej národnej migračnej politiky a v súlade s ňou si aj vyhradzuje právo prijímať príslušnú legislatívu. Sami rozhodneme, ktoré opatrenia v legálnej migrácii budeme implementovať a akým spôsobom. Ekonomicky motivovaná nelegálna migrácia je v každom prípade negatívny jav prinášajúci aj bezpečnostné riziká, a to v národnom, regionálnom, ale aj v globálnom kontexte. Pred troma hodinami Národná rada Slovenskej republiky prijala uznesenie k dokumentu OSN Globálny pakt o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii. V uznesení parlament predovšetkým žiada vládu zaujať nesúhlasné stanovisko. Od prijatia uvedeného uznesenia vlády vláda nezasadala, osobne som nemal ani možnosť sa stretnúť s pánom predsedom vlády. Čo však môžem so zodpovednosťou na záver vysloviť, je, že vláda Slovenskej republiky zaujme zodpovedný postoj ku globálnemu paktu a bude postupovať tak, aby si naďalej udržala dôveru Národnej rady Slovenskej republiky. Ďakujem za pozornosť, skončil som.