L. Gyurovszky, poslanec: (2002-02-14):
J. Migaš, predseda NR SR: Generálny prokurátor. M. Hanzel, generálny prokurátor SR: Ja vám neberiem, pán poslanec, vaše presvedčenie, ale skutočne prokuratúra mohla využiť prostriedky dané Trestným poriadkom až po tom, ako bolo začaté trestné stíhanie. V predprípravnom konaní prokurátor nemôže urobiť nič, na tieto veci sme upozorňovali už dávnejšie. Vždy sa to odkladalo roky na rekodifikáciu Trestného poriadku. Dnes sa isté úkony pripravujú v súvislosti s novelou Trestného poriadku. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem generálnemu prokurátorovi. Nech sa páči. Ďalšiu otázku položila pani poslankyňa Slavkovská ministrovi školstva Milanovi Ftáčnikovi. Otázka znie: „Prečo ste považovali za potrebné vydať metodický pokyn na nevyplňovanie rubriky „národnosť“ na vysvedčeniach?“ Odpovedá minister školstva Milan Ftáčnik, nech sa páči. M. Ftáčnik, minister školstva SR: Vážená pani poslankyňa, vaša otázka si zasluhuje najprv právne vysvetlenie, ako sme vlastne dospeli k rozhodnutiu vydať metodický pokyn. Na základe § 7 ods. 3 písm. b) zákona o ochrane osobných údajov v informačných systémoch prevádzkovateľ musí zabezpečiť, aby sa nespracúvali osobné údaje, ktoré sú časovo alebo vecne neaktuálne vo vzťahu k účelu spracovania. To je zákon o ochrane osobných údajov. Údaj národnosť nie je aktuálnym údajom na hodnotenie výchovno-vzdelávacích výsledkov žiaka. Ak by národnosť bola takýmto aktuálnym údajom a výchovno-vzdelávacie výsledky žiaka by záviseli od toho, akej je národnosti, potom by Slovenská republika porušovala ustanovenia rámcového Dohovoru Rady Európy z roku 1998 na ochranu národnostných menšín, kde sa v časti II čl. 4 ods. 1 zakazuje akákoľvek diskriminácia založená na príslušnosti k národnostnej menšine. Podľa § 6 zákona o ochrane osobných údajov ten, kto získava osobné údaje, je povinný na požiadanie dotknutej osoby preukázať svoju totožnosť a vopred oznámiť dotknutej osobe alebo inej fyzickej osobe, od ktorej osobné údaje požaduje, dobrovoľnosť alebo povinnosť poskytovať požadované osobné údaje. Alebo musí tej osobe preukázať zákon, ktorý ustanovuje povinnosť poskytnúť požadované osobné údaje a následky, ak odmietne niekto poskytnúť takéto osobné údaje. V nadväznosti na skutočnosti, na ktoré nás ako ministerstvo upozornil splnomocnenec na ochranu osobných údajov, sme upravili v § 11a ods. 2 písm. a) zákona 542/1990 Zb. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve, pri príležitosti prenosu kompetencií zo štátu na samosprávu sme novelizovali tento zákon, tak sme v ňom upravili tento paragraf, ktorý uvádza, že školy a školské zariadenia majú právo získavať a spracúvať osobné údaje o deťoch a žiakoch škôl týkajúce sa identifikácie osoby, a to tieto údaje: meno a priezvisko, dátum a miesto narodenia, bydlisko, rodné číslo a štátnu príslušnosť. Túto dikciu ste schválili vy v parlamente a podľa nej to znamená, že školy a školské zariadenia nemajú právo vyžadovať údaj národnosť, zákonný zástupca nie je povinný uviesť národnosť svojho dieťaťa, pretože mu táto povinnosť zo zákona nevyplýva. Teda údaj na tlačivách, ktorý bol vytlačený, je považovaný v tomto zmysle za neaktuálny vo vzťahu k účelu spracovania. Školy ho nemajú právo získavať a spracúvať. Rodič alebo plnoletý študent nemá povinnosť ho uvádzať. Vzhľadom na to, že tlačivá boli vytlačené rok dopredu, preto sme vydali usmernenie, ktoré poznáte a ktoré vyvolalo pomerne silnú reakciu najmä v rodičovskej verejnosti. Chcem povedať, že rozumiem tej reakcii, rodičia sa dožadujú toho, čo tradične na vysvedčeniach uvádzané bolo. Na druhej strane sú tu právne argumenty, ktoré nabádajú, aby sme v tomto smere boli opatrní a nezaťažovali ich požadovaním údajov, ktoré v tejto veci nie sú aktuálne. Musím vám povedať, že mám informácie o tom, že skupina poslancov tohto parlamentu pripravuje novelu zákona 542, podľa ktorej by bola národnosť údajom, ktorý môže škola požadovať v zmysle toho, čo som vysvetľoval, a teda opäť by sa tento údaj, ak návrh bude v parlamente prijatý, uvádzal na vysvedčeniach v našich školách. Toľko, pani poslankyňa, odpoveď na vašu otázku. J. Migaš, predseda NR SR: Pani poslankyňa. E. Slavkovská, poslankyňa: Ďakujem pekne. Vážený pán minister, ja som si tiež preštudovala zákon 52 o ochrane osobných údajov. Samozrejme to, čo ste povedali, tam je. Iba som sa pozastavila nad tým, že je tam napísané, že sa nemajú spracovať osobné údaje, ktoré sú časovo alebo vecne neaktuálne vo vzťahu k účelu spracovania. A vy tvrdíte, že údaj národnosť nie je aktuálnym údajom na hodnotenie výchovno-vzdelávacích výsledkov žiaka. S tým sa dá súhlasiť. Preto ste dali, dajme tomu, na novelizáciu aj 542. Ale domnievam sa, že napríklad ani rodné číslo nie je aktuálnym údajom na hodnotenie výchovno-vzdelávacích výsledkov žiakov. Čiže dôvod, že nejaký údaj nie je dôležitý na hodnotenie výchovno-vzdelávacích výsledkov žiakov, sa dá použiť aj na iné identifikačné údaje, ktoré sa v 542 uvádzajú. Hovorím o tom iba preto, že tiež viem o iniciatívach rodičov, ktorým sa nepáči to, že sa národnosť neuvádza a aj viem, prečo sa im to nepáči. A preto sa vás chcem opýtať, keď ste dávali túto novelizáciu, či ste sa zamysleli nad tým, že vlastne týmto vy osobne, vaše ministerstvo prispieva k potlačeniu identity Slovákov na južnom území Slovenska. Viete dobre, že sú obce na zmiešanom území, kde je zmiešané obyvateľstvo, ale je tam iba škola s vyučovacím jazykom maďarským a chodia tam aj slovenské deti. Tieto deti už teraz nemajú písané národnosť, ale majú dvojjazyčné vysvedčenia, s ktorým idú ďalej. Každý ich automaticky bude považovať za príslušníkov maďarskej národnosti. Zvážili ste to? J. Migaš, predseda NR SR: Nech sa páči, pán minister školstva. M. Ftáčnik, minister školstva SR: Vážená pani poslankyňa, chcem vám povedať, že rozhodne naším úmyslom nebolo potláčať kohokoľvek identitu. Ja si myslím, že je celkom prirodzené a normálne, ak sa každý hlási k svojej národnosti, či slovenskej, maďarskej alebo inej a je patrične hrdý na to, že je tejto národnosti, že je Slovákom, Maďarom, či kýmsi iným. Chcem povedať, že rozumiem vyjadreniam rodičov, ktorí sa domáhajú toho, aby tradične uvádzaná národnosť bola na vysvedčení uvedená. Je to otázka dohody, aké údaje sa budú požadovať tak, aby sme rešpektovali všeobecne prijaté právne normy, ktoré sa týkajú ochrany osobných údajov, ale aj isté tradície a možno aj národnú hrdosť v tejto oblasti, ktorá by mohla byť vyjadrená na vysvedčení. Je to potrebné a možné riešiť len zmenou zákona. Ja som vás informoval o tom, že je tu pripravovaná novela, ktorá by mala tento stav riešiť, takpovediac, jednoznačne, ale nie v rozpore so všeobecnou právnou normou. Takže toľko môžem povedať. Myslím si, že rozhodne nemá byť cieľom to, aby sme potláčali identitu kohokoľvek, kto chce a hlási sa k slovenskej, maďarskej alebo inej národnosti. Predpokladám, že tento parlament na návrh poslancov dokáže tento problém vyriešiť, pri ktorom naše ministerstvo možno príliš rigidne vyložilo zákon 52 o ochrane osobných údajov. Ďakujem vám za vašu otázku, pani poslankyňa. (Krik v pléne.) J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán minister. Ďalšiu otázku položil pán poslanec Gustáv Krajči. Otázka je pre ministra obrany Jozefa Stanka. Pán poslanec Cuper, pokoj, pri novele zákona alebo potom s pánom ministrom. Teraz chcem položiť otázku vášho kolegu Gustáva Krajčiho. Pokoj, pán poslanec, upokojte sa. Otázka znie: „Pán minister, je pravdou, že podľa novej koncepcie a zákona, ktorý navrhujete, sa Armáda Slovenskej republiky bude profesionalizovať tak, že nižší práporčíci s vojenským vzdelaním budú nadbytoční, pretože prednosť dostanú a dostávajú učni a stredoškoláci, ktorí podpíšu vojenskú službu a že vyučení, resp. profesionálni vojaci z povolania sa takýmto spôsobom dostanú na rovnakú úroveň?“ Minister obrany Jozef Stank. J. Stank, minister obrany SR: Vážený pán poslanec, vaše informácie tentokrát nie sú pravdivé a nižší práporčíci s vojenským vzdelaním nebudú nadbytoční. Reforma predpokladá zníženie počtu funkcií plánovaných pre dôstojníkov a vyšších práporčíkov a zvýšenie počtu funkcií plánovaných pre poddôstojníkov a mužstvo. V rámci reformy prípravy budú vojaci v hodnostiach nižších práporčíkov - rotný, rotmajster, nadrotmajster - zaradení do kategórie poddôstojníkov podľa štandardov aliancie. Pre vašu informáciu uvádzam, že počet 2 867 vojakov v hodnosti rotný, rotmajster a nadrotmajster z konca minulého roka chceme zvýšiť na 4 234 do konca roku 2006. Vstup do vojenskej kariéry bude umožnený v hodnotnej kategórii mužstva aj učňom a stredoškolákom, ktorí budú mať záujem o výkon profesionálnej služby a budú vybraní na základe stanovených kritérií. Ich povýšenie a ďalšia vojenská kariéra sa bude realizovať až po splnení kvalifikačných predpokladov a požiadaviek a len najlepší budú zdrojom na výber do kategórie poddôstojníkov a práporčíkov. Kvalifikačné požiadavky na výkon jednotlivých funkcií a povýšenie do vyšších hodností budú porovnateľné so súčasnými požiadavkami a v mnohých kritériách budú ešte náročnejšie. V dokumente Ozbrojené sily Model 2010 navrhujeme nový systém vzdelávania poddôstojníkov a práporčíkov, ktorých pripraví na úspešné vykonávanie funkcie a na rastúcu mieru zodpovednosti počas celej kariéry. Na porovnanie, napríklad v súčasnosti je pre nižších práporčíkov požadovaný len jeden práporčícky kurz ako kvalifikačná požiadavka na výkon funkcie a v navrhovanom modeli sú plánované štyri kurzy pre poddôstojníkov a tri kurzy pre vyšších práporčíkov. Realizáciou nového systému sa zásadne odlíši rozsah zodpovednosti a kompetencií jednotlivých kategórií. J. Migaš, predseda NR SR: Gustáv Krajči, nech sa páči. G. Krajči, poslanec: Ďakujem, pán minister, za odpoveď. Myslím si, že ste potešili práporčíkov, že budú mať zabezpečené miesto v novom modeli Armády Slovenskej republiky. Je len otázka, či ľudia, ktorí majú odborné vzdelanie vojenského charakteru, budú zrovnoprávnení s tými, ktorí budú prijímaní z ulice. To bola podstata otázky. Myslím si, že ste zodpovedali, že je tam profesijná príprava, ktorá ich potom odlíši. Ďakujem za odpoveď. J. Migaš, predseda NR SR: Minister. J. Stank, minister obrany SR: Ďakujem aj ja za stanovisko, pretože si myslím, že sme sa porozumeli. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem pekne. Posledná otázka, ktorú dnes môžeme ešte položiť, je otázka pani poslankyne Sabolovej ministrovi školstva. Otázka znie: „Ako budú riešené pracovnoprávne vzťahy učiteľov základných škôl po prechode kompetencií na obce?“ Odpovedá minister školstva Milan Ftáčnik, nech sa páči. M. Ftáčnik, minister školstva SR: Vážená pani poslankyňa, vaša otázka súvisí s procesom reformy verejnej správy a s dátumom 1. 7., keď majú prejsť kompetencie zo štátnej správy na obce z hľadiska zriaďovateľskej a hospodársko-správnej funkcie. Naše ministerstvo po prijatí príslušného zákona vydalo metodický pokyn, v ktorom odpovedáme aj na vašu otázku a ja veľmi stručne z neho zacitujem, aby odpoveď bola celkom jasná. Metodický pokyn rozlišuje dva typy škôl. Podľa prijatého zákona o prenose kompetencií základné školy od 1. 7. sa stanú právnymi subjektmi, a to práve tie, ktoré sú plne organizované. To znamená, majú všetky ročníky, to znamená, majú dostatok žiakov na to, aby mohli pôsobiť ako právny subjekt. Tam sa vlastne stane to, že pracovnoprávne vzťahy, ktoré dnes mali učitelia vo vzťahu k okresnému úradu, ktorý pre väčšinu škôl je zamestnávateľom, sa pretransformujú na príslušnú školu. Teda škola bude zamestnávateľom, ak má právnu subjektivitu pre svojich učiteľov. Zamestnanecký vzťah riaditeľa alebo riaditeľky školy prejde, samozrejme, zo štátnej správy na obec, ale nebude prichádzať ku zmene riaditeľa, pretože nie jeho vinou sa zmenil jeho zriaďovateľ. Iný postup bude pri školách, ktoré nebudú mať právnu subjektivitu. Ide o málotriedne školy, to znamená tie, ktoré majú menší počet žiakov, časť materských škôl a niektoré školské zariadenia. Ich pracovnoprávny vzťah bol opäť vo vzťahu k okresnému úradu a po prenose kompetencií na obce budú zamestnancami príslušnej obce. My sme vytvorili v zákone viaceré možnosti, ako je možné i z menších škôl vytvoriť právny subjekt napríklad spojením viacerých málotriednych škôl, kde by sa jedna stala centrom a tie ostatné by boli elokovanými triedami. Je možné spojiť základnú školu s materskou školou. Toto všetko ste v zákone o prenose kompetencií stanovili. Opäť tu neprichádza k zmene pozície riaditeľa, ktorý vlastne je v tomto prípade zamestnancom obce, ale nemá dôvod na to, aby bol zmenený, pretože na to sú osobitné postupy a predpisy. Tie školy, ktoré majú už dnes právnu subjektivitu, máme takých škôl okolo 200 až 300, tieto školy sú, samozrejme, zamestnávateľmi svojich učiteľov už dnes a po prechode kompetencií na obec sa pre nich nič nezmení. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister, blížime sa ku koncu takže. M. Ftáčnik, minister školstva SR: Ja budem veľmi stručný. Pre nich sa nič nezmení, to znamená, naďalej zostanú zamestnaní na príslušnej škole, ktorá mala do 1. 7. právnu subjektivitu. Pani poslankyňa, všetko, čo som mohol, som vám k tomuto povedal. J. Migaš, predseda NR SR: Pani poslankyňa, dnes je Valentína, nech sa páči, máte doplňujúcu otázku.