Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2018-12-05):
Vážená pani predkladateľka, kolegyne a kolegovia, rokujeme o novele zákona o slobodnom prístupe k informáciám a ako už pani predkladateľka, pani poslankyňa Remišová povedala, je to novela, s ktorou by mala prísť vláda. Je to návrh pomerne rozsiahly. Vláda sa vo svojom programovom vyhlásení zaviazala, že bude novelizovať zákon o slobodnom prístupe k informáciám a bude reagovať na niektoré problémy. Dokonca ten návrh aj bol pripravený na základe pomerne obsiahlej diskusie za účasti zástupcov štátnych orgánov, samosprávy, ale aj mimovládnych organizácií, odborníkov štátnych podnikov a tak ďalej. Ten návrh bol daný aj do medzirezortného pripomienkového konania a uskutočnilo sa aj pomerne rozsiahle medzirezortné pripomienkové konanie, pretože subjekty aj, dokonca aj tie subjekty, ktoré sa na tom návrhu podieľali, tak neboli úplne spokojné s tým, čo ministerstvo spravodlivosti pripravilo a dalo do medzirezortného pripomienkového konania. Sám som sa na príprave jednej z takých hromadných pripomienok podieľal. Bola to hromadná pripomienka, ktorú iniciovalo Združenie občanov miest a obcí Slovenska, ZOMOS, teda spolu s ďalšími mimovládnymi organizáciami, komunálnymi politikmi, občianskymi aktivistami aj jednotlivcami, ktorí sa o tú problematiku zaujímajú. No a je škoda, že tam to zastalo. A myslím, pred už vyše rokom – niekedy september, október 2017 – prebehlo to medzirezortné pripomienkové konanie a následne rozporové konania a ďalej legislatívny proces nepokračoval. Ale na rozdiel od toho zákona, ktorý sme mali na programe tesne pred týmto bodom, teda novely zákona o protikomunistickom odboji, tuto to nie je také dramatické z toho hľadiska, že sa to netýka iba ľudí, ktorí často sú už v dôchodkovom veku a niektorí z nich postupne odchádzajú z tohto sveta. Toto je vec, ktorú bude treba riešiť aj do budúcnosti. Čiže ak aj tento návrh postihne obvyklý osud opozičných návrhov, tak niet čo zúfať, pretože toto je vec, na ktorej si myslím, že budúca vládna koalícia, ak bude zásadne odlišná od tej súčasnej, sa zhodnúť dokáže a bude môcť vychádzať aj z tých návrhov, ktoré postupne boli predkladané ako opozičné poslanecké návrhy, ale aj z dobrej práce, ktorú ministerstvo spravodlivosti urobilo minulý rok pri príprave novely zákona o slobodnom prístupe k informáciám. Čiže predkladanie týchto návrhov je, ja to beriem aj ako príležitosť trochu si zadiskutovať o obsahu toho, čo by tam malo byť. A teda dotnem sa iba jednej veci, lebo to by sme tu boli dlho, keby sme mali o všetkom diskutovať. Teda ide o povinné osoby; teda zákon definuje povinné osoby, štátne orgány, obce, vyššie územné celky a tak ďalej, potom povinné osoby, ktoré sú právnické osoby zriadené zákonom a právnické osoby zriadené štátnym orgánom, vyšším územným celkom alebo obcou. A dnes tam máme v ods. 3, to boli ods. 1 a 2, § 2, povinnými osobami sú ďalej aj právnické osoby založené povinnými osobami podľa ods. 1 a 2, čiže postihujeme dcéry povinných osôb, ale už nepostihujeme vnučky; vnučky, pravnučky. Toto je v návrhu kolegov z OĽANO ošetrené tým, že ide okrem povinných osôb, ktoré sú založené tými povinnými osobami podľa ods. 1 a 2, čiže dcéry tých základných povinných osôb, aj povinné osoby založené povinnými osobami podľa písm. a), čiže vnučky a dokonca aj na pravnučky sa tam myslí. Je možné, možno teda diskutovať, ako konkrétne toto má byť upravené v tom návrhu, ktoré ministerstvo dalo do medzirezortného pripomienkového konania. Na inšpiráciu dávam, že sa uvádzalo v alternatívach, že povinnými osobami sú ďalej aj obchodné spoločnosti, štátne podniky, družstvá a neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby, ak sú úplne financované povinnými osobami podľa ods. 1 a 2, alebo sú kontrolované povinnými osobami podľa ods. 1 a 2, alebo c) povinné osoby podľa ods. 1 a 2 vymenúvajú alebo volia viac ako polovicu členov ich riadiaceho orgánu alebo kontrolného orgánu. Alternatíva dva tam bola, že povinnými osobami sú ďalej aj štátne podniky, obchodné spoločnosti a družstvá, v ktorých má povinná osoba podľa ods. 1 a 2 väčšinový podiel. Čiže jednak tam treba ošetriť to, že stačí, keď tam dáme vnučky a pravnučky, lebo tak teoreticky môžu byť ešte prapravnučky a na Slovensku sú ľudia pri obchádzaní zákona veľmi kreatívni a keď postihneme aj pravnučky, tak môže sa stať, že špekulanti rôzni si vymyslia prapravnučku, aby mohli obchádzať zákon. Ale teda ďalší aspekt toho je, že tá definícia má byť statická, teda že či sa to má iba odvíjať od toho, že kto je zakladateľom tej spoločnosti, alebo sa tam má zapracovať, že teda financovanie, kontrola, ovládanie tej spoločnosti, lebo napríklad Slovak Telekom bol založený štátom a dnes už nemá zo štátom nič spoločné, ale podľa súčasného znenia zákona v podstate je povinnou osobou, lebo sa vzťahuje na to tá podmienka, že bol založený štátom, hoci dnes je už úplne súkromný. A naopak, ak ide o nejakú firmu, ktorá bola založená nejakými súkromníkmi, ale dostala sa do vplyvu štátu alebo samosprávy a dnes je to povedzme mestská firma, ale nebola založená mestom, tak je úplne mimo, mimo pokrytia infozákona, pretože nebola založená povinnou osobou podľa ods. 1 a 2. Toto sú také veci, o ktorých verím, že budeme ďalej diskutovať. Nemyslím, že teraz tu v pléne, ale teda pri nejakej budúcej novelizácii zákona o slobodnom prístupe k informáciám, možno v lepších politických časoch. Ďakujem.