J. Figeľ, člen Európskej komisie: (2006-12-15):
Chcel by som sa vo svojom vystúpení zamerať na štyri body: - priority Legislatívneho a pracovného programu Komisie na budúci rok, - priority v rámci môjho portfólia, - na iniciatívu, ktorá je známa pod názvom Lepšia regulácia, a na záver - na nový spôsob spolupráce medzi Komisiou a národnými parlamentmi. Rok 2007, ktorý je tu o chvíľu, bude na jednej strane jedným z mnohých, na druhej veľmi špecifickým, pretože pribudnú ďalšie dve krajiny – Rumunsko, Bulharsko. Slovenský parlament ratifikoval prístupovú zmluvu týchto štátov ako prvý spomedzi dvadsiatich piatich. Dnes sa koná samit v Bruseli lídrov Európskej únie, ktorý naposledy sa koná v rozsahu alebo s číslom 25 členských krajín. Teda ďalej a ďalej pokračuje proces integrácie. Od januára Slovinsko pribudne medzi štáty, ktoré používajú euro ako svoju vlastnú menu. Myslím, že je to dôležitý krok nielen pre Slovinsko, ale aj pre nové členské krajiny, lebo to bude nová skúsenosť, ktorú treba analyzovať alebo istým spôsobom si všimnúť. A som rád, že slovenská vláda naďalej uchováva cieľ pre vstup do menovej únie v roku 2009. Je to veľmi dôležitý cieľ pre mnohé iné záležitosti v rámci krajiny. Na budúci rok tiež oslávime 50 rokov od podpisu Rímskych zmlúv. Tie vytvorili novú dynamiku na kontinente po tom, čo už vzniklo predtým Spoločenstvo uhlia a ocele. Myslím, že po 50 rokoch by Únia mala byť nielen staršou, ale aj zrelšou. Je to o niečo náročnejšie a malo by sa to prejaviť v jej schopnosti pomenovať odpovede na výzvy tejto doby. Jednou z nich je „ako ďalej“, pretože súčasný zmluvný priestor daný, definovaný zmluvou z Nice sa vstupom Rumunska a Bulharska saturuje. Žiadna ďalšia krajina nemôže vstúpiť do takto vymedzeného zmluvného priestoru bez jeho adaptácie. Po druhé. Únia, ktorá sa vyvíjala najprv ako ekonomický priestor, postupne stále viac sa sústreďuje na témy, ktoré súvisia so vzdelávaním, s identitou, občianstvom, hranicami Európy. To je veľmi veľká výzva, aby sme dokázali pomenovať odpovede na potreby tejto doby. Proste sú to iné témy, ako boli povojnové pred 50 rokmi. Istým spôsobom, samozrejme, náročnejšie, pričom mier, stabilita na kontinente zostávajú základnými nielen atribútmi, ale cieľmi, na ktorých je postavená európska integrácia. Dovoľte mi teda prejsť k programu Komisie v legislatíve na budúci rok. Komisia schválila svoj program pod vedením Josého Manuela Barrosa. Tak ako každý rok stavia na toto 5-ročné obdobie na troch pilieroch: sú nimi prosperita, solidarita a bezpečnosť pre všetkých občanov Európskej únie. V našom programe sa zameriavame na menší rozsah priorít, je tam 21 celkovo, tzv. strategických iniciatív. Aj v rámci novo pomenovanej Lisabonskej stratégie sme sa sústredili na menej cieľov s väčším rozlíšením zodpovednosti na národnej a európskej úrovni a s lepším alokovaním alebo sústredením zdrojov. Navyše sme zahrnuli do nášho pracovného programu aj opatrenia, ktoré sa týkajú zjednodušenia a stiahnutia niektorých legislatívnych návrhov. Ako ste si všimli, prvýkrát tohto roku sme takéto rozhodnutie prijali. Vyše 60 návrhov, ktoré už boli predtým vypracované, ale neschválené, Komisia navrhla zrušiť. Touto cestou sme chceli zdôrazniť, že iniciatíva „lepšia regulácia“ je teraz integrálnou súčasťou každodennej práce Komisie. Minulý mesiac sme schválili prvé strategické preskúmanie tejto iniciatívy Lepšia regulácia, ktoré hodnotí dosiahnutý pokrok a predkladá súbor návrhov. Tieto sa týkajú aktivít v nasledujúcich oblastiach: - Hodnotenie dosahov alebo vplyvu a vytvorenie Rady pre hodnotenie vplyvu. - Zjednodušenie a kodifikácia, ktorá so sebou prináša zjednocovanie ustanovení existujúcich právnych aktov so všetkými ich následnými zmenami a doplneniami do jedného právneho predpisu. Teda isté kodifikovanie toho, čo je dnes roztrúsené v mnohých predpisoch. Momentálne to zahŕňa 500 právnych aktov vo všetkých sektoroch a v budúcom roku by k tomu malo pribudnúť ešte ďalších 100 na zjednodušenie. - A ďalej ide o zníženie administratívnej záťaže spôsobenej existujúcou reguláciou. Navrhujeme, aby sa na jarnom zasadnutí Európskej rady pevne stanovil cieľ znížiť byrokraciu o 25 %, ktorý majú do roku 2012 spoločne dosiahnuť štáty Únie a európska úroveň Únie samotná. Čo teda konkrétnejšie plánujeme na budúci rok 2007? Hneď v januári predstavíme vôbec prvý prehľad o energetike v Európe, čím nadviažeme na Zelenú knihu o energetike z tohto roka. Dokument bude zahŕňať elementy integrovanej energetickej politiky Európskej únie, napr. opatrenia na dokončenie spoločného trhu pre elektrinu a plyn, urýchlenie preberania nových nízkouhlíkových technológií, ako aj opatrenia na diverzifikáciu a zabezpečenie dodávok v rámci Európy a do Európy. Cieľom je spoločná energetická politika, ktorá zabezpečí naše zásobovanie, a tým konkurencieschopnosť, ako aj ciele v oblasti životného prostredia. Ukazuje sa, že po vyše 50 rokoch od vytvorenia Európskych spoločenstiev energetika je opäť dôležitým elementom pre ďalšiu európsku integráciu. Už otcovia zakladatelia videli v spoločnom prístupe k energetike jadro pre európske spolužitie. Na druhej strane, žiaľ, že toľko trvalo, kým sme došli k tomuto poznaniu, ktoré bolo definované už v 50. rokoch. Úzko spojené s touto agendou sú aktivity v oblastiach klimatických zmien. Revízia systému Únie obchodovania s emisiami prinesie viac stability pre investície a urýchli znižovanie skleníkového efektu. V oblasti migrácie sa budeme venovať všetkým jej aspektom, legálnej i nelegálnej migrácii. Dôležitou bude diskusia o ekonomickej migrácii vzhľadom na demografický vývoj v Európe. Nezabúdame ani na hlavné jadro aktivít, ktorým je obhajovanie, posilňovanie a modernizácia jednotného trhu. Jedným z cieľov na rok 2007 je obranný priemysel a trh, ktorý trpí značnou fragmentáciou. Bezpečnosť patrí medzi hlavné oblasti, ktoré znepokojujú občanov Únie. Komisia chce predstaviť ďalšie opatrenia na boj proti terorizmu so zameraním sa na teroristickú propagandu a zdieľanie odborných poznatkov, napr. v oblasti výbušnín, trhavín pre teroristické účely. Práca bude pokračovať v posilňovaní európskej politiky susedstva so zameraním sa na negociácie s najväčšími strategickými partnermi – Ukrajinou, ale aj Ruskom a Čínou. A v neposlednom rade sa začneme venovať aj dlhodobejším úlohám, ako je revízia vnútorného trhu či rozpočtových pravidiel, na ktorých sú postavené 7-ročné výhľady. Dovoľte mi, dámy a páni, povedať niekoľko poznámok na priority v oblasti, za ktorú nesiem priamu zodpovednosť, t. j. vzdelávanie, kultúra, odborná príprava a mládež, šport, občianska spoločnosť. Po piatich desaťročiach vývoja, predtým viac na Západe, dnes spolu v jednej Únii, môžeme hovoriť o posune agendy, ktorá je veľmi evidentná, osobitne v rámci Lisabonskej stratégie. Tá si postavila za cieľ vedomostnú ekonomiku, vedomostnú spoločnosť. Je to tak aj na Slovensku, aj vo väčšine krajín. A nedá sa uspieť v takejto agende bez toho, aby vedomosti naozaj boli cenené, oveľa viac motivované alebo stimulované a prenášané do reálnej praxe, či už v priemysle, v službách, alebo celkovo v spoločenskom živote. Tieto politiky sa dostávajú do centra pozornosti. Pritom nejde o harmonizáciu; a ani mojím záujmom, ani naším spoločným nie je harmonizácia. Ide tu skôr o podporu národných, regionálnych či miestnych aktérov pri zvládaní spoločných výziev. Za hlavné iniciatívy v mojich oblastiach na budúci rok by som pomenoval osobitne naštartovanie novej generácie programov. Ide o program celoživotného vzdelávania, ktorý je veľmi dôležitý hlavne pre školy, ktorý by mal realizovať zhruba 7 mld. eur na 7 rokov. Je to výrazný nárast a veľmi dôležitý, ak to mienime vážne. Ďalším programom je program mládeže pod názvom Mládež v akcii, Kultúra 2007, ale aj Európa pre občanov. Budúci rok je veľmi dôležitým tiež pre najpopulárnejší program v rámci Európy alebo európskej integrácie – program ERASMUS. Začal sa v roku 1987 veľmi skromne. Dnes sa dá povedať, že s 1,5 mil. absolventov programu v rámci Európskej únie dosiahol veľký vplyv na internacionalizáciu, resp. europeizáciu univerzitného vzdelávania. Bolonský proces, ktorý je dnes už kontinentálnym so 45 krajinami, by sa zrejme nebol dostal do pohybu, keby tomu nenapomáhali práve programy mobility, ktoré sa rozbehli zhruba 12 rokov predtým. Chceme pokračovať v tomto programe. Čoraz viac mladých ľudí využíva možnosť štúdia v inej členskej krajine, aj zo Slovenska to platí. Je to nielen o štúdiu, je to o spoznávaní krajiny, kultúry, o naozaj európskom rozmere našej identity. Dnes predpoludním sa stretnem s rektormi vysokých škôl Slovenskej republiky a s ministrom. Chcel by som predstaviť detaily tohto programu na budúcich 7 rokov, lebo som presvedčený, že je dôležitý a že je tam viac priestoru pre aktivitu zo Slovenska a na Slovensku. Plánujeme rozšíriť program ERASMUS MUNDUS, ktorý sa začal pred troma rokmi, v roku 2004. Je určený mladým ľuďom z iných než štátov EÚ, je to akýsi európsky Fulbright. Počet a význam štúdií stúpa. Opäť som presvedčený, že takýto program by mal pokračovať a byť ešte posilnený oproti súčasnému stavu. Jednou z hlavných priorít na budúci rok je vytvorenie podmienok, resp. zavŕšenie legislatívneho procesu, ktorý sa začal pred pár týždňami, pre založenie Európskeho technologického inštitútu. Zaiste ste zachytili diskusie o tejto téme. Európsky technologický inštitút by mal realizovať intenzívnejšiu tvorbu a prenos technológií do reálnej praxe, pretože v inováciách Európa výraznejšie zaostáva. Vo výskume sa často dá porovnávať s najväčšími konkurentmi, vo vzdelávaní je to o niečo slabšie, ale sme výrazne pozadu v inováciách, v miere inovácií, v indexe inovatívnosti. A práve Európsky technologický inštitút by mohol pospájať existujúce centrá vzdelávania, výskumu s priemyslom tak, aby sa zintenzívnil prenos vedomostí do ekonomiky v Európskej únii. Za veľmi dôležitý považujem návrh, ktorý som predložil Komisii a ona ho schválila v septembri, pre zvýšenie váhy, významu a podmienok pre kvalifikácie v Európe. Volá sa Európsky kvalifikačný rámec. Dnes na spoločnom trhu existujú pravidlá iba pre niektoré tzv. regulované profesie, ktoré majú podrobnejší popis svojich náležitostí, podmienok. Ale pre veľkú väčšinu kvalifikácií neexistujú spoločné pravidlá. Európsky kvalifikačný rámec má za cieľ vytvoriť prevodovú matricu medzi rôznymi národnými kvalifikačnými rámcami alebo systémami tak, aby človek sa stával v jednej Únii viac občanom než turistom, aby jeho kvalifikácia bola súčasťou jeho schopností, práv, postavení a mohla byť ľahšie uznaná a využívaná. Iste to pomôže aj váhe vzdelávania, ale vôbec aj celoživotného vzdelávania, tréningu, odbornej prípravy, pretože dnes sú tieto systémy veľmi málo kompatibilné, veľmi zložité pre jednotlivcov alebo inštitúcie, pre využívanie v rámci širšieho priestoru. Na budúci rok chcem predložiť oznámenie o kultúre Communication On Culture po prvýkrát v histórii, pretože v kultúre objem spolupráce narastá, osobitne od posledného desaťročia, pretože pribudla do zmlúv s Maastrichtom. My sme presvedčení, že kultúra zohráva kľúčovú úlohu hlavne v súčasnosti, keď Únia je stále rozmanitejšia, pribudli štáty, pribudli rôzne skupiny rozširovaním Únie, pribúdajú ľudia aj cez imigráciu. A často práve kultúrne otázky, nedostatok poznania, dialógu, vzájomnej úcty sú tým, čo spôsobuje problémy alebo konflikty. Kultúra skôr prináša odpovede, kultúra prináša aj ekonomický rast. V podstate nedávno zverejnená štúdia Európskej komisie ukazuje, že kultúra tvorí hodnoty, rast, zamestnanie, nie naopak. Tu klasickú dichotómiu medzi ekonomikou a kultúrou treba čím skôr a jednoznačne prekonať. Šport je tiež súčasťou môjho portfólia. Na budúci rok bude viac v centre pozornosti tým, že by sme chceli predložiť, predstaviť Bielu knihu o športe. Dodnes neexistujú jasnejšie pravidlá v Európskej únii, existuje jedine vyhlásenie, deklarácia zo zmluvy z Nice a zo zmluvy z Amsterdamu o športe, o jeho špecifickosti, o jeho význame, ale ako taký nemá výraznejšiu podporu, lebo neexistujú pre to ani programy, ani nejaký základ pre spoločenské aktivity. Takže chceli by sme vyjasniť v rámci športu právne otázky, ktoré so športom výrazne súvisia a narastajú, a posilniť právnu istotu tých, ktorí v oblasti športu sú aktívni na kontinente, alebo teda v Európskej únii, a zároveň podporiť výrazné pozitívne funkcie športu, ktorý je tiež generátorom hodnôt. Nové aktivity budú zorganizované aj pre mladých ľudí: Európsky týždeň mládeže, Summit mladých v Ríme v marci na budúci rok, tak, aby aj ich názor, aj ich hlas pre budúcnosť Európskej únie bol silnejšie vnímaný. A ako posledné by som chcel spomenúť z tých svojich záležitostí zavŕšenie prípravy na Európsky rok dialógu medzi kultúrami. Práve tento týždeň Európsky parlament v Štrasburgu odhlasoval svoj definitívny súhlas s týmto rokom. Ja som ho navrhoval ešte na začiatku svojho pôsobenia pri hearingu. Som rád, že je silný konsenzus okolo témy dialógu kultúr. Sú potrebné v rámci krajín, medzi krajinami, či starými, novými, alebo celkovo, a okolo Európy. V každej z tých dimenzií môžeme niečím prispieť do posilnenia dialógu nielen na ten rok, ale týmto rokom na vyššej úrovni do budúcnosti. Dovoľte mi ešte pár slov na tému spolupráce medzi Komisiou a národnými parlamentmi, v tomto prípade Národnou radou Slovenskej republiky. Chcel by som zdôrazniť, že tieto alebo aj iné politiky v rámci Únie sa nedajú rozvíjať ani úspešne, ani nejako správne bez angažovanosti občanov a bez toho, aby európska a národná úroveň spolu komunikovali a rozvíjali tieto záležitosti, svoju zodpovednosť. Ako národní poslanci máte dôležitú úlohu pri rozvíjaní dialógu o európskych záležitostiach. My sme v Európskej komisii vytvorili priestor osobitne v tomto roku, aby ste vy tiež mohli túto úlohu lepšie zvládať, zohrávať. Od septembra rozosielame návrhy legislatívnych aktov priamo jednotlivým národným parlamentom, komorám národných parlamentov. A to nielen návrhy, ale aj konzultačné dokumenty s pozvánkou, aby ste využili tieto návrhy pre svoje reakcie a tak prispeli ku kvalitnejšiemu procesu tvorby spoločných politík. Prakticky ide o všetky dokumenty, ktoré sa oficiálne posielajú Európskemu parlamentu. Toto rozhodnutie privítala aj Európska rada na svojom zasadnutí v júni a požiadala Komisiu, aby sme vaše pripomienky vzali do úvahy, potvrdili prijatie a zareagovali na ne v rozumnom čase. Pripomienky sa majú týkať predovšetkým otázok subsidiarity a proporcionality, teda primeranosti opatrení Únie. A tak je na vašom rozhodnutí, čoho sa vaše pripomienky budú týkať a či je potrebné sa vyjadriť ku každému dokumentu. To, o čom teraz hovorím, je viac technické, ale myslím, že je dôležité uviesť v tejto súvislosti. Dokumenty sme vám začali posielať v septembri, tak ako som už povedal, a čo v najskorších termínoch, aby čas bol k dispozícii pre národné parlamenty, pretože tieto dokumenty sú dnes rozposielané v dvadsiatich jazykových verziách. Pre posielanie stanovísk Národnej rady neexistuje žiaden termín, do ktorého je potrebné sa vyjadriť, avšak je zjavné, že čím skôr ich Komisia dostane, o to viac času bude mať ich zohľadniť. Komisia aj v tejto oblasti bude konať kolegiálne a koherentne. Chcel by som na záver poďakovať už za doterajší dialóg, ktorý som mohol realizovať či na pôde výborov, alebo s jednotlivcami, aj s pánom predsedom Národnej rady v Bruseli, aj s jeho predchodcom takisto pri oficiálnej návšteve. Často sme apelovali, pamätám si ako člen zahraničného výboru alebo predseda, aj integračného, že európska agenda musí byť bližšie k členským krajinám, nemôže byť len „bruselská“. Ja tiež vnímam časté simplifikácie, zjednodušenia po Európe, že Európska únia – to je Brusel a Brusel – to je Komisia. Nie je to tak. Nemá to tak byť. Je dôležité, aby sme to vedomie pretavovali do komunikácie a zároveň do spoluzodpovednosti za rozhodnutia. Neboli a nie sú ľahké, ale dnes stále viac platí, že Európa môže byť aktérom, že je schopná mať svoj osud viac vo vlastných rukách, než čakať len na odkazy alebo rozhodnutia iných – a to je o veľkej zodpovednosti aj Slovenska a nových členských krajín, aby zvládali tieto témy. Pán predseda, ďakujem veľmi pekne za možnosť tu vystúpiť. A ak budú otázky, budem rád, budem rád odpovedať, a nielen teraz, ale aj v budúcnosti. (Potlesk.)