I. Radičová, poslankyňa: (2008-02-06):
Chcela by som zdôrazniť na úvod, že predložená novela a návrh sa pokúša značne rozšíriť škálu nástrojov aktívnej politiky zamestnanosti a prináša celý rad nových inštitútov a podporných príspevkov. Chcem to oceniť. Je to v zásade pozitívne a inovatívne, ale uplatňovanie naraz príliš veľa nových nástrojov môže byť v praxi naozaj rizikové a navyše to vyvoláva otázky zvládnutia aj finančnej náročnosti. Tak ako sú jednotlivé nástroje predkladané, komplexnosť v sebe môže obsahovať problém orientácie sa z voľby správneho riešenia, informovanosti dostatočnej o tom ktorom nástroji a jeho vhodnosti pre konkrétnu situáciu. Jedným z veľmi silne podporovaných nástrojov a motívom v celej novele je podpora vzdelávania, avšak prepojenie na funkčnosť vzdelávania pre reálne potreby uplatnenia na trhu práce je naďalej problémom. Ale chcem podčiarknuť, je to stará bolesť kvalifikačných a rekvalifikačných kurzov. Chcela by som vyzdvihnúť niektoré konkrétne nástroje. Určite k nim patria nástroje, ktoré umožňujú väčšiu angažovanosť obcí a samospráv jednak ako nástroja lokálneho sociálneho rozvoja, ale aj ako nástroja sociálneho začleňovania a budovania sociálnej spoluzodpovednosti v lokálnom rozmere. V prípade dobrovoľníckej služby finančná motivácia, možnosť posilnenia spätosti s komunitou sú určite nástroje a spôsoby, ktoré pomôžu začleňovaniu uchádzačov o zamestnanie. Na druhej strane návrh prináša nástroje, o ktorých efektoch minimálne vznášam otáznik, alebo vidím v nich naozaj skôr riziká ako výzvu. K takým určite patrí príspevok na podporu udržania v zamestnaní zamestnancov s nízkymi mzdami, mám na mysli § 50a, ale aj známy príspevok na presťahovanie za prácou, ktorý už v minulosti ukázal, že nie je veľmi efektívny a využiteľný. Naopak, určite pozitívnym prístupom je príspevok na dopravu do zamestnania, ktorý by mohol byť účinnejší, aj ekonomicky efektívnejší, aj prijateľnejší pre zamestnancov vzhľadom na vcelku zúfalý stav redukcie lokálnej verejnej dopravy. Nie veľmi jasné mi je zakomponovanie prác cez agentúry na začleňovanie. Nie sú mi jasné ich kompetencie. Základ pre podporu majú byť súťažne predkladané projekty, problém posudzovania, kto ich môže predkladať, aký nový prínos si od takýchto agentúr predstavujeme, alebo aký mu chceme pripísať oproti existujúcim. Ak by to malo podporovať lokálne partnerstvo, mohlo by to priniesť pozitívny efekt. Nie som si však istá v takto predloženej novele, že dosiahneme takýto cieľ. Novinkou, ktorá je v predkladanej novele, je určite inštitút sociálneho podniku. Tiež ho vítam. Áno, sociálne podniky a podnikanie je spôsob, ktorý vo väčšine európskych krajín prináša svoje očividné efekty, a je to jeden z hlavných nástrojov riešenia práve dlhodobej nezamestnanosti. Veľmi účinný nástroj. V Európskej únii je orientovaný na také tri nosné funkcie – na podporu osobných sociálnych služieb, príklad Rakúsko, Francúzsko, Dánsko, ale aj Veľká Británia, Švédsko, Taliansko, Portugalsko. Druhý okruh sú praktické školenia a reintegrácia, príklady Belgicko, Taliansko, Nemecko, Luxembursko, Španielsko. Tretí okruh podpora miestneho rozvoja. Dominantne sa takto orientujú vo Fínsku alebo v Luxembursku. Náš návrh, ktorý je takým prvým pokusom zakomponovať tento inštitút do našej legislatívy, je z môjho pohľadu veľmi, veľmi zúžený. A otváram diskusiu a pokúsim sa ponúknuť jej riešenie na isté alternatívne zakomponovanie tohto inštitútu. To zúženie je predovšetkým v tom, pripodobním to, je to v podstate typ B sociálneho podniku, ako ho poznáme v Taliansku, teda orientovaný predovšetkým na podmienku zamestnania uchádzačov o zamestnanie istej proporcie, teda 30 % na isté časové obdobie, v tomto prípade 24 mesiacov. Zatiaľ si iné ambície sociálny podnik v našom návrhu nekladie, navyše v tom vymedzení, ako ho máme v predkladanej novele, mnohé organizácie predovšetkým takzvaného tretieho sektora nebudú mať šance uchádzať sa o tento podporný mechanizmu, pričom práve sociálny podnik dominantne využíva tzv. občianska spoločnosť a inštitúcie občianskej spoločnosti. Keď zhrniem predkladaný súbor opatrení a nástrojov oproti pôvodným štrnástim nástrojom aktívnej politiky trhu práce, ktoré sa viac-menej v rovnakej alebo jemne modifikovanej podobe ponechávajú, navrhuje sa nových jedenásť nástrojov, teda novela bude ponúkať 25 nástrojov aktívnej politiky trhu práce. Predpokladá sa týmito nástrojmi podporiť cca 138-tisíc uchádzačov o zamestnanie, čo však je o 136-tisíc uchádzačov o zamestnanie menej, ako to bolo v roku 2006, a to za sumu 2,5 mld. v roku 2006 bolo podporených 274-tisíc uchádzačov za sumu 2,6 mld. V podstate za tú istú sumu sa teda predpokladá podporiť podstatne menej uchádzačov, ale cez väčšie spektrum  nástrojov. Preto mnohé nástroje budú mať ako cieľovú skupinu rádovo len desiatky uchádzačov o zamestnanie. Dávam na zváženie, či takáto extenzia alebo škála príspevkov, ktorá je naozaj veľmi veľkorysá, je naozaj efektívna, či by nebolo vhodnejšie zvážiť určité priority v orientovaní sa na dlhodobo nezamestnaných a hlavne zvážiť následné finančné krytie takéhoto širokého spektra nástrojov. Myslím si, že by tu mohlo platiť a platí, že možno menej a dobre cielených nástrojov by bolo v skutočnosti viac. Cez takýto uhol pohľadu sa pokúsime vstúpiť do diskusie o tejto novele a pripraviť pozmeňujúce návrhy. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk).