V. Novotný, poslanec: (2008-05-22):
Dovoľte mi, aby som teda povedal svoj názor a svoj pohľad na túto poslaneckú novelu zákona. Cieľom navrhovanej novely je doplniť stavebný zákon o ustanovenie týkajúce sa územného konania a vydávania územného rozhodnutia stavebným úradom, podľa ktorého, ak sa v správnom konaní podľa stavebného zákona vyžaduje preukázať súlad s územným plánom, a ak v čase od podania žiadosti dôjde k schváleniu nového územného plánu, prípadne k zmene alebo doplneniu územného plánu, podkladom pre správne konanie je územný plán, ktorý platil v čase podania žiadosti, ak je to pre navrhovateľa priaznivejšie. S navrhovanou novelou nesúhlasím, lebo ju považujem za nesystémové a hlavne lobistické riešenie, ktoré výrazne znevýhodňuje samosprávu a výrazne zvýhodňuje investora, ktorý má záujem stavať. Zvýhodňuje ho pred občanmi a zvýhodňuje ho pred ich volenými zástupcami v samospráve. Záporné stanovisko k predmetnej novele vydalo aj Združenie miest a obcí Slovenska. Dovolím si z neho kúsok zacitovať: „Územné rozhodovanie sa vykonáva podľa zákona č. 71/1976 o správnom konaní v znení neskorších predpisov. Poslanecký návrh je v rozpore s ustanovením § 46 správneho poriadku, podľa ktorého musí byť rozhodnutie v súlade so zákonmi a ostatnými právnymi predpismi. Musí ho vydať orgán na to príslušný, musí vychádzať zo spoľahlivého zisteného stavu veci a musí obsahovať predpísané náležitosti. Rozhodnutie je zákonné, ak je vydané v súlade s právnou úpravou účinnou v čase nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia. To návrh zákona nerešpektuje a vnáša do stavebného zákona prvok voľnej úvahy, nie však správneho orgánu obce, ale vlastného rozhodnutia žiadateľa o územné rozhodnutie. To môže mať vplyv na špekulatívne predkladanie žiadostí, aj neúplných, o vydanie územného rozhodnutia pred konkrétnym pripravovaným schvaľovaním návrhu územného plánu a môže vniesť do tohto konania nežiaducu anarchiu.“ Toľko stanovisko Združenia miest a obcí Slovenska. Dámy a páni, výsledkom schválenia tejto novely v navrhovanom znení by bola možnosť investorov špekulatívne obchádzať platný územný plán mesta alebo obce na základe vlastného rozhodnutia. Tak napríklad dovolím si ilustratívny príklad. V roku 2006 platil územný plán mesta, ktorý hovoril o tom, že príslušná zóna je priemyselná. Žiadateľ v tom čase podal žiadosť na stavebný úrad vo veci vydania územného rozhodnutia, lebo v predmetnej lokalite chce stavať napríklad továreň alebo sklady. V roku 2007 mestské zastupiteľstvo schválilo zmenu alebo doplnok k platnému územnému plánu a rozhodlo sa, že v predmetnej lokalite bude oddychová zóna s parkom a jazierkom, lebo je v bezprostrednej blízkosti obytnej zóny a občania, ktorí zvolili poslancov obecného zastupiteľstva a primátora, si to prajú. Stavebný úrad však v roku 2008 vydá územné rozhodnutie podľa pôvodne platného územného plánu, lebo navrhovateľ, investor sa vyjadrí, že ten pôvodný územný plán je pre neho priaznivejší. Takže dostane územné rozhodnutie na továreň a skladové priestory na území, kde mal byť park schválený mestským zastupiteľstvom v čase vydania rozhodnutia platného územného plánu. Je tu ešte malá nádej, že príslušné mesto ako prenesený výkon štátnej správy vykonáva činnosť stavebného úradu a predsa nemôže ísť proti vlastným občanom. To je však omyl. Po prvé preto, lebo uznesenie mestského zastupiteľstva ako výkon samosprávnej funkcie mesta nemá súvis s činnosťou obce pri prenesenom výkone štátnej správy. A po druhé preto, lebo keby ale predsa len nejaký súvis alebo pochybnosť vznikli, stavebný zákon pamätá aj na túto komplikáciu v neprospech žiadateľa o územné rozhodnutie a krajský stavebný úrad sa pri takejto závažnej investícii, ktorú investor chce do parku umiestniť, môže samoustanoviť prvostupňovým stavebným úradom. Neveríte? Tak uvediem konkrétny príklad, ako to funguje za dnešnej sociálnej vlády smerujúcej k ľuďom. Mesto Trebišov. Žiadateľ o územné rozhodnutie, a predpokladám, že neskôr aj o stavebné povolenie sa volá Československá energetická spoločnosť, a. s. Podobnosť s názvom ČES je len fonetická, ide o miestnych podnikateľov, ktorí zastupujú „neznámeho investora“. Zámer. Výstavba tepelnej elektrárne v intraviláne mesta Trebišov v areáli bývalého cukrovaru, 200 metrov od obytnej zóny, 1 kilometer od centra mesta. Charakteristika. Štyri bloky tepelnej elektrárne, tri uhoľné na ruské uhlie, jeden blok paroplynový. Celková investícia 37 mld. Sk.  Čo myslíte, súhlasia s týmto zámerom občania? Nie. Samozrejme, že nie. Aký je ale vývoj okolo tohto zaujímavého podnikateľského zámeru? Mesto vydáva súhlas investorovi 26. mája 2006. Starý pán primátor zhodou náhod z Hnutia za demokratické Slovensko vydáva stanovisko mesta Trebišov, v ktorom píše, že: „ide o priemyselnú zónu, z uvedeného dôvodu k umiestneniu predmetnej stavby v tejto lokalite nemáme pripomienky.“ Po komunálnych voľbách prichádza nový primátor a nové mestské zastupiteľstvo, ktoré už pripomienky má a 28. marca 2007 píše Československej energetickej spoločnosti, že realizácia navrhovanej stavby v tejto lokalite nie je v súlade s platným územným plánom mesta. Prichádza petícia občanov, pod ktorou je podpísaných 9-tisíc podpisov, ktorí nesúhlasia s výstavbou. Je verejne prerokovaná 3. júla a vlastne len podporuje stanovisko mesta, ktoré takisto nesúhlasí s výstavbou tepelnej elektrárne v intraviláne. Mesto Trebišov píše svoje nesúhlasné stanovisko aj Ministerstvu životného prostredia  Slovenskej republiky, kde píše, že nesúhlasí s výstavbou, pretože nie je jasné umiestnenie skládky, riešenie odpadových vôd, čerpanie vody z Ondavy a Trnávky, hluková a rozptylová štúdia nie je korektná a vecná, nie je riešená ochrana vtáčieho územia v predmetnej lokalite, nie sú jasné množstvá emisií a imisií vznikajúcich pri prevádzke, nie je jasný vplyv nového energetického zdroja na zdravotný stav obyvateľstva, umiestnenie stavby nie je v súlade s územným plánom mesta, dokumentácia nerieši dopady na existujúcu tokajskú oblasť, ani vplyvy na existujúce bytové domy. Napriek tomu alebo v tom čase vydáva ministerstvu životného prostredia svoje stanovisko Košický samosprávny kraj. Zhodou okolností pán predseda Košického samosprávneho kraja, pán Trebuľa zo Smeru, verejne opakovane deklaroval, že nie je to v súlade s programom hospodárskeho a sociálneho rozvoja Košického samosprávneho kraja, a preto nepodporí výstavbu tepelnej elektrárne v meste Trebišov. Napriek tomu v tomto stanovisku, ktorý vydal Úrad Košického samosprávneho kraja, sa píšu všetky negatíva tepelnej elektrárne v Trebišove a na konci napríklad aj veta, že: „Prevádzka technológie bude mať nepriaznivý vplyv na životné prostredie presahujúci štátne hranice.“ A na konci to končí takou zaujímavou vetou, že: „Súhlasíme s realizáciou navrhovaného variantu.“ Potom prichádza stanovisko Regionálneho úradu verejného zdravotníctva, ktorý najprv nesúhlasí, a potom na základe osobného stretnutia s investormi už zrazu súhlasí a ponúka riešenie na výstavbu, napríklad aj také, že obytná zóna na ulici Cukrovarskej na základe jednania s jej obyvateľmi bude likvidovaná. Zbúrajú radšej domy, aby postavili elektráreň. Akurát občania na Cukrovarskej ulici o tom ešte nevedia. No a potom prichádza ochranca životného prostredia ministerstvo životného prostredia – naozaj je to zaujímavé pozrieť, ako fungujú štátne orgány v prospech a smerom k ľuďom a občanom –, ktoré vydáva záverečné stanovisko, v ktorom sa píše, že napriek všetkým negatívnym stanoviskám proces posudzovania vplyvov navrhovanej činnosti nový energetický zdroj Trebišov aj napriek prevládajúcim negatívnym stanoviskám dotknutých a v procese zúčastnených orgánov a jednoznačnému odporu verejnosti po doplnení správy o hodnotenie o 15 špecializovaných vyžiadaných štúdií, resp. expertíz, preukázal prijateľnosť z hľadiska odbornej, legislatívnej aj procesnej stránky. Preto sa odporúča realizácia navrhovanej činnosti nový energetický zdroj v Trebišove, napriek nesúhlasu všetkých zainteresovaných. Musím povedať, že keď kritizujem štátne orgány v celom tomto procese a chcem ukázať, aká je nebezpečná táto novela zákona, ktorá znovu oslabuje postavenie samosprávy a občanov vo vzťahu k štátnej správe a k ľubovôli investora, musím povedať, že závan čerstvého vetra a zdravého rozumu v tejto kauze existuje a v tejto chvíli sa chcem poďakovať ministrovi hospodárstva Ľubomírovi Jahnátkovi, ktorý jediný vydal stanovisko k danej veci, v ktorom píše: „Vzhľadom na súčasné stanovisko mesta Trebišov k navrhovanej výstavbe tepelnej elektrárne v tomto meste nepodporujem jej výstavbu.“ Toto je jediné pozitívne vyjadrenie v zmysle rozhodnutia mestského zastupiteľstva smerom k ľuďom, smerom k občanom, ktoré vydal štátny orgán. Na chvíľu  sa všetci v Trebišove upokojili, už si tak vydýchli, že áno, však Jahnátek nesúhlasí, z toho nič nebude, ale len na chvíľu, pretože ako blesk z jasného neba do toho prišlo rozhodnutie Krajského stavebného úradu, že sa tak, ako som predpokladal, ustanovil prvostupňovým stavebným úradom, aby náhodou mesto Trebišov nezavadzalo v celom  procese. Mesto Trebišov sa odvolalo a na odvolanie Krajský stavebný úrad odpisuje, že trvá  na obsahu  listu zo dňa 7. februára, ktorým si vyhradil právomoc prvostupňového stavebného úradu pre stavbu nový energetický zdroj v Trebišove. Takže, dámy a páni, ak schválite túto novelu, proti ktorej, ako už povedala pani poslankyňa Tkáčová, bude hlasovať celý poslanecký klub SDKÚ – DS, mohlo by to v konkrétnom trebišovskom príklade znamenať napríklad toto. Ak navrhovateľ požiada o územné rozhodnutie v termíne medzi 26. májom 2006 a 28. marcom 2007, aj keby bolo mesto v tomto období zmenilo územný plán, čo nie je tento konkrétny príklad, lebo tu ide o výklad územného plánu predchádzajúcim a terajším primátorom a mestským zastupiteľstvom, Krajský stavebný úrad ako prvostupňový stavebný úrad si ako podklad pre správne konanie zvolí územný plán, ktorý platil v čase podania žiadosti, ak je to pre navrhovateľa priaznivejšie, čo v tomto prípade jednoznačne je. A tak stavebný úrad pokojne môže vydať územné rozhodnutie  na výstavbu tepelnej elektrárne 200 metrov od obytnej zóny v intraviláne mesta Trebišov proti vôli 9-tisíc obyvateľov 18-tisícového mesta, čiže polovice populácie, rozhodnutiu primátora a mestského zastupiteľstva. Ďakujem pekne, parafrázujúc rétoriku strany Smer, táto novela ide proti ľuďom, a preto ju nepodporím. Ďakujem pekne. (Potlesk.)