L. Gyurovszky, poslanec: (2001-11-30):
O čo ide? Informácia správne poznamenáva, že Devín banka sa od svojho vzniku správala neštandardne a svojou činnosťou nepatrila do bežného bankového sveta. Činnosť banky sa v prvom období do roku 1998 sústreďovala do oblasti deblokácie ruského dlhu. V druhej fáze svojej činnosti od roku 1998 už nedeblokovala ani cent, avšak sústredila sa na prijímanie vkladov od občanov s prísľubom nereálnych úrokov. Táto činnosť bola vysoko stratová a svojou podstatou pripomínala známe pyramídové hry, keď sa novými vkladmi spláca sľúbený výnos pre skôr zapojených vkladateľov. Spoločným rysom obidvoch fáz činnosti Devín banky bola snaha o výrazné politické krytie svojej existencie. Vážené dámy a páni, bankový dohľad Národnej banky Slovenska vlani vykonal tzv. dohľad na mieste v Devín banke s otrasným výsledkom. O dôkladnom preverení dokumentov a účtovníctva tejto banky protokol konštatoval, že účtovníctvo v Devín banke nespĺňa základný informatívny charakter. Je to najhoršie konštatovanie, ktoré je možné vysloviť v súvislosti s bankovou inštitúciou. Tento záver preložený do zrozumiteľného jazyka znamená, že banka systematicky klamala a podvádzala Národnú banku Slovenska, vkladateľov a orgány štátu. Znamená to nič viac a nič menej, že akcionári banky a manažment  umožnili kradnutie  alebo priamo kradli peniaze z banky a retušovali to sfalšovaním účtovníctva. Dohľad na mieste Národnej banky Slovenska len potvrdil predchádzajúcu povesť Devín banky v odborných kruhoch o nedôveryhodnosti  banky. Je verejne známe, že od roku 1998 Devín banka nemohla získať peniaze na medzibankovom trhu, čo znamená, že ostatné banky jej nepožičali, lebo mali vážne obavy o svoje vklady. Nechcem  uvádzať podrobnosti z protokolu Národnej banky Slovenska, kde sa rozvádzajú konkrétne príklady podvodov, klamstiev  a skresľovaných dokumentov, pozastavím sa iba pri jednom konštatovaní Národnej banky Slovenska. Orgány Devín banky marili dohliadku na mieste. Ide o bezprecedentný akt zo strany kontrolovaného subjektu, ktorý nemá obdobu. Protokol teda charakterizoval Devín banku ako nedôveryhodnú, podvádzajúcu inštitúciu, ktorá stratila dôveru ďalších účastníkov bankového trhu aj samotných pracovníkov bankového dohľadu. Je teda zarážajúce, ak aparát bankového dohľadu podá správu o podvodnej činnosti Devín banky a zároveň guvernér Jusko v čase rokovania vlády v Devín banke vyhlási: „Absolvoval som stretnutie s akcionármi banky a považujem ich za serióznych.“ Vystáva otázka, či guvernér, vláda a banková rada boli informované o výsledkoch dohliadky na mieste a čo ich primalo ku konštatovaniu, že akcionári sú seriózni. Pýtam sa, či vedenie bankového dohľadu podalo návrh do Bankovej rady Národnej banky Slovenska po svojich zisteniach na zavedenie nútenej správy v Devín banke. Pýtam sa ešte raz: Podal bankový dohľad do Bankovej rady návrh na zavedenie nútenej správy? Ich zistenia sú šokujúce a mňa zaujíma, na základe čoho Národná banka Slovenska dospela k názoru, že akcionári banky sú seriózni. Ide o veľmi jasný rozpor medzi zisteniami pracovníkov bankového dohľadu a medzi  závermi vedenia bankového dohľadu. Považovať podvodných akcionárov za serióznych  hráčov na finančnom trhu, dôverovať im počas celej ich agónie je buď hlboký profesionálny omyl, alebo zámer. Čomu verila Národná banka Slovenska a čomu verila časť vlády? Že sa zázrakom podarí  deblokovať ničím nepodloženú sumu z Ruskej federácie? Že sa nový generálny riaditeľ, hoci bol predstaviteľom tých istých akcionárov, bude správať inak ako jeho predchodca? Že zázračne  uzrie svet audit po tom, čo zahraničný audítor odmietol dokončiť audit za rok 2000  pre marenie ich činnosti zo strany Devín banky. Verila Národná banka Slovenska, že sa neobjavia zmenky v hodnote 450 mil. korún vystavené v prospech akcionárov Devín banky na úkor samotnej Devín banky? Rád by som počul jediný hodnoverný argument pre tvrdenie, že akcionári Devín banky sú seriózni investori. Tí, ktorí riskovali vlastné peniaze, to znamená ďalšie banky, ich nepovažovali za serióznych od roku 1998. Tí, ktorí neriskovali vlastné peniaze a neviedli v Devín banke účty, ich považovali za serióznych do zavedenia nútenej správy. Ide o hlboký omyl, ktorý stojí ostatných vkladateľov bankového sektoru viac ako 7 mld. korún. Strana maďarskej koalície od vzniku vlády v roku 1998 upozorňovala vládu, ministerstvo financií a Národnú banku Slovenska na netransparentnosť činnosti Devín banky a na nedôveryhodnosť  jej akcionárov a manažmentu, žiaľ, bez výsledku. Ani spomínaný protokol, ani strata dôvery na medzibankovom  trhu, ani neschopnosť plniť povinné minimálne rezervy nestačili na to, aby Národná banka Slovenska začala konať alebo aby ministerstvo financií  začalo uplatňovať svoju pohľadávku vo výške  9,7 mld. korún. Práve naopak, podnikli sa veľmi netransparentné a zvláštne aktivity, ktorých cieľom bolo dať punc dôveryhodnosti tejto podvádzajúcej banky. Konkrétne. Valné zhromaždenie Slovenských elektrární zvolilo za predsedu predstavenstva Štefana Košovana, bývalého predsedu Dozornej rady Devín banky, a predstaviteľa hlavných akcionárov banky firmu APIS. Jeho nástupom Slovenské elektrárne zázračne stratili schopnosť deblokovať a nutne potrebovali k tomu Devín banku. Len podotýkam, že po krachu Devín banky Slovenské elektrárne opäť vedia deblokovať. Vláda napriek otrasným zisteniam bankového dohľadu odsúhlasila mandátnu zmluvu s Devín bankou, a to napriek tomu, že Devín banka nebola schopná priniesť jediný dokument z ruskej strany o tom, že má prísľub uvoľniť peniaze, a napriek tomu, že Devín banka nebola schopná zaistiť bankovú garanciu pre spomínaný obchod. Vláda napriek týmto skutočnostiam vyjadrila dôveru banke. Podotýkam, že na veci, o ktorých hovorím, upozorňovali predstavitelia SMK, SOP od samého začiatku vládnej koalície a ani raz nehlasovali za pomoc tejto podvodnej banke. Táto dôvera ďalšej časti vlády Devín banke trvala tak dlho, že napriek tomu, že Devín banka nesplnila ani tie podmienky,  ktoré boli stanovené v uzneseniach vlády – hodnoverný audit, zmena predstavenstva, nominovanie zástupcov štátu v dozornej rade –, došlo dvakrát k predĺženiu zmluvy. Výsledný efekt  bol žalostný. Devín banka nebola schopná deblokovať ani cent. Neobstojí argument Národnej banky Slovenska, že prísnym uplatnením ustanovení zákona o bankách by mohol padnúť bankový systém, preto bolo treba pomôcť aj Devín banke. Národná banka Slovenska totiž musela prihliadnuť nielen na množstvo klasifikovaných úverov a na kapitálovú primeranosť, ale musela brať do úvahy aj dôveryhodnosť vlastníkov. A kým vlastníci v ostatných bankách vrátane štátneho akcionára nielen sľubovali, ale aj plnili sľuby, akcionári Devín banky podvádzali. Je zodpovednosť bankového dohľadu, že napriek svojim zisteniam naďalej dôveroval akcionárom a umožnil zvýšiť výšku chránených vkladov na sumu vyše 11 mld. korún. Záverom. Kauza Devín banky je smutným prípadom podvodných akcionárov, politického krytia a benevolencie bankového dohľadu. Treba zdôrazniť, že absolútnu zodpovednosť za krádež vyše 6 mld. korún nesú akcionári Devín banky uvedení v prílohe vládneho materiálu. Ja by som ich rád prečítal. Je to APIS, akciová spoločnosť, Horné Rakovce, VTF ENERGIA, s. r. o., Turčianske Teplice, medzinárodná finančná spoločnosť Rusko, odborové zväzy Slovenskej republiky, GOYA Japonsko, IFOP Bratislava, SES Tlmače, MK NET Zlaté Moravce, JUPOL Košice, MODENIA Turzovka a EUROTRADE Košice a ďalší drobní akcionári, ktorí, predpokladám, nemali vážny vplyv na chod banky. Nemôže sa stať, aby ľudia zastupujúci týchto akcionárov mali ešte možnosť uchádzať sa o štátne zákazky alebo reprezentovať štát a štátne záujmy. Zároveň treba dodať, že benevolencia bankového dohľadu spolu s chybnými krokmi Národnej banky Slovenska už bez ohľadu na úmysel umožnila týmto dobrodruhom ešte tri roky pôsobiť na bankovom trhu. Politickú zodpovednosť nebudem rozoberať, posúdia to voliči vo voľbách. Dovoľte mi, aby som predniesol návrh uznesenia, ktorý by menil druhú časť uznesenia pána poslanca Malchárka: „Národná rada Slovenskej republiky žiada guvernéra Národnej banky Slovenska, aby na nasledujúcej schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky predložil správu z oblasti bankového dohľadu Národnej banky Slovenska o opatreniach prijatých v súvislosti s krachom Devín banky vrátane vyvodenia osobných konzekvencií v rámci Národnej banky Slovenska a o opatreniach, ktoré by eliminovali vznik podobných situácií na slovenskom bankovom trhu.“ Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)