Krajcer, Daniel, minister kultúry a cestovného ruchu SR (2010-10-20):
Ďakujem pekne. Vážená Národná rada, vážené dámy, vážení páni, ďakujem predrečníkom za ich vystúpenia. Dovolím si zareagovať a niektoré vystúpenia a názory aj poopraviť a skorigovať. Povedzme si otvorene, zákon o štátnom jazyku, najmä jeho novelizácia v roku 2009 vyvolali obrovské vášne a emócie. Pravdou je, že pred voľbami tohtoročnými poslúžil ako politická téma, ako politická agenda. Veselo sa hralo s maďarskou kartou, veselo sa hrá s ňou aj teraz. A aj predložená novela zákona o štátnom jazyku stále ostáva aj politickou témou, veď blížia sa komunálne voľby. To by malo, myslím, celkom korektne a úprimne zaznieť na úvod s tým, že z nášho pohľadu a aj z môjho pohľadu ako predkladateľa nenavrhujem zákon pre politické strany ani pre Budapešť, ani pre Benátsku komisiu, ale pre občanov Slovenskej republiky, a to bez ohľadu na ich národnosť. Predložená novela totiž v plnom rozsahu rešpektuje programové vyhlásenie vlády a predovšetkým odstraňuje nezmyselné reštrikcie voči menšinám a zároveň chráni štátny jazyk, tak ako je to uvedené v programovom vyhlásení vlády. Ak v zákone zostali sankcie, nie sú nástrojom priamej represie, ale ako krajný prostriedok vymožiteľnosti zákona v dvoch konkrétnych oblastiach. Ťažko si viem predstaviť, kto by mohol mať výhrady, že by v týchto oblastiach nebol zákon vymožiteľný. Konkrétne ide o informácie verejnej správy určené verejnosti a informácie týkajúce sa života, zdravia, bezpečnosti a majetku občanov, nehovoriac o tom, že predložená novela intenzívnejšie prepája zákon o štátnom jazyku na zákon o používaní jazykov menšín, inými slovami, predložený návrh zákona chráni aj práva menšín. Dovolím si reagovať na niektoré vystúpenia, ktoré tu zazneli aj včera, aj dnes. Ako prvý pán poslanec Maďarič hovorí o tom, že táto novela ja zbytočná, nezmyselná. Možno by som mu len tak v dobrom chcel pripomenúť, že začiatkom roka na stretnutí s pánom Vollebaekom sám avizoval, že po voľbách môže dôjsť k zmene tohto zákona. Ale tak ubehlo už niekoľko mesiacov, tak chápem, že pamäť nie vždy slúži. Zároveň vyjadruje ľútosť, alebo smútok, nostalgiu, za tým, že sa zužuje rozsah sankcií. Tak chcem sa opýtať: Koľkože tých sankcií udelilo ministerstvo kultúry? Ani jednu. Takže to je realita. No a zároveň tu zaznelo kriticky, že nejakým spôsobom ohrozujeme alebo zhoršujeme medzinárodnopolitické postavenie Slovenska, najmä teda vo vzťahu k Maďarsku. No a to zaznelo viackrát. Toto tvrdenie naozaj úplne jednoznačne odmietam. Podľa môjho názoru opak je pravdou. Nie je podľa mňa správne naskakovať na provokácie, lebo sú také návrhy zo strany Maďarska alebo zo strany Budapešti. A nepovažujem za správne na tieto provokácie naskakovať, lebo výsledok je ten, že potom nás v zahraničí môžu hádzať do jedného vreca. Aj týmto zákonom a aj riešením maďarského zákona o dvojakom občianstve sa naše postavenie voči Maďarskej republike na medzinárodnom poli nieže oslabí, ale posilní. Som totiž presvedčený, že na provokácie treba odpovedať pokojne, s nadhľadom a bez emócií, tie sú totiž prejavom slabosti. Čo sa týka zákona o dvojakom občianstve, môžem vás všetkých ubezpečiť, lebo tu zaznela tá otázka, aj ja som bol na tých rokovaniach, prijmeme opatrenia, ktoré zabránia uplatňovaniu maďarského zákona na území Slovenskej republiky, a zároveň posilníme naše zahraničnopolitické postavenie. Čo sa týka ďalších upresnení voči poslancovi Rafaelovi Rafajovi, ja mu, samozrejme, veľmi pekne ďakujem za ten hĺbkový, detailný, historický exkurz. Poviem len jedno. Aj my si ctíme hodnoty našej minulosti, napr. to, že staroslovienčina sa stala štvrtým liturgickým jazykom. Môžem vám povedať, že ministerstvo kultúry veľmi intenzívne podporí 1150. výročie príchodu Cyrila a Metoda na Slovensko. Toto považujeme za skutočný prejav vlastenectva, ale nepotrebujeme prejavovať vlastenectvo na úkor menšín. To je náš zásadný postoj. Čo sa týka ďalších vecí, ktoré spomínal, tak dovolím si naozaj len v dobrom trošku skorigovať niektoré tie názory, ktoré predniesol. Takže len veľmi rýchlo poviem. Zákon nie je predkladaný v skrátenom legislatívnom konaní. Hovorili ste o tom, že nie je povinnosť pre verejnú správu ochraňovať štátny jazyk. No štátne orgány musia dodržiavať zákon, tento zákon slúži na ochranu štátneho jazyka. Ďalej, že nie je povinnosť aj ovládať jazyk pre štátnych zamestnancov, resp. pre ozbrojené zložky. Treba si prečítať ten návrh novely. Je to tam jasne uvedené, je nielen povinnosť používať, ale aj povinnosť ovládať ho. Takže to len na vysvetlenie niektoré upresnenia. No a rovnako by som chcel aj vo vzťahu k pánovi Čaplovičovi uviesť niektoré veci na správnu mieru. Pán poslanec, obecné kroniky sa aj naďalej musia uvádzať aj v štátnom jazyku, školská dokumentácia sa rovnako musí viesť v štátnom jazyku. A čo sa týka tej rýchlosti. Nuž, otvorene, áno, je to výsledok politickej dohody, že v prvých 100 dňoch vlády predložíme aj návrhy zákonov, ktoré odstraňujú niektoré nezmyselné reštrikcie voči menšinám. Nemám s tým problém otvorene to povedať a hlásim sa k tomu. Aj menšiny sú občania Slovenskej republiky. A, ako som to povedal, aj tento návrh zákona robíme pre nich, nie pre politické strany. Spomínali ste pána Vollebaeka, viaceré rokovania. Ja som sa tiež stretol s Vysokým komisárom OBSE. A musím povedať, že vysoko ocenil predložený návrh zákona. A že sa nestretol s opozíciou? No tak asi neprejavil záujem o to. My sme mu naozaj program neupravovali, aspoň teda určite ja som to nerobil. Ondro Dostál, to chápem, rešpektujem, rozumiem tomu. Vyjadril sa tak niekoľkokrát otvorene. Jeho názor je, že nemal by byť žiaden zákon o štátnom jazyku. Ja si to nemyslím. Ale to, čo je podstatné, to je to, že ako minister som povinný v plnom rozsahu rešpektovať programové vyhlásenie vlády, v ktorom sa jednoducho uvádza, že zákon sa zachová a že budeme chrániť štátny jazyk. Čiže konám v intenciách programového vyhlásenia vlády. Pán poslanec Senko, už som to naznačil, Budapešť s predloženou novelou zákona naozaj nemá nič spoločné a absolútne to nesúviselo s návštevou ministra zahraničných vecí v Budapešti. Veď ten zákon sa začal pripravovať skôr, ako vôbec sme vedeli o pripravenom programe a dokonca vrátane pána Dzurindu. Čiže toto uvádzať ako nejaký argument absolútne neobstojí a nie je namieste. Dovolím si ešte reagovať na pani poslankyňu Pfundtner, ktorá vystúpila včera. No poviem to tak, som džentlmen, a preto tolerujem dámam aj niektoré emócie, aj keď sú na úkor politickej korektnosti. No a na záver, dámy a páni, by som chcel aj k celej tej diskusii, aj k samotnému návrhu novely zákona povedať len toľko, z môjho pohľadu je veľmi dôležitá odpoveď na otázku, kto tak vášnivo kritizuje predložený návrh zákona. Tá odpoveď je totižto veľmi zaujímavá. Na jednej strane sú to radikálne budapeštianske kruhy, Strana maďarskej koalície, na strane druhej sú to politické strany Smer a SNS. Dovolím si povedať, že toto je tá najlepšia doložka kvality predloženého návrhu zákona. Ďakujem pekne. (Potlesk.)