I. Mikloš, poslanec: (2008-02-07):
Pán podpredseda parlamentu, upozorňujem vás, aj všetkých ostatných predstaviteľov vládnej koalície, že ste vo vláde vyše roka a pol a váš predseda vlády tak pohŕda parlamentom, že sa nezúčastnil ani na jednej interpelácii doteraz, ani na jednej interpelácii. Prišiel na hodinu otázok, pätnásť minút nás tu školil odpoveďami na otázky vyžrebované z vašich vlastných radov, potom prišiel na hlasovanie o Lisabonskej zmluve a zase ušiel. Je to nie prvý prípad a príklad nielen pohŕdania parlamentom, ale aj zbabelosti a slabošstva, podobne ako predseda vlády prejavil ignoranciu, pohŕdanie parlamentom, slabošstvo a zbabelosť počas noci, kedy sme rokovali o vyslovení nedôvery jeho osobe. A teraz mi dovoľte, aby som prešiel k samotnému zneniu mojej interpelácie. Chcem interpelovať predsedu vlády, a to bol dôvod, prečo som sa dožadoval jeho prítomnosti a prečo som s odvolaním na ods. 7 § 130, ktorý jasne hovorí, že je povinnosťou členov vlády, aby boli prítomní na rokovaní o interpeláciách, legitímne som sa pýtal, aký je dôvod neprítomnosti predsedu vlády. Ale myslím si, že aj žiadna odpoveď je odpoveď, a pretože som odpoveď nedostal, vyvodzujem z toho, že dôvodom je ignorovanie parlamentu, pohŕdanie parlamentom a dôvodom je aj slabošstvo a zbabelosť. Idem hovoriť a interpelovať pána predsedu vlády vo veci správy o priebehu privatizácie Slovenského plynárenského priemyslu. Správa, ktorú vláda predložila a parlament o nej dlho rokoval, je príkladom právneho a ekonomického paškvilu. Je dokumentom, ktorého jediným účelom je zahmlievať, zahmlievať neschopnosť vlády a korupčnosť vlády. Aj na základe faktov, argumentov, čísel, ktoré som uviedol vo svojom vystúpení 30. januára tohto roka, na základe týchto faktov a argumentov sa predsedu vlády pýtam nasledujúce otázky: 1. Pán predseda vlády, ako je možné, že vami, docentom a doktorom práv vedená vláda schválila Správu o priebehu privatizácie SPP, a. s., ktorá je v navrhovaných bodoch uznesenia B, a, b, c protiústavná tým, že nerešpektuje čl. 1 a čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, t. j. nerešpektuje deľbu moci medzi zákonodarnú, výkonnú a súdnu a prisvojuje si kompetencie, ktoré sú vo výlučnej pôsobnosti nezávislej súdnej moci, ako to dokazuje aj nález Ústavného súdu Slovenskej republiky pod č. 16 z roku 1995? 2. otázka na predsedu vlády znie nasledovne: Pán predseda vlády, ako je možné, že vami, docentom a doktorom práv vedená vláda v návrhu uznesenia Správy o priebehu privatizácie SPP schválila bod B, b, v ktorom sa konštatuje porušenie § 59a Obchodného zákonníka pri privatizácii SPP, keď tento paragraf sa privatizácie vôbec netýka? Otázka č. 3 na predsedu vlády je nasledovná: Ako je možné, že vami, docentom a doktorom práv vedená vláda v návrhu uznesenia Správy o priebehu privatizácie SPP schválila bod B, c, ktorý konštatuje porušenie zákona č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní, opierajúc sa o skorší dátum podpisu návrhu mandátnej zmluvy zo strany poradcu oproti termínu vyhodnotenia ponúk, pričom takýto postup je práve zákonom č. 263/1999 Z. z., konkrétne § 33 vyžadovaný? 4. otázka na predsedu vlády: Ako je možné, že vami, pán predseda, vedená vláda v návrhu uznesenia Správy o priebehu privatizácie SPP v bode B, d schválila konštatovanie vzniku finančnej straty vo výške 7 mld. 373 mil. 970 tis. Sk, kým Národnou radou schválené uznesenie o tom istom bode konštatuje finančnú stratu vo výške 236 mil. eur, čo je 10 mld. 499 mil. 640 tis. Sk? 6. otázka v rámci interpelácie na predsedu vlády znie: Ako je možné, že vami vedená vláda v návrhu uznesenia k Správe o priebehu privatizácie v bodoch B, e, f, g konštatuje nesprávne uplatnenie nákladov a odmien, nesprávne vyplatenie nákladov a odmien privatizačnému poradcovi v súhrnnej výške 649 mil. 752 tis. 264 Sk, pričom samotná správa priznáva, že výška nákladov aj odmeny poradcovi bola verifikovaná dvoma externými právnickými kanceláriami, ktoré potvrdili oprávnenosť a správnosť spôsobu výpočtu odmeny aj nákladov poradcovi? 7. otázka: Ak vláda trvá na svojich záveroch ohľadom škody konštatovanej v návrhu uznesenia B, e, f, g, potom sa pýtam, či ste vy, pán predseda vlády, alebo vami poverený člen vlády uskutočnili potrebné právne kroky na vymáhanie vyššie uvedených škôd voči spomínaným externým právnym kanceláriám? 8. otázka v rámci interpelácie predsedu vlády znie: Vo väzbe na návrh uznesenia B, d Správy o priebehu privatizácie SPP sa vás pýtam, pán predseda vlády, a vyzývam vás, aby ste uviedli aspoň jeden príklad privatizácie veľkého energetického, prípadne iného podniku v strednej a východnej Európe, kde sa cena hadgovala, čiže kurzovo poisťovala? 9. Pýtam sa vás, pán predseda vlády, akým spôsobom ste kurzovo poistili, teda zahadgovali naše pohľadávky voči Európskej únii, ktoré počas doterajšieho vášho vládnutia z dôvodu posilnenia koruny voči euru klesli v korunovom vyjadrení o 50 mld. Sk? 10. otázka v rámci interpelácie predsedu vlády znie: Vašou vládou, pán predseda vlády, schválená Správa o priebehu privatizácie považuje sumu celkovej odmeny a uhradenia nákladov privatizačnému poradcovi vo výške 1,168 % kúpnej ceny za neadekvátne vysokú. Pri predaji lukratívnych pozemkov v centre Bratislavy zo strany Bratislavskej teplárenskej, a. s. ovládanej nominantmi vašej strany Smer, zinkasoval poradca 2 % kúpnej ceny plus desaťročný kontrakt na poradenstvo kupujúcemu, spoločnosti Penta. Pán predseda vlády, ako hodnotíte túto výšku odmeny poradcovi? 11. otázka v rámci interpelácie predsedovi vlády znie: Vašou vládou schválená a aj vami osobne, opakujete to, čo schválila aj vaša vláda, že kúpna cena bola nízka a že kupujúci vedel, že je v súťaži sám, ako vysvetlíte, pán predseda vlády, skutočnosť, že konečná kúpna cena vo výške 2,7 mld. USD bola o 615 mil. USD vyššia ako predbežná, pričom kupujúci vedeli, že minimálna cena, za ktorú sa bude transakcia uskutočňovať, bola práve predbežná ponuka vo výške 2 mld. 85 mil. USD? Ak 130 mld. Sk za 49 % akcií SPP považujete za nízku cenu, za akú cenu potom považujete 150 mld. Sk za 97 % akcií českej obdoby Slovenského plynárenského priemyslu, Transgasu? 12. otázka v rámci interpelácie predsedu vlády znie: Pán predseda vlády, ak hodnotíte privatizáciu 49 % akcií SPP ako krádež storočia a ekonomickú vlastizradu, ako by ste nazvali privatizáciu 97 % akcií Transgasu zo strany českej sociálno-demokratickej vlády, pri ktorej dosiahli nižšiu cenu, predali všetko a v korunovom vyjadrení stratili za šesť mesiacov od výberu kupujúceho do zaplatenia ceny 8 mld. českých korún, čiže 11 mld. českých korún z dôvodu posilnenia českej koruny? 13. otázka predsedovi vlády v rámci interpelácie znie: Pán predseda vlády, prečo podľa vás sa česká privatizácia Transgasu nestala predmetom politického zápasu tak, ako to predvádzate vy na Slovensku? 14. otázka predsedovi vlády znie: Ako vysvetlíte, pán predseda vlády, že kým vy a vaša vláda vo svojej Správe o priebehu privatizácie SPP tvrdíte, že cena za akcie SPP bola nízka, organizácia pre ekonomickú spoluprácu a rozvoj, ktorej sme členmi, vo svojej  správe o slovenskej ekonomike na strane 124 tvrdí, citujem: „Vysoká cena získaná za predaj podniku približne 13 % HDP z krátkodobého hľadiska predstavuje značný prílev kapitálu, ktorý zmenšuje obavy v súvislosti s prefinancovaním schodku na bežnom účte platobnej bilancie v roku 2002“? 15. otázka: Ak bola predajná cena nízka, ako vysvetlíte, pán predseda vlády, že Gazprom si neuplatnil predkupné právo a za tú istú cenu, za akú sme my predali akcie, neodkúpil od Gaz de France a Ruhrgasu tretinu akcií? 16. otázka: Pán predseda vlády, ako vysvetlíte, že kým vaša vláda v Správe o priebehu privatizácie SPP tvrdí, že privatizácia SPP bola pre podnik a Slovensko nevýhodná a vy ju dokonca označujete za krádež storočia a ekonomickú vlastizradu, už citovaná správa OECD o privatizácii SPP tvrdí nasledovné, citujem: „V dlhodobej perspektíve by sa mali prejaviť viaceré ďalšie prínosy: po prvé predaj poskytol príjmy urýchliť reformu dôchodkového systému a znížiť verejný dlh; po druhé predaj takmer polovice SPP strategickému zahraničnému investorovi obmedzuje priestor na politické vplyvy a zásahy, ktoré sa v minulosti ukázali ako problematické; po tretie zahraničné vlastníctvo pravdepodobne zvýši efektivitu a kvalitu služieb, keďže súkromný investor je motivovaný k ziskovosti; po štvrté predaj posilní SPP a umožní jeho rozvoj na čoraz väčšmi sa liberalizujúcom európskom plynárenskom trhu“? Čím a ako vysvetľujete, pán predseda vlády, tento zásadný rozpor medzi hodnotením privatizácie SPP a jej prospechu pre podnik aj pre Slovensko z vašej strany a zo strany OECD, rešpektovanej medzinárodnej inštitúcie, ktorej sme členom? A posledná 17 otázka, pán predseda vlády, znie: Opakovane ste sa vyjadrili napríklad dňa 29. 11., že trestné stíhanie vo veci privatizácie SPP bolo zastavené len preto, že z Trestného zákona bol vyňatý § 273 – porušovanie záväzných pravidiel hospodárskeho styku. Chcem pripomenúť, že toto hlasovanie sa uskutočnilo 8. februára 2005, keď ste vy, pán predseda vlády, boli poslancom Národnej rady, boli ste prítomný na tomto rokovaní a hlasovali ste. Preto sa vás pýtam: Ako ste hlasovali vy a ako hlasovali ostatní poslanci strany Smer, keď sa hlasovalo o vyňatí tohto ustanovenia § 273 o porušovaní záväzných pravidiel hospodárskeho styku z Trestného zákona? Ďakujem pekne za pozornosť.