B. Bugár, podpredseda NR SR: (2001-10-02):
Nech sa páči, pani ministerka, máte slovo. B. Schmögnerová, ministerka financií SR: Ďakujem pekne. Škoda, že tu nie je pán poslanec Tatár alebo zle vidím, ale myslím si, že ho tu nevidím, pretože, prosím? (Hlasy zo sály.) Je to škoda, lebo ja som počúvala jeho a myslím si, že mohol aj on mňa počúvať, takže dovoľte mi, vážení poslanci, aspoň, aby som vám vyjadrila stanovisko k rozprave, ktorá tu odznela, samozrejme, aj k ďalším poslancom, ktorí sa vyjadrili. Predovšetkým základná poznámka sa týka nepochopenia zo strany poslanca Tatára, že reformu tak dôležitú, ktorá skutočne je bezprecedentná, znamená zásadnú zmenu v riadení štátu, je potrebné uskutočňovať po etapách. Napokon k takémuto záveru po dvaapolročnej príprave reformy dospeli aj tí, ktorí na príprave tejto reformy pracovali. Dospela k tomu aj vláda Slovenskej republiky. A táto etapovitosť sa odráža, prirodzene, aj pri financovaní samosprávnych potrieb samosprávnych orgánov. Odráža sa v tom, že na prechodné obdobie sa financovanie bude uskutočňovať cez takzvanú decentralizačnú dotáciu a po jeho uskutočnení sa prejde na iný spôsob financovania, ktorého súčasťou bude výrazné alebo výraznejšie posilnenie príjmovej základne samosprávnych krajov, miest a obcí. V súvislosti so zákonom o rozpočtových pravidlách prechodne treba chápať aj finančné vyrovnávanie, pretože pokiaľ existuje decentralizačná dotácia, takýmto spôsobom sa realizuje aj finančné vyrovnávanie aj medzi rozpočtami miest, obcí a samosprávnych krajov. O tom, ako bude vyzerať financovanie samosprávnych krajov, miest a obcí v nasledujúcom období v takých hrubých črtách hovorila nielen koncepcia, ale predovšetkým dokument, ktorý pripravilo ministerstvo financií, ktorý hovorí o finančnej decentralizácii. Ja chcem ubezpečiť pánov poslancov, že predložená novela zákona o rozpočtových pravidlách je v plnom súlade s touto finančnou decentralizáciou, to znamená s dokumentom, ktorý schválila vláda Slovenskej republiky. Súčasťou druhej etapy financovania bude aj napríklad prirážka k dani z príjmov fyzických osôb, na ktorej ministerstvo financií v súlade so zadaním vlády Slovenskej republiky, ktoré bolo prijaté pri schvaľovaní koncepcie, ale aj dokumentov finančnej decentralizácie pracuje. Myslím si, že bolo zásadné nepochopenie aj toho, ako sa pripravuje zákon o miestnych daniach, ktorý sme si naozaj my nevymysleli, ale ktorý takisto vychádza z vládou schválenej koncepcie o finančnej decentralizácii. Myslím si, že verejnosť sa začala vyjadrovať k niečomu, čo ešte nebol výsledok prípravných prác na ministerstve financií, bolo to úplne niečo, čo iste niečo musí vzniknúť, k tomu sa vedie potom vnútrorezortné pripomienkové konanie a až po schválení návrhu ministerstva financií prechádza to do medzirezortného pripomienkového konania. Z hľadiska časového skrátenia dostal sa ten nultý materiál von a myslím si, že celkom zbytočne sa okolo neho vyvolala diskusia. Zákon o miestnych daniach nebude znamenať nič inšie ako preklopenie zákona o miestnych poplatkoch do nového zákona tak, ako si to želal ZMOS a tak, ako to bolo aj schválené vládou Slovenskej republiky. Naším zámerom nie je vymýšľať žiadne nové dane, naším zámerom je plniť uznesenie vlády aj v tomto smere. Ak niektoré čiastkové návrhy prekračovali rámec tohto zámeru, jednoducho budú korigované a práve preto nemá zmysel o týchto veciach viesť diskusiu takým spôsobom, ako sa aj v médiách viedla. Bola by som veľmi rada, keby ZMOS tiež zaujal k tomuto postoj, pretože my reagujeme, prirodzene, na celkový proces prípravy financovania reformy verejnej správy, ktorý napokon v tomto bode bol plne v súlade aj so želaniami ZMOS-u. Hovorím o tom preto, že zástupcovia ZMOS-u tu pred chvíľočkou sedeli a možno, že sedia ešte aj teraz. Chcela by som sa zároveň vyjadriť k tomu, že pán poslanec Tatár zrejme nepochopil celú koncepciu, s ktorou tento zákon prichádza. Prostriedky, ktorými nakladajú mestá, obce, samosprávne kraje, nie sú ich prostriedkami. To nie sú prostriedky ani starostov, ani primátorov, ani predsedov samosprávnych krajov, ba dokonca ani nie mestských zastupiteľstiev a tak ďalej a tak ďalej. Sú to naše prostriedky, sú to verejné zdroje. A pri nakladaní s verejnými zdrojmi je nevyhnutné, aby boli zavedené niektoré mechanizmy tak, ako sú zavedené takéto mechanizmy pri nakladaní s jednou súčasťou verejných zdrojov, a to sú zdroje štátneho rozpočtu. Z hľadiska daňovníka skutočne nie je rozdiel, či ja odvediem korunu svojej dane do rozpočtu mesta, obce alebo samosprávneho kraja, alebo do rozpočtu štátu. Mojím záujmom je, aby sa s touto korunou nakladalo čo najefektívnejšie. A to je možné dosiahnuť len vtedy, ak budú primerané kontrolné mechanizmy bez ohľadu na to, či ide o nakladanie s týmito prostriedkami na úrovni štátnej organizácie, alebo samosprávneho kraja a tak ďalej a tak ďalej. O týchto otázkach sme skutočne diskutovali veľmi dlho. A ja som napokon rada, že sme dospeli k spoločnému záveru aj so ZMOS-om a že sme dospeli k spoločnému záveru aj s komisiou expertov, ktorá bola vymenovaná aj na tento účel, čiže k zákonom, o ktorých dnes aj diskutujeme. Prijalo sa jednoznačne to, čo sme prijať aj museli, že nemôžeme súhlasiť, aby sa kontrola pri nakladaní s týmito prostriedkami obmedzila iba na internú kontrolu. Ja chcem len pripomenúť, že onedlho tu budeme rokovať aj o zákone o finančnej kontrole, ktorý je prepotrebným zákonom aj z hľadiska negociácie ku kapitole číslo 28 Finančná kontrola a ktorý jednoznačne zavádza pri nakladaní s verejnými zdrojmi okrem vnútornej kontroly aj externú kontrolu. Aj z tohto hľadiska, aj z hľadiska celkovej kontroly pri nakladaní s verejnými zdrojmi, ale aj z hľadiska nášho prístupového procesu bolo nevyhnutné, aby sme pristúpili k tomu, že okrem internej kontroly, ktorá existuje aj dnes v mestách, obciach, samozrejme, zatiaľ nemôže existovať vo vyšších územných celkoch, keďže neexistujú, bola doplnená aj externá kontrola. Otázka stála tak, aká bude forma tejto externej kontroly. Ministerstvo financií pripravilo jeden model tejto externej kontroly. Pokiaľ nebol s tým súhlas, boli sme otvorení k rokovaniu a dospelo sa k inému modelu externej kontroly, ktorý chce, aby som povedala, že dosť sa podobá alebo dosť je blízky externej kontrole, ktorá sa zaviedla v Českej republike. Má, samozrejme, aj niektoré odlišnosti, pretože náš prístup k tomuto zabezpečuje aj istú zvýšenú ochranu s prostriedkami, ktorá ochrana sa vlastne týmto spôsobom riešenia externej kontroly nemôže zabezpečiť, ale jednoducho treba si to aj uvedomiť. Preto hovoriť o tom, že nad každou korunou bdie ministerstvo financií, je skutočne nepochopením, pretože vychádzalo to z určitého typu externej kontroly, ak sa nazdáva ZMOS, že lepším kontrolórom je audítor, prosím, overme si to, vyskúšajme si to v praxi, ak sa to potvrdí, prečo nie, myslím si, že treba byť otvorený aj k takýmto návrhom. Zároveň by som chcela uviesť, že súčasťou určitej snahy zabezpečiť racionálne nakladanie s verejnými zdrojmi, a ja by som chcela pripomenúť, že v prípade dovŕšenia reformy verejnej správy zhruba budú obce, mestá a samosprávne kraje nakladať s prostriedkami, ktoré budú predstavovať 27 % celkových verejných zdrojov. Do toho zahŕňam nielen zdroje štátneho rozpočtu, ale rozpočtov Sociálnej poisťovne, zdravotných poisťovní a Národného úradu práce, čo je obrovský balík, s ktorým doposiaľ, samozrejme, sa nakladalo inak a na inej úrovni. Je preto absolútne nevyhnutné, aby sme tu mali zabezpečené určité mechanizmy. Rovnako ako dnes môžem veľmi otvorene povedať, ak obce a mestá mali komplikácie získavať bez štátnej záruky úverové zdroje napríklad z Európskej investičnej banky, z EBRD a tak ďalej, bolo to jednoducho preto, že tieto banky, a veľmi otvorene to pri bilaterálnych rokovaniach aj deklarovali, nemohli byť spokojné so súčasným spôsobom kontrolného mechanizmu, ale zároveň aj so súčasným spôsobom určitej regulácie, zadlženosti miest a obcí. Preto je potrebné, aby sa explicitne v tomto zákone otázka aj regulácie zadlženosti obcí ošetrila a ja chcem povedať, že sme sa, prirodzene, inšpirovali pri príprave tohto zákona a mali sme pred sebou modely nielen v Českej republike, v Maďarsku, ale vo Francúzsku a mnohých iných štátoch Európskej únie. Tieto modely sme aj pozorne študovali a snažili sme sa podľa nášho názoru to najlepšie, čo sa dalo preniesť do tohto zákona. Hovoriť o tom, že neexistuje nútená správa pre štát ako taký, je, neviem to celkom dobre ani komentovať. Viete veľmi dobre, že aj štát je prirodzene vystavený takým rizikám, ako je cross default, napokon viete dobre, že v 1998 roku sme sa aj týmto museli zapodievať, myslím si, že sme to úspešne riešili. Pravdaže, definovať nejakú nútenú správu na štát, neviem o tom, že by ktorýkoľvek štát mal nejakú takúto legislatívu, neviem si to vôbec ani predstaviť. Otázka, že chýba možnosť financovania združenia obcí, myslím si, že tu skutočne ide o nedorozumenie. Združenie obcí nebude predstavovať nejaký osobitný orgán s právnou subjektivitou, to znamená, že v prípade, že dôjde k vzniku združení obcí, tak sa združia aj prostriedky tak, ako sa v zmluve obce dohodnú, takže netreba osobitne v zákone o rozpočtových pravidlách nič riešiť. Chcela by som sa preto vyjadriť aj k pozmeňujúcim návrhom, ktoré boli prednesené, osobitne k pozmeňujúcim návrhom pána poslanca Tatára. Myslím si, že som dostatočne vysvetlila, v čom je asi nedorozumenie medzi tým, ako pristupuje k tomu pán poslanec Tatár a ako pristupuje k tomu predkladateľ plus pozmeňujúce návrhy, ktoré sa dostali do spoločnej správy. Chcem vás preto požiadať, vážená poslanecká snemovňa, aby ste neprijali návrhy, pozmeňujúce návrhy pána poslanca Tatára. Čo sa týka toho krátko pozmeňujúceho návrhu, s ktorým prišiel pán poslanec Maňka, v zásade by som chcela upozorniť na to, že my sme sa, tiež to bolo predmetom rokovania, napokon dospeli sme k určitému kompromisnému riešeniu, ktoré hovorí o hranici 60 a 25 %, a dospeli sme k nemu aj práve na základe analýzy zadlženosti miest a obcí, ktorú k dispozícii máme a ktorú sme vlastne mali aj pred sebou, keď sme o tom hovorili. Zároveň áno, zohráva tu nepochybne aj úlohu otázka maastrichtských kritérií, pretože maastrichtské kritériá sa nevzťahujú na štátny rozpočet, respektíve na štátny dlh, ale na verejný dlh. No môžeme o tom ešte prirodzene hovoriť, ale ja by som bola dosť nerada, aby sme vnášali do toho, čo je výsledkom veľmi zdĺhavých rokovaní a vzájomných dohôd, nejaké zmeny. Myslím si, že by som bola oveľa radšej, keby sme podporili spoločnú správu, ktorá už rieši aj otázku jedného, aj druhého kritéria, to znamená aj dlhovú službu a aj kritérium, kritérium zadlženosti meraného úver ku, respektíve dlh ku príjmom mesta, obce alebo vyššieho územného celku. Dotkla by som sa ešte posledného, a to je, vlastne už som o tom aj hovorila, nútenej správy, ale predsa by som len chcela dodať, že opäť bol to výsledok vzájomných rokovaní, ktoré prebehli, že sme upravili nútenú správu o ďalšie ustanovenia. Tieto sa nachádzajú v spoločnej správe, ktoré hovoria aj o určitom prechodnom režime, ktorý by sa aplikoval predtým ako, respektíve ako posledný pokus o to, aby nebola nevyhnutne zavedená aj nútená správa. Dohodli sme sa aj o forme znášania nákladov spojených s nútenou správou. Chcela by som vás teda vážené poslankyne, poslanci požiadať, aby ste podporili tento zákon, aby ste podporili spoločnú správu, ktorá je skutočne výsledkom dlhých rokovaní, myslím si, že napokon úspešných rokovaní, ale konečný úspech bude skúsenosť, ktorú budeme môcť hodnotiť až o niekoľko rokov, až čas preverí, či sme nastavili tento zákon tak dobre, ako sme dnes v tejto chvíli presvedčení. Ďakujem vám za pozornosť.