Mikloš, Ivan, podpredseda vlády a minister financií SR (2011-09-14):
Ďakujem pekne. Vážený pán podpredseda, vážené panie poslankyne, páni poslanci, vážení kolegovia, keď začala táto schôdza, tak som si povedal, že vystúpim po vystúpení zástupcov jednotlivých poslaneckých klubov, jednotlivých parlamentných strán. Nemyslel som si, že to bude o jednej po polnoci, ale aj to svedčí o tom, aká búrlivá diskusia tu je. Dovoľte mi vyjadriť sa k tým dôvodom, ktoré sú uvádzané v predkladacej správe k návrhu na odvolanie pani premiérky a ktoré tu prípadne doplnil ešte pán podpredseda Národnej rady a predseda strany SMER Robert Fico. Musím povedať, že s údivom, takmer s úžasom som počúval o tom, že jedným z dôvodov má byť, že vláda, ktorej predsedom bol pán Fico, odovzdala krajinu tejto vláde v skvelej kondícii. Asi všetci žijeme v inej krajine. Pán Fico asi odovzdával niekomu inému nejakú inú krajinu a inú ekonomiku, pretože my, pán Fico, sme preberali krajinu, ktorá mala jeden z najvyšších deficitov v celej európskej dvadsaťsedmičke. Vyšší deficit mali len krajiny PIIGS-u a Veľká Británia, ktorá musela zachraňovať banky, kdežto Slovenská republika, pokiaľ si dobre pamätám, na záchranu bánk nemusela vynaložiť ani jedno jediné euro. Dokonca, keď sa pozrieme na ukazovateľ primárneho deficitu, ktorý hovorí presne o výkone vlády, pretože niektoré krajiny majú vysoké deficity aj preto, že majú veľkú dlhovú službu, že majú obrovský verejný dlh a že musia veľa peňazí vynakladať na úroky, práve preto sa používa aj ukazovateľ primárneho deficitu, ktorý je očistený o cyklické vplyvy a o úrokové náklady. Takže váš výkon, pán Fico, bol naozaj skvelý. Gratulujem. V roku 2010, keď sme po vás preberali vládu, sme mali druhý najväčší primárny deficit spomedzi všetkých krajín európskej dvadsaťsedmičky. Vyšší malo len Írsko, ktoré muselo vynakladať obrovské prostriedky na záchranu skrachovaného bankového sektora. V takej skvelej kondícii ste nám odovzdávali krajinu. Čo sa týka peňazí, ktoré ste mali k dispozícii, pretože dnes je tu diskusia o všeličom. Počúvame, aké to bolo v školstve, aké to bolo v diaľniciach, aké to bolo inde. Tak vám chcem oznámiť, že vaša vláda mala k dispozícii také zdroje, aké historicky predtým žiadna vláda nemala, a myslím, že už ani v budúcnosti nikdy mať nebude. Pretože ak niekto zdedil naozaj dobre naštartovanú ekonomiku a dobre rastúcu ekonomiku, tak sme to neboli my v roku 2010, ale vy v roku 2006. Že to bolo vďaka reformám, ktoré urobila najmä druhá Dzurindova vláda, to dokonca priznávate vy aj vo svojich vládnych materiáloch. Vďaka tým reformám na bezbrehej a bezhlavej kritike, v ktorých ste si postavili svoju politickú živnosť, a na bezbrehej a bezhlavej kritike, v ktorých ste sa aj vyviezli k moci. A keď vy hovoríte o predvolebných sľuboch, ktoré nie sú napĺňané, tak by som tu mohol dlho hovoriť o sľuboch vašich, pričom vy ste svoje sľuby napĺňať mohli, pretože naozaj ste zdedili plnú špajzu, prestretý stôl, fungujúcu, rekordne rastúcu ekonomiku. Vďaka tomuto ste mali k dispozícii obrovské množstvo zdrojov. Nárast verejných výdavkov počas štyroch rokov vlády Roberta Fica mala táto vláda navyše vo verejných výdavkoch o 755 mld. slovenských korún oproti druhej vláde Mikuláša Dzurindu. Aby som to dal do kontextu medzinárodného porovnania, tak nárast verejných zdrojov počas Ficovej vlády bol 35 %, kým v priemere v Európskej únii vzrástli verejné zdroje o 18 %. Dvojnásobne vyšší nárast objemu zdrojov ako v priemere v Európskej únii. Prvého dva a pol roka vďaka rekordne rastúcej ekonomike, ktorá tu bola najmä vďaka reformám, potom, keď prišla svetová finančná, ekonomická kríza, ekonomika sa prepadla, ale vláda Roberta Fica míňala ďalej, ako keby sa nič nedialo. Nárast verejných výdavkov počas krízových rokov bol na Slovensku jednoznačne najvyšší spomedzi všetkých krajín európskej dvadsaťsedmičky. Jednoznačne najvyšší, dokonca vyšší ako v krajinách, ktoré museli obrovské prostriedky investovať na záchranu a sanovanie svojho finančného sektora. Takže ak hovoríme o dlhu a zadlženosti, pán podpredseda Národnej rady a predseda SMER-u tu šermuje absolútnymi číslami, koľko to rastie-nerastie. No, len problém je v tom, pán Fico, že kým za roky 2006 – 2010 bol ten nárast v pomere k hrubému domácemu produktu 10,5 %, za štyri roky tejto vlády, ak naplníme zámery, ktoré chceme naplniť, tak to bude 3,8 %. A ešte ďalšia vec, ktorá je dôležitá, keď porovnávame roky 2006 – 2010, kedy ste vládli, tak vďaka rekordne rastúcej ekonomike sa vám do roku 2008 znižoval verejný dlh bez toho, že by ste museli pohnúť prstom, pri 10-percentom raste ekonomiky je to v pomere k HDP celkom zjavné a jasné. Ale vy ste dokázali výkon, ktorý je naozaj obdivuhodný, a neviem, či iná krajina dokázala zvýšiť verejný dlh za dva roky, za púhe dva roky z 27 % na 41 % hrubého domáceho produktu. To je obrovský nárast. Áno, stále sme na tom relatívne dobre oproti mnohým iným krajinám, ale len vďaka tomu, že, chvalabohu, to trvalo len dva roky, toto vaše bačovanie a vďaka tomu, že sme išli z tak rekordne nízkej úrovne, ktorú sme vďaka rozbehnutej ekonomike dosiahli v roku 2008. Napríklad ma zaujalo, dočítal som sa dnes, že maďarský premiér Orbán podáva návrh na trestné stíhanie troch premiérov vrátane Gyurcsánya, za ktorých narástlo zadlženie Maďarska z 53 % HDP na 82 % HDP v priebehu ôsmich rokov 2002 – 2010. Keď si porovnáte ten rast z 53 % na 82 % HDP, tak to je nárast o 54 % za osem rokov. U nás vláda Roberta Fica dokázala skoro taký istý nárast vyprodukovať za dva roky. Takmer 50-percentný nárast, teda o 47,5 %, za dva roky. Takže čo sa týka zadlženia a čo sa týka potreby a nevyhnutnosti robiť úsporné opatrenia, a o tom, že úsporné opatrenia robíme, tak je evidentné, že ich robiť musíme, pretože sme zdedili krajinu a ekonomiku v takom stave a v takom marazme, nielen čo sa týka verejných financií, ale aj iných vecí, ako sme ju zdedili. Teraz k tvrdeniam o vraj katastrofálnom negatívnom vývoji, čo sa týka ekonomického rastu, čo sa týka inflácie a čo sa týka zamestnanosti. Za prvý polrok 2011 vzrástol počet zamestnaných o 26,4-tisíc ľudí. Znížil sa počet nezamestnaných o 21 400 ľudí. Áno, je pravda, že reálne mzdy poklesli o 0,6 %, ale poklesli len preto, že robíme úspory a aj zmrazovanie a znižovanie platov vo verejnom sektore. V súkromnom sektore síce nepatrne, ale vzrástli reálne mzdy za prvý polrok o 0,1 %. A keď sa na to pozrieme, vo verejnom sektore poklesli o 3,3 %, ale to je to znižovanie, to sú tie úspory, ktoré musíme, ale aj chceme robiť, aby sme ozdravili verejné financie. Keď sa ale pozrieme na celkovú mzdovú bázu, vďaka tomu, že pribúda ľudí, ktorí nachádzajú prácu, tak celková mzdová práca v ekonomike, mzdová báza v ekonomike ako takej sa za prvý polrok zvýšila o 1,9 % v reálnom vyjadrení. Pretože pribúda najmä práca, ktorá je nižšie platená. A hrubý disponibilný dôchodok, do ktorého sa počítajú aj iné ako pracovné príjmy, sa zvýšil za prvý polrok o 2,2 % v reálnom vyjadrení, očistené o infláciu. Takže chcem zdôrazniť, že situácia vôbec nie je taká negatívna, ako sa ju snažíte vykresliť, aj keď netvrdím, že je dobrá, že by nemohla byť a nemala byť lepšia. Ale na to, aby bola lepšia, na to je potrebné pokračovať v zmenách, ktoré sme začali. Pretože jediné, na čo sa spoliehate, a vy síce uvádzate často čísla, ktoré sú korektné, ale uvádzate aj také, ktoré nie sú korektné, k tomu sa dostanem o chvíľu, len vytrhávate veci z kontextu najmä v tom zmysle, že zamlčiavate alebo dokonca sa snažíte dezinterpretovať to, že v ekonomike existuje, vždy existovala a vždy bude existovať značná zotrvačnosť. Tak ako zotrvačne, napriek tomu, že ste vládli vy v rokoch 2006 – 2008, ekonomika výrazne rýchlo rástla aj vďaka tomu, že ste väčšinu reforiem nezrušili, aj keď ste to sľubovali, ale napriek tomu, že ste nerobili nič potrebné, čo bolo potrebné robiť, ekonomika zotrvačne rástla. Tak áno, je pravdou, že v tomto roku pretrvávali niektoré negatívne javy aj tým, že sme ten čas museli využiť na to, že sme pripravovali potrebné zmeny, ale aj preto, že vždy existuje v ekonomike istá zotrvačnosť. Aj keď znížite deficit z 8 %, čo bolo vlani, keď sme prebrali vládu po vás, na menej ako 5 % v tomto roku, stále je to 5-percentný deficit. Päťpercentný deficit znamená, že nám rastie verejný dlh. Ale my ideme ďalej znižovať tento deficit tak, aby sa nárast dlhu zastavil, aby od roku 2013 zadlžovanie budúcich generácií vo vzťahu k hrubého domáceho produktu opäť klesalo, tak ako klesalo za druhej Dzurindovej vlády a zotrvačnosťou ešte aj za prvé dva roky vašej vlády. Veľmi dobrý príklad toho, že v ekonomike existuje zotrvačnosť, je aj vami uvádzaný v odôvodnení odvolania pani premiérky, aj tu z tohto pultu ste to, pán podpredseda Národnej rady, uvádzali, a to je hodnotenie Svetového ekonomického fóra, kde sme sa v najnovšom rebríčku, ktorý bol zverejnený pred pár dňami, prepadli dokonca o výrazných, výrazných deväť miest, zo 60. na 69. miesto. Pozrime sa na to, v čom sme sa prepadli. Prepadli sme sa v hodnotení deficitu, pretože sa hodnotili roky 2009 a 2010, teda to je váš výkon, pretože vtedy boli rekordné deficity. Ďalej sme sa prepadli v zvýšení dlhu, o dlhu som už hovoril, váš výkon, gratulujem. Ďalej sme sa prepadli v efektívnosti trhu práce, pretože ešte neboli započítané tie zmeny, zohľadnené tie zmeny, ktoré tu už v tomto parlamente boli schválené, ale platia len od 1. 9., od 1. septembra, pričom za základné nedostatky sú uvádzané: nedostatočná flexibilita mzdového vyjednávania a zamestnávateľsko-zamestnanecké vzťahy. Teda tie veci, ktoré riešime. V Zákonníku práce, ktorý tu bol schválený, riešime. A ak príde hodnotenie o rok, tak už v tejto oblasti bude hodnotenie lepšie. Medzi najväčšie konkurenčné nevýhody Slovenska podľa tejto analýzy sa zaraďujú: nízka vymožiteľnosť práva. Pýtam sa, kto mal tri roky, alebo koľko rokov, ministra spravodlivosti pána Harabina? Kto ho inštaloval na post predsedu Najvyššieho súdu a zároveň zmenil zákony tak, že je tam zakopaný na večnosť? Kto je zodpovedný za pomery v slovenskej justícii a za dnešnú úbohú vymožiteľnosť práva? A my za ten rok konáme a konáme tak, aby sa veci aj v tejto oblasti zmenili a mohli zmeniť. Ďalšia veľká slabina: vysoká miera klientelizmu v krajine. Dostanem sa aj ku vášmu odôvodneniu, čo sa týka korupcie a klientelizmu. Tu len zmienim, že také priečky v hodnotení korupcie a klientelizmu, aké dosiahlo Slovensko za vašej vlády, Slovensko nedosiahlo nikdy. Aj najväčší znalec na korupciu, alebo jeden z najväčších, pán Mečiar vyhlásil, že taká, aká bola za vašej vlády, nebola dokonca ani za jeho. (Smiech v sále.) Ďalej je to netransparentnosť vo verejnom obstarávaní. Podobne. Ďalej jedno z posledných miest: letecká infraštruktúra. Súvisí to s privatizáciou, ktorú máte tak rád, túto tému. Prečo je asi na Slovensku taká letecká infraštruktúra, ako je? Nie náhodou aj preto, že ste zrušili privatizáciu bratislavského letiska, do ktorého investor chcel investovať 20 mld. slovenských korún? Namiesto toho ste investovali vy. Investovali ste tak, že peniaze, ktoré z Európskej sa na to použili, nám Európska únia nepreplatí, pretože tam boli podvody a budeme ich musieť zaplatiť zo štátneho rozpočtu. A ďalšie oblasti, ktoré poznáme, vieme, že sú konkurenčnými nevýhodami, a to, že to vieme, o tom svedčí aj to, že sme to zadefinovali v programovom vyhlásení vlády a pripravujeme reformy, pripravujeme zmeny, ktoré práve tieto problematické oblasti z hľadiska konkurencieschopnosti Slovenska majú riešiť a budú riešiť, a ak táto vláda bude pokračovať, a ja verím, že bude pokračovať, tak verím, že už o rok pri ďalšom rebríčku konkurencieschopnosti budete mať pádne dôkazy, že s tým naozaj vieme pohnúť. A mimochodom, keď sme teda pri tomto hodnotení konkurencieschopnosti, tak keď ste preberali vládu v roku 2006, tak Slovensko bolo na 37. mieste. Vlani, keď sme ju preberali my, bolo na 60. mieste. Áno, teraz sme padli ešte o deväť miest najmä z toho dôvodu, že tvrdé dáta, ktoré boli brané do tohto rebríčka, boli brané za roku 2009 a 2010. Je pravda, že tam boli brané aj tzv. softdáta z aktuálneho prieskumu a že ten pokles odráža aj to, že ešte nedošlo k obratu v mnohých oblastiach, ktoré sa zhoršovali v minulých rokoch. Ale na tomto vami uvádzanom odôvodnení rebríčku Svetového ekonomického fóra som vám chcel ilustrovať, akým spôsobom zavádzate, keď sa snažíte interpretovať veci, ekonomické záležitosti bez toho, ako keby v nich neexistovala žiadna zotrvačnosť a žiadne zdedené veci. Ak dovolíte, teraz ešte k dvom veciam, ktoré ste spomínali, ktoré sú spomínané aj v odôvodnení a aj vy ste ich tu osobne predniesli, a to má byť, to majú byť tie údajné kauzy prenájmu budovy Daňového riaditeľstva a dotácia na Osrblie. Priznám sa, že som mal čudný pocit, keď som počúval hlas podobný hlasu Roberta Fica, ako rozpráva o korupcii a straníckom klientelizme. Neviem prečo, ale mal som taký čudný pocit. Ale dobre, ak teda podľa vás, a zrejme áno, sú najväčšími korupčnými kauzami tejto vládnej koalície prenájom budovy v Košiciach a dotácia na výstavbu areálu v Osrblí, tak áno, povedzme si o nich, ako to je, a skúsme si ich porovnať s takými kauzami, ako boli emisie, ako bol nástenkový tender alebo ako bolo diaľničné mýto. (Reakcia z pléna.) Takže napríklad konkrétne začnem tým Daňovým riaditeľstvom. Je absurdné, ak práve Robert Fico pomenováva a tvrdí, že toto je korupčná kauza tejto vlády. Práve Robert Fico, ktorý bol predsedom vlády vtedy, keď sa podpísala zmluva na prenájom za 2 mil. eur ročne, pričom zmluva podpísaná za našej vlády bola za 1,3 mil. ročne. Takže evidentne 700-tisíc eur ročne rozdiel. Zmluva za 2 mil. ročne podpísaná na 10 rokov, zmluva za 1,3 mil. ročne podpísaná na 5 rokov. Konanie vo verejnom záujme zjavné v jednom prípade, kde sa šetrí pre štát ročne 700-tisíc, a zjavne proti verejnému záujmu, kde štát vynakladá viac. Ďalej sa na to skúsme pozrieť z pohľadu zákonnosti. Mám tu pred sebou protokol z vykonanej kontroly, ktorá bola vykonaná práve, čo sa týka prenájmu daňovej, tejto budovy daňového úradu. Za roky 2010 aj 2011 bola vypracovaná ku koncu apríla. Táto kontrolná správa konštatuje 11 porušení zákonov a smerníc Daňového riaditeľstva v prípade prenájmu za vlády Roberta Fica a žiadne porušenie zákona ani vnútorných predpisov za, pri prenájme za vlády Ivety Radičovej. Konkrétne, ak chcete, je to 6 porušení zákonov a 5 porušení smerníc Daňového riaditeľstva pri prenájme, ktorý bol ešte naviac o 700-tisíc eur drahší oproti tomu druhému. Pán podpredseda Národnej rady Fico tu operoval v súvislosti s budovou Daňového riaditeľstva jediným číslom alebo dvoma číslami. Tvrdil, že skutočná trhová cena pri prenájme v Košiciach takejto budovy je okolo 6 eur, pričom táto budova bola prenajatá za 11 eur, a teda je tam vata, ktorá vraj mala byť dôkazom straníckeho klientelizmu. Neviem, či to hovoríte vedome, pán Fico, alebo nevedome, ale nie je to pravda. Šesť eur nie je trhová cena takýchto kancelárskych priestorov, šesť eur je trhová cena pivničných, prípadne skladových priestorov. Trhová cena kancelárskych priestorov v Košiciach v lokalite, o ktorej hovoríme, sa pohybuje od 9,50 do 12,40 eur na meter štvorcový bez služieb. Môžte krútiť hlavou, ale faktom je, že toto je potvrdené aj súťažou, ale je to potvrdené aj ďalším dôkazom. Veľká americká firma, ktorá hľadala priestory zhruba v tej výmere, v akej potreboval daňový úrad, si najala inú renomovanú svetovú realitnú firmu, ktorej zadala, aby jej pohľadala v Košiciach priestory, ktoré by vyhovovali z hľadiska plochy a lokality, a identifikovala táto firma práve tieto dve budovy. A budova, do ktorej, s ktorou bola, do ktorej išli daňové úrady teraz, teda budova pána Ščurku, táto firma, svetová renomovaná firma v oblasti realít, ktorá vypracovala posudok pre inú svetovú renomovanú firmu, určila trhovú cenu zhruba na úrovni 11 až 12 eur za meter štvorcový a túto cenu bola ochotná zaplatiť súkromná zahraničná firma. Takže zjavne ide o trhovú cenu. Naviac, čo sa týka výšky ceny, nerozporovali túto výšku ani mimovládne organizácie, ktoré tento proces preskúmavali. Takže, aby som uzavrel, čo sa týka budovy daňového úradu. - Počas vlády Ivety Radičovej došlo k prenájmu, ktorý nebol v rozpore so zákonmi a inými pravidlami, počas vlády Roberta Fica došlo k prenájmu, pri ktorom bolo porušených, 11-krát bol porušený zákon alebo vnútorné smernice. - Za vlády Ivety Radičovej bola podpísaná zmluva za prenájom za 1,3 mil. eur, za vlády Roberta Fica 2 mil. eur, dokonca dodatok podpísaný po voľbách dva dni pred výmenou vlády. Čo sa týka toľko omieľaného straníckeho klientelizmu, tak vám chcem povedať, že nešlo o stranícky klientelizmus, pretože o ten by išlo vtedy, ak by existovala iná, lepšia ponuka a bola by uprednostnená ponuka straníka, ktorá bola horšia alebo rovnaká. Keď hovorím „alebo rovnaká“, tak to hovorím zámerne, pretože práve Robert Fico vyhlásil v minulosti verejne, že ak budú na stole dve ponuky a budú totožné a jedna bude ponuka straníka, tak je úplne legitímne a normálne uprednostniť ponuku straníka. Takže chcel by som jasne a zreteľne zdôrazniť, že v Košiciach nebola a nie je iná ponuka, ani lepšia, ani porovnateľná, ako je ponuka tá, do ktorej daňový úrad išiel. Zároveň je realitou, a potvrdili to mnohé expertízy, že stav umiestnenia daňových úradov dnes je absolútne nevyhovujúci a dokonca nebezpečný v niektorých budovách, čo sa týka bezpečnosti a tak ďalej. Ďalšia kauza, ktorá sa spomína, je kauza, kauza dotácie pri výstavbe areálu v Osrblí. No tak ak najväčšia alebo druhá najväčšia korupčná kauza je kauza, v ktorej áno, vyskytlo sa, zdá sa, nezákonné konanie aj ľudí z blízkeho okruhu vládnych predstaviteľov tejto vlády pani premiérky, ale koná sa, koná sa a títo ľudia alebo tento človek dokonca je vo väzbe. A zároveň platí, to je jasný dôkaz, že platí „padni, komu padni“ a že sa tieto veci vyšetrujú, aj keď ide o ľudí z blízkeho okolia členov vlády. O čom napokon svedčí aj ten najnovší prípad bývalého poradcu štátnej tajomníčky. Takže ak chceme hovoriť o korupcii, môžme. Podstatné pre mňa nie je to, či korupcia je, alebo nie je, pretože ona, samozrejme, je. Samozrejme, nie preto, že by sme chceli, aby bola, ale preto, že najmä v krajine, ktorá je tak zanešvárená po štyroch rokoch vládnutia vlády, v ktorej ste boli, nemôže nebyť. Ale ona je aj v krajinách, ktoré takto zanešvárené nie sú. Pre mňa zásadné a kľúčové je, či vláda má vôľu, ochotu a chuť bojovať proti tomu, či má vôľu zmenšovať priestor na korupciu alebo či je, naopak, generátorom korupcie. A dovolím si povedať, že v tomto vidím zásadný rozdiel aj medzi dvomi vládami Mikuláša Dzurindu, aj medzi vládou Ivety Radičovej na jednej strane a medzi vládami Vladimíra Mečiara a Roberta Fica na strane druhej. Kým počas vlád Mikuláša Dzurindu a Ivety Radičovej je tu jednoznačná vôľa zmenšovať priestor na korupciu a bojovať proti nej, tak počas vlády Roberta Fica a vlád Vladimíra Mečiara to bolo naopak a vlády boli generátormi korupcie. To, že je to tak, o tom svedčia aj všetky medzinárodné rebríčky, prieskumy, ale svedčia o tom aj fakty. Napríklad také fakty, kedy bol prijatý zákon o slobodnom prístupe k informáciám, kedy bola posilňovaná súťaž, kedy boli schválené zákony o povinnom zverejňovaní všetkých zmlúv, a dokonca o podmienenosti platnosti zmlúv tým, že budú predtým zverejnené. To neznamená a nebude to znamenať, že sa nemôžu vyskytnúť a nevyskytnú prípady korupcie. Ale zásadný rozdiel vidím v tom, či s týmto problémom sa chce vláda vyrovnať, či proti nemu bojuje, alebo je dokonca generátorom korupcie, ako to bolo, opakujem, v prípade vlády Roberta Fica, keď vládol spolu s Vladimírom Mečiarom a Jánom Slotom, alebo ako to bolo počas vlád Vladimíra Mečiara. V tom je zásadný rozdiel. Ďakujem pekne. (Potlesk.)