Švejna, Ivan, poslanec NR SR (2014-09-16):
Ďakujem. Vážení kolegovia a kolegyne, dovoľte mi troška aj odľahčiť túto emotívnu diskusiu. Tak je už polovica septembra, tak začína sa sezóna hríbov a daní, samozrejme, tie hríby už začali rásť skôr, kvôli dažďu, takže budeme sa baviť vlastne viac ako dva mesiace aj v súvislosti s rozpočtom o daniach, takže určite ešte aj ja budem hovoriť k tejto téme viacej a k tomuto zákonu v ďalších čítaniach a trošku podrobnejšie. Ale dovoľte mi povedať teda aspoň taký prvý nástroj, resp. taký prvý pohľad na tento návrh zákona. No v prvom rade treba povedať, že, či to chceme alebo nechceme, je to ďalšie kolo zvyšovania daňového zaťaženie, v tomto prípade, samozrejme, nie najmä zvyšovaním daní, ale nepriamo, teda rôznymi zmenami odpisových sadzieb. Je tam ináč veľa opatrení, o ktorých dokonca môžem sa aj pozitívne vyjadriť. Ale keďže nie je úlohou teda opozície chváliť, tým sa vláda sama pochváli, tak úlohou opozície je, naopak, kritizovať, resp. nielen kritizovať, ale aj pokladať otázky alebo dávať návrhy iných riešení, ako by sa dala nejaká problematika riešiť. Takže výsledok zmeny v odpisoch je navyše platba. Pokiaľ som sa tam správne dočítal, vlastne podnikateľský sektor zaplatí v budúcom roku 265 mil. A či to chceme alebo nechceme, proste kritériom kvality podnikateľského prostredia je aj výška daní, odvodov a, samozrejme, aj iné kritériá, ale pokiaľ je jej kritérium výška daní a odvodov, tak jednoznačne treba povedať, že toto opatrenie vedie k zhoršeniu podnikateľského prostredia. Ja, samozrejme, teraz chcem byť vecný, ale skúsim predsa len takú jednu otázku položiť, resp. akože nastoliť, že ono stále mám taký pocit, že tí, ktorých sa to týka, hlavne tí menší a strední tak jednoducho keď vidia každý rok nejaké kolo, v čom sú vlastne z ich pohľadu postihnutí, teraz hovorím o tých podnikateľoch, tak na druhej strane im do očí bije, povedzme, tá slávna megaúľava 58 mil. eur pre jeden podnikateľský subjekt a potom, samozrejme, chýbajú peniaze. Však je jasné, keď sa niekomu proste dá taká daňová úľava, tak to treba vyzbierať niekde. A, samozrejme, potom si niekto kladie otázku, prečo sa to zbiera po tých stovkách, štyroch stovkách, hovorím to v eurách, a tak ďalej a tak ďalej (daňové licencie a podobne). No dovoľte mi len zopár poznámok povedať. Tie ma skôr teda napadli ešte tu v priebehu, keďže nechcem veľmi konkrétne ísť, aj keď pôjdem tak v ďalších mojich vystúpeniach. No je pravdou, že niektorí alebo niekedy podnikatelia používajú napríklad prostriedky na osobnú spotrebu, či už je to auto, telefón a ja neviem počítač a tak ďalej, hej. Ale sú aj iné pravdy, že niektorí verejní činitelia, ktorí sú platení z našich daní, takisto tie autá, telefóny a niektoré veci, čo im my platíme z daní, používajú na súkromné účely. A pravdou je aj to, že zamestnanci, ktorí sú platení, tak veľakrát ten čas, ktorý predsa majú zaplatený, tiež ho používajú sčasti na svoje osobné veci. A dúfam, že teda nikto toto nespochybní. Takže mi strašte, strašne jednoducho vadí veľakrát, že sa tu vyvoláva proste nejako umelo konflikt medzi určitými skupinami obyvateľov. A ja napríklad si myslím, že každá strana má, naopak, povedať svoj program a hľadať pozitíva pre všetky skupiny teda obyvateľov a takisto pre všetky generácie a podobne. A zasa ma troška tak vyrušilo, keď sme začali hovoriť o tých podnikoch, ktoré platia DPH, že ako to zneužívajú. No viete určite, že sú dva druhy povinností, jedna dobrovoľná, vtedy, keď sa niekto dobrovoľne prihlási k plateniu DPH, a jedna povinnosť zo zákona, to znamená, že je podľa určitého obratu. To znamená, že keď má niekto obrat teraz neviem, v starých korunách to bolo 1,5 mil. korún, 50 tis. eur, tak musí automaticky byť už platcom DPH, hoci to veľakrát nechce. Ja môžem povedať n druhov služieb, hlavne služby, kde jednoducho komu nevyhovuje fakturovať tie služby plus 20 % na DPH. To znamená, že to nie je len tak, že oni majú výhodu. Keby mali takú výhodu, tak sa zaregistrujú automaticky, ale, naopak, to znamená, že pokiaľ niekomu to takto vadí, že proste je veľa DPH-čkarov v tom ponímaní platcov zo zákona DPH, tak tiež sa dá zvýšiť tá hranica, od ktorej je povinnosť platenia DPH. Takže ja by som bol určite veľmi opatrný. Proste majú význam aj živnostníci, majú význam, samozrejme, aj zamestnanci, hej, majú význam aj podnikatelia, podnikatelia, ktorí sú platcovia DPH, ale aj tí, ktorí sú neplatcovia DPH. Určite by som nešiel na to takýmto spôsobom, lebo koniec koncov každý, kto chce, tak si môže založiť eseročku a byť platcom DPH, keby som to povedal tak extrémne, že to nikomu nie je zakázané alebo niečo takého. Takže buďme radšej vecní a rozmýšľajme teda pozitívne. A ja napríklad pripomeniem ešte jednu takú zásadnú vec. Však napríklad tu spomínam tých podnikateľov. Podnikatelia majú iné poslanie, ale nie sú o nič lepší ako zamestnanci, pretože nebude biznis ani so zamestnancom alebo bez zamestnanca, ale ani bez toho podnikateľa, tak každý má svoje poslanie. Ale tu by som chcel spomenúť jednu vec. Je všeobecne známe, že až 2 % HDP je tzv. administratívne zaťaženie. To znamená, že tí ľudia, ktorí podnikajú, jednoducho musia veľa času a peňazí stráviť s tými vecami, ktoré vôbec nesúvisia s tou podstatou podnikania, alebo na úkor svojho voľného času. Takže keby sme toto administratívne zaťaženie znížili ja neviem z 2 % HDP na 1 % HDP, tak by ten zvyšný čas a zdroje mohli byť využité na produktívne ciele a, samozrejme, by ušetril aj štát, pretože každé tlačivo potrebuje úradníka, samozrejme, to hovorím tak obrazne, ale, myslím, zrozumiteľne. Takže nechcem rozoberať ešte tie konkrétne veci, lebo bude ešte druhé čítanie, nerád sa opakujem, aby to nebolo nudné, ale jedna vec ešte ma tam, by som povedal, zarazila, že neviem si predstaviť presne, ako to bude fungovať, a obávam sa, že môže maž neblahé dôsledky ten spôsob, tak ako je naznačený, ako sa budú odpočítavať teda tie náklady do vedy a výskumu ja neviem 25 % zo skutočne vynaložených nákladov a tak ďalej. Dve veci mi na tom vadia. Tá prvá vec je, že zasa rozdeľujeme podniky, ktoré budú mať rôzne sadzby daní. Ja súhlasím s tým, že výskum je dôležitý, ale nevidím proste až taký rozdiel v tom, že jednoducho keď niekto proste poskytuje služby, nevyhnutné pre občana „bez výskumu" ako niekto z výskumu. A dôležitejšia vec, čo chcem povedať, je, že už ma teraz asi desať vecí napadá, ako to využiť, teda ako to zneužiť, proste že čo sa bude počítať do nákladov výskumných štúdií a tak ďalej a tak ďalej. Takže veľmi sa obávam toho. Samozrejme, čas to ukáže. A vždycky sa hovorí, čím je zložitejší daňový systém, tým sú dôležitejší daňoví poradcovia. Ale ja teda som za to, aby ten systém bol čo najjednoduchší a, samozrejme, čo najtransparentnejší. Takže k tým ostatným veciam potom sa vyjadrím v mojom ďalšom vystúpení. Ďakujem za pozornosť.