P. Hrušovský, predseda NR SR: (2003-09-23):
Otváram rozpravu o tomto bode programu. Chcem vás informovať, že do rozpravy sa písomne prihlásili za poslanecké kluby dvaja páni poslanci, za poslanecký klub HZDS pán poslanec Blajsko, za stranu Smer pán poslanec Róbert Madej a ďalej pani poslankyňa Sabolová a páni poslanci Žiak, Zubo a Novotný. Nech sa páči, pán poslanec Blajsko. A. Blajsko, poslanec: Vážený pán predseda, vážené poslankyne, poslanci, pán minister, podľa návrhu zákona orgánmi štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti majú byť Ústredie sociálnych vecí a služieb zamestnanosti 294 zamestnancami, 45 úradov sociálnych vecí a služieb zamestnanosti s 88 detašovanými pracoviskami s 8 347 zamestnancami. Celkový počet zamestnancov orgánov tejto špecializovanej štátnej správy má predstavovať číslo 8 641. Orgány špecializovanej štátnej správy sa majú vytvoriť z odborov sociálnych vecí krajských úradov, okresných úradov a Národného úradu práce. Navrhuje sa, aby sa agenda výberu príspevkov na poistenie v nezamestnanosti a do garančného fondu, ako aj výplaty podpôr v nezamestnanosti a dávok z garančného fondu aby sa presunula z Národného úradu práce na Sociálnu poisťovňu. S návrhom na vyňatie výberu poistných príspevkov spod agendy Národného úradu práce vcelku možno súhlasiť ako so systémovým krokom, ktorý má viesť k systematickému zjednoteniu výberu príspevkov na sociálne poistenie, k tvorbe jednotného poistného zdroja. Pozitívom je to, že v porovnaní so súčasným stavom komunikácie s dvomi úradmi, NÚP a Sociálnou poisťovňou, bude zamestnávateľ, právnické a fyzické osoby komunikovať len s jedným úradom, a to Sociálnou poisťovňou. Treba v súvislosti s presunom  výberu poistných príspevkov z Národného úradu práce na Sociálnu poisťovňu poukázať však na to, že takéto riešenie si vyžiada ďalšie finančné prostriedky v Sociálnej poisťovni do vybudovania informačného systému a technickej podpory, do investičného a personálneho zabezpečenia, čiže nový informačný systém pre platiteľov bol vybudovaný v rámci NÚP, pokiaľ si pamätám, v roku 2000. Návrh zákona rieši len čiastočne jednotný výber poistných príspevkov. Nezaoberá sa zdravotným poistením, ako aj cieľovým riešením výberu, odvodov, za čo možno považovať výber odvodov cez daňové úrady. Navrhovaným riešením, zabezpečením výberu príspevkov na poistenie v nezamestnanosti Sociálna poisťovňa od 1. januára 2004 nesie v sebe riziká, najmä v možnej vysokej miere nefunkčnosti výberu príspevkov od 1. 1. 2004, ako aj v možnom jednorazovom prepade výberu pri zmenách miesta výberu. Mám na mysli NÚP, odhaduje sa v tomto prípade podľa zistenia možný prepad príjmov okolo 200 mil. Sk. Uvedené riziká by sa v návrhu zákona, myslím si, mali eliminovať. S návrhom na presun pôsobnosti v poskytovaní podpôr v nezamestnanosti a dávok z garančného fondu z Národného úradu práce na Sociálnu poisťovňu v zásade možno súhlasiť vzhľadom na to, že sa ním sleduje systematické zjednotenie dávok sociálneho poistenia, tvorba jednotného zdroja dávok. Vidím však súvislosti s navrhovaným riešením aj určité negatíva, ktorými sú predovšetkým absencia optimalizácie úradovní špecializovanej štátnej správy, po ďalšie, potreba ďalších finančných prostriedkov do vybudovania informačného systému investičného a personálneho zabezpečenia v Sociálnej poisťovni, po ďalšie, absencia inštitucionálneho organizačného a procesného prepojenia riadiacich procesov medzi agendou dávok sociálnej pomoci a agendou nezamestnanosti, vysoké finančné zaťaženie štátneho rozpočtu v prvých rokoch nábehu nového systému. Za vážne riziko uplatnenia nového systému výplaty dávok v nezamestnanosti treba považovať riziko reálnej hmotnej núdze nezamestnaného občana pre časový sklz medzi zaevidovaním nezamestnaného orgánom štátnej správy a priznaním podpory v nezamestnanosti Sociálnou poisťovňou, ako aj riziko možnej vysokej miery nefunkčnosti systému vyplácania dávok od 1. 1. 2004 obdobnej, ako sa ukazuje aj pri výbere poistného k tomuto termínu. Pokiaľ ide o zmenu princípov poistenia v nezamestnanosti, za pozitívne prvky treba považovať nižšie odvodové zaťaženie zamestnávateľov, v dôsledku čoho poklesne cena práce a môže sa zvýšiť zamestnanosť, posilnenie zásluhovosti vo vzťahu ku klientovi a väčší administratívny tlak na nezamestnaných uplatniť sa na trhu práce. Treba však popri uvedených pozitívach povedať, že navrhované riešenie predstavuje pohyb od jedného extrému do druhého extrému, od súčasnej extrémnej solidarity k extrémnemu individualizmu. Negatívami navrhovaného riešenia predovšetkým sú nedostatočná diferenciácia klientov podľa ďalších významných faktorov, ako je doba prispievania, celkový objem prostriedkov čerpaných klientom, vek, uplatnenie klienta na trhu práce, rozvinutosť regionálneho trhu práce a pod., po ďalšie, riziko zvýšeného administratívneho tlaku na klientov v regiónoch s nízkou ponukou pracovných miest, po ďalšie, neriešenie poistenia v nezamestnanosti u sezónnych zamestnancov, ktorým takto nevznikne nikdy nárok na dávku poistenia v nezamestnanosti, a znevýhodnenie absolventov škôl, po ďalšie, na jednej strane zníženie výdavkov na dávky poistenia v nezamestnanosti v dôsledku sprísnenia podmienok, na druhej strane zvýšenie výdavkov zo štátneho rozpočtu na sociálne dávky, ďalej, neumožnenie benefícií tým klientom, ktorí sa nikdy nestanú nezamestnanými, čím sa stráca tak trochu princíp zásluhovosti, absencia previazania medzi systémom poistenia a službami v zamestnanosti, absentuje mi tu hodnotiaca štúdia dopadov na štátny rozpočet a verejné financie, značný nárast požiadaviek na investičné, technické a personálne zabezpečenie. Sme toho názoru, že v návrhu zákona by sa mali dopracovať niektoré otázky, najmä posilnenie princípu zásluhovosti zavedením osobných účtov klientov, ktoré budú reprezentovať osobný vklad, aj výber klienta z poistného fondu, ďalej, vytvoriť možnosť doplnkového dobrovoľného pripoistenia pre klientov s možnosťou poberať z osobitného kapitalizovaného poistného fondu vyššiu dávku poistenia v nezamestnanosti, po ďalšie, implementovať nový systém za predpokladu eliminovania negatív, ktoré sme podrobnejšie už uvádzali. Pokiaľ ide o organizáciu štátnej správy so začlenením súčasných úradov práce ako služieb zamestnanosti do špecializovanej štátnej správy, za určité pozitívum oproti súčasnému stavu možno považovať len uplatnenie dvojstupňového systému riadenia a posilnenie počtu pracovných miest pre prijímanie klientov. V súčasnosti v systéme Národného úradu práce platí trojstupňový systém riadenia: Generálne riaditeľstvo, krajský úrad práce a okresný úrad práce. Nad uvedenými pozitívami však značne prevažujú negatíva v organizačnom usporiadaní orgánov štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, menovite na úseku služieb zamestnanosti. Medzi negatívne stránky nového organizačného usporiadania štátnej správy z hľadiska riešenia služieb zamestnanosti treba zaradiť riziká, predovšetkým odklon od európskej stratégie zamestnanosti, vylúčenie účasti sociálnych partnerov, po ďalšie, nekoncepčné spájanie rôznorodých inštitúcii s odlišným postavením a právnym charakterom do jedného neorganického celku štátnej správy v odboroch sociálnych vecí krajských a okresných úradov ako štátnych rozpočtových organizácií, s Národným úradom práce ako verejnoprávnou inštitúciou, s verejnými zamestnancami, s oddeleným financovaním od štátneho rozpočtu, po ďalšie, založenie finančne nákladnejšieho modelu oproti súčasnosti, len na úseku služieb zamestnanosti sa kvantifikujú prvotné náklady na vybudovanie informačného systému a priestorové usporiadanie v sume cirka 260 mil. Sk a zvýšené výdavky ročného rozpočtu o 32 mil. korún, návrat ku štátnemu dirigizmu v službách zamestnanosti, čo znamená podľa môjho názoru trochu nesystémovosti, ale aj nepružnosti hlavne v službách zamestnanosti, po ďalšie, nárast počtu zamestnancov, ktorí nie sú v priamom styku s klientmi, riziko poklesu kvality a odborného prístupu pri poskytovaní klientovo orientovaných služieb zamestnanosti, obslužných  činností a kontroly a podobne – viete dobre, že máme v Národnej rade návrh zákona o štátnej službe, ak bola pred mesiacom na televíznej obrazovke vyjadrená informácia, že bude zaznamenaný pokles štátnych úradníkov, tak ja musím povedať, že práve aj týmto návrhom to nie je pravda, bolo povedané, že z 13 500 zamestnancov štátnej správy ich bude 9 900, ale nikto nepovedal, že štátnozamestnanecký vzťah vznikne presne tu, lebo 5 160 zamestnancov prejde do výkonu štátnej správy svojím spôsobom –, po ďalšie, neprehľadnosť a komplikovanosť pohybu klienta a príslušnej dokumentácie medzi štátnou správou v oblasti sociálnych vecí a služieb zamestnanosti a Sociálnou poisťovňou, ktorá ako verejnoprávna inštitúcia má vyplácať podpory v nezamestnanosti a dávky z garančného fondu, po ďalšie, to, že počet a sídla územných úradov špecializovanej štátnej správy nerešpektujú a nezohľadňujú situáciu a potreby trhu práce, pričom situáciu ďalej komplikuje aj to, že sídla pobočiek Sociálnej poisťovne nie sú totožné so sídlami špecializovanej štátnej správy, po ďalšie, zvýšenie počtu zamestnancov štátnej správy na úkor verejnej správy, z NÚP má prejsť do štátnej správy, ako som povedal, 5 160 zamestnancov, čo je v rozpore, pokiaľ viem, s programovým vyhlásením vlády, výrazné rozdiely pri poskytovaní služieb sociálne a hmotne odkázaným občanom a služieb nezamestnaným občanom, spojenie systému štátnych sociálnych dávok a ich výplaty a služieb zamestnanosti bez výplaty podpory v nezamestnanosti, pri novej organizácii špecializovanej štátnej správy reálne hrozí nárast heterogénnej agendy s množstvom straty odbornosti zamestnancov, to môžem prehlásiť ako praktik, ktorý v štátnej správe pri tomto výkone bol, po ďalšie, jednostrannú orientáciu skôr na dosiahnutie ekonomických úspor, diskutabilných podľa môjho názoru, ako orientáciu na zvýšenie úrovne a kvality služieb, po ďalšie, to, že rozširovanie klientely spôsobené kumuláciou celej škály sociálnych funkcií nevyhnutne povedie k rozširovaniu administratívy i byrokracie a môže zapríčiniť podľa môjho názoru i zrútenie celého systému v dôsledku funkčného preťaženia, my dobre vieme aj v súčasnosti, že práve tento sektor sociálnej sféry je poddimenzovaný v oblasti pracovníkov a nehovoriac o tom, že sú aj najslabšie mzdovo ohodnotení, po ďalšie, to, že rôznorodá klientela s rôznorodými problémami z hľadiska adresnosti poskytovaných služieb si nevyhnutne vyžiada špecifické prístupy, problémy pri poskytovaní služieb v oblasti poradenstva môžu spôsobiť značné rozdielnosti pri poskytovaní sociálneho poradenstva a poradenstva pre voľbu povolania a výber zamestnania, vznik preplatku na podpore v nezamestnanosti pri výplate Sociálnou poisťovňou, Sociálna poisťovňa môže začať správne konanie vo veci nároku na dávku v nezamestnanosti až po právoplatnosti rozhodnutia o zaradení občana do evidencie uchádzačov o zamestnanie, to znamená, až je to možné, po dvoch-troch mesiacoch od zaradenia do evidencie, to, že riziko reálnej hmotnej núdze občana v dôsledku určeného postupu priznáva dávky v nezamestnanosti Sociálnou poisťovňou, resp. aj nadväzujúce dávky sociálnej pomoci. Prosím vás, kolegyne, kolegovia, aby toto nebolo len brané ako kritika, nech je to brané ako upozornenie na riziká, ktoré z praktického hľadiska som mohol v praxi spoznať. Návrh zákona o organizácii špecializovanej štátnej správy je výrazne poznačený snahou zoštátniť verejnoprávnu inštitúciu, ktorým je Národný úrad práce, a časť jej pôsobnosti presunúť na Sociálnu poisťovňu, ide o výber príspevkov, výplaty podpory v nezamestnanosti a dávok z garančného fondu. Vôbec sa neanalyzuje možnosť oddelených služieb zamestnanosti na báze verejnoprávnej inštitúcie, ktorá by rešpektovala medzinárodné dohovory, Dohovor MOP č. 150 z roku1979 o verejnoprávnosti a nezávislosti služieb zamestnanosti, so zefektívnením systému riadenia na princípe dvojstupňového riadenia v službách zamestnanosti bez krajského úradu práce. Je na škodu veci, keď do komplexného hodnotenia funkčnosti a činnosti úradov práce najmä z pohľadu efektívnosti cieľových riešení vrátane organizačnej štruktúry, ekonomicko-právnej formy inštitúcie, postavenia a úloh služieb zamestnanosti nebol vo väčšej miere zapojený, ja si myslím, aj samotný Národný úrad práce. Od roku 1997 do vzniku NÚP ako verejnoprávnej inštitúcie má Národný úrad práce dostatok skúseností a poznatkov využiteľných na zdokonalenie a zefektívnenie služieb zamestnanosti. S niektorými ich návrhmi som bol oboznámený v rámci svojej poslaneckej činnosti. K začleneniu služieb zamestnanosti do špecializovanej štátnej správy a zrušeniu verejnoprávneho charakteru Národného úradu práce treba uviesť, že v dôvodovej správe k návrhu zákona sa ako motivačný zdroj pripravovaných legislatívnych zmien uvádzajú Holandsko, Veľká Británia, Poľsko a Maďarsko. Ide o krajiny, v ktorých sa uplatňujú určité prvky štátnych inštitúcií. Vo Veľkej Británii od roku 2001 napr. vznikol Štátny úrad pre prácu a dôchodky zlúčením Úradu sociálneho zabezpečenia a problematiky zamestnanosti, Úradu pre vzdelávanie a zamestnanosť s viac ako 138 000 zamestnancami, pričom miera nezamestnanosti je v tejto krajine 5 %. V Poľsku od apríla 2002 boli služby zamestnanosti zabezpečené Národným úradom práce, obdobný systém ako v súčasnosti v Slovenskej republike. Po apríli 2002 kompetencie tam prešli na ministerstvo hospodárstva, práce a sociálnej politiky do samostatného odboru. Okrem tohto ministerstva organizačnú štruktúru tvoria vojvodské úrady práce bez kompetencií voči okresom a okresné úrady práce od centra sú nezávislé a miera nezamestnanosti je tam 18,1 %. V Maďarsku posledné zmeny v štruktúre organizácie trhu práce sa realizovali v júni 2001. Pod organizáciou trhu práce sa tu chápu štátne služby zamestnanosti, ktorých časťou je aj orgán na strednom stupni riadenia, Úrad zamestnanosti, župné centrá práce, centrum práce hlavného mesta a školiace strediská. Miera nezamestnanosti v tejto krajine je 5,9 %. Sú určité poznatky aj z Poľska, kde sa kompetencie z verejnoprávneho Národného úradu práce previedli na štát, že sú viaceré problémy v službách zamestnanosti a pre rok 2004 sa aj v tomto štáte pripravujú ďalšie legislatívne zmeny, najmä posilnenie kompetencií centra a obcí. Dôvodová správa sa nezaoberá poznatkami ale z pozitívneho pôsobenia verejnoprávnych inštitúcií z krajín Európskej únie. Takéto zásadné riešenie, akým je aj nová organizácia špecializovanej štátnej správy v oblasti sociálnych vecí a služieb zamestnanosti, ktorá rôznymi formami priamo i nepriamo dotýka sa prevažnej časti obyvateľstva, malo byť pripravené komplexnejšie a kvalitnejšie najmä z pohľadu celkového zhodnotenia súčasného stavu potrebných bezprostredných, ale aj cieľových riešení, ako aj dopadovej štúdie vrátane kvantifikácie všetkých nevyhnutných priamych i vyvolaných finančných dôsledkov na štátny rozpočet a verejné financie. Treba vytvoriť také podmienky, aby nevznikol chaos a rozvrat v sociálnej sfére a v službách zamestnanosti, ktoré sú veľmi citlivé vo vzťahu k obyvateľstvu a mohli by veľmi výrazne ovplyvniť už aj tak napätú sociálnu situáciu obyvateľstva. Vážené poslankyne, poslanci, to je všetko k môjmu diskusnému príspevku k navrhnutému zákonu, dovoľte mi ale predniesť ešte jeden pozmeňujúci návrh. Pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 285) znie: „V prílohe č. 1  zoznam sídiel územných úradov štátnej správy v oblasti sociálnych vecí a rodiny, služieb zamestnanosti navrhujem rozšíriť o dve ďalšie sídla, a to o Svidník a Starú Ľubovňu.“ Ja som predkladal tento pozmeňujúci návrh aj vo výbore, kde to nebolo akceptované, ale skúste si premietnuť regionálne postavenie Starej Ľubovne, kde dostupnosť služieb do sídla územného úradu zo Starej Ľubovne bude 70 km. A nie je pravda to, čo som počul v relácii O päť minút dvanásť, že dostupnosť služieb je do 30 km. V tomto prípade to určite nie je. Argumentáciu nemusím podávať širokú. Myslím, že ešte tu bude kopa príspevkov. Odovzdám s pozmeňujúcim návrhom aj podklady k tomuto návrhu. Čiže ide o pozmeňujúci návrh v prílohe č. 1, kde je zoznam sídiel územných úradov štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti, ktorý navrhujem rozšíriť o dve ďalšie sídla, a to o Svidník a Starú Ľubovňu. V prílohe č. 2 v zozname územných obvodov územných úradov štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti navrhujem ešte uviesť okres Svidník a okres Stará Ľubovňa v samostatnom riadku. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Otváram možnosť prihlásiť sa s faktickými poznámkami. Uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. Pán poslanec Džupa sa hlási. K. Džupa, poslanec: Ďakujem, pani predsedajúca. Vážené dámy a páni, príspevok PaedDr. Blajska je zodpovedajúci a pripravený s plnou vážnosťou, pretože naozaj prerokúvame veľmi závažný materiál, ktorý má celkom evidentný krátkodobý dopad na obyvateľstvo v pomerne širokom zábere obyvateľstva hlavne v období nábehu platnosti tohto zákona, ale, samozrejme, prináša aj dlhodobé dopady na obyvateľstvo. Preto musí byť veľmi zodpovedne posudzovaný a okrem tézovitých argumentácií PaedDr. Blajska si dovoľujem poukázať aj na riziká, ktoré vyplývajú z celkom evidentného previazania týchto služieb a systémov na systém zdravotníckych zariadení, zdravotnícko-sociálnych a sociálno-zdravotníckych zariadení, pričom má minimálne dve základné polohy, to znamená v tejto štruktúre a potom, samozrejme, aj v špecifikácii jednotlivých typov klientov či pacientov na tom pomedzí a, samozrejme, aj čo sa týka vekového zaradenia. A v tejto súvislosti musíme aj avizovať, že nebola ukončená reštrukturalizácia, reštrikcia a redukcia siete zdravotníckych zariadení, de facto dnes je v štádiu tvorby. A keď k tomu prirátame, že štát musí mať potrebnú sieť garantovaných zdravotníckych zariadení a musíme brať do úvahy aj tvoriacu sa ostatnú sieť, skutočne upozorňujem na to, a verím, že to bude takto aj zaznamenané, že môže prísť k disproporcionalite, ak nechcem použiť silné slovo chaos. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pokračujeme v rozprave. V rozprave vystúpi pán poslanec Madej, po ňom pani poslankyňa Sabolová.