Ľ. Petrák, poslanec: (2009-11-04):
Chcem len pripomenúť, že návrh rozpočtu na roky 2010 až 2012 je zostavený tak, aby postupné znižovanie plánovaného schodku rozpočtu verejnej správy viedlo k úrovni  3 % HDP v roku 2012, schodok na rok 2010 5,5 %, na rok 2011 4,2 %. A treba povedať, že ak spomenieme tieto čísla, tak sú to čísla, ktoré jasne hovoria o konsolidácii verejných financií smerom do budúcna. O smere do budúcna hovorím preto, lebo argumentačný slovník kolegov z opozície je predovšetkým o budúcnosti, a nie o súčasnosti, tak chcem povedať, že aj my sa pozeráme do budúcnosti a je záujem o konsolidovanie verejných financií v budúcnosti. Ďalšiu vec chcem povedať. Čísla, ktoré hovoria o raste ekonomiky a ďalších záležitostiach, nie sú vytiahnuté z klobúka ani nie sú vycucané z prsta. A treba verejnosti pripomenúť, že prognóza makroekonomického vývoja bola síce vypracovaná ministerstvom financií, ale bola podrobená hodnoteniu v rámci Výboru pre makroekonomické prognózovanie, kde sú členmi, pripomeniem, Národná banka Slovenska, Infostat, Československá obchodná banka, ING Bank, Slovenská akadémia vied, Slovenská sporiteľňa, Tatra banka, UniCredit Bank, Všeobecná úverová banka, kde väčšina z týchto členov hodnotila makroekonomické ukazovatele, ktoré tvoria základ rozpočtu, ako realistické. Slovenská akadémia vied hodnotila tieto údaje na 33 % ako realistické, 51 % ako optimistické, a 16 % ako konzervatívne. Ak dovolíte, ešte by som pripomenul niektoré veci, ktoré zazneli trebárs včera na tlačovke opozičnej strany SDKÚ z úst Ivana Mikloša k Východiskám makroekonomického rastu na rok 2010. Citujem z denníka Hospodárske noviny: „Vydávať dnes za obrovský zázrak, že Európska komisia prognózuje rast ekonomiky 1,9 %, to považujem za objavenie kolesa.“ No ja osobne si myslím, že číslo, ktoré nie je prijateľné alebo príjemné pre opozíciu, sa vôbec nedá hodnotiť takýmto spôsobom. Ja by som chcel pánovi poslancovi Miklošovi povedať, že ja považujem za objavenie kolesa jeho tvrdenie, ktoré odznelo v rozprave z tohto miesta, myslím, včera, keď tvrdil, že dochádza k znižovaniu miery náhrady v prípade dôchodkov. Áno, je to realita, ale tá realita vyplýva zo systému valorizácie. Takže objavenie tohto faktu, ktorý on pomenoval z tohto miesta, to považujem za objavenie kolesa, a nie odhad makroekonomických prognóz smerom k budúcemu roku. Ak dovolíte, v krátkosti by som sa pozastavil ešte pri niektorých tvrdeniach, ktoré tu odzneli smerom k samospráve. Áno, a povedal to aj pán minister financií vo svojom predchádzajúcom vstupe, aj samospráva bude mať nižšie príjmy z podielových daní v budúcom kalendárnom roku. Je to fakt, ktorý nepriaznivo dolieha na samosprávu. A je dvakrát nepríjemný preto, lebo aj pre samosprávu je rok 2010 volebný. A je prirodzené, že každý starosta a primátor by sa chcel prezentovať v poslednom roku svojho funkčného pôsobenia nejakými masívnejšími investíciami. Ja ale kladne hodnotím veľmi ústretové rokovania ministerstva financií so Združením miest a obcí Slovenska a prísľub ministra financií a ministerstva financií, že nájdeme riešenia tak, aby sa v maximálne možnej miere minimalizovali dôsledky vplyvu negatívneho vývoja na samosprávy. Chcem sa ale spýtať, ako by vyzeral vývoj, ak by boli prijaté niektoré zákony, ktoré boli predložené tu na pôde parlamentu na jar tohto roku predovšetkým v podobe zníženia dane z 19 na 16 %, zníženia odvodového zaťaženia. No ak by sme prijali, vážená opozícia, tieto vaše opatrenia, ktoré ste navrhovali na jar, tak dneska by sme sa pravdepodobne nemuseli už ani baviť o tom, aký bude rozpočet na rok 2010, ale mohli by sme sa baviť o tom, kto bude posledný a zhasne. Takže ak by som to nejakým spôsobom vzhľadom na krátkosť času chcel uzavrieť, opätovne sa musím vrátiť len k tvrdeniam, ktoré zazneli včera v rozprave. Myslím si, že to bolo z úst pána poslanca Pada, ktorý hovoril o tom, čo zanechá táto vláda samosprávam a čo zanechala predchádzajúca vláda v podobe prenosu kompetencie a fiškálnej decentralizácie samosprávam. No, pán Pado, ja som aj včera hovoril o niektorých číslach, ktoré sa týkali zimnej údržby ciest. A chcem vám povedať, že v období roku 2004, keď sa zavádzala fiškálna decentralizácia, bol reálny pokles príjmov samospráv, ktorý dosiahol stav, ktorý by bol nabehol za tých predchádzajúcich podmienok zhruba v roku 2006. To znamená, samosprávy voči tomu predchádzajúcemu obdobiu v rokoch 2004 a 2005 a časti roku 2006 hospodárili s deficitom voči tomu predchádzajúcemu obdobiu. Zniesli sme to ako samosprávy a vyrovnali sme sa s tým. Dnes keď je svetová hospodárska kríza, dnes keď sú negatívne dopady, nikto nemôže očakávať, že budú neuveriteľným spôsobom rásť aj príjmy samospráv. Chcem povedať, čo priniesla aj decentralizácia, prenos kompetencií. A sú to veci, o ktorých ste vy nehovorili. Bolo to nezahrnutie niektorých výdavkov v procese delimitácie a fiškálnej decentralizácie, aj pri prenose kompetencií stavebných úradov a ďalších vecí, ktoré znamenali značné výpadky rozpočtov miest a obcí. Bol to modernizačný dlh, ktorý sa odhadoval na niekoľko miliárd korún. A chcem povedať, aké bolo aj pôsobenie toho predchádzajúceho obdobia, že sa previedli školy, školské zariadenia bez vysporiadania pozemkov. A, žiaľ, mnohé z toho sa nepodarilo vysporiadať ani do dnešných dní. A treba povedať aj to, že  ten majetok, ktorý sa prevádzal, a v roku 2002, 2003 sa prevádzali školské zariadenia, prepáčte mi za výraz, so sociálnymi zariadeniami, ktoré boli latríny. S takýmto modernizačným dlhom prebrala samospráva majetok od štátu. A toto mal byť ten zásadný prínos, ktorý bol, bez dostatočného financovania. Čo treba svojím spôsobom oceniť a na čo samospráva pristúpila, keď povedala, že chce kôš alebo spôsob financovania samosprávy založený na podielových daniach, ktoré sú predovšetkým založené na príjme z daní fyzických osôb, je to, že založila to na stabilite a založila to na predpoklade toho, že tým, že je predpoklad z dlhodobého horizontu, že platy na Slovensku budú musieť dobiehať platovú úroveň Európskej únie, tak tým bude narastať aj príjem samospráv v budúcom období. Čiže jediná pozitívna správa bola tá, že bola založená stabilita. A druhá vec je, že aj v reáli dochádza k zvyšovaniu platov a v reáli dochádza tým pádom aj k omnoho vyššiemu zvyšovaniu príjmov samospráv, ako to bolo v období do roku 2006. Toto sú tie základné veci, ku ktorým som sa chcel vyjadriť, pokiaľ sa týka otázky samospráv. A ešte si neodpustím jednu poznámku, ktorá sa týkala vystúpenia pána poslanca Mikloša, ktorý sa zaoberal aj súčasným vplyvom alebo súčasným pôsobením vládnej koalície, pokiaľ ide o 2. dôchodkový pilier. Chcem povedať, že, a hovorím to s celou vážnosťou, opätovne obhajujete len pôsobenie dôchodkových správcovských spoločností. Ja nespochybňujem, že 2. dôchodkový pilier v určitej kombinácii a pre určité skupiny ľudí môže byť benefitom. Ale na druhej strane sa opriem aj o tvrdenia, ktoré odzneli napr. v Hospodárskych novinách z úst Martina Wolfa, ktorý je hlavným ekonomickým komentátorom Financial Times, ktorý hovorí, že: „Profesionálni manažéri využívajú mnohé hodnotiace metódy, pričom všetky sú chybné. Nesprávne výpočty hodnoty sú typickou súčasťou sveta burzových maklérov a investičných bankárov, ktorí sa ženú za províziou namiesto toho, aby hľadali pravdu.“ A toto, si myslím, je aj prípad slovenských dôchodkových správcovských spoločností. Ďakujem pekne.