Ľ. Jahnátek, minister hospodárstva SR: (2008-06-19):
Na úvod by som rád uviedol, že ministerstvo hospodárstva poskytovalo v tom prvom období od roku 2001 túto investičnú pomoc v súlade so zákonom č. 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch a regionálnou mapou štátnej pomoci pre Slovenskú republiku. Od roku 2006 boli investičné stimuly poskytované v súlade so schémou štátnej pomoci na podporu regionálneho rozvoja. Počas celého hodnoteného obdobia, čo ministerstvo hospodárstva robilo analýzu, t. j. od 1. januára 2001 do 31. decembra 2007, bolo celkovo schválených 84 žiadostí o poskytnutie investičných stimulov v celkovej výške 32 mld. 147 mil. korún a vo forme finančnej dotácie príslušným mestám a obciam to bolo ešte plus ďalších 11 mld. 168 mil. Sk. V rámci celého obdobia poskytovania investičných stimulov najviac využívanou formou pomoci bola finančná dotácia na obstarávanie investičného majetku na úrovni 51,5 %. Druhou najvyužívanejšou formou bola nepriama pomoc vo forme daňových úľav, čo bolo využívané na 36,6 % a na rekvalifikáciu pracovných miest okolo 11,7 %. Dôležitá je však tá štruktúra, ako to vyzeralo od 1. januára 2001 do 30. 6. 2006, to znamená 5,5 roka za predchádzajúcej vlády, a ako to vyzerá za rok a pol súčasnej vlády, za vlády Roberta Fica. V tom prvom období, t. j. hodnotíme 5,5 roka, a potom budem porovnávať len 1,5 roka súčasnej vlády. Za prvé obdobie do 30. 6. 2006 bolo schválených 21 žiadostí o poskytnutie investičných stimulov v celkovom objeme 16,833 mld. Sk a plus finančné dotácie pre obce v objeme 8 mld. 775 mil. Sk. Ak sa pozrieme na schválenú štruktúru investičných stimulov v tomto období, dostaneme, že priame dotácie na obstaranie investičného majetku predstavujú priame – kešové až neuveriteľných 68,9 %, čiže skoro 75 % peňazí investori dostali kešovo do ruky, hotové peniaze. Celkovo to bolo vo výške 11,6 mld. Sk. A úľavy na dani, čo je najvýhodnejšia forma pre štát, lebo najprv si ten podnik, ten investor musí zarobiť, vytvoriť zisk, až potom má úľavy, sa využívali len na 20,4 %, len 20,4 % a v konečnej sume a v absolútnej čiastke to vyjadruje 3,43 mld. korún. Príspevky na rekvalifikáciu zamestnancov boli vo výške 6,8 %, v absolútnej čiastke zhruba 1,15 mld. Sk a 653 mil. korún sa použilo na príspevok na novovytvorené pracovné miesta. Celkovo z týchto poskytnutých dotácií z tých 16 mld. bolo vytvorených alebo sa predpokladá, že na základe tých projektov bude vytvorených 14 097 nových pracovných miest a preinvestuje sa 99,8 mld. korún. V prepočte to znamená, že na jedno vytvorené pracovné miesto štát poskytol zahraničným investorom priemerne dotáciu 1,8 mil. Sk. Čiže to je suma, ktorú stojí štát jedno vytvorené pracovné miesto do obdobia 30. 6. 2006. Čo je zarážajúce, investičné stimuly nešli vôbec do regiónov alebo v minimálnej miere do regiónov, kde bola vysoká miera nezamestnanosti a kde bola nízka tvorba HDP per capita. Predovšetkým investície išli do Trnavského kraja, Žilinského kraja a Košického kraja, do krajov, kde bolo vysoké HDP. S údivom sme zistili pri analýze, že do Prešovského kraja, kde je najnižšia tvorba HDP, za 5,5 roka nešiel jeden investičný stimul, ani jeden. Prešov bol zakliatou dedinou pre vládu Mikuláša Dzurindu. Pokiaľ viem, myslím, že pochádza práve z tohto kraja. Ďalší, druhý najmenej rozvinutý, Banskobystrický kraj, za toto obdobie išli len dva projekty v celkovej výške 109 mil. korún a vytvorilo sa tam 352 pracovných miest, čiže minimálny efekt. Ako to vyzerá za 1,5 roka vládnutia súčasnej vlády? V období od 1. 7. 2006 do 31. 12. 2007 bolo schválených 63 projektov s podporou štátu. Celkovo boli podporené projekty: stará vláda – 21, my – 63. Celkové investície, ktoré prišli cez túto štátnu pomoc, predstavujú 15,314 mld. korún a plus na to sme prispeli aj obciam vo výške 2,39 mld. korún. Pritom predchádzajúca vláda dala obciam až 8,77 mld. korún. Čo sa týka priamej investičnej pomoci, v predchádzajúcej vláde to bolo 70 %, my sme dali 32,5 %, čo predstavuje 4,97 mld. priamych kešových peňazí oproti 11,6; ktoré dala predchádzajúca vláda. Daňová úľava. Daňová úľava bola využívaná, ako som povedal, len na 20 %, čiže tá najvýhodnejšia forma podpory pre štát, ale súčasná vláda využívala tento nástroj až na 54,5 %. Čo znamená, že my sme vlastne čiastku tých 15,6 mld., ktorú sme dali – 8,3 mld. z toho tvoria daňové úľavy. Čiže najefektívnejšia forma podpory. Príspevok na novovytvorené pracovné miesto predstavuje len 856 tisíc korún oproti 1,8 mil., ktoré dala predchádzajúca vláda. Takisto mám tu údaje o príspevku na rekvalifikáciu, kde sa použilo 347 mil. korún. (Vystúpenie prerušené pani predsedajúcou.)