Lajčák, Miroslav, podpredseda vlády a minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR (2014-02-06):
Ďakujem pekne. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, Zameranie zahraničnej a európskej politiky Slovenskej republiky na rok 2014 schválila vláda Slovenskej republiky 30. októbra 2013. V priebehu novembra bolo predmetom rokovania parlamentných výborov, zahraničného výboru, výboru pre európske záležitosti a výboru pre ľudské práva a národnostné menšiny. Materiál sa, samozrejme, opiera o Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky na roky 2012 až 2016 a v ňom stanovené priority. Tento rok sme zmenili tradičný názov zamerania zahraničnej politiky. Doplnili sme ho o prívlastok „európskej“, čím chceme zdôrazniť význam koordinácie európskych politík ako už etablovaného a dôležitého elementu pôsobenia rezortu diplomacie. Ako som tu konštatoval v marci minulého roka pri prezentácii zamerania na rok 2013, zahraničnú politiku Slovenskej republiky najlepšie charakterizuje výraz kontinuita, ktorá je lajtmotívom aj pre zameranie zahraničnej a európskej politiky na rok 2014. Nie je však mojím zámerom v úvodnom slove prerozprávať obsah všetkých kapitol zamerania, ktoré máte napokon k dispozícii. Rád by som využil túto príležitosť na prezentáciu niekoľkých kľúčových priorít na nadchádzajúci rok, kde vidím široký priestor aj pre parlamentnú diplomaciu. Rok 2014 možno charakterizovať aj ako rok volieb a výročí. Význam voľby hlavy štátu pre smerovanie zahraničnej politiky tu asi vysvetľovať nemusím. Význam volieb do Európskeho parlamentu pre smerovanie európskej politiky si zasluhuje niekoľko slov. Vrátim sa k nim, keď budem hovoriť o našich európskych politikách. Dovoľte mi ale zmieniť sa na tomto mieste o význame výročí, ktoré si pripomenieme. Celý rok 2013 sa niesol v znamení jubileí, ktoré majú zásadný význam pre našu štátnosť a národnú identitu. 20. výročia vzniku Slovenskej republiky a 1150. výročia príchodu svätých Cyrila a Metoda. Tento rok na to môžeme nadviazať, keď si pripomenieme výročia udalostí, keď sa slovenský národ vzoprel diktatúram 20. storočia, 70. výročie Slovenského národného povstania a 25. výročie Nežnej revolúcie. Budú to výročia udalostí, keď sme sa jednoznačne prihlásili k hodnotám slobody, demokracie a ľudských práv, keď sme sa prihlásili o svoje miesto v Európe. Je vzácnou symbolikou tohto roka, že si práve v ňom pripomenieme 10. výročie vstupu do Európskej únie a Severoatlantickej aliancie, ktoré vyjadrujú úspech tohto úsilia, ktoré má korene v rokoch 1944, resp. v roku 1989. Chceme tieto výročia opäť využiť na zviditeľnenie Slovenska, ale tiež na upevnenie našich spojeneckých a partnerských väzieb. Osobitne po transatlantickej línii je to úloha obzvlášť aktuálna, ale nové pozitívne impulzy potrebuje aj Európska únia. Asi nemusím zdôrazňovať, že pri týchto aktivitách počítame s aktívnou úlohou Národnej rady Slovenskej republiky. Pokiaľ ide o európsku politiku, chcem zdôrazniť štyri momenty, kde vidím výraznú pridanú hodnotu parlamentnej diplomacie. Po prvé, slovenské predsedníctvo v Európskej únii. Chcem opäť oceniť memorandum, ktorým sme sa naprieč celým politickým spektrom prihlásili k spoločnému postupu v príprave slovenského predsedníctva. Chcem oceniť, že sa doterajšie prípravy v súlade s memorandom až na malé výnimky nestali predmetom politikárčenia. Súčasne postupne prechádzame z roviny technickej do roviny substantívnej. V doterajšom období sme definovali potrebné ľudské a materiálne zdroje. V ďalšom období sa budeme orientovať na zadefinovanie priorít predsedníctva. Kľúčová úloha Národného konventu v tomto smere je nesporná, rovnako ako vklad Národnej rady Slovenskej republiky. Nebude to ľahká úloha, musíme byť realisti a byť si vedomí, že veľkú časť úloh nášho predsedníctva „zadefinuje“ medzinárodné dianie. O to dôležitejšie bude presne stanoviť naše národné priority, v rozsahu a spôsobom zodpovedajúcim možnostiam predsedníckej krajiny. Po druhé, voľby do Európskeho parlamentu, nová Európska komisia. Náš program predsedníctva v Európskej únii v roku 2016 nebude vznikať vo vzduchoprázdne. Pre definovanie našich priorít bude dôležité nové zloženie Európskeho parlamentu aj Európskej komisie. Chcem v tejto súvislosti upozorniť na dve okolnosti, a) pôjde o jedny z doposiaľ najdôležitejších volieb do Európskeho parlamentu, občania sa vyjadria ku kríze a osobitne k tomu, ako sme ju dokázali manažovať, vyjadria tým aj svoj pohľad na budúce smerovanie Únie, b) v tejto súvislosti nemôžeme prehliadnuť, že v Európe pribúdajú hnutia stavajúce na lacných antieurópskych heslách, euroskepticizme a populizme. Aj na Slovensku máme zatiaľ na regionálnej úrovni čerstvú skúsenosť s tým, aký politický potenciál v sebe nesie ponúkanie jednoduchých odpovedí na zložité otázky. Je, myslím si, zrejmé, že pri manažovaní týchto procesov bude mať parlamentná dimenzia rovnako dôležitú, resp. ešte dôležitejšiu úlohu než samotná diplomacia. Po tretie, budúcnosť Európskej únie. V Európskej únii došlo v dôsledku krízy k akcelerácii integračných procesov. Je dôležité, aby sa Európska únia nestala rukojemníkom svojho politického kalendára, aby počas volieb do Európskeho parlamentu a kreácie novej Európskej komisie takpovediac nezastal v Európskej únii život. Pokračovať bude diskusia o štyroch pilieroch hospodárskej a menovej únie. Prioritou Slovenskej republiky je dobudovanie bankovej únie, potrebujeme preťať nezdravé väzby medzi štátmi a bankami. V budúcnosti nesmieme pripustiť, aby sa banky zachraňovali na úkor daňových poplatníkov. Nesmieme zabúdať na sociálny rozmer integračného projektu. Na októbrovom samite Európskej únie sa podarilo dohodnúť, aby sa na sociálne otázky kládol zvýšený dôraz. Bola dosiahnutá dohoda na zakomponovaní sady sociálnych indikátorov do Európskeho semestra. Bez zachádzania do technických detailov chcem opäť zdôrazniť, že Slovensko sa prihlásilo k posilňovaniu eurointegračných procesov. Sme čitateľní, predvídateľní a nelavírujúci partner s vlastným názorom a kvalitnou argumentáciou. Dokázali sme v Európskej únii preukázať nielen našu zodpovednosť, ale aj solidaritu. Silná Európa fungujúca na báze jasných pravidiel, ktoré sú dodržiavané všetkými, je v našom záujme. Rovnako je v našom záujme, aby sa naša spoločná mena opierala o jasné a pevné hospodárske a fiškálne základy. To, čo však považujem za strategicky dôležité, je, že Slovensko ako člen najužšieho jadra Európskej únie je možno vôbec prvýkrát vo svojej histórii v prvej línii európskeho diania. A túto našu pozíciu chceme ďalej rozvíjať aj v roku 2014. A po štvrté, demokratická legitimita. Za rovnako kľúčové považujem, aby sme vo všetkých týchto procesoch nezabúdali vidieť občana. Je našou spoločnou úlohou, rezortu diplomacie, ale rovnako aj Národnej rady, európske témy aktívne a zrozumiteľne komunikovať verejnosti. Len tak dosiahneme vyššiu účasť vo voľbách do Európskeho parlamentu, len tak dokážeme predísť tomu, aby občania vyšli v ústrety euroskeptickým, populistickým či dokonca extrémistickým hnutiam, postavili sa im. Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí má záujem prispievať k hľadaniu celospoločenského konsenzu, k zásadným otázkam v budúcnosti Európskej únie. Preto budeme pokračovať v realizácii projektu Národného konventu o Európskej únii, ktorého ďalšie plenárne zasadnutie sa uskutoční pri príležitosti 10. výročia vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie. Ďalším z príspevkov nášho rezortu do diskusie k európskym témam bude správa hodnotiaca desať rokov členstva Slovenskej republiky v Európskej únii. Jej súčasťou budú aj odporúčania v oblasti európskych politík a ďalšieho smerovania európskeho projektu. Na ústrednom mieste našich priorít, osobitne v regionálnej a bilaterálnej dimenzii, samozrejme, zostáva stredoeurópsky región v širšom slova zmysle vrátane pre nás jedného z rozhodujúcich partnerov, Nemecka. Prejavom toho je nielen skutočnosť, že ako vôbec prvého ministra zahraničných vecí v tomto roku na Slovensku som privítal nového ministra zahraničných vecí Rakúska, ale najmä to, že v polovici roka sa ujmeme predsedníctva vo Vyšehradskej štvorke, ktoré je v tomto priestore kľúčovým zoskupením. Asi nikto nespochybní, že Vyšehradská štvorka v súčasnosti prežíva jedno zo svojich najlepších období. Predchádzajúce predsedníctva nasadili latku mimoriadne vysoko. A my chceme sa im minimálne vyrovnať a udržať pozitívne momentum v činnosti Vyšehradskej štvorky. Posunuli sme dnes Vyšehradskú štvorku do polohy strategickej spolupráce, kde okrem prioritných zahraničnopolitických agend intenzívne budujeme strategickú spoluprácu v oblasti infraštruktúry, energetiky či obrany. Budeme mať ambíciu, aby bol stredoeurópsky región ešte viac viditeľný a bolo ho viac počuť v európskych rozhodovacích procesoch, podobne ako tomu bolo minulý rok napríklad v otázke kohéznej politiky v rámci rokovaní o Viacročnom finančnom rámci Európskej únie. Tiež máme ambíciu využiť tohtoročný GLOBSEC na to, aby zo strednej Európy vyšiel impulz v smere znovunaštartovania transatlantickej spolupráce. Medzi trváce priority našej zahraničnej politiky patrí západný Balkán a Východné partnerstvo. Nebude tomu inak ani v tomto roku. Na Balkáne dochádza k citeľným posunom, na ktoré bude musieť byť schopná reagovať aj naša diplomacia. Vítam, že aj parlamentná diplomacia je v tomto smere výrazne aktívna. Nie je náhoda a nebola to len púha symbolika, že to bol práve slovenský premiér, ktorý v januári ako prvý navštívil Belehrad po tom, čo Srbsko otvorilo prístupové rokovania s Európskou úniou. Nie je to však, žiaľ, iba tento pozitívny vývoj na Balkáne, ktorý našu pozornosť v poslednom čase viac obracia smerom na východ. S veľkými očakávaniami sme spoločne s partnermi v Európskej únii pripravovali podmienky pre Vilniusky samit, výsledok samitu bol komentovaný, analyzovaný a hodnotený cez prizmu nečakaného ukrajinského rozhodnutia prijatého na poslednú chvíľu. Jeho dôsledky poznáme a hneď sa k nim vyjadrím. Chcem ale zdôrazniť, že Vilniusky samit nebol neúspešný. Nemôžeme prehliadať, že Európska únia parafovala asociačné dohody s Moldavskom a Gruzínskom. Práve aj na základe poznania dôsledkov ukrajinského scenára musíme teraz urobiť všetko pre to, aby sa nezopakoval v ďalších krajinách Východného partnerstva. Som preto rád, že po dlhých rokoch od minulého roka v Moldavsku máme a v Gruzínsku čoskoro budeme mať svoj zastupiteľský úrad. Ukrajina je pre Slovensko zahraničnou politickou výzvou, ktorá možno za dvadsať rokov našej samostatnosti nemá paralelu. Aj laikovi musí byť jasné, aké obrovské zahraničnopolitické bezpečnostné, energetické a ekonomické záujmy Slovenska sú v hre. V tomto svetle je pre mňa trochu zarážajúce, s akou ľahkosťou sú vo verejnom, politickom či mediálnom diškurze používané termíny ako občianska vojna či rozdelenie Ukrajiny. Dovoľte mi preto použiť trochu zdržanlivejší jazyk. Od Ukrajiny žiadame tri veci. Po prvé, dialóg, môže to znieť ako klišé, ale niet inej cesty. Môžeme mať politické alebo aj osobne sympatie k jednotlivým aktérom. Našou primárnou úlohou v tejto chvíli však je podporovať proces ako taký, proces demokratizácie a stabilizácie Ukrajiny, samozrejme, s primeranými časovými rámcami. Cieľom je, aby si v konečnom dôsledku Ukrajinci mohli slobodne vybrať. Nepochybne tu dôjde aj k momentu, keď budú pomenovaní a potrestaní vinníci. Teraz je však rozhodujúce hľadať a nachádzať riešenia napätej situácie. Po druhé sú to pravidlá. Ich obsah si opäť musia dohodnúť Ukrajinci. Našou úlohou je vyžadovať, aby tieto pravidlá hry ústavné či zákonné boli spravodlivé a rovné pre všetkých aktérov a aby boli prijímané spôsobom rešpektujúcim elementárne demokratické pravidlá. A po tretie je to odmietnutie násilia. Dialóg má jedinú alternatívu. A tá nie je v záujme Ukrajiny, Slovenska, Európy ale ani Ruska. A preto, hoci to bolo povedané tisíckrát, musíme to zakaždým Ukrajincom opakovať, násilie nie je prípustné ako nástroj politického boja v dnešnej Európe. Tým, ktorí sledujú aktivity našej diplomacie, nemusím vysvetľovať, do akej miery sme v európskom smerovaní Ukrajiny zaangažovaní. V decembri som v Kyjeve osobne hovoril s poprednými predstaviteľmi tak vlády, ako aj opozície. To isté som zopakoval cez uplynulý víkend v Mníchove. Premiéri Vyšehradskej štvorky minulý týždeň prijali spoločné vyhlásenie k dianiu na Ukrajine. Úloha parlamentnej dimenzie je aj v tomto smere opäť nenahraditeľná. Z pohľadu európskej diplomacie vidím dnes dve základné úlohy, po prvé, pomôcť Ukrajine, zrejme aj v spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami nájsť spôsob, ako prekonať kritickú ekonomickú situáciu, aby Ukrajina nemohla byť tlačená k múru ekonomickými nástrojmi, a, po druhé, poskytnúť Ukrajine perspektívu, o ktorú bude mať záujem a ktorú si zaslúži, bez okolkov, veľmi jasným spôsobom, samozrejme, pri prísnom vyžadovaní splnenia podmienok, ktoré si európska perspektíva žiada. Teraz už nejde o technický proces, aj ponuka Európy bude musieť byť politická. Nechcem hovoriť dlho, neznamená to však, že ďalšie otázky považujem za druhoradé. Hlavnou prierezovou prioritou rezortu zahraničia je ekonomická diplomacia. Za kľúčovú považujem víziu spočívajúcu v obrátení kurzu slovenskej ekonomiky smerom ku znalostnej ekonomike založenej na inováciách, vede, výskume a moderných technológiách. S ekonomickou diplomaciou súvisí prezentácia našej krajiny. Hovoril som o príležitostiach, ktoré ponúkajú jubileá tohto roka, chceme ale ísť ďalej a vybudovať značku branding Slovenska. Práve tento rok by v tomto smere aj so zapojením odbornej i laickej verejnosti mal priniesť prvé konkrétne výsledky. V bezpečnostnej agende sa blíži samit Severoatlantickej aliancie a kritický rok pre odovzdanie bezpečnosti v Afganistane do rúk Afgancov. Je naliehavo potrebná renesancia transatlantických vzťahov. Aj o tom sme hovorili spolu s premiérom Ficom na stretnutí s prezidentom Obamom koncom minulého roka. Nemôžeme pritom zabúdať ani na proliferáciu konfliktov v dnešnom svete. Sýria, Južný Sudán, Mali, či Stredoafrická republika sa z tradičného pohľadu nachádzajú takpovediac za našimi humnami, Slovensko však už prerástlo svoj provinčný rozmer, a preto budeme čoraz viac čeliť požiadavkám na aktívnu účasť v riešení globálnych otázok. Samozrejme, nezabúdame ani na ľudskú dimenziu diplomacie zahŕňajúcu agendu ľudských práv, agendu konzulárnu aj krajanskú. Rád by som už ale tieto a ďalšie možné oblasti vášho záujmu prenechal na našu diskusiu. Ďakujem vám za pozornosť a teším sa na vaše otázky.