S. Kahanec, poslanec: (2008-10-21):
V dôvodovej správe celá strana zdôvodňuje, že legislatívna úprava pravidiel verejného obstarávania je zameraná na vydávanie elektronického Vestníka verejného obstarávania, posielania elektronických oznámení a je naplnením cieľov Národnej koncepcie informatizácie verejnej správy a stratégie informatizácie verejnej správy, ktoré boli schválené uznesením vlády. Nebudem sa teraz sporiť o predpokladaných prínosoch, ktoré môžu ešte v začiatkoch svojho uvádzania, teda elektronických oznámení mať svoje problémy.  Nebudem sa teda o tom sporiť, ale chcem spomenúť, že v ďalšej časti sa ešte uvádzajú aj iné problémy, že úrad zatiaľ ešte nie je registrovaným poskytovateľom služby na zverejňovanie oznámení pri zadávaní nadlimitných zákaziek a úplne v závere tejto strany, ktorá sa týka predovšetkým informatizácie sa opätovne konštatuje, že navrhovanou úpravou sa sledujú strategické ciele informatizácie verejnej správy stanovené v Stratégii informatizácie verejnej správy schválenej vládou Slovenskej republiky. Kladiem si preto otázku, keď sa celá táto jedna strana venuje informatizácii, či je namieste zabezpečovať strategické ciele, v tomto prípade informatizácie verejnej správy, skráteným legislatívnym konaním? Či je namieste robiť takýmto spôsobom vládny návrh zákona, teda novelu zákona? Moje skúsenosti z doterajších skrátených konaní, respektíve skrátených legislatívnych procesov, ktoré sú predovšetkým vykonávané prostredníctvom poslaneckých noviel sú skôr iné. Skrátením sa väčšinou skracuje niečo, a to niečo je obyčajne pripomienkové konanie alebo priestor na diskusiu, alebo sa niečo cez to skrátenie obchádza. Až na konci v malom odseku dôvodovej správy sa hovorí, že novelou sa taktiež navrhuje upraviť ustanovenie zákona o verejnom obstarávaní, ktoré sa viaže na revízne postupy s cieľom zabrániť zneužívaniu inštitútu žiadosti o nápravu a námietky smerujúce proti inému úkonu verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa. Takže ten hlavný dôvod je asi až úplne na konci veľmi krátko spomenutý, ktorý je asi hlavným dôvodom, prečo tento zákon je predložený v skrátenom konaní a prečo sa predkladá tak rýchlo. Úplne v závere sa v „peknom obale“ hovorí, že účelom navrhovaných úprav je zrýchlenie a zefektívnenie riešenia revíznych postupov. Je to „pekne“ povedané. No ale skúsme si teraz pripomenúť asi ten hlavný dôvod predloženia tejto novely, a to je neuzavretý tender na elektronické mýto, neuzavretý tender na elektronický výber mýta. A to si myslím, že potvrdil svojimi vyjadreniami aj pán minister dopravy, ktorý to konštatoval pri viacerých vyjadreniach. A podľa pána ministra predloženie tejto novely by malo urýchliť tender na výber elektronického mýta, povedal to po niekoľkých rokovaniach vlády, a že tento tender nie je stále uzavretý pre opakujúce sa nové námietky neúspešných konzorcií, čo znemožnilo zavedenie mýta v plánovanom termíne od začiatku roka 2009. No a skúsme si pripomenúť aj niektoré iné fakty napriek tomu, že boli pomerne široko medializované. Sedemnásteho októbra, teda pred pár dňami Úrad pre verejné obstarávanie zamietol už deviatu námietku v neuzavretom tendri na elektronický výber mýta. Konkrétne  išlo o námietku vyradeného konzorcia Tossy. Bola to námietka proti inému úkonu Národnej diaľničnej spoločnosti. Táto formulácia sa uvádza aj v dôvodovej správe a je to formulácia, ktorá bežnému človekovi nič nehovorí. Pre ľudí je oveľa zrozumiteľnejšia konkrétnejšia formulácia námietok, a preto mi dovoľte spomenúť aspoň niektoré z nich, ktoré prebehli v celom tom dlhom procese, procese verejného obstarávania pri tendri na mýto. Napríklad Slovak pass podal námietku, kde spochybnil odbornú kvalifikáciu členov hodnotiacej komisie Národnej diaľničnej spoločnosti pre tento mýtny tender. Konzorcium Tossy namietalo zasa skutočnosť, že koncern Siemens je technologickým dodávateľom skupiny San Tolt, ktorý sa stal na konci vlastne jediným úspešným uchádzačom San Tolt –  Ibertax. Takisto konzorcium Tossy namietalo aj k osobe konzultanta verejného obstarávateľa, o ktorom sa domnievali, že konal v záujme presadenia ponuky uchádzača, teda konkrétneho uchádzača, pred chvíľou som ho spomínal. Nechcem to tu zbytočne podrobnejšie rozvádzať, ale toto si myslím, že sú zreteľnejšie pomenované námietky. Teda nie námietka proti inému úkonu, ale námietka proti odbornej kvalifikácii členov hodnotiacej komisie, námietka proti niektorým presunom v rámci uchádzačov, námietka k osobe konzultanta a podobne. Keď si pozrieme na reakcie Úradu pre verejné obstarávanie, tieto reakcie k týmto námietkam boli tiež, keď to povieme veľmi jemne, tak také zvláštne a povedal by som alibistické. Na jednej strane k námietke k Slovak passu, kde sa spochybnila odborná kvalifikácia jej členov, tak pri námietke, ktorú podalo slovensko-švajčiarske konzorcium Tossy proti inému úkonu Národnej diaľničnej spoločnosti Úrad pre verejné obstarávanie reagoval, že nie je oprávnený o predmetnej námietke vecne rozhodnúť. Uvádzal na to, samozrejme, aj ďalšie dôvody. Ale toto, myslím si, že nie je celkom konkrétne vyjadrenie. Takisto pri námietke k firme Siemens od konzorcia Tossy. Zasa tam sa konštatovalo, že komisia úradu dospela k záveru, že nakoľko záujemca v predmetnom verejnom obstarávaní nepredložil ponuku, nestal sa uchádzačom, teda zákon o verejnom obstarávaní nebráni členovi skupiny konkrétneho mena stať sa subdodávateľom. To je tiež také akože všeobecné. A takisto aj námietka, čo sa týkala osoby konzultanta, komisia opäť konštatuje z úradu, že z dokumentácie verejného obstarávateľa zistila, že namietaný konzultant sa nezúčastňoval na zjednocovaní splnenia požiadaviek komisiou a že nebol prítomný na jej zasadnutí a tak ďalej a nebolo to podkladom pre vylúčenie uchádzačov. No ale ten hlavný dôvod asi je ukrytý niekde úplne na konci, lebo toto sú jednotlivé dôvody, ktoré môže kdekto namietať a spochybňovať a dá sa okolo toho veľa rozprávať. Ale úplne jasné dôvody sú, že sa tam pri tomto tendri nehralo o fazuľky, ale že tam išlo o ponuky, ktorých cena bola odhadovaná v úvode pri tomto tendri na mýto na 20 miliárd. Jednotliví uchádzači ponúkali rôzne ceny, Slovak pass 19, združenie Tossy 19,6, Kapsch 22,5, a teda združenie San Tolt – Ibertax 25,6 miliardy. Približne to znamená, keď to zaokrúhlime, od tej najlacnejšej po tú najdrahšiu ponuku bol rozdiel 6 miliárd. Bolo určite zaujímavé, že vlastne všetci tí lacnejší uchádzači vypadli, lebo nesplnili podmienky a iba ten posledný San Tolt – Ibertax s ponukou o 6 miliárd drahšou a vyššou zostal v súťaži ako jediný uchádzač. No a tu už sme sa dostali k tomu, že čo bol asi ten hlavný dôvod pri všetkých týchto predkladaniach zákona, novely zákona v skrátenom konaní a pritom, že potrebujeme veľmi rýchlo riešiť tento tender. Nikto nechce spochybňovať, že potrebujeme rýchlo vybaviť diaľničné mýto. Že zbytočne meškáme a že nám meškajú aj zdroje aj do štátneho rozpočtu. To si myslím, že nikto nebude spochybňovať. Ale keď sa obzrieme dozadu, tak od začiatku tento proces výberového konania, ktorý sa konal pri diaľničnom tendri, bol podľa mnohých vyjadrení nedostatočne transparentný a mal mnohé problémy, ktoré sa odďaľovaním len navršovali, až sa dospelo k tomu, že sa to v tomto závere chce riešiť takouto radikálnou cestou, to znamená novelou zákona, kde sa trošku priškrtia námietky. Otázka je, že či tento spôsob je ten správny spôsob? Ja totiž pripomeniem ešte jedno vyjadrenie z Úradu pre verejné obstarávanie, a to bolo veľmi zaujímavé! Bol to citát hovorkyne Úradu pre verejné obstarávanie, ktorá hovorila v tom zmysle, že prax ukázala, že inštitút námietok, zvlášť námietky proti inému úkonu obstarávateľa môže byť zneužitý. Čím sa, samozrejme, predlžuje celý proces verejného obstarávania a čo má za následok neefektívnosť. Ale jedno podstatné, čo povedala, a to ju citujem. Teda citujem: „Takáto situácia v doterajšej praxi nebola. Začala sa prejavovať až v tomto období.“ Koniec citátu. Dodala hovorkyňa Úradu pre verejné obstarávanie. A toto je pre mňa veľmi zaujímavá otázka a myslím si, že táto otázka zaujíma aj mnohých, že prečo práve teraz, prečo práve v tomto období nastali problémy s námietkami? Veď verejné obstarávania sa robili celý čas predtým! Výhrady voči tendrom bežali celé roky. Až teraz máme problém s tým, že máme problém s námietkami? A ideme tieto námietky  priškrtiť a ideme ich vlastne regulovať cez Úrad pre verejné obstarávanie, aby nám uchádzači nerobili problémy? Tak pripravme dobré podmienky tendra. Pripravme dobré podmienky pre celý ten proces výberu a potom by sme nemali dospieť k tomu, že cez neopodstatnené námietky sa bude úplne zbytočne umelo zdržiavať. A to bola pre mňa aj zásadná vec, prečo k tomuto zákonu ja osobne, ale aj celý poslanecký klub Kresťanskodemokratického hnutia nemôže dať podporu. Na konci sa totiž treba spýtať niekoľko otázok. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)