Viskupič, Jozef, poslanec NR SR (2014-06-10):
Z hľadiska toho, že v tých úvodných slovách by mala byť tá všeobecná idea, dúfam, že som ju vyjadril jasne a bol pochopený. Kratučko zhrniem. Chceme, aby európsky poslanec alebo poslanec zvolený do Európskeho parlamentu mal možnosť vystúpiť v pléne bez hlasovania pléna, čiže na jeho žiadosť, aby to bolo ako možnosť. Druhá vec, ak by mal záujem predniesť správu o svojej činnosti, aby mu toto plénum umožnilo. Myslím si, že v tej osobitej časti, keďže je to naozaj kratučká novela rokovacieho poriadku, chcel by som možno uviesť niektoré fakty, aby sme sa neopierali len o nejaké hodnotenie práce, ktoré nie je opreté o fakty, čiže chcel by som uviesť, že Slovenská republika oslávila 10. výročie vstupu do Európskej únie a táto dekáda obhajoby záujmov slovenských občanov v Európskej únii, si myslím, že priniesla rôzne hodnotenia, akým spôsobom sme sa tejto možnosti z jednej strany alebo nádeje alebo príležitosti chopili. A myslím si, že niektoré relevantné prieskumy a jeden z tých najväčších, a to samostatná účasť vo voľbách, čiže samotné voľby ukázali niektoré pozitívne a možno aj niektoré negatívne časti, ktoré v rámci nášho 10-ročného pôsobenia v únii spoločnosť vníma a ako sa k nim stavia. Ak by som sa, tak ako píšem vo svojej alebo teda v dôvodovej správe v osobitej časti, boli niektoré prieskumy zamerané na vnímanie Európskej únie, dokonca aj v komparácii medzi bývalým súštátím Slovákov a Čechov, tak že by som možno uviedol, že až 81 respondentov sa domnievalo, že vníma postavenie Slovenskej republiky v rámci EÚ v porovnaní s ostatnými štátmi vstupujúcimi do EÚ v roku 2004 horšie v porovnaní teda s inými štátmi, ktoré vstúpili v tomto čase, a spočíva to v tom, že ako keby politická reprezentácia nedostatočne presadzovala a obhajovala záujmy Slovenska v EÚ. Na základe, v dôvodovej správe poskytujeme aj link, dokonca exkluzívny prieskum pre RTVS, myslím, hovoril o veľmi podobnom čísle, takže ak vyjdeme z týchto údajov, tak môžme sa zamerať na to, že je nejakým spôsobom dobre tento stav opraviť. A tento návrh zákona smeruje k tomu, aby tí volení zástupcovia mali minimálne možnosť odprezentovať, akým spôsobom obhajobu verejného záujmu aj v tzv. Bruseli, v úvodzovkách, alebo v európskom parlamente robia, aby to nevyzeralo iba tak, že máme síce aktívnych poslancov, ale ľudia veľmi nevedia o ich činnosti. Čiže aj na základe tohoto spomínaného prieskumu sa javí ako potrebné a žiaduce, aby poslanci Európskeho parlamentu zastupovali záujmy Slovenskej republiky v únii a mali teda možnosť predniesť správy o svojej činnosti a prezentovať svoju prácu, dosiahnuté výsledky a aj interpretáciu tých výsledkov aj tuná pred poslancami Národnej rady. Dôležité je to, keďže ja som vzdelaním aj profesnou činnosťou z oblasti médií, vieme, ako náš mediálny stav a svet je zameraný, akým spôsobom vníma témy z Európskej únie. Dohľad nad témami ako keby z národnej úrovne, čiže z parlamentu a vládnej agendy, je omnoho vyšší a než sa nám podarí presadiť možno nejaké európske médiá alebo lepšie fungovanie verejnoprávneho alebo médií verejnej služby, je aj samotné zainteresovanie volených zástupcov vhodné na to, aby sme mali aspoň túto možnosť. Myslím si, že síce európsky poslanec nezodpovedá Národnej rade, ale domnievam sa, že dobrovoľné predloženie správ o činnosti, kde sa len otvorí možnosť, podobne ako je to v eurovýbore, o svojej činnosti, nijakým spôsobom nezasahuje do vzťahov v rámci európskeho priestoru a poslancom sa teda umožňuje vystúpiť. Nekladie sa im to ako povinnosť. Väzba medzi Národnou radou a poslancami EP alebo Európskeho parlamentu sa týmto iba posilňuje a možno zintenzívňuje. Súčasne sa predložením návrhu zákona vytvára priestor pre vôbec vyššiu informovanosť, a tak ako som spomínal v úvodnom slove, hlavne pri možnosti uplatňovania princípu subsidiarity a proporcionality, keďže výrazne v týchto uplatňovaniach, uplatňovaní tohoto princípu zaostávame za inými krajinami Európskej únie. Navrhovanou úpravou sa zabezpečuje, aby správy doručené Národnej rade boli skutočne aj v Národnej rade prerokované. Využíva sa mechanizmus, aký už v súčasnosti pozná zákon Národnej rady o rokovacom poriadku, pri predkladaní návrhov zákonov predseda Národnej rady zaradí správu poslanca do programu najbližšej schôdze Národnej rady, ustanovenia § 24 ods. 1 rokovacieho poriadku, ktoré sa týkajú hlasovania o návrhu programu, sa preto nemusia použiť alebo sa nepoužijú. Ten nasledovný proces poznáme. Túto správu vieme zobrať alebo nezobrať na vedomie. Z hľadiska toho, tej možnosti vystúpenia si myslím, že nerobíme žiadnu veľkú politiku, iba otvárame nástroj, aby tak, ako je aj v iných parlamentoch, tú vyčerpávajúcu správu vám viem doručiť, ako to je upravené v iných – Portugalsko, Holandsko – v rokovacích poriadkoch, kde prepájanie európskych tém s národnými je v stave možno aj v tradícii hlbšie, a preto, spomeniem to druhýkrát, vítam to, že aj vedenie parlamentu má záujem prepájať národnú úroveň s úrovňou Európskeho parlamentu, a dúfam, že či už schválením tejto kratučkej zmeny rokovacieho poriadku, alebo aj samotnou činnosťou vedenia parlamentu sa nám tu európski poslanci v pléne objavia pri preberaní tém, ktoré primárne prichádzajú z Európskej únie. Ďakujem za pozornosť.