V. Palko, poslanec: (2001-09-05):
Na trhu existuje jednoduchý súvis medzi cenou produktu na trhu a dopytom po tomto produkte. Ten súvis hovorí, čím nižšia cena, tým vyšší dopyt, naopak, čím vyššia cena, tým nižší dopyt. Platí to na trhu s tovarmi a službami, platí to na trhu s kapitálom a platí to aj na trhu práce. Na trhu práce tým produktom je pracovná sila a kupujúcim je zamestnávateľ. Na Slovensku cena pracovnej sily v podstate pozostáva z dvoch zložiek. Jedna zložka je hrubá mzda a druhá zložka, to sú odvody, ktoré platí zamestnávateľ do rôznych poisťovní, a to vo výške 38 %. To znamená, že v priemere náklady na vytvorenie jedného pracovného miesta na Slovensku pre zamestnávateľa činia takmer 15 tis. Sk. Keďže odvody sú cenou pracovnej sily, tak platí, že čím vyššia je výška odvodov, tak tým nižší je dopyt po pracovnej sile. Uvediem porovnanie výšky odvodov platených zamestnávateľov zamestnávateľom na Slovensku s podobnými číslami v iných krajinách. Ak teda na Slovensku tie odvody tvoria 38 % z hrubej mzdy, tak potom v Českej republike je to 35 %. V Maďarsku je to 33 %, v Poľsku sa to pohybuje v rozpätí 16,7 až 24,4 %. Priemer v Európskej únii je 23,6 %. Priemer v OECD je 16,2 %. Môžeme teda konštatovať, že výška odvodov platených zamestnávateľmi na Slovensku je vyššia ako vo všetkých krajinách Vyšehradskej štvorky, je podstatne vyššia, ako je priemer Európskej únie a neporovnateľne vyššia, ako je priemer v krajinách OECD. Niekedy sa až možno čudovať, prečo sa vlastne čudujeme. Prečo je na Slovensku tak vysoká nezamestnanosť a prečo je taký vysoký dopyt po čiernej práci, pri ktorej zamestnávateľ vlastne obchádza povinnosť platiť vysoké odvody. Ak niekto predáva jablká za vyššiu cenu ako kupci, ktorí sú okolo neho, tak sa nesmie čudovať, že jemu sa jablká nemíňajú. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, potreba znižovať odvody je vec, ktorú vo všeobecnosti priznávajú ekonómovia, priznávajú politici, keď čítate ich články, rozhovory, každý o tom nezáväzne niečo povie, vyjadrí s tým súhlas. Faktom je však, že za tri roky nášho vládnutia sme neprijali žiadny konkrétny návrh na zníženie týchto odvodov. Ešte poznamenávam, že takýto sľub sme dali voličom pred parlamentnými voľbami v roku 1998, že toto odvodové zaťaženie znížime. KDH by bolo rado, keby sme splnili tento sľub daný voličom, a preto navrhujeme v tomto návrhu zákona, aby sa znížili odvody poistného, ktoré platia zamestnávatelia zo súčasných 38 % z hrubej mzdy na úroveň 29 %. Tým sa zníži cena pracovnej sily, a tým vzniká predpoklad vyššieho dopytu po pracovnej sile. Keď sa spýtate poctivého ekonóma na to, ako sa zvýši zamestnanosť, ak sa prijme toto opatrenie, tak ak je poctivý, tak povie, že nemôže to s istotou povedať. Faktom je však, že prostriedky, ktoré týmto uvoľníme firmám, ktoré zostanú, ak ich nebudú musieť odviesť, tieto prostriedky postačujú na vytvorenie viac ako 100 tis. pracovných miest. Ja som ďaleko od toho, aby som niekomu sľuboval, že ak sa prijme toto opatrenie, tak tých 100 tis. miest vznikne. Možno to bude 50, možno 20, zmysel to bude mať v každom prípade. Rád by som sa vyjadril ku kritike nášho návrhu, ktorá odznieva už niekoľko mesiacov jednak z úst podpredsedu vlády Miloša, z úst pani ministerky Schmögnerovej, dnes sme počuli takúto kritiku z úst niektorých poslancov, pán poslanec Andrassy, pán poslanec Orosz a ďalší. Uvádzajú číslo, ktoré by malo byť deficitom verejných financií, ak sa tento náš návrh prijme. A uvádzajú číslo, ktoré by malo, ktoré by malo byť deficitom verejných financií, ak sa tento náš návrh prijme. A uvádzajú číslo, ktoré znie veľmi dramaticky, až hrôzostrašne - 25 až 27 mld. Sk. A potom dodávajú, že to bude mať negatívny dopad nato, že štát nebude môcť vyplácať, respektíve poisťovňa Sociálna nebude môcť vyplácať dôchodky. Štát nebude môcť zabezpečiť zdravotnú starostlivosť, podporu v nezamestnanosti a tak ďalej a tak ďalej. Nuž ak by to mal byť takýto dopad, tak by sme to asi nenavrhovali. Navrhujeme to preto, lebo vieme, že takéto niečo nehrozí. A navrhujem, aby sme spoločne trošku poctivo počítali. Predstavme si teraz, že znížime odvody platené zamestnávateľmi z 38 na 29 %. Celková výška týchto odvodov v roku 2000 platených zamestnávateľmi činila 78 mld. Sk. To je tých 38 %. Ak to chceme znížiť o 9, tak tých 9 % predstavuje sumu 18,5 mld. Sk. Samozrejme, toto nebude suma, ktorá bude chýbať, ak to znížime v štátnom rozpočte alebo teda v rozpočte poisťovní. Po prvé, nezabúdajme, že najväčším zamestnávateľom na Slovensku je štát, Slovenská republika. Ak znižujeme zamestnávateľom odvody, tak ho znižujeme aj štátu. To znamená, za každého z tých viac ako 400 tis. štátnych zamestnancov nebude musieť platiť ani on tých 38, ale iba 29 %. A toto predstavuje úsporu päť a štvrť miliardy Sk. Čiže toto si môžeme pokojne odrátať od toho čísla 18,5 mld., to znamená, zostáva iba číslo 13,25 mld. Sk. To znamená, že nanajvýš takýto môže byť výpadok, ak aj nerátame, a to sme ešte neuviedli žiadne návrhy na šetrenie na výdavkovej stránke štátneho rozpočtu. A to sme ešte neuvažovali o pozitívnom dopade tohto návrhu na zamestnanosť. Nevieme, ako sa zvýši dopyt po pracovnej sile po takomto znížení odvodov. Ale môžeme robiť odhady, jeden nech je pesimistický, jeden nech je optimistický. Ten pesimistický variant nech je taký, že nevznikne ani jedno nové pracovné miesto. V takom prípade to znamená, že tých 13,25 mld. Sk, ktoré sme firmám nechali, no že ich minuli iným spôsobom. Investujú, nakúpia niečo, minú ich, vyplatia si odmeny a tak ďalej. V každom prípade sa však spôsob prostredníctvom spotrebných daní alebo dane z príjmu, DPH musia vrátiť aspoň 3 mld. späť do štátnej pokladnice. To znamená, tieto si môžeme odrátať od tej sumy 13,25 mld., to znamená, že ten reálny výpadok môže byť pri tomto pesimistickom variante nanajvýš 10,25 mld. Sk. No a rátajme teraz, že nedôjde k tomuto pesimistickému variantu, ale rátajme optimistický variant, že by sa vytvorilo 100 tis. pracovných príležitostí. Vieme, že tak to nebude. Bude to niekde medzi týmito dvoma variantmi. Ale ak by došlo k tomu optimistickému, tak to znamená, že tých 100 tis. nových zamestnancov bude platiť poistné, aj zamestnávatelia budú za nich platiť poistné a z tohto bude príjem štátu, respektíve poisťovní 5,6 mld. Sk. Už to budú zamestnaní, nie bývalí nezamestnaní, teda štát za nich nebude platiť poistné, kým ešte boli nezamestnaní. Táto úspora štátu predstavuje 3,72 mld. Sk. Pardon, to bola úspora za vyplácanie sociálnych dávok, ktoré nebude môcť im vyplácať a úspora na tých platbách poistného, ktorý už štát nebude musieť platiť, bude 0,6 mld. Potom je ešte ďalší príjem zo zvýšenej spotreby. Tí noví zamestnaní budú tie peniaze míňať, možno rátať so sumou 1,1 mld. odvedených formou daní na základe zvýšenej spotreby týchto nových zamestnaných. A ešte suma 0,4 mld., ktorú odvedú ako daň z príjmu tí noví zamestnaní. Tento súčet činí asi 11 mld. Sk, to znamená, že keď toto odrátame od toho hroziaceho deficitu 13,25 mld., dostávame sumu iba 1,8 mld. Sk. Teda pri tomto optimistickom variante ten výpadok môže byť nanajvýš 1,8 mld. Sk. A to sme ešte stále nič neškrtli vo výdavkoch štátu. Teraz si dovolím navrhnúť niektoré škrty. O týždeň, o dva sa bude tento parlament zaoberať naším zákonom, návrhom zákona o štíhlej vláde. Chceme zmenšiť počet členov vlády, chceme zrušiť jeden stupeň riadenia na ministerstvách a toto predstavuje úsporu vo výške pol miliardy Sk. Agrosektor na Slovensku. Je to zamestnávateľ, ktorý zamestnáva viac ako 100 tis. ľudí. Štát ho dotuje. Aj v agrosektore sme znížili odvody na 29 %, to znamená, túto sumu, ktorú ušetril, touto sumou ho už nemusíme dotovať. A táto suma predstavuje asi 1,5 mld. Sk. To znamená, toto môže štát ušetriť, a pritom reálne sa postavenie agrosektora nezhorší. Najväčšiu úsporu navrhujeme na základe privatizácie Slovenského plynárenského priemyslu. Slovenská republika má veľký štátny dlh, viac ako 400 mld. Sk. Ak by sa odhadovaná suma z príjmu 150 mld. Sk použila na splatenie časti toho štátneho dlhu, tak každoročne na úrokoch, ktorý nás tento dlh stojí, by štát ušetril 10 mld. Sk. Keď sčítame tieto zdroje, dostávame sumu asi 13,3 mld. Sk. Teda summa summarum, bez týchto zdrojov ten výpadok sa pohyboval od 1,8 do 10,25 mld. Sk od pesimistického po optimistický variant. Keď prirátame k tomu zdroje, tak zisťujeme, či už bude pesimistický, alebo optimistický variant, výsledkom je vždy prebytok, ktorý sa bude pohybovať od 3 mld. do 11,5 mld. Sk. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, to znamená, že odvody takýmto radikálnym spôsobom znížiť možno. Ide o to, či sa toto zníženie chce urobiť. My navrhujeme, aby sa to urobilo. Ďakujem za pozornosť.