Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2022-11-30):
K tomu, prečo považujem celý návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2023 za zlý, som sa vyjadril vo svojom prvom vystúpení, v tomto druhom vystúpení by som sa chcel trochu venovať dopadom rozpočtu a dopadom legislatívnych zmien, ktoré s rozpočtom súvisia, na financovanie samospráv. V programovom vyhlásení vlády sa hovorí o reforme verejnej správy a mali vzniknúť viaceré komisie a pracovné skupiny, v rámci ktorých by sa rozpracovali návrhy na pokračovanie decentralizácie. Vláda svojimi návrhmi opakovane siaha na zdroje, z ktorých je financovaný chod slovenských samospráv, a to bez toho, aby takéto vážne zásahy realizovala systémovo na základe pripravených reforiem, častokrát to ide mimo riadneho legislatívneho procesu, pozmeňujúcimi návrhmi, poslaneckými návrhmi, skráteným legislatívnym konaním. Je preto otázka, prečo vláda dosiaľ nepripravila žiadne reformy na pokračovanie decentralizácie a systémových reforiem týkajúcich sa kompetencií a financovania územných samospráv. Možno je odpoveďou aj to, že reálne nemáme určeného člena vlády, ktorý by sa touto témou zaoberal, a nemáme ani splnomocnenca vlády, na ktorého by táto úloha bola delegovaná, ako to bolo v minulosti za Dzurindových vlád. Lenže ani to nezbavuje vládu zodpovednosti za realizáciu toho, čo sa zaviazala vo svojom programovom vyhlásení, práve naopak. Platí, že daňovo-odvodové bremeno pracujúcich ľudí na Slovensku je vysoké, preto sa dá rozumieť snahám o znižovanie daní alebo aj o zvýšenie daňového bonusu, prosto snahám, aby ľuďom z ich príjmov zostalo v ich peňaženkách viac. Lenže ak sa to robí tak, ako to robí táto vláda, a tzv. prorodinný balíček bol toho exemplárny príklad, je to na úkor daňových výnosov, z ktorých samosprávy financujú svoje služby pre obyvateľov a systémovo sa nenavýšia zdroje, o ktoré takto samosprávy vláda pripraví, tak tie samosprávy, ktoré musia mať bežné rozpočty podľa zákona vyrovnané, na rozdiel od celoštátneho rozpočtu, budú musieť zvýšiť ceny za služby, ktoré ľuďom poskytujú, a tak sa zámer z veľkej časti minie účinku, respektíve ostane tu dobrá vláda, dobrý Matovič, ktorý dáva, a zlé samosprávy, ktoré berú. Ale je to perfídne, lebo to ukazuje, že vláde vlastne o ľudí nejde, lebo im dá niečo, čo im niekto iný bude musieť vzápätí zobrať. Preto je potrebné systémové reformy financovania samospráv zrealizovať a takou systémovou reformou rozhodne nie je návrh pána poslanca Kuriaka, jedného zo spravodajcov, ktorý tu nesedí, nikto tu nesedí zo spravodajcov, ten návrh iba, pozmeňujúci návrh dáva samosprávam dočasne aj podiel z dane z príjmu právnických osôb. Z podielových daní, ktoré samosprávam beriete, sa financuje chod ich originálnych kompetencií, lenže ešte je tu prenesený výkon štátnej správy, teda kompetencie, ktoré v rámci decentralizácie vykonávajú samosprávy pre obyvateľov v mene štátu. To sú napríklad stavebné úrady, matriky, školské úrady, register obyvateľov a adries, starostlivosť o životné prostredie a ďalšie. Dlhé roky platí, že vláda protiústavne v rozpočtových kapitolách príslušných ministerstiev nevyčleňuje na prenesený výkon také zdroje, aké sú samosprávy nútené vynakladať na ich reálny chod pri poskytovaní služieb obyvateľom. Neboli vykonané audity, ktoré by do detailu spočítali, aké sú tie náklady. Ale tí, čo máme skúsenosti z pôsobenia v samosprávach, vieme, že neraz štát nechá samosprávy dofinancovávať prenesený výkon z ich vlastných zdrojov, podotýkam v rozpore s tým, čo hovorí ústava, že prenesený výkon štátnej správy musí byť štátom financovaný. Musia byť prenesené aj finančné zdroje. Nestačí to, čo štát dáva samosprávam, ani na samotné mzdové náklady, už nehovoriac o nejakých súvisiacich iných bežných nákladoch alebo kapitálových. Návrh rozpočtu verejnej správy pre nasledujúce roky síce v niektorých kompetenciách prináša mierny nárast financovania preneseného výkonu, ktorý v mene štátu realizujú pre obyvateľov územné samosprávy, avšak ak sa pozrieme na očakávanú infláciu plus z poloviny nárast platov na základe kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa, je zrejmé, že vláda naďalej nebude hradiť samosprávam to, čo by im podľa ústavy a zákonného rámca hradiť mala. A tento príklad nedofinancovania preneseného výkonu štátnej správy nám hovorí, že napriek plánovanému astronomickému deficitu štát reálne nekryje ani to, čo podľa zákona ukryť má. A tak je to aj v iných sférach. Modernizačné deficity v tejto krajine tak neustále rastú a týmto sa podobáme na to neslávne Grécko, ktoré tiež v papieroch vykazovalo lepší stav než v skutočnosti bol. Ako som spomínal, včera na výbore pre verejnú správu a regionálny rozvoj boli predstavitelia Združenia miest a obcí Slovenka, únie miest, páni Tréger a Rybníček, a upozornili, že to, čo má vládna koalícia v úmysle spraviť s rozpočtom, ale teda najmä so zmenou zákona o dani z príjmov a s daňovým bonusom, môže mať pre samosprávy až likvidačný dopad. Zacitujem z materiálu, ktorý poskytli poslancom: Navrhované zvýšenie daňového bonusu má významný až likvidačný dopad na samosprávu, ktorá za posledné štyri roky vôbec nezbohatla a budúci rok si bude môcť dovoliť toľko, čo v rokoch 2015 až ´17. Prepad o 6 až 8 rokov dozadu. Namiesto vlastných daňových príjmov, ktoré rástli dvakrát rýchlejšie ako samospráve, rozdáva štát z rozpočtov samospráv. Mestám a obciam zoberie ročne sumu, ktorú boli schopné ročne posledné roky investovať. V kombinácii s rastúcimi cenami a mzdami budú okrem zastavenie investícií nútené obmedzovať služby, menej opravovať či kosiť, škrtať dotácie napríklad aj na šport, sociálne služby či kultúru, dvíhať poplatky v školách, v zariadeniach pre seniorov, vstupné na športoviská, dvíhať dane a ani to nemusí stačiť, keďže dlhová brzda ich v roku 2024 potrestá za vysoký dlh štátu, za ktorý vôbec nemôžu, keďže podiel samospráv na dlhu verejnej správy predstavuje približne 1,5 až 2 % celkového verejného dlhu. A teda samosprávy upozorňujú, že hrozí zastavenie investičných projektov, opráv ciest a chodníkov, opráv školských budov a iných budov samospráv, menej čistenie a údržby, nižšia intenzita kosenia a zastavenie výsadby stromov, zníženie intenzity či času svietenia verejného osvetlenia, zastavenie opráv, údržby a výstavby nových detských ihrísk, zatvorenie zimných štadiónov a plavární, redukcia alebo zrušenie kultúrnych a spoločenských podujatí, redukcia spojov a zhoršenie intervalov v MHD, zastavenie dotácií pre šport, kultúru, sociálne služby vrátane dotačných programov pre občianske združenia, cirkvi a cirkevné organizácie, zvýšenie dane z nehnuteľností, dani za ubytovanie, prepúšťanie zamestnancov samosprávy, zvýšenie úhrad v sociálnej oblasti a tak ďalej a tak ďalej. Ako som povedal, návrh zákona považujem za zlý nielen pre jeho dopady na samosprávu. A vzhľadom na to, dávam v súlade s § 73 ods. 3 písm. a) a § 83 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku návrh, aby Národná rada vrátila návrh zákona jeho navrhovateľovi na dopracovanie, a teda dávam to do pozornosti pánovi spravodajcovi, aby si poznačil, že som takýto návrh dal. Lebo v zmysle rokovacieho poriadku § 83 ods. 1 sa o takomto návrhu hlasuje ako o prvom. Čiže vrátiť návrh zákona na dopracovanie.