Karahuta, Jaroslav, poslanec NR SR (2023-03-15):
Ďakujem veľmi pekne za slovo, pán predsedajúci. Na úvod dovoľte mi povedať, že zákon o krajinnom plánovaní, tak ako to povedala pani poslankyňa Zemanová, je súčasťou tých dokumentov, áno, je to takto, je to náš záväzok, ktorý sme si dali do zákona do územného plánovania, avšak takýto zákon nemá byť nejakým nástrojom kontroly nad krajinou. Toto je moja zásadná pripomienka a mám s tým vo viacerých častiach tohto zákona problém a pokiaľ prejde do druhého čítania, tak ako aj pri iných zákonoch budem trvať, aby tieto disproporcie boli odstránené, veď máme skúsenosti z iných zákonov, kde sme hodiny a desiatky hodín rokovali, nakoniec ten výsledok bol, takže, ak dovolíte, ja by som pár slovami k tým zásadným pripomienkam, ktoré mám k tomuto záklonu. Prvá vec, v zákone boli úplne vylúčené obce z účasti na krajinnom plánovaní. V tomto zásadne sa nedá súhlasiť, obec je neoddeliteľný celok krajiny a obec má právo, dokonca povinnosť byť účastníkom takéhoto konania. Chcem sa opýtať, tento zákon, tento zákon má byť nástrojom na udržateľnosť krajiny. Lebo takto by to malo byť. Alebo nástrojom na to, aby sme ovládli procesy v tejto krajine? Treba povedať jednu zásadnú vec. Toto tu sa bavíme o vidieku, čo je zhruba 47 % územia Slovenskej republiky. Vidiek funguje na základe nejakých pravidiel vďaka nášmu členstvu v Európskej únii, ktoré sú riadené procesmi z Európskej komisie a z Európskeho parlamentu, a my nemôžme vnútroštátnymi predpismi meniť tieto pravidlá v rámci štátu a v rámci našej krajiny. My sme sa zaviazali tiež v inom dokumente, ktoré prijala vláda v roku 2019, že urobíme pozemkové úpravy. Ak prijmeme v takomto rozsahu ten zákon ako je, tie pozemkové úpravy urobené nebudú nikdy. Pokiaľ bude rozhodujúci súhlas pri územnom plánovaní, súhlas ministerstva životného prostredia, a to je bez ohľadu na to, teraz je tu pán minister Budaj, môže byť, bude, nemusí, môže byť niekto iný, hej, ale je to stále orgán, ktorý bude mať určitý vplyv a významný vplyv na krajinu, tak na pozemkové úpravy môžme zabudnúť a pokiaľ to neurobíme, vieme, že túto krajinu to dopredu neposunie, práve naopak, zostaneme stáť na zemi a zase sa budeme baviť o širokých lánoch repky a že nemáme potraviny a proste všetky tie reči s veľkopodnikateľmi a tak ďalej. Chcem sa opýtať na tento zákon, či má tento zákon o krajinnom plánovaní podporiť, alebo meniť stávajúce zákony. V priloženej vyhláške sa hovorí, že majú sa stanoviť nejaké, nejaké parametre kvality ovzdušia, veď predsa my máme zákon o ovzduší. To ideme zase meniť ten zákon nejakým iným zákonom alebo nejakou inou vyhláškou? To by sme nemali. Potom hovorí sa vo vyhláške o takých veciach ako je krajina národného významu. Ja som dnes hľadal na internete, ale nenašiel som nikde termín krajina národného významu. Je tam veľa vecí pekne opísaných, ako tie definície, zavádzajú sa nové pojmy do legislatívy, to je správne a takto to má byť, aby každá definícia mala svoje opodstatnenie, zdôvodnenie a vysvetlenie, ale krajina národného významu nikde nie je. Čiže bavíme sa o nejakom nelegislatívnom pojme. Mám obavy z toho, že pokiaľ pôjdeme len takýmto administratívnym zásahom do krajiny a reálne to budú robiť úradníci tým, že sme vylúčili obec, verejnosť maximálne môže v procese nesúhlasiť a nikde nie je napísané, čo sa stane, ak tá verejnosť, či už je to fyzická alebo právnická osoba, ak nebude súhlasiť, ten ďalší krok bé už tam nikde nie je. V podstate úradník povie, my nesúhlasíme s tou námietkou a tým je proces ukončený. Treba si uvedomiť, že vidiek sa riadi pravidlami spoločnej poľnohospodárskej politiky. Pravidlá týkajúce sa degradácie pôd, tie máme v GAIA-koch, GAIA 5, kde sú jasné pravidlá, ako máme narábať s pôdou, ako máme sa starať o udržateľnosť tejto pôdy a nemôžme iným právnym predpisom, ktorý je nižší ako sú tie európske právne predpisy, meniť rozhodnutia, ktoré sú obsiahnuté v spoločnej poľnohospodárskej politike, lebo tá je záväzná pre vidiek a tou sa riadi poľnohospodárstvo päť rokov. Akonáhle my nebudeme takéto pravidlo rešpektovať, tak zabudnime na to, že nejaké podpory sem prídu. Je to náš záväzok za to, že sme členom európskeho priestoru. Máme tu zákon 543 o ochrane prírody a krajiny, ktorý je ozaj rozsiahly a myslím, že dostatočne objasňuje alebo vysvetľuje, alebo upravuje, ako máme spravovať krajinu. Preto nerozumiem, že ideme sa chystať v rámci toho zákona vo vyhláške o ďalšie a ďalšie upresnenia a ďalšie a ďalšie šrubovanie, ako narábať napríklad s prírodnými zdrojmi. Prírodný zdroj je aj minerálna voda, aj liečivá voda. Prírodný zdroj sú aj kamene a všetky minerály a minerálne horniny, tak ďalej to bude ťaživé, ale nezabudnime, že ten najpodstatnejší prírodný zdroj je pôda, ktorá je chránená ústavou, a pôda, ochrana pôdy sa riadi inými predpismi ako, ako tým, že zase, hovorím, nejaký úradník, a nechcem nejakého úradníka sa dotknúť, že bude hovoriť, ako ja mám narábať s pôdou. Mám narábať s pôdou tak, ako ma zaväzujú ciele spoločnej poľnohospodárskej politiky. Mám ozaj vážne obavy z toho, že jednoduchým nesúhlasom zastavíme proces pozemkových úprav alebo, pokiaľ som sa dobre dočítal v tomto zákone, zriadime nejaký nový úrad? Lebo podľa toho, čo som sa dočítal tam, tak tam sú pracovníci v nejakom úrade, čiže predpokladám, že bude zriadený nový, nový orgán, nový úrad, veľká budova s kopou ľuďmi, alebo to budú robiť len pracovníci na úrovni okresov a pokiaľ to bude, pani poslankyňa, na úrovni krajov, za celý kraj nejaký úradník, tak to je brzda, to je konečná pre rozvoj slovenského vidieka. Už sa neposunieme ale absolútne nikde. Toto je o krajinotvorbe krajiny, štátu, Slovenskej republiky, každého potoka, každého kopca, každej lúky. Každá obec musí mať územný plán podľa zákona, ktorý bude účinný od 1. 1. 2024, a súčasťou tohto územného plánu je aj vyjadrenie odborníkov z krajinného plánovania. Čiže ani jeden územný plán v tých, neviem koľko, tisíc obcí máme, nebude mať schválený územný plán, pokiaľ úradník, keby to schválili takto na úrovni kraja, povie, že nemám čas. Ako sa tie obce budú rozvíjať ďalej? Takže tých otázok je veľa a ja, podobne ako sme to robili pri iných zákonoch, určite po prvom čítaní, pretože záver z koaličnej rady je, že sa posunie do druhého čítania, budeme zase asi sedieť a budeme to nejako upravovať tak, aby to krajine pomohlo, ale v žiadnom prípade, aby to krajinu nebrzdilo. My potrebujeme sa rozvíjať, my si nemôžme dovoliť stagnovať. Pokiaľ chcem napríklad ďalší príklad, opatrenie na protieróznu ochranu. Ja už si neviem predstaviť, aké opatrenia sa príjmu a kto ich bude financovať, kto ich bude vykonávať. Opatrenia manažmentu dažďových vôd, kto to prikáže, kto to bude financovať, kto to bude vykonávať. Charakteristický vzhľad krajiny, krajinné prvky, kto to napíše, kto to bude vykonávať, kto to bude financovať. To je strašne veľa vecí a ja by som bol veľmi nerád, keby výsledkom tejto, tohto parlamentu boli zákony, ktoré sú nevykonateľné, lebo niekoľko takých zákonov sme prijali na základe politickej dohody, lebo tento zákon môže ozaj krajine pomôcť, len musíme urobiť tak, aby pomáhal, aby krajinu nebrzdil a aby občanov Slovenskej republiky a hlavne slovenskému vidieku neškodil. Ďakujem veľmi pekne.