Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2022-09-23):
Vážený pán predsedajúci, ďakujem pekne za slovo. Vážené kolegynky, kolegovia, dovoľte mi teda úvodné slovo k návrhu zákona, ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony v oblasti daní. Predkladáme ho na rokovanie Národnej rady poslanci Marián Viskupič, Jana Bittó Cigániková, Vladimír Ledecký a Vladimíra Marcinková. Tento návrh predkladáme súbežne s ďalšími návrhmi zákonov, ktoré teda upravujú oblasť daní a poplatkov. A všetky tieto zákony sú ako celok v úhrne rozpočtovo neutrálne a nezvyšujú tak celkové daňovo-odvodové zaťaženie v našej krajine. Cieľom predložených návrhov, teda aj tohto konkrétneho, je znížiť niektoré druhy daní a poplatkov pri zachovaní súčasnej výšky výberu daní a poplatkov. Teda, ako som spomenul, nevyhnutnou súčasťou predložených návrhov je aj zvýšenie, resp. valorizácia tých daní, ktoré sa dlhodobo nezvyšovali alebo kde je spoločensky akceptovateľné, aby bol príslušný segment trhu zdanený viac, napríklad internetové hazardné hry. Ale poďme teda konkrétne k tomuto návrhu zákona. Jeho cieľom znížiť daň z pridanej hodnoty na služby spojené s podávaním jedál a nápojov na 10 %. Čiže znížiť daň z pridanej hodnoty v sektore gastra na 10 %. A teda po bé, druhá časť je, že valorizuje spotrebnú daň z liehu. Valorizujeme v tomto momente znamená, že príde k jej zvýšeniu. Predložený návrh zákona bude mať negatívny, ale aj pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy. Negatívny bude mať zníženie DPH v gastre. A pozitívny budeme mať zvýšenie spotrebnej dane z alkoholu. Celkový vplyv zákona, tohto jedného konkrétneho, bude mierne negatívny. Návrh zákona bude mať pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie, hlavne teda na sektor gastra, ale bude mať aj pozitívne sociálne vplyvy, keďže gastro nie sú len reštaurácie, sú to aj jedálne, vývarovne. Sú to proste všetky stravovacie služby, ktorým si aj dôchodcovia zabezpečujú, zabezpečujú svoju teda celodennú stravu častokrát. Zákon, návrh zákona nebude mať vplyv na životné prostredie, nebude mať vplyv ani na informatizáciu spoločnosti, rovnako nebude mať vplyvy na manželstvo, rodičovstvo a rodinu. Takisto nebude mať vplyv na služby verejnej správy pre občana. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi Slovenskej republiky a medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentami, ktorými je Slovenská republika viazaná. Návrh zákona je takisto v súlade s právom Európskej únie. Ale teda skúsim bližšie k jednotlivým článkom zákona. Takže predložený návrh zákona od 1. januára 2023 trvalo znižuje sadzbu dane z pridanej hodnoty na úroveň 10 % pre spomínané odvetvie gastroslužieb. Takto to má byť. Všetky daňové zákony by sa mali meniť vždy striktne k začiatku roka. Takže túto podmienku aktuálny zákon, návrh zákona spĺňa. Čo sa týka gastronomického odvetvia bolo jedným z odvetví, ktoré bolo najviac zasiahnuté pandémiou COVID-19. Reštaurácie, ale ako som spomínal, aj jedálne, pohostinstvá, vývarovne museli byť dlhodobo zatvorené a i počas lepších období koronakrízy mohli fungovať len v obmedzenom režime. V prvej vlne pandémie, počas marca a apríla 2020, ukazoval vývoj tržieb stravovacích zariadení zaznamenaných v eKase prepad o vyše 80 %. Kolegyňka, kolegovia alebo kolegyne, kolegovia, to znamená, že vlastne všetko bolo zavreté. Zostalo 20 %. To bol nejaký ten možno drobný okienkový predaj. Čiže všetko bolo zavreté. Ich tržby padli takmer na nulu. Obmedzenia pohybu obyvateľstva z októbra toho istého roka, to bola akoby tá druhá vlna covidu, spôsobili ďalší prepad tržieb cez eKasu okolo 70 %. Čiže zasa po nejakom trošku voľnejšom lete to zase podalo takmer úplne na nulu. Tretia vlna pandémie a obmedzenia zavedené v druhej polovici roka 2021, všetky gastroprevádzky de facto zatvorili. Čiže tam, tam tiež tržby boli fakt nulové. Podnikatelia v gastronómií sa doteraz nedokázali pozviechať z týchto troch, poviem že, morových rán a stále čelia kríze a hrozbe núteného ukončenia podnikania. Ešte teda stále sa vrátim ku covidu. Zároveň popritom zatváraní sa prevádzkam zvýšili náklady spojené s dodržiavaním hygienických nariadení. Všetci si to pamätáme. A v podstate bezprostredne potom, ako sme sa teda covidom dokázali vysporiadať, ako sme ho zahrnuli do toho, že je to súčasťou nášho života a mysleli sme si, že je všetko za nami, no tak holt, gastrosektor čelí ďalšej kríze, ďalšej sérii problémov, ktorých spoločným menovateľom je inflácia, ktorá im zasadila ďalšiu, ďalšiu ranu. Treba však jednoznačne povedať, že toto odvetvie štát nevyhnutne potrebuje. Podnikatelia pôsobiaci v ňom umožňujú stravovanie občanov, a to budem stále opakovať, vrátane veľmi dôležitého, dostupného, stravovania pre dôchodcov a sociálne slabšie vrstvy obyvateľstva. Zároveň však zabezpečujú stravovanie zamestnancov ostatných odvetví, to znamená, za stravovanie zamestnancov. Ďalší zasa významným spôsobom podieľajú na servise, ktorý je poskytovaný turizmom. To je ďalšia veľmi dôležitá oblasť slovenskej ekonomiky. Väčšina gastroprevádzok využila podporu štátu na udržanie zamestnanosti. Avšak myslím, že to počúvame z gastra všetci. Táto pomoc teda nebola, nebola dostatočná a všetky štatistiky ukazujú, aj je to teda, samozrejme, realita, že museli pristúpiť k prepúšťaniu zamestnancov, i keď teda bola od štátu podpora vlastne, aby sa zamestnanosť udržala. Takisto niektorí podnikatelia využili odklad odvodov, preddavkov na daň alebo splátok úverov, čo bolo veľmi dôležité a veľmi dôležité riešenie, samozrejme, dočasné a ktoré len teda oddialilo nevyhnutné ekonomické záťaže. Preto zníženie sadzby DPH predstavuje efektívny a adresný krok na pomoc týmto ťažko skúšaným podnikateľom. Ale myslím, že toto stačí v úvodnom slove. Ja, samozrejme, bližšie predstavím zákon v rozprave, do ktorej sa teda hlásim ako prvý. Ďakujem pekne, pán predsedajúci.