Borec, Tomáš, minister spravodlivosti SR (2012-08-08):
Dobré ráno prajem. Vážená pani predsedajúca, vážené dámy, vážení páni, dovoľte, aby som v skratke uviedol tento návrh zákona s tým, že bol prerokovaný včera na ústavnoprávnom výbore s jednou drobnou zmenou, ktorá bola odsúhlasená v bode 6, to je § 61c, ods. 1, písm. e), kde sa medzi slová „ustanoví a zákon“ vkladá „osobitný“, slovo „osobitný“. Čo sa týka samotného návrhu zákona, tak ako som uviedol už včera pri prvom čítaním, ide o iniciatívny materiál, ktorého cieľom je reagovať na nález Ústavného súdu Slovenskej republiky, ktorý ste mali možnosť vidieť. Má 78 strán, je to nález PLUS 111 z roku 2011 zo 4. júla 2012, ktorý bol publikovaný v Zbierke zákonov 31. júla 2012 pod č. 217/2012. Vo výroku nálezu bolo vyslovené, že § 18a ods. 1 v časti slov „výkon rozhodnutia zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení zákona 79/1999 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu, v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 374/1996 Z. z. a ktorým sa dopĺňa zákon č. 229/1991 Zb. o úprave vlastníckych vzťahov k pôde a inému poľnohospodárskemu majetku v znení neskorších predpisov, a § 12 ods. 7 zákona č. 291/2002 Z. z. o štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“, nie sú v súlade s čl. 1 ods. 1, čl. 12 ods. 2, čl. 20 ods. 1 a čl. 46 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky. Ďalej s čl. 6 ods. 1 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd a čl. 1 Dodatkového protokolu k Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Základným dôvodom, ktorý Ústavný súd viedol k záveru ústavnej neudržateľnosti konceptu exekučnej imunity majetku štátu v právnom poriadku Slovenskej republiky, je rozsah namietanej exekučnej imunity, to však pri súčasnom plnom akceptovaní primeranej miery ochrany majetku štátu z dôvodu verejného záujmu. Ústavný súd v náleze konštatoval, že za ústavne neakceptovateľnú nepovažuje exekučnú imunitu ako takú, ale jej rozsah a koncept vyplývajúci zo súčasnej právnej úpravy. Verejný záujem na zachovanie určenia majetku štátu na plnenie jedinečných a nezastupiteľných verejných úloh štátu je nespochybniteľným. Ústavne neudržateľným sa však stáva vo chvíli, keď charakter a spôsob jeho normatívneho ukotvenia obmedzuje základné práva fyzických osôb alebo právnických osôb vystupujúcich v právnych vzťahoch so štátom do tej miery, že tieto základné práva a slobody nemožno primerane užívať, takže sa stávajú iluzórnymi. Podstata konštatovanej neprimeranosti ochrany majetku štátu pred uskutočnením výkonu rozhodnutia je, že veriteľ štátu po zastavení exekúcie súdom ex offo práve z dôvodu tejto reštrikcie stráca účinný právny prostriedok na vynútené vymoženie svojej pohľadávky. Treba povedať, že exekučná imunita v prospech štátu má svoje opodstatnenie, keďže štát plní mnohé verejnoprávne funkcie, ktoré nemôžu byť paralyzované a nie sú ani zameniteľné a v opačnom prípade by vznikli odôvodnené pochybnosti o legitimite štátu, ktorý nie je schopný plniť svoje základné funkcie. Exekučná imunita neslúži na nepostihnuteľnosť štátu za jeho záväzky, ale má ochrániť plnenie jeho legitímnych funkcií, ktoré sú nezastupiteľné, a tiež v oblastiach, v ktorých štát presadzuje verejný záujem, ktorý z povahy veci nemôže byť zverený iným subjektom prioritne sledujúcich súkromný záujem a presadenie ktorého je niekedy potrebné vynútiť štátnou mocou. Vzhľadom na závery Ústavného súdu Slovenskej republiky bol vypracovaný predmetný návrh zákona, ktorý ponecháva úpravu exekúcie majetku štátu v režime Exekučného poriadku s tým, že na rozdiel od doterajšej právnej úpravy nebude ochrana dotknutého majetku štátu koncipovaná ako absolútne právo nepripúšťajúce výnimky. V záujme zabezpečenia ochrany tohto majetku zákon taxatívne vymedzuje majetok, ktorý nemožno postihnúť exekúciou, to jest majetok, ktorý má absolútne exekučnú imunitu. Jedná sa najmä o nehnuteľný majetok, príjmy štátneho majetku, rozpočtu, cenné papiere vo vlastníctve štátu, prostriedky určené na krytie schodku štátneho rozpočtu a krytie štátneho dlhu, ako aj iný majetok štátu, o ktorom tak ustanovil a ustanoví zákon. Návrh zákona súčasne označuje majetok, ktorý má tzv. relatívnu exekučnú imunitu. Ide o majetok štátu, ktorý je vylúčený z exekúcie v prípade, ak súd rozhodol o zastavení exekúcie z dôvodu, že tento majetok je nevyhnutne potrebný na plnenie úloh štátu alebo na plnenie verejnoprospešného účelu. Účinky imunity v tomto prípade nastanú až v dôsledku rozhodnutia súdu o zastavení exekúcie. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a s právom Európskej únie. Ďakujem.