Matovič, Igor, poslanec NR SR (2011-07-13):
Čo si dáme teraz? Bude to B. Osobitná časť dôvodovej správy. Dobre? Alebo by ste chceli niečo z ústavy? Ústavu necháme na pokoji, tú by ste mali mať. Ja vám radšej prečítam tú dôvodovú správu, lebo ste si ju asi nečítali. Dobre? Čiže je tam B. Osobitná časť dôvodovej správy. Pripomínam, prečo vám to čítam. Dúfam, že všetci to už viete. Je to preto, aby ste si nabudúce neodhlasovali predĺženú dovolenku. K článku I (návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov). K bodu 1. Je to legislatívnotechnická úprava úpravy pojmov v súlade so zákonom č. 305/2005 Z. z. o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnoprávnej kuratele v znení neskorších predpisov. K bodu 2. V nadväznosti na potrebu účinnejšieho potierania organizovaného zločinu sa rozširuje okruh trestných činov, pri ktorých môže prokurátor na návrh policajta alebo príslušníka Policajného zboru povereného ministrom vnútra Slovenskej republiky ustanoviť za agenta aj inú osobu ako príslušníka Policajného zboru. Navrhuje sa rozšírenie o trestný čin založenia, zosnovania a podporovania zločineckej skupiny, trestný čin založenia, zosnovania a podporovania teroristickej skupiny a zločinu spáchaného zločineckou skupinou, teroristickou skupinou alebo organizovanou skupinou. K bodom 3 až 5. Zakladá sa pôsobnosť Špecializovaného trestného súdu v súvislosti s novonavrhovaným trestným činom volebnej korupcie (§ 336a Trestného zákona). To znamená, že o týchto trestných činoch bude za podmienok ustanovených v § 14 konať a rozhodovať Špecializovaný trestný súd. K bodu 6. Je to legislatívnotechnická úprava, ktorou sa vypúšťa zmienka o krajských súdoch ako súdoch prvého stupňa. K bodu 7. Upresňuje sa príslušnosť Špecializovaného trestného súdu na vykonávanie úkonov pred začatím trestného stíhania vo veciach patriacich do jeho pôsobnosti. Dosahuje sa tým súlad s ustanoveniami odsekov 1 a 2, ktoré upravujú príslušnosť súdu jednak pred začatím trestného stíhania, ako aj v prípravnom konaní. K bodu 8. V nadväznosti na požiadavky doterajšej praxe sa ruší príslušnosť okresného súdu v sídle toho krajského súdu, v obvode ktorého je súd, ktorý by bol príslušný na konanie o obžalobe pre vydanie príkazu na odpočúvanie a záznam telekomunikačnej prevádzky podľa § 116. K bodu 9. Upravujú sa orgány, ktoré rozhodujú o sťažnostiach podľa odsekov 2 a 3. K bodu 10. Rozširujú sa prípady, kedy sa o námietke zaujatosti strany nekoná o prípade, ak dôvodom námietky je len procesný postup orgánu činného v trestnom konaní. Uvedenou úpravou sa zjednocuje postup nekonania o procesnej námietke strany tak voči súdu, ako aj voči orgánu činnému v trestnom konaní. K bodu 11. Upravujú sa podmienky spôsobu preukázania nároku na bezplatnú obhajobu ustanoveného obhajcu podľa § 40 ods. 2 zo strany obvineného. Ustanovuje sa, aby obvinený takýto nárok musel preukázať najneskôr do 30 dní po tom, čo mu bolo doručené opatrenie o ustanovení obhajcu. Účelom tejto zmeny je zamedziť zneužívanie inštitútu ustanovenia obhajcu podľa § 40 ods. 2. K bodu 12. V súlade s rozhodnutím Najvyššieho súdu Slovenskej republiky R 4/2010 sa stanovuje zodpovednosť obvineného za včasnosť zvolenia obhajcu, ako aj včasnosť podania žiadosti o ustanovenie obhajcu podľa § 40 ods. 2 a zamedzujú sa súčasne následky zmeny obhajcu vo vzťahu k zmene termínu už nariadeného úkonu trestného konania. V odseku 5 sa vymedzuje, od okamihu ktorého nastávajú účinky zastupovania obhajcom. K bodu 13. Dopĺňa sa výnimka povinnej obhajoby v konaní o uložení ochranného liečenia aj v prípade protitoxikomanického liečenia. Navrhovaná právna úprava reaguje na požiadavky aplikačnej praxe. K bodu 14. Dopĺňa sa chýbajúce ustanovenie o možnosti zrušenia ustanoveného obhajcu, ak už nie je dôvod povinnej obhajoby. K bodu 15. Upravujú sa následky nepreukázania nároku v súvislosti s bodom 11 a zavedením lehoty pre preukázanie nároku na bezplatnú obhajobu podľa § 40 ods. 2. V takomto prípade ustanovenie obhajcu zruší ten, kto ho ustanovil. K bodu 16. Upravuje sa možnosť ustanoviť náhradného obhajcu v prípadoch dôvodnej obavy, že by mohlo byť zmarené alebo podstatne sťažené vykonávanie úkonov prípravného konania. Zmena vyplýva z požiadaviek doterajšej praxe. K bodu 17. V nadväznosti na požiadavky aplikačnej praxe sa umožňuje vykonávanie úschovy na účely zabezpečenia nárokov poškodeného aj prostredníctvom orgánov štátnej správy, čím dochádza k zosúladeniu § 50 ods. 2 s § 94 ods. 2, ktorý túto rovnakú právnu konštrukciu už obsahuje. K bodu 18. Rozširuje sa úprava § 60 ods. 1 prvá veta vo vzťahu k oprave, doplneniu a námietkam všetkých záznamov a zápisníc v rámci trestného konania so všeobecným vymedzením príslušnosti orgánu oprávneného na vykonanie týchto zmien. K bodu 19. Je to legislatívnotechnická úprava, ktorou sa vypúšťa zmienka o mimoriadnom dovolaní, ktoré v platnom znení Trestného poriadku nie je upravené. K bodom 20 až 23. V súvislosti s doručovaním sa zavádza fikcia doručenia v prípadoch, ak sa zásielka vráti z adresy, ktorú na tieto účely uviedol adresát, s tým, že adresát je neznámy. Reaguje sa tým na požiadavky praxe spojené s problémami doručenia písomnosti v týchto prípadoch. (Potlesk.) V súlade so zmenami § 65 sa do poslednej vety ustanovenia § 66 ods. 3 dopĺňa odkaz na obžalobu a uznesenie o podmienečnom zastavení trestného stíhania. K bodom 24 a 25. Je to legislatívnotechnická úprava, keď je zrejmé, že prokurátor bol opomenutý medzi osobami, ktoré majú právo nahliadnuť do spisu nielen v konaní pred súdom, ale aj v konaní pred sudcom pre prípravné konanie, ktorý rozhoduje o väzbe a medzi osobami, ktorým v konaní pred súdom nemožno odoprieť nahliadnutie do spisu. K bodu 26. Zjednocuje sa forma rozhodnutia policajta a prokurátora o prepustení zadržanej osoby na slobodu, ktorou je písomný príkaz s primeraným odôvodnením. Súčasne sa stanovuje, že zadržanú osobu môže prepustiť na slobodu so súhlasom prokurátora písomným príkazom s primeraným odôvodnením aj policajt v prípadoch, ak nebolo možné zadržanú osobu odovzdať súdu, najneskôr do 48 hodín od jej zadržania alebo zaistenia. K bodu 27. Pri uplatňovaní inštitútu uchovania a vydania počítačových údajov sú aplikačnou praxou signalizované poznatky, že obligatórne ustanovenie času v príkaze v § 90 ods. 2, po ktorý bude uchovávanie údajov vykonávané (90 dní), prichádza do úvahy len v prípadoch, ak je potrebné také údaje uchovať a udržať v celistvosti (písm. a)) alebo ak je potrebné znemožniť prístup k takým údajom (písm. c)). V ostatných prípadoch uvedených v § 90 ods. 1 je uvedenie času v príkaze podľa § 90 ods. 2 reštriktívne a bezpredmetné. Chcel by som pripomenúť, že čítam vám to preto, lebo ste si schválili predĺženie dovolenky na dva mesiace napriek tomu, že ste si nevykonali svoju prácu. K bodu 28. V súvislosti s požiadavkami praxe sa stanovuje, aby osoba, ktorá má v držbe alebo pod svojou kontrolou počítačové údaje, mohla vydať tieto údaje, okrem toho, kto vydal príkaz na vydanie veci podľa odseku 1 aj inej osobe uvedenej v príkaze, napr. policajtovi, ktorý v trestnej veci vykonáva vyšetrovanie alebo skrátené vyšetrovanie. Čítam vám to preto, takéto hlúposti, ktoré by ste si mohli v pohode prečítať niekde na internete (Hlasy z pléna.), samozrejme, pani ministerka, sú to také trošku hlúposti, čítať to v pléne, lebo všetci to máme prístupné na internete, ale práve preto vám to čítam, aby ste si uvedomili, že za tento čas ste mohli schvaľovať niečo užitočné pre ľudí, ale vy ste si radšej schválili dovolenku. K bodu 29. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)