Viskupič, Jozef, poslanec NR SR (2013-09-11):
Ďakujem, pani predsedajúca. Kolegyne, kolegovia, vážený pán minister, bavíme sa tu o návrhu zákona, ktorý bol uvedený ako iniciatívny dokument, ktorý hovorí o novom systéme zavádzania štátnej podpory, alebo možnože už aj v kultúre budú existovať tzv. investičné stimuly pre podnikateľov, ktorí chcú, môžu, budú mať záujem investovať do audiovizuálneho priemyslu na Slovensku. Ja mám nejaké dve základné výhrady, ja sa úplne stotožňujem, bola to rovnako moja výhrada, ktorú hovoril Richard Sulík, že dvojitá hranica pri 2,5-miliónovej produkcii, ktorá ako keby mala prísť zo zahraničia, a ak sa zaviaže alebo teda nejakým spôsobom bude preukázateľné, potom neskôr to potom v rozprave rozvediem, kde ja mám obrovský problém, a chcem sa pýtať aj na, či nebude problém s Európskou úniou, ak odcitujem to uvedené znenie zákona z hľadiska daňového domicilu na Slovensku a jeho podmienenosti pri tomto, či to nevzbudí problém. Prečo to tak komplikujeme, keď už sme sa teda rozhodli ísť cestou investičných stimulov, ktoré by mali mať nejaké blahodarné účinky na fondy? Ja mám asi tri okruhy otázok a odpustite mi, pán minister, ale v jednom bode sa budem venovať hlavne pri tom kultúrnom teste aj nie celkom filozofii zákona, ale troška konkrétnejšie, možnože tam mám tri veci, na ktoré by som potreboval odpoveď. Dôvodová správa hovorí, a dovolím si zacitovať, že tieto investičné stimuly sa budú týkať, je tu asi preklep, malo by tu byť uvedené na tvorbu, je tu uvedené, že: „no tvorba a výroba realizačne náročnejších filmových diel“ – na čo budú tieto stimuly použité – „a žánrov (napr. teda rozprávka, fantasy, sci-fi, historické filmy a pod.)“ Vychádzam z toho, že dôvodová správa, pravda, nebude tým záväzným dokumentom, ktoré by asi určovali tie parametre, ale priamo teda potom následne v kultúrnom teste tu hovoríme o diele alebo „dielo by malo spĺňať a efektívne prispievať k rozvoju audiovizuálnej výchovy, hodnotovej orientácie detí a mládeže“. S týmto bodom v rámci tých piatich bodov, raz, dva, tri, štyri, päť, šesť, šiestich bodov prvej časti kultúrneho testu mám však najmenší problém. Možno s určitou mierou nadsádzky pani poslankyňa Vášáryová tu odcitovala jedno z dosť ťažko merateľnou mierou objektivity a to, čo sa pýtal pán poslanec Sulík, či je to nárokovateľné, z toho, ako som ja zákon študoval, aj z tých predmetných ustanovení by som nedokázal teda odkývať hlavou, ako bolo odpovedané, a skôr by som ťa nepotešil, pán poslanec, mám predpoklad, že je to v obrovskej miere závislé od subjektívneho rozhodnutia kreačného orgánu, ktorý bude pravdepodobne dohliadať, a o žiadnej nárokovateľnosti tuná nemôže byť reč, pretože ako dokážeme my objektívne pôsobiť, objektívne zhodnotiť, či to dielo, ktoré by mohlo mať nárok z parametrov, ktoré sú zaradené a môžu získať najväčšiu mieru bodov v tom kultúrnom, čiže 5 bodov z 24 oprávnených je, „ak je založená na zobrazení významnej spoločenskej hodnoty v európskom kontexte, ako napr.: kultúrna rozmanitosť, sloboda, spravodlivosť, solidarita, tolerancia, rovnosť, ochrana práv detí, ochrana menšín, ľudských práv, ochrana životného prostredia, rešpektovanie tradícií, sloboda, solidarita“, všetko je. Čiže ale môžeme to dať do jednej – proste to je svetový mier, všetko, proste čiže toto predpokladám, že je jedna a dostáva to 5 bodov z 24 bodov, môže teda dostať. Druhé kritérium, „ak je väčšina diela nakrútená v pôvodnom jazyku,“ to je to exaktnejšie, „ktorý je niektorým z jazykov európskych krajín, krajín Európskej únie“. Ten štvrtý bod citovala pani kolegyňa, čiže „dielo významnou mierou prispieva k rozvoju niektorého z filmových žánrov alebo k rozvoju kreativity a originality filmového audiovizuálneho spôsobu zobrazovania skutočnosti“, 4 body z 24. Potom máme, ale, aby som bol objektívny, čiže v rámci týchto z môjho pohľadu vo väčšine subjektívnych kritérií v rámci testu, máme body, takisto je ich 24 a tie sú exaktné, čiže zo 48 bodov, ktoré môže získať dielo a tým pádom získať nárok na túto dotáciu, je 24, viac-menej záleží na subjektívnom rozhodnutí a ostatné sú ako keby merateľné. Dôležité ale pri tomto je, že tá miera, koľko tých bodov získa, rozhoduje aj o dotácii, či ju získa, alebo nie, tam je ten 50 % potrebný zisk, čiže „audiovizuálne dielo spĺňa kritéria kultúrneho textu, ak získa spolu najmenej 24 bodov z celkového počtu 48“. To znamená, ak máme rozdelenú mieru objektivity na subjektívne a objektívne práve v miere 24, si myslím, že dosť to nechávame v rukách nejakého subjektívneho rozhodovania. Toto však pre účely prvého čítanie môže byť možno pri ochote sa pobaviť a viac to vycizelovať nie celkom s účelom, nie celkom o filozofii zákona, aby bolo jasné, aj z tohto miesta si myslím, že to, že ministerstvo prikračuje k nejakej možnej kreácii podpory audiovizuálnej tvorby na Slovensku s tým, že okolité štáty majú v parametroch, ktoré spomínala pani poslankyňa Vášáryová, v Poľsku neobmedzené, v Maďarsku 660-tisíc, sa mi takisto zdá tá hranica vysoká, ale tam môže – nemusí byť na diskusiu, či to bude teda predmetom aj druhého, tretieho čítania, následne schválené prezidentom, to uvidíme. Čiže je dobré, že sa ministerstvo vydalo a zameralo sa na jeden z kultúrnych fondov. Osobne – a to je teda ten druhý okruh problémov – ja som sa celkom potešil, že ministerstvo tu spomína zákon z roku 1993 a mení ho aj v tomto, nie v celkom súvise s týmto dotačným alebo dotačným mechanizmom, alebo aj s investičnými stimulmi, v čl. 3 sa mení zákon o umeleckých fondoch, zákon č. 13/1993 Z. z., ale iba v tej miere, že sa koruny, československé koruny – na ten zákon sa výrazne zabúda – sa menia na eurá. Čo je škoda. Tu by som sa chcel opýtať pána ministra, či, som zachytil, nejaké medializované informácie o tom, že aj iné kultúrne fondy, ako je zrovna audiovizuálny, to znamená výtvarný, hudobný a literárny, budú môcť na to, čo veľmi správne podľa mňa bolo vytvorené pri audiovizuálnom fonde, či vznikne jeden veľký kultúrny, alebo sa pozrieme na fungovanie týchto fondov aj z pohľadu toho, ako sú financované, že vy, predpokladám, veľmi dobre viete, že tieto fondy sú takpovediac zavesené na, aj na úhrady verejnosti pri financovaní RTVS a podobne, a či príde legislatívna iniciatíva k tomu, aby sme sa nebavili iba o úzkom, aj keď hovoríte v zákone, že riešite komplexne a iniciatívne, či vznikne jeden veľký kultúrny fond alebo či si všimneme, že od ’93. roku sa medzi používateľov diel zaradil aj komerčný sektor, že tu máme vysielateľov z licencie a že by bolo vhodné zmeniť aj financovanie fondov týchto troch, kde vysielateľ z licencie platí ako čierny a ostatní majú zatiaľ stále z hľadiska používania diel prázdniny pri tejto platbe, čo by možno aj uvoľnilo ruky generálnemu riaditeľovi verejnoprávneho média a tak ďalej a tak podobne, ale tento návrh zákona sa tomu – nejako s tým nechcem ísť nad mieru. Posledný taký bod, ktorý som naznačil v úvode, je, zacitujem ten predmetný návrh paragrafového znenia a to je, že: „Fond poskytuje finančné prostriedky podľa § 22 na základe písomnej zmluvy o podpore audiovizuálneho priemyslu prijímateľovi na podporu audiovizuálneho priemyslu,“ subjektu, „ktorý má sídlo alebo miesto podnikania na území Slovenskej republiky a je registrovaný u správcu dane.“ Ja vítam to, že tieto prostriedky, ak majú byť preinvestované zo štátneho rozpočtu, tak, povediac ľudovo, majú zostať doma. Predpokladám, že na túto otázku máte odpoveď, čo na toto Európska únia, a či nie sme v tomto prípade v rozpore s jednotným trhom a podobne, nerád by som bol, aby iniciatíva na podporu mechanizmu, ktorý by mohol rozvinúť audiovizuálny priemysel v miere teda kinematografickej tvorby a podobne, by zavádzalo tento problém. Stotožňujem sa na záver s tým, že, a je to koniec koncov aj v dôvodovej správe, že by sme mali vytvoriť podporný mechanizmus v Slovenskej republike, ako vy sám hovoríte, z dôvodu, ktorý bude porovnateľný s okolitými krajinami a ktorý môže v rozhodovacom procese zahraničných produkcií, ktoré robia zahraničné produkcie, ponúknuť okrem výhod Slovenska aj to, že bude mať vytvorený transparentný dotačný systém v audiovízii, a to aj v tom, že sa pozrieme na objektivitu a mieru objektivity kritéria kultúrneho testu, kritérií kultúrneho testu, ktoré ste sám alebo vaši ľudia s vami zadali. Je to aj v tom duchu, že technologická, výrobná a profesijná základňa na Slovensku nie je vysoká, spomína to aj pani poslankyňa Vášáryová. Naozaj kolegu už nemáme a pri týchto produkciách, preto aj mnohé vznikajú v koprodukciách, že technika sa zdieľa, šetria sa možno finančné prostriedky, a každý sa tešíme každému jednému filmu, ktorý vznikne v Slovenskej koprodukcii, a dúfam, že sa do budúcna budeme môcť tešiť aj filmom, ktoré vznikajú na území Slovenskej republiky. Ďakujem.