Krúpa, Juraj, poslanec NR SR (2024-06-21):
Ďakujem veľmi pekne. Pôvodne som chcel predniesť len tento pozmeňujúci návrh, ale musím krátko zareagovať, nebudem reagovať na všetko, bolo by to naozaj dlho, toľko času by som ani nemal, ale musím uviesť niektoré veci na pravú mieru. Čo sa týka vybavovaní si nejakých týchto záležitostí, že kto koho kedy ako vypínal a čo vám všetko vadilo, treba vychádzať naozaj z faktov, tak ako to bolo nastavené. Ale aj predtým ešte musím spomenúť jednu vec. Teraz pred nejakým časom, prednedávnom ministerstvo obrany prišlo s nejakým novým dokumentom, čo sa týka hybridných hrozieb, ktorý je celkom pekne spracovaný, v podstate vychádza z bezpečnostnej, z obrannej stratégie Slovenskej republiky a zo všetkých týchto strategických dokumentov Aliancie a Európskej únie. Otázka, samozrejme, bude, ako sa bude napĺňať. Kde, samozrejme, sa definujú všetko, čo sú hybridné hrozby a čo s tým všetko súvisí. A veľmi dobre vieme, že súčasťou hybridných hrozieb je aj šírenie dezinformácií, ktoré majú rozoštvávať spoločnosť a v podstate ju rozkladať, a tým pádom vlastne vyvíjať aj nejakú nedôveru voči štátu, voči inštitúciám a tak ďalej. Veľmi dobre vieme a je to aj v tom dokumente, že sa to deje, samozrejme, aj v kybernetickom priestore. A to, k čomu sa vtedy pristúpilo, nebolo to, že Juraj Krúpa alebo niekto, iný poslanec alebo minister sa rozhodol vypínať nejaké weby. Tam, tam bola nejaká postupnosť a tá postupnosť bola, že vychádzala z toho, že sa analyzovali tieto weby, analyzovali sa, však vtedy dokonca aj nejak krátko nato dokonca bol aj nejaký ten redaktor Hlavných správ chytený, že spolupracuje s Ruskou federáciou a ho uplácali, whatever. Tak či tak boli spracované informácie na základe toho, ako boli hodnotené tieto weby políciou, Slovenskou informačnou službou, NBÚ a tak ďalej. Tie potom boli postúpené na NBAC a NBAC dávalo odporúčanie potom NBÚ. Čiže to nebolo tak, že tu sa niekto rozhodol a vypol tieto štyri weby. To bolo tak, že boli zhodnotené, zanalyzované a na základe toho sa k tomu pristúpilo. A keby, keby sme tu mali pristupovať naozaj rozumne, tak sa staviame k dezinformáciám, ktoré sú tu šírené ako napríklad teraz dezinformácia typu, že na dnešnom futbalovom zápase s Ukrajinou nemôžu slovenskí fanúšikovia vytiahnuť slovenské vlajky, lebo vraj sa podobajú ruským, hej, a už je teraz z toho veľký virvar, všetci to riešia, takúto hovadinu, takúto blbosť, a tomu veria. A toto sú tie dezinformácie, ktorými sa to tu šíri a s ktorými my nevieme bojovať a mali by sme s tým niečo robiť. A takisto ste sa aj vy snažili v tomto lex atentát nejakým spôsobom s tým vysporiadať. Chceli ste zbierať metadáta, chceli ste pokutovať ľudí a tak ďalej, len ste od toho uskočili. Tie argumenty, ktoré boli, alebo tie dôvody, ktoré vás k tomu viedli, sú rôzne, ale takisto ste nad tým uvažovali a bolo to tu na stole. Skoro sa to stalo. Áno, a naďalej uvažujete a ja očakávam, že s niečím podobným prídete aj v lex atentát dvojke. Čo sa týka toho, tej ohrozenej demokracie a tak ďalej a že sa staviame k niektorým tým častiam toho zákona, ako je napríklad verejné zhromaždenie, veľmi citlivo, je logické. Máte niektoré politické práva, ktoré sú jasnou, proste to sú kostrou demokracie a sú zakotvené v našej ústave. Je to napríklad právo združovať sa, hej? Právo združovať sa v nejakých organizáciách, v nejakých občianskych združeniach alebo mimovládnych organizáciách, to už je jedno. Máme tu návrh zákona, ktorý ste preložili teraz na september druhé čítanie, ktorý zasahuje do týchto práv. A to hodnotenie máme aj z Európskej komisie. To hodnotenie máme z iných inštitúcií, vieme veľmi dobre, že niečo podobné neprešlo ani Európskym súdom, čo sa týka Maďarska a tak ďalej a tak ďalej, ale máme to tu a diskutujeme o tom. Čiže, prepáčte, máme tu právo na informácie, 211-tka, hej, ktoré sa teraz bude meniť, že jednoducho keď chcete informáciu, zaplaťte si! Ale koľko a tak ďalej, toto všetko nie je definované. To znamená, že daňoví poplatníci si budú musieť zaplatiť za informáciu o tom, že ako ten, tá inštitúcia, ten štátny orgán koná a robí za ich peniaze. Oni sú platení z daní, z našich daní, ale nebudú mať to právo na informáciu, respektíve budú, keď si zaplatia. Ale akú informáciu dostanú, nevieme. Oplatí sa im to? Mňa... takže toto sú všetky tie veci a hovorím teraz, tie obmedzenia alebo nejaké zásahy do verejných zhromaždení, bol tu tento pokus o zasahovania a získavania metadát a prelamovanie týchto informácií. Čiže stále tu máme nejaké tieto pokusy, takže áno, je tu obava, že sa tu proste štát snaží nejakým spôsobom mať akúsi kontrolu nad tým celým procesom slobodného fungovania demokratickej spoločnosti, čo sa podobá na niečo ako pokus o kontrolovanú demokraciu. Takže toto je úplne prirodzené, že tu tie obavy sú. Ale tá diskusia išla tak trošku bokom, odbočila od toho lex atentát. Ja sa rád vrátim k tomu lex atentát. V stručnosti, máme tu jeden pozmeňujúci návrh, ktorý si dovolím prečítať. Ide o to, že našli sme niekoľko opatrení, ktoré by mohli posilniť bezpečnosť v Slovenskej republike aj v kontexte vyhrážania a tak ďalej a tak ďalej. Myslíme si, že je dôležité, aby sme o týchto veciach diskutovali, aj keď príde lex atentát dva, aby sme boli prizvaní k tejto diskusii, aby sme vedeli o týchto veciach diskutovať, pretože aj my môžme s niečím prispieť, čo môže byť využiteľné v tom návrhu zákona, čo môže eventuálne zlepšiť tú situáciu. Ak dovolíte, prečítam teraz ten návrh, pozmeňujúci návrh. 1. V čl. V sa za bod 3 vkladá nový bod 4, ktorý znie: „4. § 4 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie: „(5) Útvar Policajného zboru je aj útvar, ktorý sa špecializuje na predchádzanie a vyhľadávanie protiprávnej činnosti v oblasti nebezpečných vyhrážok vrátane vyhrážok šírených prostredníctvom elektronickej komunikačnej služby.“.“ 2. Za čl. V sa vkladá nový čl. VI ktorý znie: „Čl. VI Zákon č. 350/1996 Z. z. zákon Slovenskej národnej rady o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení zákona č. 77/1998 Z. z., zákona č. 86/2000 Z. z., zákona č. 138/2002 Z. z., zákona č. 100/2003 Z. z., zákona č. 551/2003 Z. z., zákona č. 215/2004 Z. z., zákona č. 360/2004 Z. z., zákona č. 253/2005 Z. z., zákona č. 320/2005 Z. z., zákona č. 261/2006 Z. z., zákona č. 199/2007 Z. z., zákona č. 400/2009 Z. z., zákona č. 38/2010 Z. z., zákona č. 153/2011 Z. z., zákona č. 187/2011 Z. z., zákona č. 191/2011 Z. z., zákona č. 237/2011 Z. z., zákona č. 69/2012 Z. z., zákona č. 79/2012 Z. z., zákona č. 236/2012 Z. z., zákona č. 296/2012 Z. z., zákona č. 330/2012 Z. z., zákona č. 309/2013 Z. z., zákona č. 402/2013 Z. z., zákona č. 377/2015 Z. z., zákona č. 399/2015 Z. z., zákona č. 1/2017 Z. z., zákona č. 55/2017 Z. z., zákona č. 217/2018 Z. z., zákona č. 314/2018 Z. z., zákona č. 318/2018 Z. z., zákona č. 6/2019 Z. z., zákona č. 241/2020 Z. z., zákona č. 423/2020 Z. z., zákona č. 288/2021 Z. z., zákona č. 252/2022 Z. z., zákona č. 264/2022 Z. z., zákona č. 133/2023 Z. z. a zákona č. 40/2024 Z. z. sa dopĺňa nasledovne: § 143 sa dopĺňa odsekom 14, ktorý znie: „(14) Kancelária poskytuje poslancom podporu na úseku informačnej bezpečnosti a ochrany pred vyhrážaním a kybernetickým obťažovaním. Podrobnosti o zabezpečení činností podľa predchádzajúcej vety upraví organizačný poriadok kancelárie.“.“ To je všetko z mojej strany. Ďakujem veľmi pekne.