Fecko, Martin, poslanec NR SR (2014-09-17):
Ďakujem pekne, pani predsedajúca, pani riaditeľka, pani spravodajkyňa, kolegyne, kolegovia. Ja nebudem vás unúvať svojimi osobnými personami, ktoré v našej rodine fungujú a nefungujú, nemám žiadnych nominantov nikde. Takže dúfam, že, keď ich nájdete, tak ma upozorníte na to, budem robiť nápravu okamžite. Budem sa venovať tomu, na čom sme sa uzniesli v bode programu a to je výročná správa Slovenského pozemkového fondu za rok 2013, keď dovolíte. Rok ubehol veľmi rýchlo, pani riaditeľka, ani sme sa nenazdali a znovu to tu máme. Musím povedať, že myslím si, že ten rok bol zmysluplne využitý. Správa nemá síce 371 strán, ako to mali v Rade pre vysielanie a transmisiu, ale nejde o počet strán, ale ide o hutnosť materiálu, o kvalitu a myslím si, že v našich, ja hovorím, že v našich, lebo som, myslím, že je to naša brandža poľnohospodárska, v našich 98 stranách nájdete tiež úplný výpočet, čo sa robilo, nerobilo za ten rok a niektoré veci už tu pani riaditeľka spomenula. Nakoľko sa jedná o náš majetok, vážení, uvedomte si, že každý v ňom má 5,4 milióntinu, každý má v tom majetku, každý občan má v tom majetku nejakú tú, ten svoj podiel a preto by tento majetok, myslím si, že mal byť zveľaďovaný, nie dehonestovaný a nejakým spôsobom inak s ním aby sa gazdovalo. Nie sme v pozícii Poľskej republiky, ktorá si povedala, že do roku dvetisíc, myslím, že 2016 rozpredá všetok majetok, majetku štátu, pretože náš Slovenský pozemkový fond, ktorý, teda dúfam, že to všetci viete, že spravuje štátnu pôdu a zastupuje neznámych vlastníkov, tak má celkom iný režim činnosti, pretože v prvom rade musí plniť reštitučné nároky, ktoré mu vyplývajú zo zákona, musí plniť záhradkárske nároky, ktoré tiež vyplývajú zo zákona, musí plniť pri pozemkových úpravách svoje povinnosti. Takže tých povinností na štátnu pôdu, ktorú musí Slovenský pozemkový fond plniť, je až-až, takže neverím, že budeme mať niečo na predaj vo veľkom a chcem veriť, že v živote nebudeme dávať si limit, dokedy štátna pôda bude rozpredaná. Štátna pôda tu musí byť a iba v tej nevyhnutnej miere musí sa rozpredávať, keď už podmienky nejakým spôsobom neumožňujú iné riešenie. Koľko tej pôdy je? Momentálne o našej republike vieme iba, akú má výmeru, to je tých 49 036 km2, ale my ešte nevieme, koľko tu máme, ja hovorím izieb, koľko máme parciel, koľko máme vlastníkov. Tak na ozrejmenie, aj Slovenský pozemkový fond stále dopracováva svoju výmeru, ktorú má vo vlastníctve štátu, resp. koľko je neznámych vlastníkov a ich spravuje, takže je to veľmi živý materiál a ja by som všetkým občanom chcel povedať, že závisí to samozrejme, v akom stave bude tá identifikácia tých majetkov, ktorá momentálne prebieha cez nejaké ROEP-ky, cez nejaké registre, v hantírke povedané a poviem, že v roku 2012 bolo spracovaných 462 registrov, v roku 2013, ktoré vyhodnocujeme teraz, tých registrov bolo 286. To znamená, z celkového portfólia 3,5-tisíc katastrálnych území nám ostáva 286 katastrálnych území dopracovať a v tomto objeme, samozrejme, aj sa navýši, resp. poníži Slovenskému pozemkovému fondu jeho majetok. Myslím si, že skôr navýši ako poníži, pretože tých neznámych vlastníkov a majetkov vo vlastníctve štátu sa v tých 286 katastrálnych území nájde až-až. Samozrejme, popri tom sa robia projekty pozemkových úprav, kde Slovenský pozemkový fond ako účastník konania vystupuje a musí vystupovať. Káže mu to zákon. To znamená, musí zastupovať ako štát, tak aj tých neznámych vlastníkov a ako je to v správe uvádzané, keď sme v roku 2009 začali, mali rozpracovaných 350 katastrálnych území a 73 bolo ukončených na Slovensku, tak v roku 2013 máme 193 rozpracovaných a 251 ukončených pozemkových úprav. To znamená, to je to sceľovanie pozemkov a by som povedal, tá perspektíva, ktorú tu chceme mať, aby tie pozemky boli obrábania schopné a funkčné. Aká je vlastne výmera? Čo momentálne sa v správe uvádza, to musím uviesť, aby naši občania videli, že aký majetok vlastne vlastnia. Tak v správe štátu, ja tomu hovorím, tá kmeňová štátna pôda, ktorá je na LV-čku a je tam správa SPF, podľa tejto výročnej správy je 137 586 hektárov. V minulom roku to bolo 125 156, to znamená, navýšili sme to o nejakých 12-tisíc a to bolo aj tými ROEP-kami. Proste sa ukázalo, že áno, tam je ešte štátna pôda, nie je to zapísané na liste vlastníctva, je to v pozemkovej knihe, áno, štát dostal ďalší majetok. Super. Samozrejme, sú tu aj neznámi vlastníci. Minulého roku sme ich mali na výmere 327 061 hektárov. Tohto roku, teda v roku 2013, lebo tento rok ešte nemáme spracovaný, je to 316 798 hektárov. To znamená, tu sme, zase máme úbytok a to je z dôvodu, že samozrejme, tí neznámi sa stali známymi, aj v tých ROEP-kách a tým pádom Slovenský pozemkový fond môže niektoré listy vlastníctva, ktoré mal, alebo ich zastupoval, už ich nezastupuje a viac-menej ja by som bol veľmi rád, keby tých neznámych vlastníkov bolo čo najmenej. Samozrejme, že celú tú výmeru, ktorá momentálne predstavuje v správe a v zastupovaní štátom 454 384 hektárov, momentálne o to Slovenský pozemkový fond nejakým spôsobom stojí. Túto výmeru háji a háji, myslím si, že pomerne úspešne. Ako tu už bolo spomínané vlastne, resp. ani nebolo spomínané, že aký počet ľudí to spravuje, tak môžem povedať, že mám takú štatistiku, nie je tých štatistických údajov veľa, ale chcem to povedať národu, aby to videli, aký kolos – nekolos to obsluhuje, tú ich pôdu. V roku 2009 to bolo 292 pracovníkov, v roku 2010 – 305, v roku 2011 – 288, v roku 2012 – 284 a teraz v roku 2013 teda je to 277. To znamená, toľko pracovníkov sa stará o pôdu, ktorú má v správe, resp. zastupuje neznámych vlastníkov Slovenský pozemkový fond. Aká je priemerná mzda? Aj to je v tejto správe. Tak aj toho sa chcem dotknúť, lebo mnohí možnože si myslia, prehnané, niektorí zase možnože uberajú z tejto priemernej mzdy. V roku 2009 priemerná mzda bola 982 eur na Slovenskom pozemkovom fonde. V 2010 – 1 282, v 2011 – 1 157 eur, v 2012 – 1 159 eur a v roku 2013 – 1 200 eur. Musím povedať, že oproti pracovníkom pozemkového úradu je to možnože dvakrát taký plat, ako oni majú tam, ale to by sme sa mali zamyslieť možnože s pánom Kaliňákom po tej reforme ESO, že ako to nejakým spôsobom vykoledovať, lebo vyzerá, že pracovníci pozemkových úradov, nechcem dehonestovať prácu Slovenského pozemkového fondu, ale majú tiež podstatne s pozemkami ťažkú úlohu rozhodnúť vo veci a zastupujú v mnohých prípadoch, nieže v mnohých, desiatkach, tisícoch prípadoch tú svoju prácu na súde. Nemáme žiadnych komerčných právnikov, ktorí by za pozemkové úrady, teda sú to odbory lesné a pozemkové, išli na súdy, ide ten referent, ktorý dal to rozhodnutie, väčšinou, alebo právnička z daného odboru. Ako som sa dozvedel z tejto správy, Slovenský pozemkový fond, aj minule som to kritizoval proste, že akým spôsobom sú zastupovaní, nezastupovaní, tak áno, je tam uvedené, ktoré regionálne odbory Slovenského pozemkového fondu majú svojich právnikov, ktorí chodia na tieto zastupovania a myslím, že iba tri máte kancelárie, proste kde právnici iní komerčne zastupujú práva Slovenského pozemkového fondu v týchto súdnych sporoch. Koľko je tých súdnych sporov? V roku 2009 to bolo 1 190, teraz to je 1 483. V hodnote v roku 2009 to bolo 7 mil. eur, teraz je to 6,7 mil. eura. To znamená, zhruba to isté, ale nárast asi o 300 súdnych sporov. Či sa to vymôže alebo nie, ťažko povedať, to už necháme na iných. Je to presne rozobraté, kde aké sú tie súdne spory. Myslím, že tá správa je dosť podrobná a každý, kto má záujem, si to tam môže pozrieť. Teraz by som sa chcel upriamiť na oblasť reštitučnú, lebo tá je dosť, aspoň pre mňa a mnohých, tvrdím, ešte státisíce ľudí podstatne rozhodujúca. Ako tam stojíme? V roku 2009 sme mali vybavených 14-tisíc podaní z 20-tisíc. V roku 2013 z 26 900 máme vybavených 18 500. Percentuálne to vychádza na nejakých 69 %, je vybavených reštitučných podaní, ale beriem to tak, pani riaditeľka, že je to, sú to reštitučné podania týkajúce sa náhrady v pozemkoch, nie finančné. Sú to iba náhrady v pozemkoch, to znamená, je nám potrebné tam ešte vyriešiť nejakých 9 049 prípadov, z toho 3 080 podľa dvesto dvadsať deviatky, toho starého a nejakých 5 969 podľa päťsto trojky. Takže plus-mínus 9 000 reštitučných nárokov, čo sa týka náhrady v pozemkoch. Aká tam bude výmera, ešte samozrejme nevieme, možno by sa to dalo niekde načítať, zatiaľ nie. Takže berte na vedomie, že z tých 137-tisíc hektárov bude ukrojených tých 9 000 reštitučných nárokov na tieto vysporiadania v rámci reštitúcie. Ďalej, zo Slovenského pozemkového fondu samozrejme boli plnené aj finančné náhrady, ktoré sú zase trošku iný prípad a bolo ich v počte 1 664 prípadov v sume 589 415 eur. To znamená, to jeden tiež výdavok v tých reštitučných konaniach, ktorý tam je. Celkove, čo sa týka tých pozemkov, bolo uzavretých 601 zmlúv o výmere 882 hektárov, to znamená reštitučné konania v celkovej hodnote 2 mil. eur. Takže vážení občania, toto aby ste si druhovo urobili obraz, v akých objemoch sa reštitučné konania konajú, resp. ako to plní a chcem veriť, že tak, ako bol nárast po roku 2010, pretože pán kolega Martvoň tu sa vyjadril, že áno, boli tie konania také, aké boli, sa nepracovalo, no nechcem sa vracať do roku 2006 – 2010, ako pracoval Slovenský pozemkový fond. Ako tam boli ťažké doby, ja hovorím, že za štyri roky boli funkční, keď to zrátame po tých mesiacoch, zhruba rok a pol. Aj to boli s prestávkami. Takže nebudem sa k tomu vracať. To už je iná kategória. Každopádne chcem kvitovať, že keď sme v roku 2011 mali vybavených 1 151 reštitúcií, hovorím o tých reštitúciách na pozemky vzhľadom k Slovenskému pozemkovému fondu, v roku 2012 to bolo iba 854 a tohto roku, teda v roku 2013, to bolo 1 177. To je znovu nárast. To znamená, že asi tam nespia a práca sa asi rozbehla, tak to vidím. Samozrejme, aj všetko je na tých pracovníkoch na regionálnych odboroch, ako to pripravia. Rada sedela 11-krát. Má 11 zasadnutí. Bolo tu už spomínané, koľko mala tých 2 160 právnych aktov, 2 125 bolo súhlasných. To znamená, nejakých asi 94 % bolo súhlasných, ostatné boli nesúhlasné, takže dobre. Nie všetko sa odklepáva. Sú tam aj také, ktoré neprechádzajú. Samozrejme, že s týmto majetkom by mal Slovenský pozemkový fond hospodáriť čo najhospodárnejšie a preto ho prenajíma a preto tam sú tie zisky aj z toho prenájmu a ja by som bol veľmi rád, že by gro príjmu bolo z týchto prenájmov, aby bolo z týchto prenájmov, ktoré či sa už týka poľovníkov, na poľnohospodárske účely, na iné účely, ale aby to nebolo z predaja týchto pozemkov, ale aby to bolo z prenájmu. Takže boli samozrejme uzatvorené aj nájomné zmluvy na poľnohospodársku činnosť a tam to bolo uzavretých okolo 4 695, pričom celkove bolo vyplatených 8,8 mil. eur, zhruba 96 %. Na nepoľnohospodárske účely boli tiež urobené nájomné zmluvy Slovenským pozemkovým fondom na využitie týchto pozemkov. Počet zmlúv tam bol 3 089 a vyplatených bolo 7 mil. 830, pardon, boli uhradené na 78,9 %. Takže asi tak. Takže toto bolo akože, čo sa týka tých nájomných zmlúv, u poľovníkov to bolo v hodnote asi 262-tisíc eur 1 610 zmlúv. Takže, pani riaditeľka, ja vám chcem držať palce aj v ďalšom roku. Je pravdou, že už za chvíľu nám tento rok končí a my až teraz prejednávame túto správu. Stále sa to prehadzovalo. Áno, tak ako ste povedali, predaj štátnych pozemkov po jednotlivých rokoch, to musím povedať, lebo o tom to kráčí, v roku 2010 to bolo 104 hektárov, 2011 – 152 hektárov, 2012 – 178 hektárov a v roku 2013 – 149 hektárov. To znamená, takáto výmera zo 137-tisíc bola predaná. Nie sú to tisíce hektárov, ani desaťtisíce, sú to desiatky hektárov, ktoré boli, myslím, že v tej nevyhnutnej miere predávané hlavne asi, čo sa týka výstavby diaľnic vo verejnom záujme a iných možnože verejných záujmov. Takže, pani riaditeľka, ja chcem veriť, že v takomto trende budete pokračovať aj ďalej. Mali ste 176 podaní, z toho 81 boli akože sťažnosti. Najviac sťažností bolo na reštitúcie v Bratislave. To znamená, bratislavský pozemkový úrad nech si spytuje svedomie, za čo brali plat 20 rokov jeho pracovníci, keď tam majú cez 3 000 nevybavených žiadostí na pozemkovom úrade a fond detto. Vyzerá, že sa tam ako dosť ťažko prehryzáva týmito počtami. Ešte by som na záver, a končím, chcel dať jednu takú možno doplňujúcu otázku, pretože pred troma dňami sme tu debatovali o cirkevnom majetku, je, nie je, dať mu, nedať mu, odluka cirkvi od štátu, všetko možné tu bolo nahodené. Tak aby ste boli v obraze, Slovenský pozemkový fond, to je ten, ktorý tu aj ten cirkevný majetok vracia a uzatvára zmluvy, tam sú dohody o vydaní tohto majetku a hovorím, že ešte nie je celý, opravte ma, pani riaditeľka, ak sa mýlim, nie je celý cirkevný majetok vrátený, tak ako bol nárokovaný a v roku 2013 to predstavovalo, tento majetok v desiatich dohodách a výmera poľnohospodárskej pôdy, ktorá bola vrátená cirkvi, predstavovala 426 hektárov. Aby ste boli v obraze, keby ste, pani riaditeľka, mali možnosť, neviem, či ju budete mať alebo nie, ako stojíme s tými reštitúciami cirkevnými. Vieme, že v českých krajinách to je trošku zaujímavejšie. Ako my tu postupujeme, ako stojíme, neviem, koľko tých celkovo žiadostí bolo, v správe sa to nekonštatuje. Takže prípadne, keď to nebudete vedieť, samozrejme teraz, keby ste mi mohli nejakým spôsobom doručiť alebo na výbor, aby sme sa oboznámili aj s týmto a potom oboznámime plénum Národnej rady. Takže, vážení občania, môžem vám povedať, že Slovenský pozemkový fond s vaším majetkom gazdoval tak, že bol v zisku 10,5 mil. eur. To znamená, na každého občana 2 eurá. Takže bodaj by takto gazdoval aj ďalej a hovorím, aby to gazdovanie sa napĺňalo z nájomných zmlúv, nie z predaja pozemkov a aby sme tieto príjmy mohli vrátiť znovu do poľnohospodárstva, bol by som najradšej, aby sme tým nevykrývali, iné diery v iných rezortoch, ale to je asi momentálne mierna utópia, takže ďakujem ešte raz a dúfam, že takáto správa ešte možno s lepšími výsledkami bude aj o rok, nie o rok, dúfam, že to bude niekedy v júni alebo v máji, aby sme mali jasno, že rok, ktorý nám ubehne, nemôžeme na konci budúceho roku prejednávať. Ďakujem pekne, že ste ma vypočuli.