Zs. Simon, poslanec: (2008-12-03):
Rok 2006. Vynegociovaná možnosť podpory chovu prasníc zapísaných v plemennej knihe. Vyčlenené prostriedky na tieto účely 25 miliónov korún. Po výmene vlády toto opatrenie bolo ukončené, financie prealokované, vyplatené v prospech tých poľnohospodárov, ktorí mali zároveň aj sucho, aj záplavy. Rok 2007. V zmysle vládneho programu dôraz bol položený na podporu živočíšnej výroby veľkých dobytčích jednotiek. Pri zostavovaní rozpočtu pre rok 2008 som upozorňoval na to, že je potrebné, aby bol riešený sektor ošípaných prostredníctvom Štátnej veterinárnej správy. Samozrejme toto opatrenie vládna koalícia neprijala. Výsledok pokles stavov ošípaných v roku 2007 mínus 154-tisíc ks ošípaných. Je to fakt. Pán minister, nie je to váš dôsledok alebo vaša vina? Nesedeli ste na tej stoličke, takže hovorím len ako konštatáciu a východisko pre budúce obdobie. Spomenuli ste aj úroveň nadprodukcie aj v oblasti kukurice, aj v oblasti obilnín pšenice, jačmeňa. Pokiaľ si zoberieme priemernú realizačnú cenu obilnín, teda kukurice pre tento rok, priemernú hektárovú úrodu, tak zistíme, že farmár na jeden hektár mohol získať zhruba v priemere tržby cca 22- až 23-tisíc korún. Minulý rok na jeden hektár jeho príjem bol cca 26-tisíc korún. Priemerný pokles tržieb z jedného hektára je 13 %. Na Gemeri existuje jedno príslovie, ktoré som sa naučil ešte od môjho starého otca, ktorý sa živil poľnohospodárstvom. Od toho, keď je málo, môže byť horšie len vtedy, keď je toho veľa. Platí to aj v tejto situácii. Minulý rok úrody bolo menej, ceny boli vysoko prehnané. Tohto roku je úrady viac, ceny sú neprimerane nízke. Bezpochyby tento problém treba riešiť. Novelu zákona, ktorú máme pred sebou, č. 543/2007 Z. z., takzvaný zákon o Pôdohospodárskej platobnej agentúre upravuje pôsobnosť, citujem, „Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky a pôsobnosť Pôdohospodárskej platobnej agentúry pri poskytovaní podpory“. Pri poskytovaní podpory. V pôdohospodárstve, v potravinárstve, lesnom hospodárstve, rybnom hospodárstve z prostriedkov štátneho rozpočtu podľa osobitných predpisov. Po ďalšie. Pre pôdohospodárstvo, rozvoj vidieka, rybné hospodárstvo podľa osobitných predpisov a Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky pri poskytovaní podpory na nespracované poľnohospodárske výrobky, ktoré nie sú uvedené v prílohe 1 k zmluve o založení Európskeho spoločenstva okrem vývozných náhrad. Tieto ustanovenia tohto zákona dávajú predmet zákona č. 543. Predmetom zákona o Pôdohospodárskej platobnej agentúre je v prvom rade prijímanie prostriedkov z Európskej únie a vykonávanie všetkých opatrení, ktoré smerujú k podpore na základe Európskeho spoločenstva vrátane domácej štátnej pomoci, ktorá sa taktiež deje na základe európskej legislatívy, pretože tá dáva podklad. V prvom rade si kladiem otázku, prečo ohroziť prijímanie prostriedkov z Európskej únie z dôvodu, že PPA bude realizovať nákup pre štátne hmotné rezervy a bude riešiť skladiskové záložné listy a tovarové záložné listy. Vysvetlím prečo tento problém. Podľa prístupovej zmluvy je Slovensko oprávnené do 31. decembra 2006, opakujem, Slovensko oprávnené do 31. decembra 2006 naďalej poskytovať štátnu pomoc s cieľom zabezpečiť fungovanie systému skladiskového záložného listu a tovarového záložného listu podľa zákona č. 144/1998 Z. z. o skladiskovom záložnom liste, tovarom záložnom liste a o doplnení niektorých ďalších zákonov, ktorý nadobudol účinnosť 1. júna 1998. Slovensko predloží Komisii každý rok správu o vykonávaní tohto opatrenia štátnej pomoci, v ktorej uvedie formy pomoci a jej výšku. Toľko z citátu z prístupovej zmluvy. Táto novela sa dotýka aj zákona č. 144/1998 Z. z. Nazdávam sa, že priamo je v rozpore s prístupovou zmluvou. Z uvedeného vyplýva, že skladiskové záložné listy a tovarové záložné listy nie je možné finančne podporovať na základe prístupovej zmluvy, ktorá explicitne uvádza, tak ako som to uviedol vyššie. Pôdohospodárska platobná agentúra vykonáva na základe nariadenia Rady č. 1234/2007 intervenčný nákup, ktorým sa odčerpáva prebytok danej komodity z voľného trhu Európskej únie. Splnenie funkcie záchrannej siete pre majiteľov komodít. Pokiaľ sa im nepodarí predať tovar na voľnom trhu Európskej únie, môžu ho predať za intervenčnú cenu. Tento systém sa uplatňuje pre obilniny, mäso, mlieko a iné. PPA z hľadiska administrovania nákupu nie je schopná oddeliť nákup intervenčný od nákupu pre štátne hmotné rezervy. Tento problém môže mať za následok ohrozenie akreditácie platobnej agentúry ako inštitúcie, cez ktorú prichádzajú finančné prostriedky pre slovenských farmárov. Nakupovať kukuricu od toho istého farmára na intervenciu aj pre štátne hmotné rezervy do toho istého skladu sa nedá rozlíšiť. Pri takejto situácii nám hrozí, že farmári vyplatené prostriedky budú musieť vrátiť, respektíve ich vôbec nemusia dostať. Samotná vládna legislatíva pri prerokovaní tohto materiálu konštatuje, že navrhnuté riešenie je, respektíve môže byť v rozpore s nariadením Rady 1234/2007. Z hľadiska financovania, pokiaľ Pôdohospodárska platobná agentúra bude vykonávať takéto opatrenia, tak na takéto opatrenie bude potrebovať súhlas Európskej komisie, že ide o novú štátnu pomoc. Vyplýva to z nariadenia Komisie č. 1857/2006 o uplatňovaní čl. 87 a 88 Zmluvy o štátnej pomoci pre malé a stredné podniky pôsobiace v pôdohospodárskej výrobe. Ide o takzvanú notifikáciu. Pokiaľ zoberieme túto notifikačnú povinnosť do úvahy, tak najskôr z tohtoročnej úrady kukurice môže byť nakúpené prostredníctvom ministerstva pôdohospodárstva, respektíve platobnej agentúry najskôr v septembri budúceho roka, pretože bude treba prijať na základe tejto novely vykonávaciu vyhlášku, ktorú bude treba notifikovať v rámci Európskej komisie. Vykonať opatrenia pred notifikáciou nebude možné. K článku II tejto novely. Správa štátnych hmotných rezerv je ústredným orgánom štátnej správy. Orgán štátnej správy môže poveriť iný orgán štátnej správy, ministerstvo SR, iba ak je takéto splnomocnenie uvedené aj v zákone o organizácii a činnosti vlády, organizácii ústrednej štátnej správy č. 575/2001, pričom takéto ustanovenie tento návrh neobsahuje. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, skúste odpovedať na nasledujúce otázky. Aké sú rezervy štátnych hmotných rezerv v komoditách ryža, mrazené mäso, potravinárska pšenica či kukurica?  Nazdávam sa, že málokto dokáže odpovedať na tieto otázky, a to z jedného jediného dôvodu. Na tieto otázky dokáže odpovedať ten, kto má oprávnenie oboznamovať sa s utajovanými materiálmi, nakoľko takéto informácie už sú predmetom utajovania. V tej chvíli, čo ministerstvo pôdohospodárstva bude vykonávať takéto opatrenie, bude musieť porušiť túto zásadu štátnych hmotných rezerv. Štátne hmotné rezervy spravujú zásoby pre prípad núdze a ich objem schvaľuje vláda Slovenskej republiky na základe § 5 ods. 3 zákona č. 82/1994 Z. z., ktorý uvádza, citujem. „Správa rezerv v spolupráci s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy posúdi účelovosť požiadaviek na tvorbu hmotných rezerv do 31. mája kalendárneho roka  a vypracuje návrhy na zoznam položiek hmotných rezerv, ich minimálnych limitov, orientačných cieľových stavov. Tieto návrhy schvaľuje vláda.“ Keďže máme pred sebou návrh zákona a pred časom sme mali možnosť vidieť materiál, ktorý odsúhlasila vláda 29. 10. tohto roku, ktorý nespomína štátne hmotné rezervy a navýšenie jeho limitov. Takže na to, aby tento návrh bol vykonateľný, bude potrebné aj schváliť limity na súčasný nákup, tak podľa platného zákona budú môcť štátne hmotné rezervy nakúpiť komodity až po úprave limitov, ktoré schváli vláda a následne, pokiaľ sú schválené limity, môže štátne hmotné rezervy po prijatí tejto novely poveriť ministerstvo pôdohospodárstva správou v oblasti potravinovej bezpečnosti. Spravovanie rovná sa hospodárenie s hmotnými rezervami, ktoré ale v tejto novele nie je doriešené pre ministerstvo pôdohospodárstva. Podľa § 5a zákona č. 82 pri hospodárení s hmotnými rezervami správa rezerv uplatňuje zásadu účelovosti a hospodárnosti a uskutočňuje iba kúpu a predaj zásob. Obmenu a zámenu zásob, pôžičku a výpožičku zásob, uvoľňovanie zásob, skladovanie zásob, ochraňovanie a udržiavanie zásob. Tieto oblasti otvárajú rad ďalších otáznikov. Kto zabezpečí obmenu a zámenu týchto zásob? Bude to len jednorazový nákup a jednorazový predaj? Ale potom to je priamo v rozpore so samotným nariadením 1234/2007, pretože to je intervencia a intervenovanie na trhu. Kto bude znášať cenovú stratu v prípade nižších realizačných cien? Kto bude znášať náklady na skladovanie? Ako dlho sa bude komodita skladovať? V ktorých skladoch sa bude skladovať? Čo so skladmi, ktoré má Správa štátnych hmotných rezerv vo vlastníctve? Sú to v Púchove, v Kežmarku, sú to obilné silá. Opakujem obilné silá na uskladňovanie obilia. Je to síce na 42-tisíc ton. Bude tieto tiež spravovať ministerstvo pôdohospodárstva? Najzávažnejšou otázkou ostáva, podľa akých pravidiel bude realizovať toto opatrenie ministerstvo pôdohospodárstva? Podľa pravidiel, ktoré platia pre štátne hmotné rezervy podľa § 5b prostredníctvom komoditnej burzy, respektíve uznesenia vlády o verejnej súťaži? Alebo podľa akých pravidiel? Podmienkou obchodnej súťaže bude, že ministerstvo pôdohospodárstva nakúpi komoditu, keď bude cena viac ako 3-tisíc korún alebo 3-tisíc korún? Ale ten, čo odpredá a je ochotný odpredať za nižšiu cenu, bude vylúčený z predaja? Od neho sa nenakúpi? Bude teda diskriminovaný? Vážené kolegyne, vážení kolegovia, vážený pán minister, dovolím si zacitovať z ešte platnej legislatívy, § 4 ods. 1 uvádza. „Agentúra v súlade s týmto zákonom a s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, po a vykonáva reguláciu niektorého druhu výrobku na trhu v prípade jeho prebytku alebo nedostatku. Propaguje odbyt a spotrebu niektorých druhov výrobkov, vykonáva kontrolu nad organizovaním trhu s výrobkami, vyhodnocuje opatrenie zamerané na organizovanie trhu s výrobkami, ich kvantity a kvality a ich dopad na trh.“ Toľko citácie ešte dnes platnej legislatívy. Prečo hovorím o dnes platnej legislatíve. Pretože toto znenie zo zákona je navrhnuté vypustiť na základe novely, ktorú Národná rada Slovenskej republiky schválila 4. 11. 2008 na 28. schôdzi Národnej rady šesť dní po rokovaní vlády o riešení krízovej situácie na trhu s obilninami. Nazdávam sa, že skutočné riešenie by sa malo týkať zákona č. 575 o kompetencii a organizovaní činnosti  vlády a zákona č. 491/2001 o organizovaní trhu s vybranými poľnohospodárskymi výrobkami. Tento návrh zákona ale je u pána prezidenta s návrhom vypustiť tieto opatrenia a čaká na jeho podpis. Možno dnes, možno zajtra. Považujem za potrebné uviesť, že riešenie krízy situácie prostredníctvom pôvodného znenia zákona č. 491/2001 Z. z. nebolo v rozpore s prístupovou zmluvou, ale riešenie prostredníctvom zákona a novely zákona č. 144/1998 Z. z. je priamo v rozpore s príslušnou zmluvou, tak ako som to uviedol vyššie. Vážené dámy a vážení páni, vzhľadom na uvedené skutočnosti, ako aj na nedostatky, ktoré som uviedol, by som mal navrhnúť vrátiť návrh zákona na prepracovanie. Ale vzhľadom na situáciu v sektore agrárnej prvovýroby a nutnosť riešenia daného problému navrhujem predkladateľovi upraviť návrh zákona tak, aby skutočne dosiahol svoj daný cieľ. Preto som sa rozhodol vystúpiť v prvom čítaní, aby som upozornil na všetky tieto nedostatky, aby sa hľadali riešenia a odstránili všetky možné riziká. Ohrozenie platobnej agentúry je veľmi závažnou príčinou a môže mať veľmi závažné dôsledky. Kolegyne, kolegovia, viem, za akých podmienok sa platobná agentúra tvorila v roku 2003 – 2004. Viem, za akých podmienok sa získala akreditácia na túto organizáciu. Možno aj vďaka reakcii ministra a vlády 29. októbra dnes nie je problém medzi farmármi z hľadiska ponuky obilia na predaj. Je faktom, že poľnohospodári ho neponúkajú. Neponúkajú na intervenčný nákup, a to z toho dôvodu, že pri intervenčnom nákupe musia zložiť pri ponuke kauciu 15 eur za každú tonu. Poľnohospodár, ktorý nemá peniaze, neponúkne svoje obilie spolu s kauciou a nezaplatí túto kauciu. Jednoducho nie je  zabezpečený dostatočne, aby to mohol urobiť. Dnes sedí doma a čaká na túto novelu. Aj keď sa zdá, že máme viac obilia a problém to žiadny nie je. Je to len relatívny stav, pretože v tej chvíli, čo sa dozvie, že tieto opatrenia nebudú vykonané, v tej chvíli nastane problém. Takýto problém nastal aj v Maďarsku a nastane aj v každej krajine. Vtedy, keď vlády hovorili o nutnosti a spôsobe riešenia a následne sa preukázalo, že to riešenie nebolo účinné, nebolo efektívne, ceny opäť klesli. Preto som si dovolil vystúpiť a upozorniť na tieto nedostatky, aby sa v ďalšom legislatívnom procese hľadali spôsoby a riešenia na to, aby tieto možné riziká a tieto nedostatky sa jednoznačne odstránili z tohto návrhu zákona a upravil sa zákon do takej podoby, aby skutočne mohol pomôcť pôdohospodárom nielen v roku 2009 v januári, ale aj v roku 2010 a následne a skutočne musím povedať, že súhlasím s riešením, aby v týchto opatreniach mohlo vystupovať ministerstvo. A je potrebné, aby mohol vystupovať, ale nie prostredníctvom zákona o Pôdohospodárskej platobnej agentúre. Ďakujem pekne.