Mihál, Jozef, podpredseda vlády a minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2011-07-07):
Ďakujem za otázku, pani poslankyňa. Tá vaša otázka je vlastne preto, lebo v pripomienkovom konaní je predložený návrh novely zákona o sociálnom poistení, v ktorom reagujeme na nepriaznivý stav demografického vývoja, ktorý sa predpokladá na Slovensku v budúcich desaťročiach. A preto z hľadiska našej zodpovednosti chceme navrhnúť opatrenia, aj ich navrhujeme, ktoré pomôžu zastabilizovať priebežný dôchodkový systém. Jedným z týchto navrhovaných opatrení je aj zmena valorizačného mechanizmu tak, aby sa dôchodky od roku 2013 počnúc valorizovali o takzvanú dôchodcovskú infláciu. Tú dôchodcovskú, ten prívlastok netreba brať ako nejaký hanlivý, práve naopak. Ide o to, že tá takzvaná štandardná inflácia je meraná ako spotrebiteľský, ako rast cien spotrebiteľského koša všetkých domácností, to znamená mladé rodiny, singlisti, samozrejme dôchodcovia a tak ďalej. A tento spotrebný kôš vo všeobecnosti je úplne iný ako spotrebný kôš domácností dôchodcov. Je myslím jasné a netreba o tom nikoho nejako zvlášť presvedčovať, že dôchodcovia si asi zriedkavejšie nakúpia nové vozidlo, respektíve menej chodia na dovolenky, menej si kupujú oblečenie, ale, naopak, viac zo svojho rozpočtu venujú na potraviny, na platby za bývanie, energie, plyn, elektrinu, lieky a podobne. To znamená, tá takzvaná dôchodcovská inflácia je omnoho lepším merítkom sledovania životných nákladov, pokiaľ ide o životné náklady dôchodcov ako všeobecné merítko inflácie. No ale poďme k tomu, ako to vyzerá v číslach. Štatistický úrad Slovenskej republiky zatiaľ v tomto čase vykázal rast spotrebiteľských cien domácností za prvých päť mesiacov roka 2011 pri porovnávaní s rovnakým obdobím roka 2010. A takzvaná dôchodcovská inflácia za tých prvých päť mesiacov roka 2011 dosiahla výšku 3,9 %. Tá všeobecná inflácia pritom bola 3,5 %, čiže takzvaná dôchodcovská inflácia bola o 0,4 % vyššia. To znamená, že valorizácia o takzvanú dôchodcovskú infláciu je a aj bude výhodnejšia pre dôchodcov, ako keby sa valorizovalo o tú čistú typickú infláciu. Tak to bolo aj v minulých rokoch, kde tie údaje sú k dispozícii. Dúfam, že nebudem príliš zdržovať, ale aby tá odpoveď bola naozaj korektná, tak použijem čísla počnúc rokom 2005. V roku 2005 dôchodcovská inflácia 8 %, všeobecná 7,5 %. V roku 2006 dôchodcovská 3,6 %, všeobecne 2,7 %. V roku 2007 dôchodcovská inflácia 6,3 %, všeobecne 4,5 %. V roku 2008 dôchodcovia 3,6 %, všeobecne 2,8 %. V roku 2009 to bolo 4,3 u dôchodcov, 4,2 všeobecne. V roku 2010 to bolo jedinýkrát v histórii naopak, dôchodcovia 2,3 %, všeobecne 2,4 %. V roku 2011 podľa prognózy IFP sa predpokladá 0,8 v obidvoch prípadoch jednotne. A už som spomínal, za prvých päť mesiacov roka 2011 u dôchodcov 3,9, všeobecne 3,5. Čiže vo všeobecnosti sa dá povedať, že je približne o toho pol percenta, ale naozaj je to rok od roku iné, je dôchodcovská inflácia vyššia ako tá celková miera inflácie. Pripomínam ešte, tak ako som už hovoril v odpovedi na predošlú otázku, že s takouto úpravou valorizácie o infláciu počítala aj analýza predošlej ministerky pani Viery Tomanovej z roka 2008, pričom jej návrh, respektíve jej analýza hovorila o zvyšovaní dôchodkov o tu všeobecnú, tú celkovú mieru inflácie. My hovoríme o dôchodcovskej inflácii a z tých čísiel, ako som uviedol, je dúfam zrejmé, že tento náš návrh je pre dôchodcov výhodnejší ako to, s čím uvažovala predošlá ministerka práce ešte v roku 2008. Ďakujem za pozornosť.