Štefanec, Ivan, poslanec NR SR (2012-08-08):
Rozumiem, pán spravodajca, že to je únavné, ale ja vás počkám. Chcel som totiž povedať, a včera tu bol váš náhradník, že podľa § 73 ods. c, písm. a) dávam návrh, aby Národná rada vrátila tento návrh zákona navrhovateľovi na dopracovanie. Ďakujem za akceptovanie. Dovoľte mi, dámy a páni, takisto oznámiť, že ak tento návrh bude prijatý, tak sa obrátime na rozpočtovú radu s návrhom na posúdenie tohto zákona vzhľadom na udržateľnosť verejných financií, pretože som presvedčený, že tento návrh zhoršuje udržateľnosť verejných financií. Hovorili sme o tom takisto už viackrát, ale dovoľte mi pripomenúť, že v súčasnosti demografický vývoj, ktorý je nepriaznivý vo všetkých krajinách, aj na Slovensku, tak tento zákon nerieši, ale skôr ruší toto riešenie, ktoré je, už existujúce, a posúva ho do budúcnosti. Bohužiaľ, z hľadiska udržateľnosti aj dôchodkového systému, aj celého nastavenia verejných financií je takáto situácia zlá a zhoršuje vyhliadky verejných financií. Preto to posúdenie rozpočtovou radou, ktorú sme spoločne zriadili ústavným zákonom o rozpočtovej zodpovednosti. Verím, že rozpočtová rada zodpovedne posúdi návrh tohto zákona a vyjadrí sa v tom ohľade, či ozaj tento zákon podporuje, alebo nepodporuje udržateľnosť. Ja som presvedčený, že zhoršuje udržateľnosť verejných financií. Keď hovoríme o ústavnom zákone o rozpočtovej zodpovednosti, dovoľte mi pripomenúť, že už raz bol porušený tým, že daňová prognóza nebola zverejnená v stanovenom termíne do 30. júna tohto roku. Bohužiaľ, tomu tak bolo preto, aj keď daňová prognóza bola hotová už od 15. júna, bolo tak preto, aby sa zdôvodnila údajná sekera 500 mil. eur a aby sa nejakým spôsobom odôvodnilo skrátené legislatívne konanie, pretože počas šiestich týždňoch, počas ktorých sa nič nestalo, nič zvláštne, čo by ovplyvnilo vývoj daňovej prognózy, tak tieto čísla neboli zverejnené, nedostali sa na verejnosť, ale dozvedeli sme sa ich až v odôvodnení pri skrátenom legislatívnom konaní, až od 27. júla. Čiže evidentné porušenie zákona. Verím, že aj k tomuto sa bude môcť rozpočtová rada vyjadriť. Hovorili sme aj včera, aj v priebehu posledných dní o porovnávaní prvého a druhého piliera. Nuž, dovoľte mi pripomenúť, že „výnosnosť“ prvého a druhého piliera, ktorá bola porovnávaná, je samozrejme neporovnateľná, pretože aj podľa údajov, ktoré spomínal včera pán minister, v prvom pilieri je veľká diera. Táto situácia je dlhodobo neudržateľná. Prvý pilier z hľadiska hospodárenia Sociálnej poisťovne predstavuje spolu s rezervným fondom 900 mil. eur dieru, bez rezervného fondu 1,8 miliardy. Vieme, že druhý pilier momentálne ročne znamená 900 mil. eur a v návrhu zákona chcete zobrať ľuďom 500 mil. eur ročne. Takisto návrhom zákona sa len niečo mení, ale nerieši sa to podstatné, nerieši sa problém, ktorý je s demografickým vývojom a ktorý evidentne riešený byť musí. Jedna pozitívna správa, ktorú som privítal, ja aj moji kolegovia, včera bola rozhodne z hľadiska zníženia poplatkov pre DSS-ky, pretože vieme, že aj keď sa ľuďom berie z druhého piliera a znižujú sa dôchodky z druhého piliera o 55 %, tak DSS-kám sa takmer zdvojnásobujú poplatky. Tá pozitívna správa bola v tom, že minister Richter uznal argumenty o neúnosnosti poplatkov DSS a pripustil na túto tému diskusiu. Tento prístup vítam a verím, že príde v druhom čítaní návrh, ktorý bude korigovať tento pôvodný vládny návrh, ktorý z môjho pohľadu znamená len a len dohodu so správcovskými spoločnosťami o tom, že síce im berú peniaze, ktoré budú spravovať, ale na druhej strane im zvyšujú príjmy. Podobne, ako tomu bolo s bankami, keď na jednej strane sa zvyšujú odvody, ale na druhej strane sa odpúšťal ich príspevok do Fondu ochrany vkladov, teda ľudia budú musieť platiť väčšie poplatky, ale peniaze majú v bankách s väčším rizikom. Takisto aj v druhom pilieri ľudia budú mať nižšie dôchodky, ale DSS-ky momentálne na tom budú zarábať. Takže pokiaľ si ministerstvo uvedomí túto chybu a bude, bude poplatky DSS-kám korigovať, ja to, samozrejme, vítam. A verím, že v druhom čítaní sa budeme rozprávať aj o ďalších návrhoch, ktoré sú takisto z opozičnej dielne a ktoré budú predložené vzhľadom na korekciu návrhov, ktoré prišli z vlády. No, už sme hovorili včera o petícií, ktorá zatiaľ v rámci svojho začiatku zaznamenala nebývalý ohlas, viac než 80 000 sporiteľov sa prihlásilo k tejto petícii a svojím podpisom vyjadrilo vôľu zachovať výšku 9-percentného odvodu, ktorý ide na osobné účty sporiteľov v druhom dôchodkovom pilieri. Včera som začal čítať tieto mená, ja viem, že sa to niekomu nepríjemne počúva, ale dovoľte mi znova pripomenúť mená ľudí, ktoré, ktorí podpísali túto petíciu a ktorí majú iný názor, ako je názor vlády. Je zrejmé, že jeden a pol milióna sporiteľov sú voliči všetkých strán, ktoré sú v parlamente, a teda samozrejme aj vládnej strany. Ja rozumiem, že to je pomerne nepríjemné, keď sa, keď sú poslanci konfrontovaní s týmito menami, ale upozorňujem, že je to v rámci rokovacieho poriadku, a považujem to za spôsob, ako upozorniť na názor ľudí, považujem to za spôsob, ako poďakovať ľuďom za vyjadrenie ich názoru, pretože som presvedčený, že vždy by sme mali byť v kontakte s občanmi, vždy by sme mali počúvať ich názory a vždy by sme mali na ne reagovať. Viac než osemdesiat tisíc ľudí, dámy a páni, vyjadrilo svoj názor. A ten názor je taký, že nechcú, aby sa znižovali odvody v druhom pilieri. Takže dovoľte mi poďakovať sa aj týmto spôsobom týmto ľuďom. Včera som čítal meno, priezvisko, dnes zvolím inú formu, ktorá možno bude menej iritovať, ale ktorá takisto myslím si, že je veľmi pochopiteľná. Takže dovoľte mi poďakovať pánovi Michalovi O. z Liptovského Mikuláša, pánovi Rastislavovi z Herníka, pani Martine z Hrubého Šúra, pani Gabriele z Bratislavy, pani Anete z Bratislavy, pani Lenke z Hažlína, pani Lucii zo Šurian, pani Lenke zo Spišskej Starej Vsi, pani Kataríne z Rajeckých Teplíc, pani Michaele z Bratislavy, pani Márii z Bratislavy, pánovi Tomášovi z Bratislavy, pani Gabriele z Bratislavy, pani Ľubici z Bratislavy, pani Alene L. z Bratislavy, pánovi Miroslavovi D. z Poruby, pani Hane M. z Bratislavy, pánovi Ladislavovi H. z Tornale, pánovi Martinovi B. z Bratislavy, pánovi Tomášovi V. z Bratislavy. (Hlas zo sály: Pomalšie!) Rád pre tých, ktorí nezachytili, tak aj zopakujem. (Smiech a výkriky v sále.) Ale budem pokračovať. Takisto napríklad, takisto, pani Lucii V. z Bratislavy, pánovi Jozefovi B. z Bytče, pani Emílii, na zdravie, pani Emílii K. z Bratislavy, pani Ingrid F. z Dunajskej Lužnej, pani Renáte Š. z Bratislavy, pani Frederike I. z Bratislavy, pani Ivane T. z Vitanovej, pani Ivete K. z Bratislavy, pánovi Petrovi P. z Galanty, pánovi Petrovi Č. z Bratislavy, pánovi Vladimírovi K. z Bratislavy, pánovi Jánovi S. z Bratislavy. Takisto k petícii sa pripojili ďalší, ako pán René K. z Humenného, pani Monika S. z Košíc, pani Kristína S. z Košíc, pani Jana F. z Košíc, pani Mariana S. zo Šarišských Bohunoviec, pani Gabriela L. z Poproča, pani Monika K. z Moldavy nad Bodvou, pani Mária K. z Košíc, pani Linda K. z Drienovca, pani Ivana P. z Cerniny, pani Katarína G. z Košíc, pani Anna H. z Vranova, pani Ivana P. z Pezinka, pán Jozef K. z Pezinka, pán Daniel L. z Bratislavy, pani Nikola V. zo Svätého Jura, pán Jozef D. zo Svätého Jura, pani Dušana K. z Modry, pani Iveta J. z Báhoňa, pán Peter N. z Bratislavy. Ďalej tu máme, pani Veronika T. zo Žiliny, pán Tomáš H. z Bratislavy, pán Marek B. z Bratislavy, pán Maroš K. zo Serede, pán Marek B. z Bratislavy, pán Peter B. z Malachova, pán Michal P. z Bratislavy, pán Ľudovít N. z Pezinka, pán Norbert L. z Bratislavy, pán Roland B. z Dunajskej Stredy, pán Jaroslav Š. z Chorvátskeho Grobu, pán Stanislav z Bratislavy, pán Juraj T. z Bratislavy, pán Ľubomír K. z Lučenca, pani Ivana K. z Bratislavy, pán Marián K. zo Svätého Jura, pán Michal H. z Bratislavy, pán Rastislav K. z Bratislavy, pán Peter B. z Bratislavy, pán Filip H. z Bratislavy, pani Judita M. z Bratislavy, pán Matej M. z Bratislavy, pani Helena M. z Bratislavy, pán Ľudovít K. z Bratislavy, pani Katarína G. z Vištuku, pani Iveta O. z Bratislavy, pani Iveta M. z Bratislavy, pani Helena J. z Bratislavy, pán Roman Varga z Bratislavy, pán Vojtech M. z Bratislavy, pán Erik R. z Bratislavy, pán Braňo P. z Bratislavy, pani Tatiana B. z Bratislavy, pán Peter M. z Piešťan, pani Jana V. z Bratislavy, pani Jarmila K. z Pezinka, pán Miroslav K. z Pezinka, pán Ľubomír H. z Pezinka, pani Mária B. zo Svätého Jura, pani Jana S. z Modry. Musím povedať, že pri stretávaní sa s týmito občanmi -  zas nám ušiel pán spravodajca, ale, nech sa páči - pri stretávaní s týmito ľuďmi sú diskusie presne také isté ako v parlamente. Presne o výnosnosti prvého, druhého piliera, aj o tom, čo bolo hovorené včera. Keď porovnávame prvý a druhý pilier, môžem vás uistiť, dámy a páni, že ľudia veľmi dobre rozumejú tomu, že v prvom pilieri napriek valorizácii dôchodkov je stále väčšia a väčšia diera a teda samozrejme aj obava, či bude na dôchodky. Pokiaľ budeme rušiť druhý pilier, tak samozrejme vytvárame len tlak na to, že budú v budúcnosti nižšie dôchodky alebo vyšší vek odchodu do dôchodku. Je zrejmé, že podobné zmeny urobili aj iné krajiny. Hovorili o tom aj moji kolegovia. Aj napríklad v Poľsku sa dočasne znížil objem príspevkov, ktorý ide do druhého piliera, ale zároveň sa zvýšil vek odchodu do dôchodku, dokonca až na 67 rokov. Toto je realita. A takúto pravdu treba povedať otvorene občanom. Pokiaľ sa budú znižovať odvody do druhého piliera a pokiaľ sa budú krajiny spoliehať len na prvý pilier, zodpovedné vlády musia k tomuto pristupovať a buď zvýšia odchod do dôchodku, alebo znížia výšku dôchodkov. Jedno aj druhé je veľmi nepopulárne. Samozrejme, že vlády to nechcú robiť, ale práve to je jediné riešenie pre udržateľnosť celého systému. Preto budeme aj s veľkým záujmom a očakávaním sledovať vyjadrenie rozpočtovej rady, ktorej hlavnou úlohou je práve sledovať udržateľnosť verejných financií. Práve udržateľnosť by mala byť spoločným mottom pri dôležitých zákonoch nielen o zákone o štátnom rozpočte, ale práve aj pri zákone o sociálnom poistení, aj pri zákone, ktorý nás čaká trebárs v septembri, ktorý bol ohlásený a ktorý tak isto spolu tvorí prostredie, ktoré tvorí pracovné miesta, a to je zákon o dani. Tak isto bolo už ohlásené zvýšenie daní, bohužiaľ, na najvyššiu úroveň z krajín V4, čo rozhodne neprispieva kľudu, neprispieva atmosfére, ktorá je dôležitá pre to, či investori prichádzajú, alebo neprichádzajú do krajiny. Dovolím si vás upozorniť tak isto na atmosféru v krajine, ktorá je vyjadrená napríklad indexom podnikateľského prostredia. Tento index robí Podnikateľská aliancia Slovenska na základe percepcií ľudí, ktorí tvoria pracovné miesta. Malí i veľkí podnikatelia sa vyjadrujú k tomu, či sa podnikanie zlepšilo, alebo zhoršilo. Posledný index, ktorý bol uverejnený len pred pár dňami, hovorí o tom, že prostredie na Slovensku pre podnikanie je najhoršie za posledných desať rokov. A to ešte neboli prijaté zákony, ktoré ho významným spôsobom ovplyvňujú, napríklad zákon o dani z príjmu. Nebol ešte prijatý ani súčasne navrhovaný zákon o sociálnom poistení. Ale už len tieto zmeny vplývajú na percepciu, vplývajú na rozhodovanie o tvorbe nových pracovných miest. Vplývajú na to, že či investor do krajiny príde, alebo nepríde. A práve v tomto indexe sa hovorí, že najhoršie známky, najviac to, čo ovplyvnilo podnikanie na Slovensku, je návrh zákona o sociálnom poistení. Dámy a páni, tento zákon, ktorý až o 8,8 percenta podľa vyjadrenia podnikateľov, zamestnávateľov, tých, čo tvoria pracovné miesta, ktorý najviac ovplyvňuje toto prostredie a dostal ho na najnižšiu úroveň za posledných desať rokov. Že ešte ani nie je schválený a už je tu strach z toho, že pracovné miesta nebudú vytvárané, respektíve budú odchádzať. Podobný prieskum, ktorý bol vykonaný na túto tému, na tému nových zákonov, ktoré ovplyvňujú tvorbu miest, hovorí o tom, že navrhované zmeny znamenajú, že investori až o 25 % budú investovať na Slovensku menej a o 5 % to ovplyvní ich zamestnanosť. Čiže znamená to, že ľudia budú mať menej roboty, znamená to, že sa nevytvoria nové miesta, respektíve miesta, ktoré sú na Slovensku, budú odchádzať zo Slovenska. Aj to sú vplyvy týchto zákonov. Aj takéto fakty teba brať do úvahy pri zákonoch, ktoré relatívne možno priamo nesúvisia s podnikaním, ale určite sa ho týkajú nepriamo, ako je zákon o sociálnom poistení cez, samozrejme, odvody. Ale aj v tomto zákone sú veci, ktoré sa týkajú podnikania priamo. Napríklad vplyv odvodov na dohodárov, zvyšovanie odvodov pre živnostníkov, ktorí sú naši najväčší zamestnávatelia, ktorí si zaslúžia podporu. Ale práve im sa, každému živnostníkovi, zvyšujú odvody o 300 eur ročne budúci rok. To je tak isto významný vplyv, ktorý sa z hľadiska podnikania berie do úvahy. Aj to sú témy, o ktorých hovoríme pri stretávaní sa s občanmi, a dovoľte mi pokračovať, s ľuďmi, ktorým sa chcem aj týmto spôsobom poďakovať. Takže budem pokračovať, pán Marek Š. z Bratislavy, pán Adrián N. z Pezinka, pán Peter Č. z Bratislavy, pán Roman G. z Bratislavy, pán Peter B. z Bratislavy, pán Viktor Š. z Bratislavy, pán Ladislav P. z Viničného, pani Gabriela S. z Bratislavy, pani Darina S. z Bratislavy, pán Igor S. z Bratislavy, pán Martin Z. z Bratislavy, pani Lýdia M. z Bratislavy, pán Ján R. zo Žiaru nad Hronom, pán Robert H. z Bratislavy, pán Peter Š. z Gerlachova, pán Branislav P. z Hlohovca, pán Andrej K. z Bratislavy, pán Ján K. z Chorvátskeho Grobu, pán Marcel M. z Hlohovca, pani Jitka P. z Bratislavy, pán Roman N. z Bratislavy, pán Vladimír B. z Bratislavy, pani Slávka H. z Bratislavy, pán Pavol V. z Bratislavy, pán Vlado V. z Bratislavy, pani Petra Š. z Giraltoviec, pán Branislav B. z Blatného, pani Andrea V. z Bratislavy, pán Peter S. z Bratislavy, pán Robert P. z Bratislavy, pán Martin S. z Bratislavy, pani Ivana B. z Bratislavy, pán Peter V. z Bratislavy, pani Marcela V. z Bratislavy, pani Jana U. z Prešova, pani Katarína S. z Bratislavy, pán Martin Z. z Bratislavy, pani Iveta S. zo Žiliny, pani Martina S. z Bratislavy, pani Ľubica V. z Liptovského Mikuláša, pani Hana J. z Košíc, pani Miriam R. z Košíc, pani Dana B. z Košíc, pani Katarína K. z Košíc, pán Peter P. z Košíc, Pán Anton Č. z Košíc, pani Iveta H. z Košíc, pani Marta B. z Košíc, pani Valéria K. z Košíc, pán Rastislav P. z Košíc, pán Miroslav R. z Košíc, pani Petra S. z Košíc, pán Martin K. z Košíc, pani Beáta L. z Košíc, pani Eva K. z Košíc, pán Oto K. z Košíc, pani Monika H. z Košíc, pani Judita R. z Košíc, pán Martin R. z Košíc, pani Mária H. z Košíc. Vidíme, že sú to ľudia z celého Slovenska, preto len náhodne vyberiem ďalších. Poďakovanie patrí aj Vladimírovi H. z Bratislavy, pani Silvii Š. z Trenčína, pani Diane P. z Bratislavy, pani Marte P. z Kežmarku, pánovi Stanislavovi P. z Kežmarku, pánovi Vladovi z Bratislavy, pani Ivane S. z Bratislavy, pánovi Ivanovi S. z Dunajskej Lužnej, pani Dominike R. zo Svätého Jura, pani Dane B. z Bratislavy, pani Marcele K. z Bratislavy, pani Hane Z. z Pezinka, pani Jane R. z Bratislavy, pánovi Csabovi B. z Bratislavy, pánovi Františkovi V. z Fiľakova, pani Márii N. z Bratislavy, pánovi Miroslavovi H. z Modry, pani Kataríne B. z Bratislavy, pánovi Jánovi G. z Bratislavy, pánovi Dominikovi S. z Bratislavy. Ďakujeme tiež týmto ľuďom: pán Milan G. z Bratislavy, pán Marián K. z Bratislavy, pán Tomáš S. z Detvy, pán Viliam P. z Bratislavy, pán Ondrej H. z Bratislavy, pán Martin K. z Bratislavy, pán Juraj B. z Bratislavy, pani Dana K. z Bratislavy, pani Eva H. z Piešťan, pán Štefan P. z Bratislavy, pani Eva K. z Bratislavy, pani Valéria S. z Bratislavy, pán Peter S. z Bratislavy, pani Lenka P. z Partizánskeho, pán Radovan G. z Nitry, pani Zuzana L. z Bratislavy, pán Jakub K. z Púchova, pani Jana B. z Bratislavy, pani Irena H. z Bratislavy, pani Helena H. z Trenčína. (Poslanci koalície pripevňujú dva plagáty na rečnícky pult v rokovacej sále.) No zahliadol som to, som tu chvíľočku, kolegu, ktorý pravdepodobne lepil svoje obľúbené porovnanie z prvého, z druhého piliera. Tak dovoľte mi vrátiť sa k argumentu, ktorý použil pán poslanec Martvoň a ktorému ľudia veľmi dobre rozumejú. Pán poslanec totiž povedal, že im ide o to, aby ľudia odišli z druhého piliera. Považujem to za priznanie toho, že tu nejde o 500 mil. eur, ale o 5 mld. eur. Dámy a páni, pri tomto zákone ide skutočne len a len o peniaze ľudí. Bohužiaľ, vláda, ktorá nevie šetriť, siaha na peniaze ľudí. Pripomínam, že predchádzajúca vláda Ivety Radičovej zdedila po vláde Roberta Fica Slovensko s 8-percentným deficitom. Tak isto musela konsolidovať, ale robila tak predovšetkým na strane úspor, teda výdavkov štátneho rozpočtu. Keďže súčasná vláda toto nevie robiť, napriek tomu, že má k tomu ďalšie príležitosti, siaha na peniaze ľudí. Preto úspory, ktoré sú v druhom pilieri, jeden a pol milióna ľudí si našetrilo 5 mld. eur, sú veľkým lákadlom pre to, aby namiesto šetrenia si tú dieru zalepili z úspor ľudí. Toto je podstata, bohužiaľ, aj keď sa to snaží hocikto akokoľvek zakrývať. Som rád, že pán poslanec to povedal na plné ústa. Ide o to, aby ľudia odišli z druhého piliera. Pokiaľ odídu, tak vláda sa dostane k týmto peniazom a týmito peniazmi si zalepí to, čo potrebuje, a to, čo nevie urobiť svojím šetrením. Konsolidovať sa dá rôzne. Konsolidovať môžete v rodine, na meste, v obci, vo firme vždy tak, že buď šetríte, alebo zvyšujete príjmy. V súkromnej firme to vôbec nie je ľahké, pretože sa musíte o svoje príjmy starať. Musíte presvedčiť zákazníka. Na úrovni štátu to ide relatívne ľahšie. Zvýšite dane, odvody, začnete zdierať ľudí, firmy, len, bohužiaľ, stane sa to, že narušíte tú krehkú rovnováhu v podnikateľskom prostredí, ktorá je veľmi citlivá, a keď sa zvyšujú dane a odvody príliš, tak jednoducho Slovensko stráca svoju pozíciu v súťaži s ostatnými krajinami a tým pádom dochádza k tomu, čo sme už hovorili. Vyháňajú sa pracovné miesta zo Slovenska a zhoršuje sa prostredie pre tvorbu pracovných miest. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)