Faič, Vladimír, poslanec NR SR (2011-02-03):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Aby som sa dostal do kontextu, končil som tým, že som zacitoval ods. programového vyhlásenia vlády k energetike a k disproporcii vo vzťahu k predmetnému poslaneckému návrhu zákona, ktorý dnes prerokovávame a pokračujem ďalej. O tom, aké boli prvé kroky v zabezpečení odbornej profesionality úradu veľa povedali a napísali médiá. Preto uvediem len krátky citát z jedného článku. Citujem teraz: „Minister hospodárstva Juraj Miškov navyše chce, aby ceny posudzoval regulačný úrad už pod novým šéfom. Stať sa ním má paradoxne doterajší vedúci regulácie na SPP Ondrej Studenec. Ten sa v SPP podieľal na príprave návrhu na zdražovanie a teraz by ho mal na úrade nezávisle posúdiť. Studenec v to nevidí problém“, koniec citátu. Článok, ale ďalej pokračuje ešte, citujem: „Studenec naznačuje, že by pozíciu na úrade ustál. Za prvej Dzurindovej vlády mal na ministerstve hospodárstva na starosť sekciu energetiky. Vtedy v rezorte energetiku zároveň zastrešoval štátny tajomník a terajší vplyvný podnikateľ Ján Sabol, o ktorom sa v kuloároch hovorilo ako o sponzorovi SaS“, koniec citátu z článku, ktorý som si vytiahol. Ďalším netrpezlivým pokusom vedenia ministerstva hospodárstva v boji o personálne ovládnutie regulátora bola tzv. rýchla novela regulačného zákona predložená do skráteného pripomienkového konania dňa 10. septembra 2010. Jej obsahom malo byť zrušenie Rady pre reguláciu ako strategického a odvolacieho orgánu a uľahčenie dosadenia vlastného človeka do vedenia regulačného úradu. Čas bežal a bolo nutné niečo robiť aj s transpozíciou, tzv. tretieho energetického balíčka. Už dnes je zrejmé a ukázala to aj rozprava, že záväzný termín transpozície 3. marca 2011 nemôže byť splnený. Novelizácia zákona o energetike je v pláne legislatívnych úloh zaradená až na február 2011, novelizácia zákona o regulácii v sieťových odvetviach nie je v pláne legislatívnych úloh vlády zaradená vôbec, napriek výraznému nárastu postavenia a úloh Národného energetického regulátora. Od účinnosti noviel zákonov sa však odvíjajú ďalšie rozhodovacie a organizačné opatrenia, ktoré musia byť uskutočnené v záväzných termínoch stanovených legislatívou Európskej únie. Niekoho však napadlo riešenie predstavujúce šťastie v nešťastí, keď pod rúškom záväzku prebratia novej energetickej legislatívy je možné organizačne doslovne preorať národného regulátora a tým vytvoriť cestu k personálnym zmenám a jeho ovládnutiu. No, tá v úvode spomínaná osoba, odkiaľ možno aj prišiel tento návrh, bola pravdepodobne veľmi netrpezlivá, a preto sa tu objavil tento návrh, ktorý predložil pán poslanec Jurčík, návrh novelizácie regulačného zákona. Je to veľmi okaté a naviac aj z toho, čo hovorili moji predrečníci, ale aj ja to hovorím, aj lajdácky urobená. Prečo okato a lajdácky? Predmetný návrh z vecného hľadiska sa strmhlav pustil do organizačných zmien energetického regulátora, ktoré automaticky predpokladajú zmeny personálne. Niektoré prvky v organizačnej a procesnej štruktúre však nie sú v súlade s požiadavkami novej energetickej legislatívy Európskej únie. Spomeniem len závislosť členov jednotlivých orgánov regulátora na výkonnej moci reprezentovanou vládou. Zastretiu účelovosti novely má poslúžiť prebratie nového inštitútu, ktorým je mimosúdne riešenie sporov a úprava nezávislého a nestranného postupu úradu pri rozhodovacej činnosti. Väčšina legislatívy Európskej únie nanovo upravujúcej postavenie a povinnosti energetického regulátora, regulačné činnosti a procesné postupy nie je transponovaná. Návrh paragrafového znenia ani len vo forme odkazu nespomína dva podstatné predpisy upravujúce národné regulačné orgány. A to dávam do pozornosti. Sú nimi: Smernica o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou a druhá Smernica o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom. Kolegyne poslankyne a kolegovia poslanci, ak si teraz narýchlo prelistujete návrh paragrafového znenia predloženého zákona pánom Jurčíkom, skutočne v ňom nenájdete ani len odkaz na tieto dva právne predpisy únie. Už ani nehovorím o reálnom prebratí ich obsahu. Tvrdenie o úplnom súlade návrhu s právom Európskej únie sa preto nezakladá na pravde. Návrh ani len nechyruje o všeobecných cieľoch regulačného orgánu podľa čl. 40 Smernice o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom. Obdobne platí aj o elektrickej energii. Nechyruje o povinnostiach a právomociach regulačného orgánu podľa čl. 41, o regulačnom režime pre cezhraničné záležitosti podľa čl. 42, o otázkach súladu rozhodnutí regulačného orgánu s legislatívou Európskej únie podľa čl. 43 a nechyruje ani o rozsahu vedenia záznamov podľa čl. 44. Ako som  už  hovoril,  Slovenská  republika je povinná do 3. marca premietnuť do svojho právneho poriadku uvedené otázky. Aký má význam v dnešnej dobe prijať návrh zákona, ktorého predmetom je niečo iné? V niektorých častiach dokonca odporujúce legislatíve Európskej únie. Skutočným cieľom predmetného návrhu je uskutočnenie tzv. personálneho harakiri u energetického regulátora. Len potreba prehlasovania doterajších šiestich členov, ako to hovoril, pán poslanec Jahnátek. A predpokladá, teda ničím nepodložené a neopodstatnené, neúmerné zvýšenie počtu členov rady z doterajšieho počtu šesť na trinásť. A vzhľadom na súčasnú nutnosť znižovania výdavkov verejnej správy javí sa ako návrh uberajúci sa opačným smerom a ktorý asi pravdepodobne je aj v rozpore s vaším vlastným programovým vyhlásením. Vyčíslený rozdiel príjmov členov rady a komisií oproti súčasnému stavu predstavuje zvýšenie výdavkov na rozpočet v roku 2011 o 70 %, čo vo finančnom prevedení znamená zvýšenie o 180 tis. eur ročne. Samozrejme k tomu sa ešte pridáva jedna vec, ktorú možno pán poslanec netuší a do ktorej sa pustil, a to je faktická zmena ústavných princípov v súvislosti s postavením prezidenta a jeho úlohou pri formovaní nezávislých regulačných úradov. Toto sa pravdepodobne v histórii slovenského parlamentarizmu ešte nestalo, aby poslanec v poslaneckom návrhu menil ústavný systém. Je to skutočne na počudovanie. Právna úprava národných regulačných orgánov v treťom energetickom balíčku však predpokladá posilnenie ich nezávislosti a autonómie, transparentnosť a nezaujatosť v konaní, určenie jasného mandátu v cezhraničných otázkach, rozšírenie monitorovacích právomocí, rozšírenie kontrolných právomocí aj z uvedených dôvodov, pretože tento návrh ani v náznaku tieto skutočnosti neobsahuje. Trvám na svojom návrhu, ktorý som dal v úvode svojho vystúpenia nepokračovať v rokovaní o tomto bode. Ďakujem.