D. Lipšic, poslanec: (2007-03-22):
Pán minister, milé kolegyne, vážení kolegovia, mal som asi vystúpiť už v prvom čítaní, mea culpa, ale vždy radšej neskôr ako nikdy. A chcem sa vyjadriť k zmene, ktorú označil aj pán minister, aby mohli právoplatne odsúdení aj za najzávažnejšie delikty voliť a byť volení. Priznám sa, prekvapilo ma to. Poznám síce jedno rozhodnutie Európskeho súdu v Štrasburgu vo veci proti Británii, podľa ktorého by štát nemal paušálne vylúčiť z aktívneho a pasívneho volebného práva všetkých odsúdených. Ale súd povedal, že môže, rozhodne môže vylúčiť z aktívneho a pasívneho volebného práva tých, ktorí spáchali závažnejšie, už nehovorím o najzávažnejších zločinoch. To znamená, páchateľov vrážd, lúpeží, znásilnení, podvodov, nevidím najmenší legitímny dôvod, aby takíto ľudia u nás mali aktívne a pasívne volebné právo, pokiaľ sú vo výkone trestu, pokiaľ je právoplatne konštatovaná vina. A som prekvapený, že do takéhoto zásahu v návrhu volebného zákona idete. Navyše to môže spôsobovať pri pasívnom volebnom práve podľa mňa aj trošku ústavnoprávne problémy. Čo keď niekto taký bude zvolený do parlamentu? Ústava nepočíta s tým, že by spočíval jeho mandát. Ústava počíta s tým, že spočíva mandát poslanca, ktorý je vo väzbe. To v ústave máme. V ústave máme, že mandát zaniká, ak je niekto právoplatne odsúdený na nepodmienečný trest. A čo v prípade, ak zvolíme niekoho, kto bude v treste odňatia slobody? Parlament bude mať 149 poslancov? Aká je predstava ministerstva vnútra s týmto riešením? Čiže sa mi zdá, že to nie je domyslené a ja by som veľmi varoval, aby sme prijímali právnu úpravu, ktorá umožní páchateľom najzávažnejších zločinov vykonávať aktívne volebné právo alebo aj pasívne na ten účel. Mnohé krajiny majú osobitný trest v trestnom zákone straty občianskych práv, ktorý platí po výkone trestu. My ho nemáme. O. K. Máme iné druhy trestov. Ale prečo by osoba, ktorá sedí za vraždu, lúpež, podvod, znásilnenie, spreneveru mala mať právo zúčastňovať sa na veciach verejných? Aký je toho legitímny cieľ? Ak chcelo ministerstvo vyhovieť judikatúre štrasburského súdu, malo dať, že majú právo hlasovať tí, čo sú za prečin vo výkone trestu. O. K.? Za nedbanlivostný delikt. O. K. Ale za obzvlášť závažný zločin? Prečo? No plus je tam teda ten problém praktický v prípade, ak bude taká osoba zvolená do Národnej rady. Podľa mojej mienky neexistuje ústavný mechanizmus, ako by takejto osobe mal spočívať mandát, lebo ústava to nepozná. Ja si myslím, že ústava umožňuje obmedzenie volebného práva, aktívneho aj pasívneho, v takomto prípade. Ustanovenie čl. 74. Takže bol by som rád, keby ste sa k tomu vyjadrili a najmä k problému, ktorý môže vzniknúť, ak bude zvolená osoba, ktorá je vo výkone trestu. Ja si myslím, že to obmedzenie, ktoré je v platnom znení zákona o voľbách, či v aktívnom alebo pasívnom volebnom práve, je ústavné, nekonštatoval žiaden orgán na to povolaný, že to je protiústavné. Myslím si, že to je obmedzenie legitímne, legitímne obmedzenie, sledujúce legitímny cieľ ustanovený v ústave, a preto by som navrhoval zvážiť prijatie tohto zákona ako-takého alebo zmeniť jeho znenie. Ja nemám pozmeňujúci návrh. Zaujímalo by ma vaše stanovisko možno ešte v rámci rozpravy, ak by to išlo, lebo som nevedel, že tak ďaleko chcete ísť. Keď som tu povedal určité tvrdé slová na ustanovujúcej schôdzi a nebudem ich opakovať, lebo mi ide o vecné riešenie. Takže budem rád, keď na to budete môcť, pán minister, reagovať a naozaj, keď nám poviete, z akého dôvodu vaša vláda chce dať aktívne a pasívne právo, volebné právo, osobám právoplatne odsúdeným za najzávažnejšie zločiny v tomto štáte. Ďakujem, pani predsedajúca.