B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-04-11):
Do opakovanej voľby postupuje kandidátka Katarína Šimuničová. Opakovanú voľbu vykonáme niekedy po 17.00 hodine ešte dnes. Panie poslankyne, páni poslanci. V rokovaní budeme pokračovať tretím čítaním o vládnom návrhu zákona o štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov tlač 1293. Prosím spoločného spravodajcu výborov poslanca Vladimíra Maňku, aby zaujal miesto určené pre spravodajcov výborov. Tiež prosím pána ministra financií, aby zaujal miesto určené pre navrhovateľov. Otváram rozpravu v rámci tretieho čítania. Pýtam sa, či sa hlási niekto do tretieho čítania. Nie je to tak. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Keďže v rámci tohto čítania neboli podané žiadne návrhy, podľa § 86 zákona o rokovacom poriadku pristúpime k hlasovaniu o vládnom návrhu zákona ako o celku. Žiadam vás, aby sme sa najprv prezentovali, až potom pristúpime k hlasovaniu. Vážené pani poslankyne, páni poslanci, pýtam sa, či je všeobecný súhlas, aby sme prerokovali ústavný zákon o bezpečnosti štátu a potom by sme pristúpili k hlasovaniu. Je? Ďakujem vám veľmi pekne. Takže, pán minister, nasleduje druhé čítanie o vládnom návrhu ústavného zákona o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu. Vládny návrh ústavného zákona ste dostali pred prvým čítaním ako tlač 1311 a spoločnú správu výborov schválenú gestorským výborom máte ako tlač 1311a. Vládny návrh ústavného zákona odôvodní minister obrany Slovenskej republiky Jozef Stank. Pán minister, nech sa páči. J. Stank, minister obrany SR: Vážený pán predseda, pán predsedajúci, panie poslankyne, páni poslanci. Z poverenia vlády predkladám dôležitý ústavný zákon o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu. Dôležitý preto, že upravuje naše konanie v krízových situáciách, v ktorých sa môžeme reálne ocitnúť, ale i v čase mieru, teda v období možnej prípravy na tieto stavy. V tomto zmysle ide o nové poňatie pôvodného konceptu vládneho návrhu, ktoré získal po prerokovaní vo výboroch Národnej rady. Kým pôvodná vládna predloha sa pridržiavala podľa stanoviska Legislatívnej rady vlády len článku 51 ods. 2 a článku 102 ods. 3 novelizovanej ústavy, prekladaný text, keď spoločnú správu výborov, tlač 1311a, chápem ako jeho súčasť, tvorí vyváženú, komplexnú a previazanú normu ústavnej povahy o bezpečnosti štátu. Počas intenzívneho legislatívneho procesu došlo k tvorivej spolupráci poslancov, vojenských odborníkov, špecialistov na legislatívu, právnikov s kompetentnými predstaviteľmi vlády, predsedom jej legislatívnej rady, s celou Radou obrany štátu i odborníkov ministerstva obrany. Keď môžem aspoň heslovite zhodnotiť tento proces, prevažoval v ňom záujem o najvyššiu kvalitu a komplexnosť predlohy sprevádzaný odovzdaním vedomostí, energie a životných skúseností bez ohľadu na politickú príslušnosť zainteresovaných. Dobrá vôľa, chuť i ochota dopracovať tento ústavný zákon vo výboroch do dokonalejšieho tvaru mi dovoľuje, aby som všetkým, ktorí sa podieľali na tejto kreatívnej práci, predovšetkým poďakoval za neobyčajne konštruktívny prístup bez ohľadu, či ich návrhy boli alebo neboli prijaté. Každý svojím postojom vyvolával reakcie vedúce k diskusii, k ďalšiemu uvažovaniu a zlepšovaniu návrhu. Pre mňa osobne je táto skúsenosť cenná obzvlášť. Dáva nádej, že ústavný zákon o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného a núdzového stavu Národná rada Slovenskej republiky skutočne schváli, že ešte dnes ho panie poslankyne a páni poslanci prijmete. Otvoria sa tak dvere ku schváleniu zákonov o obrane, ozbrojených silách i brannej povinnosti, ktoré viac alebo menej s týmto zákonom súvisia alebo naň nadväzujú. Vzniká reálna šanca schválenia rozsiahlych noviel zákona o vojenskej službe a zákona o finančných náležitostiach vojakov. Tie majú zlepšiť podmienky pre vojenskú službu v oblasti sociálnej i finančného ohodnotenia, teda podmienky pre rozsiahle reformy našich ozbrojených síl, síl prestížnych, rešpektovaných a postupne profesionálnych. Snáď asi nemusím zdôrazňovať súvislosť s naším úsilím o integráciu do Severoatlantickej aliancie a Európskej únie. Je bezprostredná a tento zahraničnopolitický kontext má silný rozmer. Prijatie zákona nás posunie k štandardným demokraciám, k úprave vzťahov vo vymenovaných krízových situáciách i v spôsobe a rozsahu nevyhnutného obmedzovania ľudských práv a slobôd. Legislatívny proces, dohoda vlády a parlamentu, ministrov i poslancov na tomto ústavnom zákone oznámi, ako pevne verím, doma i v zahraničí, že politické sily na Slovensku sú schopné spolupráce, keď ide o strategické záujmy a bezpečnosť štátu. To nie je málo z pohľadu našej perspektívy. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, vezmite teraz na pléne do úvahy atmosféru a výsledky tejto rozsiahlej práce zainteresovaných i uvedené súvislosti a svojím hlasovaním vyjadrite, prosím, aké je miesto tohto ústavného zákona v stupnici našich hodnôt a záujmov. Ďakujem vám.