Sárközy, Irén, poslankyňa NR SR (2019-03-27):
Veľmi pekne ďakujem, pán podpredseda. Dovoľte mi, milé kolegyne, milí kolegovia, aby som vás informovala o návrhu zákona, ktorý predkladám. Zákonom č. 140 ešte z roka 2015, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, sa do zákona o sociálnom poistení zaviedol vyrovnávací príplatok, ktorého účelom je pri splnení zákonom stanovených podmienok kompenzovať dôsledky rozdelenia Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky spočívajúce v rozdielnej výške dôchodkov pre poistencov v závislosti od príslušnosti štátu na hodnotenie obdobia zamestnania získaného pred rozdelením československej federatívnej republiky. Táto príslušnosť bola založená sídlom zamestnávateľa, u ktorého bol občan československej federatívnej republiky ku dňu rozdelenia zamestnaný. Jednou z podmienok na získanie nároku bolo najmenej 25 rokov československého obdobia dôchodkového poistenia, nakoľko práve 25 rokov bolo obdobím zamestnania a to predstavovalo v čase rozdelenia ČSFR jednu z podmienok nároku na starobný dôchodok. Takže takýto sme mali východiskový stav. Naším poslaneckým návrhom, ktorý som vám predostrela v prvom čítaní, sme navrhovali znížiť 25 rokov československého obdobia dôchodkového poistenia na 15 rokov na nárok na vyrovnávací príplatok. Uvedený návrh odôvodnili sme tým, že bolo potrebné zohľadniť potreby aplikačnej praxe, pričom sme odkazovali na rozhodnutia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, ktorý pri rozhodovaní sporov o starobnom dôchodku vyslovil názor, že s občanmi, ktorých zamestnávatelia mali do 31. decembra 1992 sídlo na území dnešnej Českej republiky, nie je možné zaobchádzať inak ako s občanmi, ktorých zamestnávatelia mali do 31. decembra ´92 sídlo na území Slovenskej republiky. A to aj v tých prípadoch, kedy nespĺňali podmienky na priznanie nároku na vyrovnávací príplatok. Najvyšší súd Slovenskej republiky vo svojich rozsudkoch konštatoval, že, citujem: „Starobný dôchodok je potrebné priznať v takej výške, aby súčet starobných dôchodkov z Českej republiky a Slovenskej republiky nebol nižší ako dôchodok poistenca, ktorý počas svojho produktívneho života získal rovnakú dobu poistenia a rovnaké príjmy len u zamestnávateľov, ktorí mali sídlo na území Slovenskej republiky.“ Začali sme spolupracovať s ministerstvom práce a sociálnych vecí a došlo pozmeňujúcim návrhom k takej úprave, aby sme vyhoveli aj tomuto rozsudku Najvyššieho súdu. Navrhli sme a bolo v ústavnoprávnom výbore, bola schválená taká zmena, ktorá je v plnej miere súladná s aktuálnym vývojom aplikačnej praxe a ktorá rešpektuje túto judikatúru. Dosiahli sme to tým, že predmetný, že sa vypustil z právnej úpravy vyrovnávací príspevok a doplnili sme právnu úpravu osobitného určovania sumy starobného dôchodku a predčasného starobného dôchodku poistencov, ktorí pred rozdelením ČSFR získali československé obdobie dôchodkového poistenia a za ktoré im bol priznaný dôchodok podľa právnych predpisov Českej republiky. Tento pozmeňujúci návrh ponúka riešenie v zmysle: Navrhujeme, aby určenie sumy starobného dôchodku poistencov, ktorí ku dňu rozdelenia ČSFR získali československé obdobie dôchodkového poistenia, za ktoré im bol priznaný starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok podľa predpisov Českej republiky a po rozdelení ČSFR získali najmenej jeden rok dôchodkového poistenia podľa právnych predpisov Slovenskej republiky. Podmienka získania aspoň jedného roka dôchodkového poistenia podľa predpisov Slovenskej republiky sa navrhuje z dôvodu, že získaním tohto obdobia v minimálnom rozsahu sa preukazuje v zásade v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady č. 883/2004. Na určenie starobného dôchodku zostáva aj naďalej zachovaná podmienka priznania starobného dôchodku, resp. invalidného dôchodku za československé obdobia dôchodkového poistenia Českou republikou. Táto podmienka je v súlade s judikatúrou súdov, podľa ktorej starobný dôchodok je potrebné priznať v takej výške, aby súčet starobných dôchodkov z Českej republiky a Slovenskej republiky nebol nižší ako dôchodok poistenca, ktorý počas svojho produktívneho života získa rovnakú dobu poistenia a rovnaké príjmy len u zamestnávateľov, ktorí mali sídlo na území Slovenskej republiky. Keďže navrhujeme komplexnú úpravu tejto problematiky, tak navrhli sme a bol v ústavnoprávnom výbore schválený pozmeňujúci návrh, kde účinnosť sa presunie z 1. marca na 1. 1. roka 2020. A čo to znamená pre finančný rozpočet? Túto čiastku vypočítalo ministerstvo práce a sociálnych vecí aj pre potreby ministerstva financií a veľmi rada by som vás informovala, dotknutá skupina osôb, teda poberatelia starobného dôchodku, predčasného dôchodku a invalidného dôchodku, sa odhaduje v roku 2020 na úrovni cca 2 130 osôb, v roku 2021 na úrovni cca 2 280 osôb a v roku 2 022 na úrovni 2 440 osôb. Predpokladá sa teda, že zvýšené výdavky Sociálnej poisťovne budú predstavovať 2 milióny eur v prvom roku, 2,2 v druhom roku a 2,5 milióna eur v roku 2022. Musím ale podotknúť, že po odpočítaní výdavkov súvisiacich s úsporou v štátnom rozpočte, ktorá vyplýva zo súčasného vyplácania vyrovnávacieho príplatku z rozpočtovej kapitoly ministerstva, sa odhaduje celkový negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy na úrovni 1,3 milióna eur v prvom roku, 1,5 v druhom roku a 1,7 milióna eur v roku 2022. Samozrejme, sme si vedomí toho, že zvýšené výdavky bude potrebné zohľadniť pri príprave návrhu rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2020 a aj do rozpočtového výhľadu na roky 2021 a 2022. Ďakujem veľmi pekne.