Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2014-12-03):
Ďakujem. Takže to by malo byť finále pre mňa dnes. Aj sa celkom teším. Takže súhrnná výročná správa je dokument, ktorý obsahuje legislatívou predpísané informácie o rozpočtovom hospodárení verejnej správy Slovenska za uplynulý rok. Je to vlastne taký druhý diel štátneho záverečného účtu. Tento diel ale je v podobe už výkazov v novej metodike ESA 2010, o ktorej sme tak často hovorili pri schvaľovaní štátneho rozpočtu alebo pri rozprave ku štátnemu rozpočtu. Obsahuje bilanciu rozpočtu verejnej správy, informáciu o čistom bohatstve, súhrnnú účtovnú závierku a ďalšie a ďalšie údaje ustanovené zákonom o rozpočtovej zodpovednosti. Z pohľadu údajovej základne bolo najvýznamnejšou zmenou zavedenie metodiky ESA 2010, podľa ktorej sa vykazujú výsledky hospodárenia verejnej správy všetkých členských krajín Európskej únie prvýkrát za rok 2013. Pri tejto zmene bolo dôležité správne zachytiť prechod od metodiky ESA 95 na ESA 2010, a preto súčasťou správy sú aj podrobné informácie o vplyve tejto zmeny na saldo a dlh verejnej správy ku koncu roku 2013. V roku 2013 dosiahla verejná správa Slovenskej republiky tieto výsledky hospodárenia: V rámci tzv. jesennej notifikácie Eurostat potvrdil a 21. októbra t. r. aj zverejnil údaje o schodku a dlhu verejnej správy v novej metodika ESA 2010. Podľa týchto údajov hospodárila verejná správa Slovenskej republiky v roku 2013 so schodkom 2,6 % hrubého domáceho produktu a dlh verejnej správy ku koncu roku 2013 dosiahol úroveň 54,6 % hrubého domáceho produktu. Tieto čísla sú už chronicky známe a dobré. Znížením schodku verejnej správy pod 3 % hrubého domáceho produktu v roku 2013 Slovenská republika splnila hlavnú podmienku ukončenia procedúry nadmerného deficitu v rámci európskych fiškálnych pravidiel. Rozhodnutie rady EKFIN zo dňa 20. júna t. r. ukončilo procedúru nadmerného deficitu pre Slovensko. Po prepočítaní výsledkov hospodárenia verejnej správy v novej metodike aj za rok 2012 môžem konštatovať, že deficit verejnej správy je medziročne nižšie o 1,6 % hrubého domáceho produktu a dlh je medziročne vyšší o 2,5 % hrubého domáceho produktu. Nižší deficit verejnej správy bol dosiahnutý konsolidačnými opatreniami vo výške 2 % hrubého domáceho produktu, ktoré sa realizovali na strane výdavkov, ako aj na strane príjmov. Nárast dlhu o 2,5 % bol spôsobený hlavne hotovostným schodkom štátneho rozpočtu za rok 2013 vo výške 2,02 mld. eur, ktorý však bol významne, naozaj významne, o vyše miliardu nižší, ako bol pôvodne rozpočtovaný. Ďalšie zvýšenie dlhu bolo spôsobené preradením niektorých subjektov do sektora verejnej správy a záväzkami Slovenska vyplývajúcimi z účasti na finančných mechanizmoch ESM a ESF, to je trvalý a dočasný euroval. Pri porovnaní výsledku v rámci 28 členských štátov Európskej únie 13 krajín vykazuje vyšší schodok a 18 krajín vyšší dlh ako Slovenská republika. Priemerný schodok verejnej správy Európskej únie, teda EÚ 28, v novej metodike ESA 29 bol 3,2 % hrubého domáceho produktu, čiže 3,2 kontra 2,6 za Slovensko, a priemerný dlh verejnej správy Európskej únie, teda EÚ 28, bol 85,4 % hrubého domáceho produktu. Čiže 85,4 priemer verzus 54,6, to je slovenský výsledok. Údaje požadované zákonom o rozpočtovej zodpovednosti. V súlade s týmto ústavným zákonom súhrnná výročná správa má a obsahuje aj informácie o čistom bohatstve v jednorazových efektoch v štrukturálnom salde, čistom dlhu a zmenách vlastného imania podnikov štátnej správy. Zatiaľ sa to týka týchto podnikov: Ide o SPP, a. s., Železnice Slovenskej republiky, ide o Národnú diaľničnú spoločnosť, o Slovenské elektrárne, SEPS, Západoslovenskú energetiku, Stredoslovenskú energetiku, Východoslovenskú energetiku, štátny podnik Lesy Slovenskej republiky a týmto zoznam aj končí. Tento zoznam sa bude postupne rozširovať. V porovnaní s rokom 2012 došlo k zníženiu negatívneho podielu čistého bohatstva na HDP o 1,1 percenta. Zmena bola výsledkom zavedenia opäť novej metodiky ESA 2010 s vplyvom na výšku samotného hrubého domáceho produktu, ale aj zmenou položiek čistého bohatstva s pozitívnym alebo negatívnym vplyvom na výšku čistého bohatstva. V roku 2013 neboli zaznamenané žiadne jednorazové efekty. Štrukturálny deficit dosiahol výšku 1,3 % hrubého domáceho produktu. Ešte raz opakujem, v roku 2013 neboli zaznamenané žiadne jednorazové efekty, to je k tomu nekonečnému verklíku o jednorazových efektoch, ktoré my používame, neboli zaznamenané žiadne jednorazové efekty a štrukturálny deficit dosiahol výšku 1,3 % hrubého domáceho produktu, čo bol najnižší štrukturálny deficit v doterajšej histórii Slovenska. Fiškálna politika bola v minulom roku výrazne reštriktívna, štrukturálny deficit klesol o 2,2 % hrubého domáceho produktu. Čistý dlh, ktorý ukazuje schopnosť štátu splatiť svoj hrubý dlh na základe speňaženia svojich najlikvidnejších finančných aktív, predstavoval ku koncu roka 48,2 % hrubého domáceho produktu. Čistý dlh, skutočný dlh 48,2 kontra 54,6, to je ten verejný maastrichtský dlh. Súhrnná účtovná závierka predstavuje konsolidovanú účtovnú závierku súhrnného celku po eliminácii vzájomných vzťahov v rámci jednotiek súhrnného celku. Ide o údaje za takmer 8-tisíc subjektov štátnej správy a samosprávy. Z týchto údajov vyplýva, že celkový majetok verejnej správy ku koncu minulého roku dosiahol spolu 58,6 mld. eur, čo je oproti roku 2012 viac o 1,5 mld. eur, čiže sme zbohatli. Najvýznamnejšou položkou z majetku bol dlhodobý hmotný majetok, ten predstavuje hodnotu 38,6 mld. eur. Z neho hlavne stavby a pozemky, na prírastku majetku sa podieľal najmä dlhodobý finančný majetok v podobe pôžičiek Štátneho fondu rozvoja bývania, dlhodobý hmotný majetok, pohľadávky, finančné účty a tak ďalej, úbytok zaznamenali najmä zásoby a časové rozlíšenie aktív. Na strane pasív, ktoré boli v rovnakej výške 58,6 mld. eur, to tak už býva, že sa aktíva rovnajú pasívam, boli najvýznamnejšou položkou záväzky vo výške 37,5 mld. eur, tvorené hlavne záväzkami z obsluhy štátneho dlhu, to jest štátnymi dlhopismi, a medziročný nárast bol spôsobený najmä záväzkami z vydaných štátnych dlhopisov a časovým rozlíšením transferov, pokles zaznamenali položky pasív ako bankové úvery a vlastné imanie. To je všetko a som rád, že nie som účtovník. Som rád, že to len čítam. Ďakujem pekne, to je všetko. Ďakujem.