T. Tóth, poslanec: (2003-02-26):
Cieľom predloženého poslaneckého návrhu zákona je vytvoriť podmienky na zvýšenie záujmu investorov aj obcí o zriaďovanie priemyselných parkov, zvýšiť hospodárnosť, efektívnosť pri vynakladaní prostriedkov zo štátneho rozpočtu i z rozpočtu obcí na vybudovanie technickej vybavenosti územia a inžinierskych stavieb nevyhnutných na zriadenie priemyselného parku, tzv. technickej infraštruktúry priemyselného parku a tiež odstrániť niektoré nepresnosti v texte doterajšieho zákona, ktoré spôsobovali problémy pri aplikácii zákona. Tieto ciele navrhujem vykonať zmenami v § 3, § 4 a § 5 v zákone o podpore na zriadenie priemyselných parkov, je to čl. I návrhu zákona, a zmenami v § 4 a § 24 zákona o daniach z príjmov, to je čl. II tohto návrhu zákona. Po prvé, § 3 ods. 1 písm. c) sa dopĺňa, že dotáciu zo štátneho rozpočtu možno poskytnúť aj na zriadenie vecného bremena nevyhnutného na vybudovanie infraštruktúry priemyselného parku. Týmto sa sleduje zníženie nákladov na získanie práva užívať pozemky alebo ich časti, ak nie je napr. na výstavbu elektrického rozvodu, rozvodu plynu, kanalizácie a pod. potrebné vykúpiť pozemok, ale postačí na vybudovanie tejto časti infraštruktúry zriadiť len vecné bremeno na uloženie podzemných rozvodov, na uloženie rozvodov na pätkách a stĺpoch a na zriadenie ochranných a bezpečnostných pásiem týchto rozvodov. Po druhé, zmeny navrhované v § 4 a § 24 zákona o daniach z príjmov, to je čl. II, nadväzujú na navrhovanú zmenu § 4 ods. 3 zákona o podpore na zriadenie priemyselných parkov. Zmena týchto ustanovení zákona o daniach z príjmov je nevyhnutná na to, aby § 4 ods. 3 zákona o podpore na zriadenie priemyselných parkov nebol nepriamou novelizáciou zákona o daniach z príjmov. Čiže veľmi stručne zhrniem: Z praxe pri zriaďovaní priemyselných parkov vyplýva, že obce, keď ich zriaďujú, musia často vykupovať úplne zbytočne veľké časti pozemkov, vynímať ich z poľnohospodárskeho pôdneho fondu a na takto vykúpených pozemkoch riešiť líniové stavby. Doteraz zákon o líniových stavbách hovoril to, že prevádzkovatelia alebo vlastníci týchto sietí, teda plynári, elektrikári, vodári, mohli tu zriaďovať vecné bremeno, obec túto právomoc nemala. Kvôli zlacneniu výstavby priemyselných parkov navrhujeme v prípade priemyselných parkov, aby obec mohla postupovať podobným spôsobom ako správcovia týchto sietí. K tej druhej časti. Ako viete, v zákone o priemyselných parkoch je príspevok štátu definovaný vo výške 70 % celkových nákladov na zriadenie priemyselného parku, zvyšných 30 % má doložiť obec. Poznáte určite veľmi dobre finančnú situáciu samospráv a viete, že týchto 30 % obce nemajú. Na to myslel aj zákon o priemyselných parkoch pôvodný, č. 193/2001 Z. z., ktorý hovorí, že túto povinnosť obcí môže nahradiť investor, ktorý bude v priemyselnom parku investovať. To sa aj stáva vo väčšine prípadov. Problém je ale teraz s tým, ako vlastne tento investor si tieto prostriedky zaúčtuje do svojej ekonomiky, aby to bola teda nákladová položka preňho. Toto vlastne rieši táto novela zákona. To sú dva základné momenty, ktoré je potrebné riešiť, aby proste rozvoj priemyselných parkov mohol byť na Slovensku oveľa dynamickejší. Máme túto novelu prekonzultovanú aj s ministerstvom financií, ktoré študovalo hlavne dopad na štátny rozpočet. V rokoch 2003 až 2006 sa predpokladá výpadok vo výške tej dane vo výške len asi 6 mil. korún. Na druhej strane sa však podstatne zvýšia príjmy štátneho rozpočtu z daní z príjmov od fyzických osôb, teda z vytvorených nových pracovných miest i daní z príjmu právnických osôb alebo aj dovoz nových technológií, nábeh nových výrob u investorov v priemyselnom parku. Tieto výnosy, ktoré štát získa, budú podstatne vyššie ako tie jednorazové náklady, ktoré naozaj sú len vo výške tých 6 mil. korún. Návrh zákona nebude mať dopad na verejné financie, na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry ani na životné prostredie. Prijatím návrhu zákona sa vytvoria právne podmienky na rozvoj výstavby priemyselných parkov, prílev nových investícií do hospodárstva Slovenskej republiky, a tým aj na zvýšenie zamestnanosti. Návrh tohto zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a s inými zákonmi Slovenskej republiky. Včera návrh zákona prerokúvala Legislatívna rada vlády, ktorá prijala drobné úpravy legislatívneho charakteru, tieto budem, prirodzene, teraz upravovať a už do druhého čítania budú zakomponované do znenia návrhu zákona. Panie poslankyne, páni poslanci, ďakujem vám za pozornosť a zdvorilo vás žiadam o schválenie tohto návrhu zákona do druhého čítania. Ďakujem pekne.