D. Čaplovič, podpredseda vlády SR: (2007-06-21):
Po prvé pokračovanie v ratifikačnom procese, ktorý bol odštartovaný po slávnostnom podpísaní zmluvy o Ústave pre Európu 29. októbra 2004 v Ríme. Po druhé uskutočnenie určitých zmien v sporných častiach ústavnej zmluvy. A po tretie zmena a doplnenie Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a Zmluvy o založení Európskej únie. Uvedené som hneď v úvode spomenul, aby bolo jasné, že nie je vhodné upínať pozornosť len na možnosť ratifikácie pôvodnej ústavnej zmluvy. Vláda Slovenskej republiky sa dlhodobo zaoberá problematikou budúcnosti Európskej únie. Svoj vzťah k ďalšiemu integračnému procesu prejavila už vo svojom programovom vyhlásení vlády, keď priamo čerpala z návrhu ústavnej zmluvy. Aj vy, pán poslanec, ste hlasovali za programové vyhlásenie vlády, z ktorého na ilustráciu uvediem krátky citát: „Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky je postavené tak, aby podporovalo súlad postupujúcej európskej integrácie s dôslednou obhajobou národných a štátnych záujmov. Vláda Slovenskej republiky nevníma Európsku úniu len ako priestor voľného obchodu a pohybu pracovnej sily, ale predovšetkým ako úniu hodnôt, solidarity medzi národmi a ľuďmi, hodnôt úcty k ľudskej dôstojnosti, slobode, demokracii, rovnosti, právnemu štátu a rešpektovaniu ľudských práv, vrátane práv osôb patriacich k menšinám.“ Materiál Pozícia vlády Slovenskej republiky na rokovanie Európskej rady 21. – 22. júna 2007, teda po tieto dni, v inštitucionálnej reforme obsahuje množstvo postojov sledujúcich legitímne národno-štátne záujmy Slovenskej republiky v Európskej únii. Uvádzame viacero príkladov. Po prvé národno-štátnym záujmom Slovenskej republiky je, aby Európska únia vyriešila otázku inštitucionálnej reformy v čo najkratšom čase, aby sme sa sústredili na riešenie konkrétnych problémov, ktoré pociťujú občania. Zdĺhavá diskusia o rozhodovacích procesoch odčerpáva čas a energiu, ktorú by členské štáty inak mohli využiť na riešenie aktuálnych problémov. Po druhé ústavná zmluva prináša zásadné posilnenie postavenia národných parlamentov v Európskej únii oproti súčasnosti. Vláda Slovenskej republiky sa jednoznačne postavila za zachovanie tohto návrhu a jeho inkorporáciu do textu pripravovaných zmien. Podstatou tohto návrhu v zmluve pre Ústavu Európy je, že národné parlamenty budú môcť priamo vstúpiť do legislatívneho procesu na európskej úrovni. Prostredníctvom tzv. včasného varovného mechanizmu umožní národným parlamentom v stanovenej lehote kontrolovať návrhy európskych legislatívnych aktov predložené Európskou komisiou,  či rešpektujú zásadu subsidiarity a či Európska komisia nimi neprekračuje svoje právomoci, ktoré jej zverili členské štáty. Okrem toho text ústavnej zmluvy v podstate rozširuje povinnosť orgánov Európskej únie informovať národné parlamenty. Európska komisia totiž bude mať povinnosť zasielať národným parlamentom okrem legislatívnych návrhov aj ročný legislatívny program a iné akty legislatívneho plánovania alebo stratégie. Národné parlamenty budú tiež oprávnené participovať na hodnotení realizácie únijných politík konkrétne v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a takisto budú môcť monitorovať činnosť Europolu a činnosť Eurojustu. Schváleniu národných parlamentov bude podliehať aj akékoľvek ďalšie rozširovanie Európskej únie. Po tretie dohoda členských štátov Európskej únie o inštitucionálnej reforme, teda súhlas s mandátom na zvolanie medzivládnej konferencie, vyžaduje jednohlasný súhlas členských štátov. Hlas Slovenskej republiky má v tomto procese rovnakú váhu ako hlas ktoréhokoľvek iného štátu. Inštitucionálna reforma Európskej únie neprebehne, ak s ňou nevysloví súhlas čo i len jeden štát. Po štvrté vláda Slovenskej republiky je proti akýmkoľvek snahám otvoriť na rokovaní dnešnej Európskej rady otázku smerujúcu k revízii Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu. Ide o návrh Rakúska. Jadrová energia je našou prioritou pre budúcnosť a Slovensko sa v tejto otázke veľmi intenzívne angažuje na európskej úrovni. Pripravujeme založenie európskeho jadrového fóra v spolupráci s Českou republikou. Po piate inštitucionálny balíček zakotvený v ústavnej zmluve, ktorého zakomponovanie do pripravovaných zmien sme tiež jednoznačne podporili, prináša okrem toho mnoho nových prvokov, ktoré posilňujú občianske, politické, ale aj sociálne práva našich občanov. Ide napríklad o právo občianskej legislatívnej iniciatívy, treba jeden milión  podpisov, o Chartu základných práv Európskej únie atď. Ústavná zmluva navyše prináša sprehľadnenie rozhodovacích procesov Európskej únie, zjednodušenie systému a potom počtu právnych aktov. Toto všetko sú zásadné zlepšenia, ktoré dávajú členským štátom do rúk nové nástroje na presadzovanie svojich záujmov. Ale nezabúdajme, že členstvo v Európskej únii sa netýka len vlád a štátnych orgánov. Ide predsa o celú spoločnosť, o občanov. Ústavná zmluva práve im ponúka bezprecedentné možnosti, ako presadiť svoje záujmy na úrovni Európskej únie. Je predsa v našom štátnom záujme, aby sa na úrovni Európskej únie čo najviac angažovala aj naša občianska spoločnosť a, samozrejme, aj súkromný sektor. Spoločným postupom štátnych orgánov a súkromného sektora, vrátane občianskej spoločnosti sa nám podarí presadzovať slovenské záujmy v podstate razantnejšie a efektívnejšie. Inštitucionálny balíček zakotvený v ústavnej zmluve, za ktorý sa zasadzujeme, prináša v tomto smere prevratné zmeny a zlepšenia. Pri výpočte faktov, ktorými si Slovenská republika ako členský štát Európskej únie udržuje svoju suverenitu, môžeme považovať aj jeden z článkov návrhu zmluvy, ktorý vyslovene uvádza, že únia rešpektuje rovnosť členských štátov pred ústavou, ako aj ich národnú identitu obsiahnutú v ich základných politických a ústavných systémoch, vrátane regionálnych a miestnych samospráv. Rešpektuje ich základné štátne funkcie, najmä zabezpečovanie územnej celistvosti štátu, udržanie verejného poriadku a zabezpečovanie národnej bezpečnosti. A ak by sa niektorý štát necítil v Európskej únii dobre, mal by pocit, že sú ohrozené jeho vitálne záujmy, má právo rozhodnúť sa vystúpiť z únie v súlade so svojimi ústavnými požiadavkami. Rokovania ministrov zahraničných vecí členských štátov Európskej únie, ako aj začiatok dnešného zasadnutia Európskej rady naznačujú, že skôr prichádza do úvahy určitá zmena a doplnenie Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a Zmluvy o založení Európskej únie. Plne uznávame, že Európska únia je aj o národných záujmoch členských štátov, ktoré si ich musia vedieť aj obhájiť. Platí to aj pre Slovensko. Výsledná politika Európskej únie je preto obyčajne kompromisom medzi názormi a záujmami jednotlivých členských štátov. Upozornil by som ale aj na to, že existuje aj spoločný záujem Európy ako kontinentu. Na naše postavenie sa musíme pozrieť z globálneho, celosvetového pohľadu. Vtedy zistíme, že žiaden jednotlivý európsky štát už nemôže obstáť v celosvetovej konkurencii. Preto v záujme napredovania musíme spojiť svoje sily ekonomické, politické, vedecko-technologické a vojenské potenciály. V tomto svetle treba správne interpretovať aj vašu otázku. Vstupom do spoločenstva viacerých štátov každý štát prijíma na seba isté obmedzenia slobody vôle a konania. Ak dokonca vznikajú nejaké spoločné orgány, tak im minimálne „prepožičiava“ výkon časti svojej kompetencie, či suverenity. Je však samozrejmé, že každý štát sa snaží obhájiť si svoje práva a záujmy a to, aby nedošlo k presunu väčšej časti právomocí, než je naozaj nevyhnutné na splnenie daného účelu. V európskom práve hovoríme o subsidiarite. Preto aj vláda Slovenskej republiky, vážený pán poslanec, má záujem, aby naša suverenita nebola obmedzená viac, ako je potrebné. Ďakujem za pozornosť.