I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2003-06-19):
Výdavkom na výskum a vývoj celkom a z toho výdavkom na výskum a vývoj zo štátneho rozpočtu, ktoré sa vynakladajú v krajinách OECD, v krajinách Európskej únie, aj v ostatných vyspelých štátoch, sa venuje taký záujem, aký vyplýva z legislatívy príslušnej krajiny a aký význam sa prisudzuje podpore sektora výskumu a vývoja zo štátnych prostriedkov ako jedného z nástrojov podpory rastu konkurencieschopnosti ekonomiky krajiny. Odborné a poradné orgány Rady Európskej únie prijali na svojich zasadnutiach cieľ dosiahnuť v roku 2010 priemerné celkové výdavky na vedu a techniku z hrubého domáceho produktu v EÚ na úrovni 3 %. Je potrebné uviesť, že v súčasnosti je priemer výdavkov na vedu a techniku v Európskej únii asi 1,8 % a zo štátneho rozpočtu 0,8 %. Existujú však významné rozdiely v týchto indikátoroch výskumu a vývoja medzi členskými krajinami Európskej únie. Vo Švédsku, Fínsku a Nemecku je to v rozpätí 2,5 až 4 % z hrubého domáceho produktu, zatiaľ čo v Grécku, Španielsku a Írsku v rozpätí od 0,5 % do 1,5 % hrubého domáceho produktu. Je teda možné konštatovať, že čím výkonnejšia ekonomika, tým vyšší podiel výdavkov na výskum a vedu z hrubého domáceho produktu, pričom prostriedky štátneho rozpočtu sa na týchto výdavkoch podieľajú spravidla v rozmedzí 35 až 40 %. Zámerom Európskej únie pri zvyšovaní výdavkov na výskum a vývoj v nasledujúcom období je rozšírenie a skvalitnenie európskeho výskumného priestoru, prehĺbenie jeho vzájomnej spolupráce na riešení spoločných európskych projektov a spolupráce s firmami. Nejde nejako v prvom rade o zamedzenie úniku mozgov, ale najmä o posilnenie konkurencieschopnosti Európy vo vzťahu k ostatným častiam sveta. Slovenská republika síce nedosahuje úroveň priemerných výdavkov Európskej únie v tejto oblasti. Podiel výdavkov Slovenska na výskume a vývoji z HDP sa pohybuje v súčasnosti na úrovni 0,65 % HDP, ale z prostriedkov štátneho rozpočtu vynakladá Slovenská republika prostriedky na výskum a vývoj v podiele porovnateľnom s ostatnými krajinami Európskej únie a OECD, teda 35 až 40 % z celkových výdavkov na výskum a vývoj. A výdavky štátneho rozpočtu vynakladané na vedu a techniku sú viac-menej stabilizované. Od roku 1997 do roku 2001 sa to pohybuje v rozmedzí 2,5 mld. až 2,7 mld. korún. Pokles výdavkov, zároveň ale treba povedať, že došlo v období od roku 1997 k poklesu relatívneho podielu výdavkov na výskum a vývoj, no tento pokles výdavkov je zapríčinený poklesom výdavkov podnikateľskej sféry v tejto oblasti. V štátnom rozpočte sú každoročne zapracované rastové trendy v podpore vedy a techniky. K rozvoju vedy a techniky schválila predchádzajúca vláda aj súčasná vláda vo svojich programových vyhláseniach i v ďalších koncepčných dokumentoch a zákonoch na podporu rozvoja vedy a techniky, a to najmä nasledujúce: uznesenie vlády č. 724 z 13. 9. 2000 ku koncepcii štátnej vednej a technickej politiky, uznesenie vlády č. 195 z 19. 3. 2003 k priebežnej správe o plnení koncepcie štátnej, vednej a technickej politiky do roku 2005 za obdobie rokov 2000 až 2002, uznesenie vlády č. 561 z 12. 7. 2000 k návrhu nového modelu financovania vedy a techniky v Slovenskej republike, uznesenie Národnej rady č. 1228 z roku 2000 k štátnej, vednej a technickej politike, zákon č. 132/2002 Z. z. o vede a technike, zákon o vysokých školách, zákon o Agentúre na podporu vedy a techniky v znení neskorších predpisov a ďalšie. Prierezové kompetencie v tejto oblasti má ministerstvo školstva, ktoré zodpovedá najmä za efektívne využívanie prostriedkov štátneho rozpočtu na vedu a techniku, koordinuje činnosť ústredných orgánov a SAV pri príprave a uskutočňovaní strednodobej koncepcie štátnej, vednej a technickej politiky. V štátnom rozpočte boli od roku 2002 zabezpečované nasledujúce nárasty výdavkov na vedu a techniku: - v roku 2002 oproti roku 2001 to bol nárast o 268,9 milióna korún, z toho na výskum a vývoj nárast o 225,7 milióna, - v roku 2003 oproti roku 2002 nárast o 622,6 milióna korún, z toho na výskum a vývoj nárast o 375,9. Absolútny nárast približne 200 miliónov korún podľa ministerstvom financií navrhovaných východísk na zostavenie štátneho rozpočtu v roku 2004 sa predpokladá aj oproti roku 2003 pri porovnateľnej metodike v roku 2004 oproti roku 2003. Rámcový program Európskej únie pre výskum a technický rozvoj rozpočtovaný v roku 2003 v sume 500 miliónov korún predstavuje nárast výdavkov na vedu a techniku, pričom pokrýva rozpočtové dôsledky zákonných úprav v roku 2002 v oblasti odmeňovania zamestnancov výskumu a vývoja vo verejnej službe podľa zdravotníckych tabuliek a výdavky na dobudovanie Centra vedecko-technických informácií. Vláda bude aj v nasledujúcich rokoch 2004, 2005 postupovať v súlade s uznesením vlády č. 724/2000 ku koncepcii štátnej a vednej politiky a uznesením vlády č. 195/2003 v priebežnej správe o plnení koncepcie štátnej, vednej a technickej politiky. V tomto uznesení je uložené podpredsedovi vlády a ministrovi financií zabezpečiť medziročný nárast prostriedkov štátneho rozpočtu na vedu a techniku v Slovenskej republike, uvedený v koncepcii v súlade so zdrojovými možnosťami. Rovnako sú vládou Slovenskej republiky uložené úlohy aj ministrovi školstva a ďalším ministrom, predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy pri plnení koncepcie štátnej, vednej a technickej politiky do roku 2005 a jej aktualizácie do roku 2010. V nadväznosti na koncepciu štátnej, vednej a technickej politiky rozpracovalo ministerstvo školstva v spolupráci s ostatnými ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy SAV a vedeckou komunitou štátne programy výskumu a vývoja a návrh ich finančného zabezpečenia do roku 2006 s výhľadom do roku 2010, ktoré boli vládou SR schválené v septembri 2002. V rámci týchto programov boli schválené tiež osobitné podprogramy venované vytvoreniu podmienok na stabilizáciu mladých zamestnancov a doktorandov výskumu a vývoja najmä v oblasti zlepšovania spoločenského postavenia vedy a techniky a budovania vedeckej kariéry, prognóza rozvoja využívania vedy a techniky do roku 2015, realizácia vynikajúcich projektov a podpora profesionálneho rastu mladých zamestnancov a doktorandov, stabilizácia mladých zamestnancov a doktorandov výskumu a vývoja zlepšením sociálneho zabezpečenia. Ak by sme sa mali priblížiť k tomu, na čo sa pýtate vo svojej otázke, teda výdavkami na vedu a techniku do roku 2010 tej cielenej priemernej úrovne Európskej únie, teda 3 % z HDP, znamenalo by to pri dnešnej úrovni hrubého domáceho produktu výdavky na vedu a techniku v sume asi 39 miliárd korún. Pri 30-percentnej účasti štátneho rozpočtu by výdavky štátneho rozpočtu potom mali predstavovať asi 11,7 mld. korún, pričom dnešný stav je taký, že v rozpočte na rok 2003 je 4,2 mld. korún a vo východiskách na budúci rok 4,4 mld. korún. Ak by sa teda mala naplniť tá úroveň, tak by to znamenalo v najbližších siedmich rokoch takmer trojnásobný nárast výdavkov štátneho rozpočtu a medziročné prírastky by sa pohybovali asi na úrovni 1,2 mld. korún, čo nepovažujem za reálne. Zvyšovanie výdavkov na vedu a techniku totiž nemôže byť samoúčelné, resp. paušálne, pretože efektívne využitie prostriedkov rozpočtovaných na tento účel závisí aj od takých faktorov, ako sú legislatívne podmienky a nástroje využiteľné na motiváciu podnikateľského sektora investovať viac prostriedkov na technický rozvoj, t. j. rýchlejší rast mimorozpočtových zdrojov financovania výskumu a vývoja. Taktiež závisí od schopnosti ministerstva školstva a ďalších ústredných orgánov pružne koordinovať realizáciu programov výskumu a vývoja s merateľnými výstupmi a ukazovateľmi. Závisí aj od schopnosti ostatných správcov rozpočtových kapitol efektívne využívať rozpočtové prostriedky na rozvojové programy odvetví a využívať nástroje podpory v legislatíve tak, aby sa zabezpečil rýchlejší rast mimorozpočtových zdrojov a aby zdroje štátneho rozpočtu boli aj naďalej len doplnkovými zdrojmi. A závisí tiež od schopnosti súčasných výskumných a vývojových kapacít absorbovať rozsah zdrojov vo väzbe na efektívne projekty, vrátane medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce a zdrojov z rozpočtu Európskych spoločenstiev. Reálne možnosti priemerného medziročného zvyšovania výdavkov štátneho rozpočtu ministerstvo financií odhaduje na 300 až 350 mil. korún v závislosti od schopnosti správcov rozpočtových kapitol zabezpečovať realizáciu programov a efektívne využívať legislatívne nástroje a stimulovať podnikateľský sektor k inováciám a medziročnému zvyšovaniu výdavkov na výskum a vývoj v sume približne 650 - 700 mil. korún. Skončil som, ďakujem pekne za pozornosť.