Lajčák, Miroslav, minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR (2017-05-16):
Ďakujem pekne. Dovoľte, aby som ocenil priebeh rozpravy k materiálom, ktoré som predkladal. Oceňujem jej fundovanosť a zároveň kultivovanosť a chcem poďakovať všetkým vystupujúcim za slová ocenenia na adresu slovenského predsedníctva v Rade Európskej únie. Pokiaľ ide o vystúpenie pána poslanca Blahu, tak stotožňujem sa s tými pozitívnymi charakteristikami na adresu úlohy Národnej rady Slovenskej republiky a jej príspevku k úspechu slovenského predsedníctva. Rovnako tak oceňujem vaše hodnotenie nášho príspevku k riešeniu migračnej témy vďaka nášmu konceptu efektívnej migrácie, v ktorom pokračuje maltské predsedníctvo. Pán poslanec Šebej, chcem poďakovať za fundovaný výklad k téme piatich scenárov k budúcnosti Európskej únie, ktorú predložila Európska komisia, čím ste mi ušetrili čas. A rovnako tak sa stotožňujem s vaším stanoviskom, pokiaľ ide o prístup k brexitu. To znamená, nejaká snaha trestať Britániu za rozhodnutie v referende by bola hrubou chybou a to nie je naša filozofia, pretože Británia zostane naším partnerom, blízkym politickým, ekonomickým aj po odchode z Únie a, samozrejme, toho všetkého sme si vedomí vrátane toho, že v Británii žijú desiatky tisíc našich občanov. Ďakujem pánu poslancovi Drobovi za pozitívne hodnotenie nášho predsedníctva aj pánu poslancovi Fedorovi za štátnické vystúpenie, chcem oceniť jeho slová o trpezlivej a nebombastickej práci slovenskej diplomacie, lebo presne takto k našej práci pristupujeme. Pán poslanec Viskupič sa vyjadril proti zlučovaniu rozpráv, čo je legitímny názor a na druhej strane naša skúsenosť je, že tie témy v rozprave sa vždy prelievali bez ohľadu na to, aký bol názov materiálu, ktorý sme predkladali, čiže sme sa prikláňali k tomu, aby sme mali jednu zahraničnopolitickú rozpravu alebo jeden zahraničnopolitický deň v Národnej rade. Chcem k pozvaniu europoslancov, to bol aj od začiatku koncept. Pôvodný plán bol, že sme mali mať vo štvrtok v minulosti túto rozpravu a na druhý deň mali prísť europoslanci na túto tému aj za mojej účasti, ale vlastne Mečiarove amnestie dostali vtedy prednosť a rozhodlo sa o schôdzke ministrov zahraničných vecí NATO, vlastne len s niekoľkodňovým predstihom v ten deň, kedy tu naši europoslanci boli, takže po dohode s pánom predsedom Národnej rady som plnil svoju úlohu v Bruseli. Ale ten koncept je správny a ja veľmi podporujem to, aby sa debaty na európske témy zúčastňovali aj poslanci Európskeho parlamentu zvolení v Slovenskej republike. Pokiaľ ide o hoaxovú vojnu, môžem vás informovať, že už som prijal rozhodnutie o vytvorení analytickej jednotky u nás na ministerstve a rovnako tak pracujeme aj na medzirezortnom riešení tohto alebo nejakým spôsobom prístupe Slovenska k tejto téme, ktorá objektívne tu existuje. Takže si uvedomujeme rovnako tak. Pokiaľ ide o koncept predsedníctva v Bratislave alebo teda centralizovaného, decentralizovaného, je to otázka rozhodnutia, je to otázka názoru, my sme o tom komunikovali aj s politickými stranami, ak si pamätáte, ešte pred naším predsedníctvom. Tie dôvody, pre ktoré sme zvolili centralizovaný model, to znamená mať podujatia v Bratislave, sú po prvé finančné, pretože by sa nám to, samozrejme, výrazne predražilo, po druhé bezpečnostné, lebo nie všade máme priestory, ktoré vyhovujú, a po tretie logistické. Tri štvrtiny návštevníkov alebo účastníkov aktivít slovenského predsedníctva prišli do Viedne a ďalej sa posúvali autom. Čiže ja by som veľmi rád mal predsednícke podujatia vo Vysokých Tatrách napríklad, ale viem, že by to bolo na úkor účasti, na úkor kvality, ubytovanie v hoteloch a podobne. Snažili sme sa to kompenzovať dotačnou schémou, v rámci ktorej sme podporili 27 podujatí v hodnote 300-tisíc eur, ktoré prezentovali naše predsedníctvo na celom území Slovenska, a rovnako tak sme poskytli záštitu slovenského predsedníctva 213 podujatiam na celom Slovensku. Pokiaľ ide o to, v jednej veci s vami nesúhlasím, povedali ste, že pokiaľ ide o brexit, Európska únia nevie ako ďalej. Našťastie nie je to pravda, Európska únia vie ako ďalej, dokonca by, si poviem, že už dávno som nemal taký dobrý pocit v rokovaniach v EÚ ako teraz, keď diskutujeme o brexite. My sme, viete, však premiérka Theresa May 29. marca oficiálne ohlásila, teda aktivovala článok 50, už 29. apríla sme schválili usmernenia pre rokovanie, 3. mája prvý návrh negociačných smerníc a 22. mája budú schválené tie smernice, ktoré sa ďalej budú upresňovať podľa vývoja rokovaní. Ale to, čo je dôležité, je, že európska dvadsaťsedmička je jednotná v prístupe. To znamená v prvom rade práva našich občanov, občanov EÚ, vyrovnanie finančných záväzkov Veľkej Británie, sekvenčné rokovania, to znamená najskôr dohoda o vystúpení a usporiadaní záväzkov, potom dohoda o budúcich vzťahoch, je tu päť priorít, ktorým sa budeme venovať, to znamená taká pokojná sebadôvera Európskej únie. Bodaj by nám to vydržalo čo najdlhšie počas tých rokovaní, ale v každom prípade momentálne vieme veľmi dobre a medzi 27 členskými krajinami nie je najmenšia polemika o tom, ako by sme mali v tejto veci postupovať. A nakoniec pán poslanec Klus ma zasypal celým radom otázok, ale ešte raz chcem oceniť aj z tohto miesta výber vašej kravaty, včera na zasadnutí Rady ministrov Európskej únie pre zahraničné veci mal predsednícku kravatu slovenskú aj Boris Johnson a veľmi sa k nej hlásil. Pýtali ste sa na spoluprácu Severoatlantickej aliancie s Európskou úniou a tu je, naozaj varšavský summit NATO bol míľnikom, že sa prvýkrát podpísala deklarácia o spolupráci, je tam sedem konkrétnych bodov, medzi ktorými je, sú napríklad spoločná výmena informácií, politický dialóg, cvičenia, koordinácia aktivít a podobne, čo je niečo, po čom Slovensko už dlho volalo, lebo nie je logika, aby dve organizácie, kde 75 % členstva sú tie isté krajiny, nemali formálne vzťahy. Takže tento proces začal a dôležité je, že sa k nemu budeme dvakrát ročne vracať, to znamená, budeme ho posúvať ďalej, že to nie je jednorazový akt, ale je to začiatok procesu zbližovania Aliancie a Európskej únie. Pokiaľ ide o budovanie európskej armády, samozrejme, to je metafora, lebo európska armáda sa nebuduje, to, o čom hovoríme, je posilňovanie európskeho piliera v rámci transatlantickej obrany a je to súčasť európskej globálnej bezpečnostnej stratégie, ktorá sa rozbehla v Bratislave. Aj včera sme o tom rokovali v Bruseli a opäť slovo Bratislava rezonovalo v pozitívnom kontexte. Vo štvrtok k tomu ministri obrany schvália isté závery, ktoré dajú odpočet toho, kam sme sa posunuli od tej debaty, ktorá v Bratislave bola. Európska únia potrebuje posilniť svoju spoločnú zahraničnú bezpečnostnú politiku a o tom to celé je. Pokiaľ ide o plnenie našich záväzkov v Severoatlantickej aliancii, rád konštatujem, že ich plníme, to znamená, náš záväzok 1,6 % výdavkov na obranu do roku 2020 je odrazený aj v oficiálnom výhľade rozpočtu do roku 2020, ktorý predložil minister financií, je tam číslo 1,6. Pokiaľ ide o 20 % na modernizáciu, už dnes máme 19 a splníme toto, sme piata najlepšia krajina v Aliancii, pokiaľ ide o objem výdavkov na modernizáciu vďaka tomu, že prezbrojujeme našu armádu a prechádzame na aliančné systémy. Rovnako tak sme sa stali vedúcou krajinou v jednom zo zvereneckých fondov na Ukrajine, no a samozrejme, po zvolení prezidenta Trumpa celá tá debata má trochu inú dynamiku. Spojené štáty dali najavo, že očakávajú od spojencov záväzok podložený konkrétnymi číslami, kedy sa priblížia, teda kedy dosiahnu úroveň 2 %, a teda ten rok by mal byť rok 2024, o čom my teraz diskutujeme. A rovnako tak sa očakáva konkrétny príspevok k boju proti terorizmu a ja zase rád poviem, že aj pre nás je to priorita. Pred niekoľkými dňami sme mali politické rokovanie na túto tému za účasti predsedu vlády, ministra obrany, ministra financií, mojej, boli prijaté nejaké rozhodnutia, ktoré zajtra by mala schváliť bezpečnostná rada a vláda Slovenskej republiky. Čiže nechcem to predbiehať, ale sú to substantívne príspevky Slovenskej republiky do boja proti terorizmu. Takže myslím si, že si stojíme veľmi slušne. Pýtali ste sa na moju kandidatúru na pozíciu generálneho tajomníka OSN. Chcem povedať, že to bola úžasná skúsenosť, samozrejme, veľká geopolitická hra, na veľkej úrovni a zvíťazil veľmi dôstojný kandidát António Guterres, ktorý mal najviac hlasov v každom kole, čiže je to najdôstojnejší kandidát pre mňa. A fakt, že som bol na druhom mieste a na prvom z hľadiska našej regionálnej skupiny, je niečo, na čo som hrdý. Špekulovať o vetách nemá zmysel, to je proste informácia, ktorá sa nezverejňuje, ale aby som rozptýlil akékoľvek obavy, tak pripomeniem, že ma minulý týždeň, minulý pondelok prijal so všetkým poctami teda nový americký minister zahraničných vecí Rex Tillerson v State Departmente a mali sme veľmi dobrý rozhovor, ako jedného z prvých ministrov alebo teda možno piaty, šiesty v poradí ministrov zahraničných vecí Európskej únie. Pokiaľ ide o potrebu priblížiť Európsku úniu občanom v Slovenskej republike, stotožňujem sa s tým, mali sme záujem využiť na to aj naše predsedníctvo, je to trošku nevyužitá príležitosť v tomto aspekte, ale na tango treba dvoch, jednoducho musí byť aj ponuka, ale aj dopyt. Ale v tomto kontexte chcem povedať, že zajtra máme debatu o Európskej únii v Banskej Bystrici na pôde univerzity Mateja Bela a som rád, že pán poslanec Klus sa jej zúčastní, práve preto, aby sme o európskych témach diskutovali. A to, že ako som povedal, o 10 % viac občanov si myslí, slovenských občanov, že Slovensko má hlas v Európskej únii a že je to najväčší percentuálny nárast zo všetkých krajín EÚ, je zásluha nášho predsedníctva a toho, že sa o tom rozprávalo. O piatich scenároch hovoril pán poslanec Šebej, čiže nebudem sa rozširovať, chcem len povedať, že bratislavský summit odštartoval proces reflexie Európskej únie, ktorý istým spôsobom vyvrcholil na summite v Ríme. S medzipristátím na Malte, toto bol plán a projekt. To znamená proces, ktorý vlastnia členské krajiny a ktorý jasne zadefinoval, čo sú priority. Rímsky dokument je veľmi jednoduchý, zrozumiteľný ešte aj mne a vieme, čo sú naše priority. Do toho prišla Európska komisia iniciatívne so svojimi piatimi scenármi, dôležité je, pozitívne, že to je proste príspevok do diskusie. A súhlasím s pánom poslancom Šebejom aj s ďalšími, ktorí povedali, že, samozrejme, ten vývoj bude iný, že tých päť scenárov je inšpirácia, ale ten výsledok bude nejakým prienikom. A už včerajšie rokovanie nového francúzskeho prezidenta s nemeckou kancelárkou ukazuje, že môžeme byť pripravení, musíme byť pripravení na dynamiku procesu. K tej Bratislave som sa vyjadril. To, čo ste vy nazvali tieň klientelizmu, opozíciu zarmútilo a chcem oceniť aj to, že ste uznali, že naozaj ja osobne aj môj rezort máme záujem o maximálnu transparentnosť všetkého, čo sa predsedníctva týka, pomôžem si troma citátmi. Federica Mogherini: „Slovenské predsedníctvo je už teraz veľkým úspechom a naozaj prispelo výrazným spôsobom k budovaniu spoločných pozícií a posunulo vpred množstvo dôležitých otázok.“ Michel Barnier, hlavný vyjednávač pre brexit: „Som rád, že môžem zablahoželať pánovi predsedovi vlády a jeho tímu, jeho vláde k veľmi úspešnému predsedníctvu Slovenska v Rade Európskej únie. A to nie je len môj pocit. Tento pocit, že vaše predsedníctvo je veľmi úspešné, zdieľa celá Európska únia, takže naozaj vám gratulujem.“ Martin Schulz, predseda Európskeho parlamentu: „Bolo to mimoriadne úspešné predsedníctvo, za ktoré vám ďakujem, chcem povedať, že toto bolo jedno z najúspešnejších predsedníctiev.“ Jean-Claude Juncker, predseda Európskej komisie: „Chcem zablahoželať slovenskému premiérovi, že majstrovsky zvládol historicky prvé predsedníctvo. Bola to naozaj vynikajúca práca.“ Takto je naozaj vnímané naše predsedníctvo vo svete dodnes, aj za hranicami Európskej únie sa stretávam s maximálnymi komplimentmi. Teraz si to dajme do kontrastu s tým, ako o našom predsedníctve informujeme doma. A je mi to ľúto, pretože za tým sú naozaj roky poctivej práce diplomatov a expertov, nadšenej práce s cieľom urobiť teda najlepšie predsedníctvo, aké vieme. A pred dvoma týždňami som bol na Malte na akcii v rámci maltského predsedníctva, musím povedať, že som odchádzal s pocitom, klobúk dole pred slovenským predsedníctvom. Opäť raz som si uvedomil, čo sme dokázali. Je tu snaha dať predsedníctvu nálepku predražené predsedníctvo, tak povedzme si zase fakty. Maďarské predsedníctvo 81 mil. eur, poľské 116 mil. eur, české 136 mil. eur. My sme mali vyčlenených 69,5 mil. eur, minuli sme 50,71, to znamená, usporili sme 18,8 mil. eur. Čiže hovoriť v tomto kontexte o predraženom predsedníctve asi nikto rozumne uvažujúci alebo seriózny nemôže. A tie otázniky, ktoré sa zjavili, sa týkajú podujatia, ktoré predstavuje 0,26 % z reálne čerpaných peňazí. Je dobré vidieť veci v kontexte. A ako som povedal, nikdy sme nič nezatajovali a nemáme dôvod, prebiehajú kontroly ešte stále u mňa na rezorte, príslušných inštitúcií, Úrad pre verejné obstarávanie sa už vyjadril a viete ako. To znamená, nechajme hovoriť fakty, ale hlavne neočierňujme, nezhadzujme šmahom ruky spoluprácu množstva zanietených ľudí, lebo tým nepomáhame nikomu a ubližujeme tým Slovensku. Čiže toto na túto tému. Pokiaľ ide o brexit, ako môže Slovensko pomôcť alebo ako môže Národná rada pomôcť. Tu musíme byť pripravení byť veľmi flexibilní, lebo ten vývoj bude dynamický. A tak isto súhlasím s pánom poslancom Šebejom o tom, že naši britskí partneri ešte nie celkom si uvedomujú, čo všetko nás čaká, tí z vás, ktorí čítali uniknuté, podľa mňa nekorektne uniknutý prepis večere Jean-Claude Junckera s Theresou May, tak vedia, o čom hovorím. To znamená, bude treba reagovať a musíme vedieť v každej chvíli si zadefinovať, kde sú naše záujmy a kde sú naše pozície. Pokiaľ; a posledná vec, na ktorú ste sa pýtali, agentúra EMA. Predložili sme oficiálne našu žiadosť, uchádzajú sa o ňu prakticky takmer všetky členské krajiny Európskej únie, niekedy v júni by malo byť známe, aké budú kritériá, aké budú podmienky a niekedy na jeseň by malo byť prijaté rozhodnutie. Pracuje medzirezortná skupina pod vedením ministerstva zdravotníctva, ale aj za účasti môjho rezortu a niektorých ďalších, predložili sme návrh, ktorý považujeme za najlepší, aký Slovensko mohlo predložiť. Takže, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, ešte raz ďakujem za veľmi korektnú a konštruktívnu diskusiu a rozpravu. Na záver chcem ešte jeden citát na adresu nášho predsedníctva, slová, ktoré predniesol britský konzervatívny europoslanec Charles Tannock: „Musím pred prvým slovenským predsedníctvom sňať klobúk, ste malá krajina, ale vaši diplomati sú veľmi skúsení a kompetentní. Poviem to tak, že ukázali štandard Rolls-Royceu.“ Ja stále hovorím, že nemôžu si nás vo svete vážiť, pokiaľ si nevážime sami seba. A po druhé, že žijeme v dynamických ťažkých časoch a na to, aby sme uspeli a aby sme sa nestali obeťou tých geopolitických posunov, musíme byť v zahraničí jednotní. A ja som veľmi rád, že dnešná rozprava ukázala platnosť obidvoch týchto princípov, za čo vám naozaj ďakujem. Ďakujem pekne. (Potlesk.)