D. Čaplovič, poslanec: (2003-09-09):
A čo sa týka tých univerzít. Ja som povedal kritické slovo k univerzitám, ktoré tu vznikali predtým, ale ja som vtedy poslancom nebol a kritizoval som vznik niektorých univerzít na Slovensku takýmto bohapustým spôsobom aj v novinách. A môžete si prečítať množstvo článkov, ako podpredseda Slovenskej akadémie som sa k týmto negatívam vyjadril. Ďakujem vám. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: V rozprave ďalej vystúpi pán poslanec Sándor Albert.. S. Albert, poslanec: Ďakujem pekne. Vážená pani predsedajúca, vážené poslankyne, vážení poslanci. Odznelo tu toľko obvinení z úst pána poslanca Čaploviča, že ani nepovažujem za potrebné na ne reagovať. Pretože pán poslanec už hodnotí niečo, čo ešte ani neexistuje. Vážené pani poslankyne, vážení poslanci. Prerokúvame návrh zákona, ktorým sa má zriadiť vzdelávacia inštitúcia v regióne, kde v prevažnej väčšine žijú obyvatelia maďarskej národnosti. V skutočnosti však ide o oveľa viac. Ide o to, aby sme dokázali, že sme solidárni a tolerantní voči slabším, voči ináč rozmýšľajúcim a iným jazykom hovoriacim. Ide o to, aby sme dokázali, že nielen verbálne, ale aj svojimi činmi patríme do spoločnosti európskych národov. Európska únia sa vydala cestou budovania spoločnosti založenej na vzdelaní. Vzdelanie sa stáva rozhodujúcim faktorom pre ekonomickú, ale aj kultúrnu prosperitu každého štátu. Do vzdelania, do zvýšenia vzdelanostnej úrovne obyvateľstva sa oplatí investovať. Pozitívnych príkladov je veľa. Spomeniem aspoň ázijských tigrov, prípadne Nórsko, Kanadu a najnovšie Írsko. V uplynulých rokoch sa rýchlo zvyšoval počet vysokoškolských študentov aj v Slovenskej republike. Napriek tejto skutočnosti naše univerzity najmä z kapacitných dôvodov ešte stále nedokážu uspokojiť všetkých uchádzačov o štúdium. V uplynulom školskom roku napríklad až 45-tisíc maturantov nedostalo ani šancu ďalej študovať. Niektorí z nich už študujú alebo pracujú v zahraničí, ale podstatná časť je evidovaných na úradoch práce a poberá podporu v nezamestnanosti. Ak vezmeme do úvahy aj to, že iba asi 12 percent obyvateľov Slovenska v produktívnom veku má vysokoškolské vzdelanie, a v priemyselne vyspelých štátoch je toto číslo dokonca niekoľkonásobne vyššie, potom už dnes musíme veľkorysejšie pristupovať k umožneniu dostupnosti vysokoškolského vzdelania mladým ľuďom. Z hľadiska porovnania vybraných 21 štátov západnej, strednej a východnej Európy v ukazovateli „počet vysokých škôl na 1 milión obyvateľov“ sme na 19. mieste. Máme iba štyri vysoké školy na milión obyvateľov. Pred nami sú všetky vyspelé štáty a za nami iba Španielsko a Rumunsko. Rozdiel je iba v tom, že naše vysoké školy sú univerzitného typu, pričom v ostatných štátoch sú aj vysoké školy neuniverzitného typu. Aj tieto údaje hovoria o nedostatku vzdelávacích príležitostí pre intelektuálnu elitu v Slovenskej republike. Slovenská republika v posledných rokoch zápasí s veľkou mierou nezamestnanosti. V súčasnosti sa to pohybuje okolo 14 až 15 percent. Z ekonomickej teórie, ale aj zo skúseností skôr spomínaných štátov vieme, že najdôležitejším liekom proti nezamestnanosti je dobre fungujúca ekonomika, ktorej základným predpokladom je kvalifikovaná pracovná sila, pričom úroveň vzdelania je hybnou silou rozvoja spoločnosti. A to je ďalší dôvod na zriadenie novej univerzity. A keď sa pozrieme na mapu nezamestnanosti, tak do očí bije skutočnosť, že najväčšia nezamestnanosť je v  regiónoch, kde koncentrovane žijú národnostné menšiny. A nie je to náhoda. Vzdelanostná úroveň národnostných menšín je totiž podstatne nižšia, ako je celoštátny priemer. Zo štatistických údajov získaných pri sčítaní obyvateľstva roku 1991 a 2001 napríklad vyplýva, že obyvateľstvo maďarskej národnosti v Slovenskej republike má viac ako dvakrát menej vysokoškolsky vzdelaných ľudí, ako je celoštátny priemer. A situácia sa nezlepšuje. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že v uplynulom, ale aj v predchádzajúcom školskom roku študovalo na slovenských vysokých školách okolo 4 400 študentov maďarskej národnosti, čo predstavuje iba 4,5 percenta z celkového počtu vysokoškolákov, pričom podiel maďarského obyvateľstva v Slovenskej republike sa pohybuje okolo 10 percent. Čo je príčinou menšieho zastúpenia absolventov stredných škôl s vyučovacím jazykom maďarským na vysokých školách v Slovenskej republike? V úrovni a kvalite stredných škôl s vyučovacím jazykom maďarským alebo slovenským nie sú merateľné rozdiely. Dokazujú to výsledky žiakov stredných škôl s vyučovacím jazykom maďarským z celoštátnych vedomostných testov, ktoré sa každoročne realizujú pod názvom Monitor. Je výrazné zastúpenie žiakov spomínaných škôl aj v domácich a zahraničných súťažiach a olympiádach. Príčinu vidíme predovšetkým v tom, a potvrdzujú to aj vyjadrenia žiakov, rodičov, ale aj učiteľov stredných škôl s vyučovacím jazykom maďarským, že títo žiaci žijú v prostredí, kde sa väčšinou hovorí po maďarsky. Chýba im preto potrebná zručnosť pri komunikácii v jazyku slovenskom. Tento hendikep sa prejaví najmä na prijímacích skúškach na vysoké školy, ktoré musia absolvovať v štátnom jazyku. A, samozrejme, aj v prvých mesiacoch štúdia a na prvých skúškach na vysokej škole. Mnohých to odradí od ďalšieho štúdia. Odstrániť alebo aspoň zmierniť regionálne rozdiely v životnej úrovni je prioritou tejto vládnej garnitúry. Očakáva to aj Európska únia. Jednou z možností, ako naplniť tento cieľ, je zvýšiť vzdelanostnú úroveň v hospodársky zaostalých regiónoch. Vyzbrojiť mladých ľudí modernými vedomosťami a zručnosťami, aby boli schopní sami sa vymaniť z hospodárskej biedy. Ako čínske príslovie hovorí „Nedávajme im ryby, aby sa najedli, ale naučme ich rybolovu“. Nedávajme týmto mladým ľuďom sociálnu podporu, aby prežili. Dávajme im nové príležitosti, nové možnosti. Dajme im perspektívu napríklad aj tak, že zriadime novú univerzitu v regióne, ktorý je postihnutý veľkou nezamestnanosťou a zápasí so sociálnymi problémami. Umožnime mladým ľuďom v tomto regióne, aby sa ďalej vzdelávali, aby mohli zvýšiť svoju hodnotu na trhu práce. A neposielajme ich študovať do susedného Maďarska, pretože väčšina z nich sa domov nevráti. Bola by to veľká škoda a veľký hazard s ľudskými zdrojmi. Dajme im šancu študovať v materinskom jazyku a žiť tam, kde sa narodili. Tu doma na Slovensku. Preto vás žiadam a prosím, aby ste podporili vládny návrh zákona o zriadení maďarskej univerzity v Komárne. Ďakujem vám pekne. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pani poslankyňa Brestenská faktická poznámka. Uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. B. Brestenská, poslankyňa: Veľmi vítam tieto slová, čo povedal pán kolega pred chvíľou, lebo si myslím, že vzdelanie je najvyššia hodnota, ktorú tento štát má a ktorú, žiaľ, zatiaľ vyváža hlavne von. Ale takisto by som veľmi uvítala, keby táto maďarská univerzita bola európskeho charakteru a ponúkla naozaj vzdelanie tak, aby tam bola maďarčina, angličtina, nemčina a aby mali šancu všetci študenti na Slovensku študovať na jednej excelentnej maďarskej univerzite. To by som naozaj zatlieskala takejto univerzite, lebo ja si myslím, že žiaden rodič by nedal svoje dieťa na univerzitu, ako tu nazvali niektorí, periférnu, ktorej diplom by nemal európsku akreditáciu. To by som si veľmi rada želala. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Sándor, môžete reagovať na faktickú poznámku. Nech sa páči, pardon, pán poslanec Albert. S. Albert, poslanec: Vážená pani poslankyňa, sme si vedomí toho, že komárňanská univerzita už bude pôsobiť v podmienkach Európskej únie. Globalizácia pracovného trhu a predpokladaná mobilita študentov, ale aj učiteľov bude vyžadovať dôkladnú jazykovú prípravu. Je to obrovská výzva pre nás, ale aj pre ostatné už existujúce slovenské univerzity. Počítame preto s tým, že okrem maďarského jazyka budeme vo vyučovacom procese používať aj ďalšie jazyky. Predovšetkým jazyk slovenský a, samozrejme, anglický aj nemecký. Je to aj v návrhu zákona a je to aj  v súlade s požiadavkami Európskej únie, pretože Biela kniha Európskej komisie napríklad v tejto súvislosti hovorí o tom, že absolvent vysokoškolského štúdia v Európe by mal ovládať tri jazyky. Okrem materinského jazyka aspoň jeden svetový jazyk a jeden ďalší jazyk. Plne si uvedomujeme, že mnohojazyčnosť je súčasťou európskej identity, občianstva a učiacej sa spoločnosti. A jazyky sú zároveň kľúčom k poznaniu iných ľudí. A preto považujeme za dôležité, aby jazykové vedomosti boli podporené aj schopnosťou prispôsobiť sa pracovnému a životnému prostrediu rôznych kultúr. Ďakujem pekne. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Vyhlasujem rozpravu k tomuto bodu programu za skončenú. Pani poslankyňa Mušková, vy ste sa chceli ústne prihlásiť. Prepáčte, ja som neotvárala rozpravu, takže ústne prihlášky predpokladám, že neboli. Nech sa páči, páni poslanci, môžete sa hlásiť do rozpravy ústne. Uzatváram možnosť hlásiť sa ústne do rozpravy. Pani poslankyňa Mušková, nech sa páči, máte slovo.