P. Frešo, poslanec: (2008-10-28):
V prvom rade treba povedať, že tento zákon reaguje hlavne na situáciu, ktorá vznikla v Pezinku ohľadne pezinskej skládky. Ja veľmi stručne pripomeniem, pezinská skládka je jeden projekt, ktorý napriek tomu, že občania štandardnými mechanizmami, ktoré sú dnes platné, to znamená územným plánom, rozhodli, že na konkrétnom mieste stáť nemá, sa realizuje. A vyzerá to tak, že bude aj v prevádzke. Tu treba povedať, že občania Pezinka vyvinuli obrovské úsilie, aby dali najavo svoj názor, to znamená, že občianske iniciatívy, ktoré sa tam združili, mnohokrát organizovali protesty, mnohokrát boli aj na ministerstve životného prostredia, mnohokrát sa snažili osloviť aj vládu. Dokonca dvakrát sme tento problém prerokúvali na výbore pre pôdohospodárstvo a životné prostredie. Ďalej treba povedať, že mnohokrát aj samospráva samotná pezinská k tomu zaujímala jasné stanoviská. Napriek tejto situácii táto skládka vlastne beží ďalej, v tejto chvíli je v behu isté mimoodvolacie konanie. Ale čo je dôležité. Je tu zrejmý rozpor medzi tým, čo občania chcú, a tým, čo občania mať budú v tejto situácii, pokiaľ ide o tak citlivú vec, ako je životné prostredie. A tí z vás, ktorí v Pezinku boli, rovnako som tam aj ja bol, vedia, že ide aj o obavy občanov, o to, v akom prostredí budú žiť ich deti. Ide totižto o skládku, ktorá je niekoľko sto metrov, to znamená menej ako tristo metrov od prvých obydlí a, myslím, nejakých päťsto, osemsto metrov od zóny, ktorá sa nazýva centrum. Naozaj vyjadrujú veľké obavy z toho, ako bude mať negatívny vplyv na zdravie týchto občanov táto skládka, a na zdravie ich detí. V týchto prípadoch si myslím, a to je vlastne účelom tohto zákona samotného, že treba dať do rúk občanom nástroj, ktorý im umožní explicitne sa vyjadriť k takto záťažovej stavbe. To znamená vyjadriť sa k nej nielen formou, a povedzme si to otvorene, zložitého územného plánu, ale k takto ekologicky citlivej stavbe priamo uznesením príslušných zastupiteľstiev tak, aby občania vedeli, že ich zástupcovia priamo budú musieť hlasovať za alebo proti takýmto skládkam a ich zástupcovia, aj susedných obcí, ktorých sa to môže týkať, budú priamo rozhodovať o tom, či sú za alebo proti takýmto skládkam. Hovorím stále o veľkých skládkach. Je to v zákone definované cez tonáž. Vlastne začína sa to už skladom, na čo treba integrované povolenie. V podstate ide o klasický prístup, keď k istému právnemu mechanizmu, ktorý je dnes platný a ktorý, treba povedať otvorene, ťažkopádne a pomaly sa zavádza do praxe, to je územné plánovanie, v oblasti, ktorá je citlivá a z ktorej ľudia majú pocit, že môže priamo ohroziť ich zdravie a dokonca zdravie ich detí, pridávame jeden demokratický prvok, a to jasné vyjadrenie zástupcov občanov, ktorých prípadný investor musí presvedčiť o tom, že má zmysel to, čo navrhuje, a to presvedčenie vlastne musí prebiehať do tej formy, že prijmú uznesenie, že skládku chcú, ináč sa vlastne stavať nemôže. Je to jeden mechanizmus, ktorý, musím s potešením povedať, táto Národná rada prijala v inom podobnom prípade. A išlo o kyanidovú ťažbu a išlo o banský zákon. Ja som veľmi hrdý na to, že vtedy na výbore sme našli spolu, aj koalícia, aj opozícia, spoločnú reč, nakoľko kyanidovú ťažbu považujú ľudia rovnako za niečo nebezpečné a chceli o tom rozhodnúť takto priamo, tak vlastne sa vymyslel na výbore pre pôdohospodárstvo, životné prostredie pozmeňujúci návrh, ktorý prešiel v tejto Národnej rade už v tomto volebnom období, myslím si, že nikto proti nemu nehlasoval, a ktorý vlastne hovoril o tom, že v prípade kyanidovej ťažby sa rovnako vyžaduje súhlas obce, na území ktorej táto stavba má stáť, aj súhlas okolitých obcí, aj súhlas vyššieho územného celku. Inými slovami, v prípade kyanidovej ťažby sme povedali, pokiaľ občania, ktorých sa to dotýka, s tým súhlasia a má to pre nich zrejmú výhodu, resp. pokiaľ ich zástupcovia s tým súhlasia, tak je hlboko demokratické, aby to tam naozaj stálo. Teraz robíme rovnaké rozhodnutie, keď jeden zložitý mechanizmus, to znamená územný plán, na ktorý ja mám osobný názor, že bol aj tak, hovorí, že sa tam skládka stavať nemá, ale keď sa prídete pozrieť do Pezinka, tak jednoducho tam stojí, aby sme tam doplnili tento hlboko demokratický krok, ktorý hovorí, pokiaľ občania pri takto citlivej ekologickej stavbe majú vedľa nej byť alebo majú ju mať na území svojej obce, tak majú mať právo o tom rozhodnúť skrz svojich zástupcov, rovnako ako majú právo občania susedných obcí a vyšší územný celok samotný o tom rozhodnúť. Toto má bezprostredný vplyv na kvalitu života. A myslím si, že to je skutočne jedno riešenie, ktoré, možno keby sme boli vo Švajčiarsku, kde je zvyk robiť referendá, a to veľmi často, by sme to videli, tak by nahradilo isté referendum. Tu som sa opieral pri tomto návrhu zákona čisto o naše zaužívané mechanizmy, teda o hlasovanie zastupiteľstiev, to znamená hlasovanie komunálnych politikov a politikov VÚC. Netreba mať nijakú obavu z toho, že by toto nejakým spôsobom obmedzilo vôbec možnosti skládkovania alebo spracovania odpadov vôbec. Skorej z tých reakcií, ktoré som mal, a rokovaní so samosprávou a dokonca aj s ľuďmi prevádzkujúcimi skládku alebo s firmami, ktoré prevádzkujú skládky, to vyzerá tak, že jednoducho tie negociácie s občanmi alebo s obcami budú možno zložitejšie, ale o to lepšie, keď skutočne občania si budú vedomí toho, čo tam bude stáť, a tento investor v takýchto niektorých prípadoch stámiliónových, niektorých prípadoch ešte väčších hodnôt bude ochotný a schopný sa s týmito občanmi dohodnúť, resp. si ich získať na svoje vlastnú stranu. A tým pádom vlastne pre nás ako pre legislatívcov vyplýva, že máme isté čisté svedomie, nakoľko priamo v mieste ľudia, ktorých sa to dotýka, rozhodnú o niečom, čo by mohlo poškodiť ich kvalitu života, ich životné prostredie a koniec koncov aj zdravie samotné. Treba ešte povedať, že tento návrh zákona vlastne posilňuje právomoc samosprávy, nakoľko jej dáva do rúk ďalší takýto poistný nástroj. A možno v budúcnosti, keď sa urobí nejaká komplexná zmena, ktorá by súvisela s územným plánovaním, ktorá by to zjednodušila, možno nejako sflexibilnila, neviem, to nechám na kolegov odborníkov, tak možno prísť k tomu, že sa to zaintegruje do istého štandardu. V každom prípade si myslím, že by bolo úplne samozrejmé, keby táto Národná rada, rovnako ako to bolo v prípade banského zákona, zareagovala na istý pocit ohrozenia vo všetkých oblastiach, kde sa takéto skládky majú budovať, čiže toto nie je zákon, ktorý je špeciálne kvôli Pezinku, aj keď je pravda, že pezinská skládka vlastne iniciovala ten nápad, vo všetkých územiach, kde takéto skládky môžu byť. Dajme právomoc tým samosprávam vyjadriť sa, vyjadriť sa k tomu, či to tam ľudia chcú mať, a umožnime im efektívne negociovať s potenciálnymi investormi. Tu by som chcel ešte dodať jednu vec. Skúsenosť pezinskej skládky svedčí o tom, že negociácia so samosprávou sa dá v znení súčasného zákona vynechať. Bohužiaľ, to bolo pravdou v Pezinku, kde naozaj istou takou, nazval by som to, konštrukciou majiteľov pozemkov pod skládkou vlastne došlo k vynechaniu samosprávy samotnej. V tomto prípade, pokiaľ by sme zmenili tento zákon do tejto navrhovanej úpravy, tak vlastne samospráva o tom bude rozhodovať bez ohľadu na ostatné nejaké konštrukcie alebo bez ohľadu na nejaké obštrukcie, bude musieť samospráva skutočne sa k tomu pozitívne vyjadriť, pokiaľ takáto skládka na danom mieste má stáť. V tomto zmysle ma veľmi teší, že som zaregistroval isté pozitívne hlasy od dvoch menších koaličných partnerov. Veľmi sa uchádzam o tú podporu. Je to pre občanov. Už sme to urobili pri banskom zákone. A myslím si, že aj tá rozprava v tomto prvom čítaní by mala viesť k niečomu, kde by sme našli istú zhodu, a mohli by sme vlastne zákon posunúť do druhého čítania, kde pokiaľ sú nejaké vylepšenia, pokiaľ sú nejaké ďalšie nápady, mohli by sme ich zrealizovať. Zatiaľ ďakujem pekne.