Fecko, Martin, poslanec NR SR (2013-03-26):
Ďakujem, pán predsedajúci. Pán navrhovateľ, pani spravodajkyňa, kolegyne a kolegovia, budem krátky. Samozrejme, som za to, aby sme invázne rastliny tlmili, tak ako je to vo vykonávacej vyhláške k zákonu o ochrane prírody a krajiny. A musím povedať jedno, znovu budeme narážať na to, čo som v zákone o ochrane pôdneho fondu navrhoval, aby sa v našej republike začala konečne viesť evidencia užívateľov, pretože aj v tomto predloženom návrhu zákona hovoríme, že v prvom rade bude postihnutý vlastník, potom správca a nájomca. Žiaľ, v 510 katastrálnych územiach Slovenskej republiky nemáme vlastníka ešte, lebo ROEP-y nie sú ukončené, evidenciu užívateľov nemáme. Keď mi niekto povie, že ju máme, tak ju máme iba na tú pôdu, na ktorú sa čerpajú subvencie. A vlastne tie nepôdne druhy invázne nerastú priamo na tom obilnom láne, ktorý sa intenzívne obhospodaruje, ale rastú medzi tým obilným lánom a tou prelukou, či už potokom alebo tou nejakou roklinou. A tam ich máme, vážení. A kto je tam vlastník, kto je tam správca, kto je tam nájomca? Kde máme tie katalógy týchto, by som povedal, nájomcov a správcov? Neviem, kto ich to má. Takže, vážení, tu bojím sa, tretina vlastníkov je neznámych. To znamená Slovenský pozemkový fond. To znamená, v návrhu zákona hovoríme, že orgán ochrany prírody a obec to môže nariadiť odstrániť na náklady vlastníka, správcu, nájomcu. To znamená, že my budeme teda na náklady, trovy štátu odstraňovať tieto invázne rastliny, pretože toho správcu, nájomcu bude robiť v mnohých prípadoch Slovenský pozemkový fond. To znamená, vážení, to je celá spleť, ako som povedal, keď nedáme dokopy majetok, pozemky, vlastníkov, užívateľov, nebudeme mať tu nič. A tu vidíte konkrétny príklad, choďte to odstraňovať, keď neviete, komu máte dať pokutu. Ešte aspoň zacitujem, ktoré sú to vlastne rastliny, aby ste boli v obraze, o čo kráčí. Škoda, že tu nie je pani Košútová, pretože pani Košútová je v tom nejaká, by som povedal, taká ako zanietená odborníčka. Bol by som rád, keby aj ona nejakým spôsobom k tomu prispela možnože v druhom čítaní, dúfam, že to bude postúpené do druhého čítania. Takže jedná sa o ambróziu palinolistú, pohánkovec, slnečnicu hľuznatú takzvaný topinambur, pri ktorom by som sa zastavil. Je to akože sladidlo pre diabetikov. Že? Pred nejakými desiatimi rokmi to bolo uznávané: „Super, poďme, diabetici, môžete to pestovať.“ Ja osobne tiež som to pestoval. A teraz sa pozrite, máme to ako inváznu rastlinu. Je to tlmené, nedá sa s tým proste robiť, je to invázne. a máme s tým problém. Potom je tu boľševník obrovský, netýkavka žľaznatá, zlatobyľ kanadská, zlatobyľ obrovská. To viete, čo sú zlatobyle. Sú krásne, dávali sme ich do predzáhradiek. A teraz to máme na poli a všade, kde len sa pozrieme. Takže, vážení, dúfam, že budeme vedieť sa vysporiadať aj s týmito nástrahami správcov a užívateľov, hoci neviem, akým spôsobom by sa dal reálny výkon v teréne urobiť, ale, samozrejme, vítam tento návrh, pretože nemôžeme naďalej podporovať dovoz, distribúciu týchto inváznych rastlín, pretože naše biotopy budú ťahať za kratší koniec v tomto prípade. A myslím, že tú našu biotu by sme si chrániť mali, pričom to je jedno, či je to fyto alebo zoo. Ďakujem pekne.