Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2018-06-15):
Vážený pán predkladateľ, vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, kolegyne, kolegovia, návrh novely zákona o platových pomeroch starostov obcí a primátorov miest je vhodnou príležitosťou pripomenúť si fungovanie Združenia miest a obcí Slovenska, ktorá funguje, ktoré funguje ako veľmi efektívny lobista záujmov práve starostov, alebo starostov a primátorov. Aj keď teoreticky by mala táto organizácia obhajovať záujmy celej samosprávy, tam, kde sa dostávajú do konfliktu alebo nejakého sporu záujmy jednotlivých orgánov samosprávy, tak ZMOS vždycky drží stranu starostom a primátorom, nie iným orgánom, nie zastupiteľstvám, nie poslancom zastupiteľstiev, nie kontrolórom. Videli sme to nedávno na novele zákona o obecnom zriadení, ktorá bola schválená, myslím, že v januári tohto roku, a je tak trochu paradoxné, že novela zákona o obecnom zriadení v tom pôvodnom návrhu obsahovala zníženie počtu poslancov zastupiteľstiev, v tom pôvodnom aj vo výslednom návrhu obsiahla obmedzenie odmien poslancov, pričom sa argumentovalo tým, že, zacitujem z dôvodovej správy: „Na zabezpečenie najmä väčšej hospodárnosti pri nakladaní s verejnými prostriedkami je žiaduce ustanoviť maximálnu výšku odmeny poslanca obecného zastupiteľstva. Platná právna úprava predmetnej problematiky ponechaná výlučne len na interný predpis obce, ktorým sú zásady odmeňovania, je príliš neurčitá a benevolentná.“ Nuž, keď treba obmedziť platy poslancov zastupiteľstva, ktorí sú istou protiváhou starostu, tak ZMOS cez ministerstvo vnútra dokáže prelobovať, že sa odmeny poslancov znížia alebo teda obmedzia, zastropujú. Keď treba zvýšiť platy starostov, tak zrazu nepotrebujeme, aby sa nakladalo efektívne a hospodárne a zvyšovala sa hospodárnosť pri nakladaní s verejnými prostriedkami. Zrazu počúvame, že kríza skončila a starostovia si to zaslúžia. A teda v jednom prípade to bol otvorený a priamy lobing ZMOS-u, lebo novela zákona o obecnom zriadení bola pripravená v spolupráci so ZMOS-om a ignorujúc ostatné zložky samosprávy a verejnosti napriek tomu, že boli aj výzvy, aby sa do prípravy mohli zapojiť aj ďalší aktéri samosprávy, ostalo to pri starostovskom ZMOS-e, nikto iný nebol prizvaný. V medzirezortnom pripomienkovom konaní neboli vypočuté pripomienky verejnosti, a teda v parlamente sa ten návrh síce trochu upravil, ale vyhovoval predovšetkým starostom. A teda v januári znižujeme odmeny poslancom a v septembri v druhom čítaní parlament odklepne, že sa, že sa zvýšia platy starostov. Je to, je tam zjavný rozpor. Ďalší rozpor je v tej argumentácii, ktorá je v dôvodovej správe a ktorú stojí za to odcitovať. Píše sa tam: „V roku 2011 došlo k zníženiu koeficientov určujúcich základný plat starostov obcí a primátorov miest. Predmetné opatrenie bolo súčasťou tzv. protikrízových opatrení. Cieľom opatrenia bolo zamedziť neprimeranému zadlžovaniu samospráv cez systém znižovania platov a zrušenia inštitútu odmien, ktoré sa nikde nezverejňovali.“ Počúvajte! „Pozitívne makroekonomické ukazovatele Slovenskej republiky v ostatných rokoch (permanentne od roku 2014), ako aj pozitívna makroekonomická prognóza na najbližšie roky (do roku 2021) dokazujú, že Slovensko úspešne prekonalo krízové obdobie z rokov 2009 až 2013 a z daného dôvodu je dostatočný priestor prehodnotiť výšku koeficientov zavedených v rámci protikrízových opatrení.“ No zaujímavé, že prichádzajú s takýmto návrhom poslanci za stranu SMER, ktorí tu opätovne schvaľujú zmrazovanie platov poslancov a iných ústavných činiteľov, argumentujúc tým, že kríza nepominula, že Slovensko sa nachádza v kríze a musíme šetriť, a teda táto argumentácia je v priamom rozpore s argumentáciou a odôvodňovaním návrhov na zmrazovanie platov ústavných činiteľov. Tak zase tu máme, podobne ako bol prvý paradox, že poslancom obecných zastupiteľstiev a mestských zastupiteľstiev treba obmedzovať odmeny, lebo musíme hospodárne nakladať s verejnými financiami. Starostom zrazu môžeme zvyšovať, lebo veď žijeme dobré časy, kríza pominula. A tu je rozpor. Poslancov Národnej rady a iných ústavných činiteľov musíme obmedzovať a ponechať im odmeny a platy na tej istej úrovni, akú mali pred ôsmimi rokmi, ale starostom, starostovia nemajú krízu, starostovia žijú asi v nejakom inom svete, tak im môžme platy zvýšiť. Rád by som sa pristavil aj pri tej valorizácii, ktorá tu už bola predmetom faktických poznámok a asi trošku to treba vysvetliť, lebo pán poslanec Bublavý, keď uvádzal, tak to vysvetlil tým, že sa platy starostov znížili v tom roku 2011 a odvtedy sú znížené a teraz vlastne len vraciame ten koeficient. No lenže na rozdiel od zmrazených platov poslancov Národnej rady, ktoré sú zmrazené v absolútnej hodnote na úrovni z roku 2010 alebo 2009 dokonca, tak platy starostov sa zvyšovali. Nezvyšoval sa ten koeficient, ale ten koeficient je naviazaný na priemernú mzdu podľa veľkostnej kategórie obce, a tak ako rástla priemerná mzda, samozrejme, že priemerná mzda rástla, tak sa zvyšovali a každoročne sa zvyšujú platy starostov a primátorov, automaticky. Čiže na rozdiel od platov poslancov Národnej rady, členov vlády, prezidenta, platy starostov rástli. To len aby sme si vysvetlili ten rozdiel. Ten koeficient bol znížený, samozrejme, ale v absolútnej hodnote platy rástli, lebo no, koho zaujíma koeficient? Dôležitá je absolútna hodnota, nikomu nechodia na účty žiadne koeficienty, ale konkrétna suma v eurách. Ďalšia zaujímavosť spojená s týmto návrhom zákona je tvrdenie, že tento návrh zákona nebude mať žiadny dopad na rozpočty verejnej správy. Tak zrejme nejaký dopad na rozpočty obcí mať bude. Uznávam, že veľmi ťažko je to vyčísliteľné, lebo by ste si museli, museli urobiť podrobnejší prieskum a dať, dať presný odhad by asi bolo ťažké, ale nemyslím si, že tvrdenie, že nebude mať dopad na rozpočty verejnej správy opatrenie, keď sa zvýšia základné platy starostov, je pravdivé. Nemôže byť, nemôže byť pravdivé tvrdenie, že zvýšime platy starostom a primátorom a nebude to mať nijaký dopad. Samozrejme, že v tých obciach, kde sú na maxime a je to navýšené cez rozhodnutie zastupiteľstva o zvýšenie o 70 % a teraz, teraz sa zvýši ten základný plat a už to zvýšia iba o 60 %, no tak tam ten dopad možno nebude veľký. Ale sú obce, kde sú starostovia, starostovia na minime a tam to hore pôjde. Čiže nie je pravda, že to nebude mať žiadny dopad na rozpočty verejnej správy, lebo aj rozpočty obcí patria do rozpočtov verejnej správy. Zvláštne je aj to, že ministerstvo financií súhlasí a ministerstvo financií tiež sa stotožňuje s týmto názorom, že nebude mať schválenie zákona žiadny dopad na rozpočty verejnej správy. Nuž a na záver by som sa vrátil ešte k ďalšej argumentácii obsiahnutej v dôvodovej správe, ktorá hovorí, že ďalším dôvodom pre úpravu koeficientov z roku 2011 je taktiež skutočnosť, že v dôsledku viacerých spoločenských, technologických a legislatívnych zmien došlo k zvýšeniu náročnosti výkonu funkcie starostu v porovnaní s obdobím roku 2011 a tento trend by mali zohľadniť aj zákonné koeficienty na určenie platu starostu obce. No, doobeda sme tu mali správu generálneho prokurátora o činnosti Generálnej prokuratúry, ktorá upozorňuje na to, že mnohé obce nedokážu zabezpečovať výkon svojich právomocí na požadovanej úrovni a porušujú zákon. Týka sa to najmä malých obcí, ale je to konštatované ako pomerne rozšírený trend na základe previerok dodržiavania ustanovení zákona o ochrane ovzdušia, kde ide o prenesený výkon štátnej správy. Čiže áno, zvýšila sa náročnosť výkonu funkcie starostu, ale nie vždy ten výkon je podávaný na požadovanej úrovni, čo je tiež jeden z viacerých paradoxov, ktoré sú obsiahnuté v tomto návrhu zákona. Ďakujem za pozornosť.