Hajko, Jozef, poslanec NR SR (2023-11-14):
Pán predsedajúci, vážení členovia vlády, vážené kolegyne, vážení kolegovia, ak by som mal charakterizovať programové vyhlásenie vlády jedným výrokom, tak by som povedal: práca chvatná, málo platná. Prečo? Pretože tento program nám neposkytuje nejakú pevnú vyhliadku, akým smerom by sa mala uberať vláda a hlavne čo je jeho problém, neposkytuje ani predstavu o tom, aké budú konkrétne kroky nasledovať budúci rok a v nasledujúcich rokoch. Asi to nie je div, pretože strany, ktoré zostavovali tento volebný program, tak, tento vládny program, takže mali, mali slabšie volebné programy, alebo by som povedal, že veľmi slabé a tak asi sa muselo načierať do niektorých ďalších podkladov. Programové vyhlásenie je rozsiahle, má 88 strán. Je plné krátkodobých, strednodobých, dlhodobých cieľov. Ale by som povedal, že to je skôr súbor prianí a vykresľovania svetlejších zajtrajškov, ako, ako keby to malo byť, ako by malo byť postavené na viacerých konkrétnych veciach. Cieľ, ktorý si kladie, je v podstate spomenutý len v závere a hovorí sa, že cieľom je, aby sa ľuďom na Slovensku žilo lepšie, pokojnejšie a bezpečnejšie. Samozrejme, to si prajeme všetci. Otázka je, ako sa k tomu dostať. Problém je, že toto vyhlásenie neoplýva nejakými konkrétnymi opatreniami. Má síce stanovené stovky cieľov, ale nevidíme tam nejaké opatrenia, ktoré by mali viesť k plneniu týchto cieľov. Aj tie ciele sú často spomínané len vágne. Problémom, vážnym problémom bude, ako sa bude toto programové vyhlásenie vlády uvádzať do života, ako sa bude implementovať, pretože je všeobecné, bude s tým problém. Tým, že je rozsiahle, sa zároveň nedosahuje to, že by komplexne pokrývalo všetky oblasti. Na tých 88 stranách chýba viacero vecí. Ja som už dnes napríklad spomínal, čo sa týka samosprávy, neriešia sa problémy samospráv a nerieši sa problém ďalšej decentralizácie verejnej správy, hoci všetci buď priamo alebo intuitívne cítime, že je to potrebné, že tento krok bude nevyhnutný. Napokon náznakovo to načrtol aj predseda strany SMER a predseda vlády Robert Fico, ktorý spomínal, že je za ďalšiu vlnu decentralizácie a tak isto hovoril o masívnom presune eurofondov na samosprávy, ale toto v programovom vyhlásení nenájdeme. Otázka je, či vláda alebo strana SMER z týchto cieľov zľavila, alebo jednoducho ich nemieni vôbec napĺňať. Podľa tvorcov programu sa má sociálny štandard obyvateľov udržať, nemá sa naň siahať, ale zároveň sa nehovorí o tom, ako ho udržať, akými opatreniami. Teraz myslím na financie. To znamená, odkiaľ sa zoberú peniaze na to, aby sa ten štandard udržal? Ja poviem len príklad, je tu čerstvá vec, 13. dôchodky, o ktorých sa toľko hovorí. Teraz prišiel predseda vlády s tým, že dôchodcovia plošne všetci dostanú prilepšenie 150 eur. Sú to veľké peniaze. Ja sa pýtam, odkiaľ na to zobrať? Ja prajem dôchodcom, aby mali vyššie dôchodky, ale krásne to povedala jedna pani v televíznej, v televíznej ankete. Staršia pani dôchodkyňa evidentne, keď sa jej pýtali, čo hovorí na 13. dôchodok, a ona hovorí, ak by som mala za seba povedať, som za, ale ak mám povedať za svojich vnukov, tak som proti, lebo oni to budú splácať. Teraz by som konkrétne prešiel k niektorým oblastiam, ktorým som sa ja venoval, a to je najmä hospodárstvo a verejné financie. Musím povedať, že našiel som tam viacero pasáží, s ktorými sa vieme stotožniť. Dokonca niekedy mám pocit, ako keby trošku boli okopírované aj z nášho volebného programu. Začnem energetikou. Dôraz na energetiku je rozsiahly, čo sa týka programového vyhlásenia, a nie div, pretože energetika, to je skutočne tá krv, ktorá prúdi v tele nášho štátu. Ak nedokážeme vyrábať a produkovať lacné energie, tak jednoducho urobíme si problémy nielen v priemysle, ale urobíme problémy aj našim obyvateľom a domácnostiam. Preto kvitujem, že ide o to, aby firmy mali cenovú dostupnosť všetkých energií zároveň pri zachovaní konkurencieschopnosti podnikateľského prostredia, to je pasáž z programového vyhlásenia. V poriadku. Vítam aj to, že sa myslí na domácnosti, pretože ak hovoríme o cenách energií pre domácnosti, tak musíme zároveň hovoriť o tom, aby sme domácnosti dostali do stavu, že spotrebovali tých energií menej. A na to, aby ich spotrebovali menej, musia mať lepšie zateplené obydlia, kvalitnejšie domy. Preto vítam vec, ktorú sme my vlastne aj hlásali pred voľbami, a to masívny program rekonštrukcie rodinných a bytových domov. Je to nevyhnutné z toho dôvodu, aby ľudia mali menšie účty za energie a zároveň aby sme boli bezpečnejší, pretože energonosiče stále dovážame zo zahraničia v podstatnej miere. Lenže tu sa tá moja chvála končí, pretože zase sa vrátim aj k tým nešťastným peniazom. Potrebujeme na to peniaze. Ak chceme, ak sľubujeme občanom, že budú mať lacné energie aj budúci rok, že budú mať primerané ceny energií, tak sa musíme pýtať, odkiaľ na to vziať. Nemáme tu žiadne čísla a tie odhady hovoria, možno jedna, jedna až dve miliardy eur budú potrebné, ak sa majú ceny energií udržať na úrovni tohto roka pre domácnosti. A to stále tlačíme ten balvan pred sebou, lebo ceny, ceny energií nebudeme mať v budúcnosti určite také nízke, ako boli pred, pred ukrajinskou vojnou. My sme priniesli aj riešenie a v náznaku ho vidíme aj v programovom vyhlásení, len neviem, či je myslené úprimne. To riešenie je v tom, že pomoc pri energiách by mala byť adresná. To sa týka aj firiem, aj domácností. Adresná znamená odstupňovaná. Podľa toho, ako má hlboko člen domácnosti do vrecka, tak podľa toho by mal dostať pomoc. Jednoducho sú u nás ľudia, domácnosti, ktoré túto pomoc nepotrebujú. Ak napriek tomu im plošne dávame peniaze, tak míňame peniaze, vyhadzujeme ich von oknom. A vieme veľmi dobre, že štát je na tom zle. Preto by sme mali obrátiť každé euro v ruke. Ďalší bod, podnikateľské prostredie. Vítam opäť, a sme prichystaní pritom, pritom aj spolupracovať, že vláda baží po stimulujúcom podnikateľskom prostredí na podnietenie ekonomickej aktivity. V poriadku, sú tu aj konkrétne opatrenia. Spomeniem zase, mali sme ich vo vlastnom programe. Má sa zvýšiť limit pre povinnú registráciu daní z pridanej hodnoty. Má sa, majú sa, má sa uľahčiť dedenie rodinných firiem. Majú sa upravovať limity paušálnych výdavkov pre živnostníkov. Je tam takýchto bodov viac. Ale na druhej strane, vôbec táto oblasť nie je spracovaná komplexne, opäť to končí len pri tých cieľoch, pri tých avizovaných, avizovaných okruhoch opatrení. Ja vám poviem príklad, ktorý vlastne ide proti tomuto. Spomína sa tam jeden zvláštny bod, a to je, že v rámci skvalitnenia podnikateľského prostredia vláda nebude siahať po skrátených legislatívnych konaniach. Spomínam to preto, že pre biznis je mimoriadne dôležité, nie je ani dôležitá výška daní a odvodov, pre biznis je dôležité, aby bolo prostredie vypočítateľné a stabilné. To znamená, že sa nebudú meniť zákony z mesiaca na mesiac, pomaly zo dňa na deň a ešte v skrátenom legislatívnom konaní. Toto si dáva vláda sľub, že nebude pristupovať k takýmto konaniam. No budem to dôsledne sledovať a mám obavy, že veľmi čoskoro, čoskoro pristúpime, vlastne pristúpi, pristúpi vláda práve k tomuto, k tomuto nástroju, k skráteným legislatívnym konaniam. S čím nesúhlasíme určite, je prístup k daňovej politike. Sme proti tomu, aby sme na Slovensku prišli opäť s progresívnym daňovým systémom na fyzické osoby. Už dnes je do určitej miery progresívny, ale sú tam iba dve sadzby, ale my sme za to, aby na Slovensku začala platiť opäť jednotná daň, aká tu bola pred dvadsiatimi rokmi a ktorá priniesla ekonomické výsledky a bola jednou z príčin, prečo sme sa stali tigrom strednej Európy. Takisto sme proti tomu, aby vláda poľovala na firmy, ktoré majú vysoké zisky, a keď ten vysoký zisk má, tak jednoducho mu odtrhneme, koľko sa len dá. Na druhej strane musím povedať, že uvedomujeme si ťaživú situáciu vo verejných financiách a je jasné, že bude treba siahnuť po opatreniach aj na stránke príjmovej, aj na stránke výdavkovej, aby sme určitým spôsobom šetrili. Preto sa prikláňame k osobitnému zdaneniu bánk, ale opakujem, iba preto, že zisky bánk v tomto roku sú vysoké bez toho, aby sa o to banky pričinili. Je to, sú to veľmi jednoduché veci. Banky mali nízke úroky na úložkách a vysoké úroky na úveroch. A to sa udialo z mnohých dôvodov a ten hlavný je politika Európskej centrálnej banky, čo je vlastne naša centrálna banka. Posledná vec, ku ktorej sa vyjadrím, sú verejné financie. Je veľmi smutné, že v stave, v akom sme, vláda nemá v programovom vyhlásení osobitnú kapitolu, ktorá sa, ktorá by sa venovala verejným financiám. Táto oblasť je vyslovene odfláknutá. Pritom si uvedomme, máme tu strážcu verejných financií, volá sa Rada pre rozpočtovú zodpovednosť. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť varovala tento rok, že ak sa Slovensko bude uberať touto cestou zadlžovania, tak o desať-pätnásť rokov je vysoké riziko bankrotu Slovenska. Dámy a páni, bankrot znamená, ja vám poviem, čo znamená bankrot konkrétnych, v konkrétnych veciach: prepúšťanie štátnych zamestnancov, bankrot znamená zníženie dôchodkov. V Grécku išli dôchodky o tretinu dole. To je dosah na všetkých, všetkých obyvateľov. To nie sú vágne slová, že poďme konsolidovať verejné financie. To sú veci, ktoré sa týkajú priamo obyvateľov tohto štátu. Ak tie verejné financie nebudeme strážiť, tak to dosadne na všetkých. Preto považujem jedno, jednovetové vyjadrenie vlády o tom, že bude konsolidovať verejné financie o pol desatiny percenta hrubého domáceho produktu ako za nezodpovedné a dokonca by som povedal aj nedostatočné. Tiež si kladiem otázku, či vôbec je úprimné toto vyjadrenie, konsolidovať verejné financie týmto tempom, keďže ako som povedal na začiatku, vláda chce zachovať sociálny štandard a zároveň, zároveň dať do poriadku alebo postupne dávať do poriadku verejné financie. Opäť zopakujem, ak to myslí úprimne, musí siahnuť aj na výdavky. Ak sa pýtame, ako siahnuť na výdavky, aby sa ľuďom neuškodilo, je to veľmi jednoduché, treba pomôcť tým, ktorí to potrebujú, a tí, ktorí to zvládnu, tak jednoducho im pomoc nedáme. To je celé. Forma adresnej pomoci. Predseda Majerský tu hovoril o energetickej chudobe. Roky nedokážeme, roky nedokážeme definovať chudobu, roky nedokážeme stvoriť predpis, ktorý by povedal, ktorí ľudia potrebujú tú pomoc pri vysokých cenách energií a ktorí nie. Prosím týmto spôso... z tohto miesta aj vládu, aby sa zaoberala týmto problémom. Je to dôležité nielen pre obyvateľov domácností, ale je to dôležité pre verejné financie a tým pádom, ako som to už povedal, pre obyvateľov celej tejto republiky. Mám tu toho ešte popísaného viac, ale nebudem vás už zdržiavať, určite sa už každý pomaličky chystá domov. Na záver poviem iba toľko, že z toho pohľadu, ako som povedal, nachádzame v programovom vyhlásení vlády kroky, s ktorými vieme sympatizovať a ktoré vieme podporiť, pretože ide o verejný záujem. Na druhej strane je tento dokument chabý, nedostatočný, chýbajú v ňom konkrétne opatrenia a čo poviem na záver, už to tu niektorí spomenuli, chýbajú v ňom jasné parametre, podľa ktorých by sme mohli hodnotiť činnosť vlády. To nemá byť tabuľka, ako povedal pán Richter, nepotrebujeme nejaké tabuľky, stačilo desať čísiel alebo desať míľnikov, podľa ktorých by sme, tu ako sedíme, mohli dajme tomu v závere každého roka hodnotiť, čo tá vláda vykonala. Podľa tohto dokumentu, ktorý máme pred, o ktorom dnes rokujeme, tak podľa tohto dokumentu to nevieme. Preto programové vyhlásenie vlády nepodporíme. (Potlesk.)