Šimko, Ivan, minister vnútra SR (2023-06-15):
Podávam informáciu o stave ochrany štátnych hraníc, o počte nelegálnych imigrantov, o spôsobe ich kontroly a identifikácie a opatreniach na predchádzanie nelegálnej imigrácie. Najskôr opis situácie. V roku 2022 boli na západobalkánskej trase zaznamenané najvyššie počty nelegálnych prekročení hraníc od roku 2015, ktoré zároveň predstavovali takmer polovicu všetkých nelegálnych vstupov do Európskej únie počas celého roku 2022. Trendom zostáva, že ako v roku 2022, tak aj v tomto roku nelegálni migranti o azyl v Maďarsku ako v prvej krajine vstupu do schengenu nežiadajú. V súčasnosti prevádzači odporúčajú nelegálnym migrantom prihlásiť sa na polícii na našom území, keďže vedia, že nebudú zaistení z dôvodu nevyhostiteľnosti, bude im vydaný doklad o zotrvaní, lebo 94 % z nich sú Sýrčania, a môžu pokračovať v tranzite do svojej cieľovej krajiny. Slovenská republika ich v súčasnosti nemôže vrátiť ani do susednej či inej tranzitnej krajiny, pretože readmisné dohody s Maďarskom a Srbskom sa nerealizujú. V apríli 2023 bolo zistených 25 200 nelegálnych prekročení vonkajších hraníc Európskej únie, čo je o 25 % viac ako v rovnakom mesiaci predchádzajúceho roku. Na trase cez centrálne Stredomorie sa tento rok zaznamenala viac ako polovica nelegálnych prekročení vonkajších hraníc Európskej únie. Počet vstupov na ostatných migračných trasách do Európskej únie poklesol. Od 1. januára do 31. mája vrátane eviduje Policajný zbor na sekundárnej tranzitnej migrácii 7 183 cudzincov. Aktuálne sa týždenné priemerné počty za posledných päť týždňov pohybujú už nad hranicou 655 zistených migrantov na tejto sekundárnej tranzitnej migrácii a predpokladáme ďalší nárast. Prijaté opatrenia v rokoch 2022 a 2023 Policajný zbor nezaznamenal v súvislosti so sekundárnou migráciou žiaden incident a v rámci svojich právomocí realizoval v boji proti sekundárnej migrácii nasledovné opatrenia: 1. Posilnené kontroly nelegálnej migrácie v oblasti slovensko-maďarskej hranice, a to aj na území Slovenskej republiky, aj na území Maďarska Príslušné útvary Policajného zboru pravidelne komunikujú s maďarskou stranou vo veci zvýšeného výkonu spoločných hliadok na slovensko-maďarskej hranici. Policajný zbor prijíma opatrenia na odhaľovanie sekundárnej nelegálnej migrácie na základe analýzy stavu a vývoja sekundárnej nelegálnej migrácie. Od 8. júna tohto roku sú príslušníci Policajného zboru opätovne vysielaní do spoločných hliadok na maďarské územie. Bývalé hraničné priechody a rizikové miesta sú kontrolované spoločnými hliadkami na maďarskom území. Pre Slovensko je výhodnejšie, ak sú nelegálni migranti, ktorí smerujú na naše územie, zachytení a riešení na území Maďarska, pretože ak by boli zistení na území Slovenska, už je problém ich vrátiť na územie Maďarska. Na podporu výkonu služby útvarov Policajného zboru s pôsobnosťou na južnej hranici Slovenskej republiky so zvýšeným migračným tlakom sú vysielaní príslušníci Policajného zboru z ostatných útvarov Policajného zboru, ktoré nemajú pôsobnosť na maďarskej hranici, ako je Krajské riaditeľstvo Policajného zboru Žilina, Košice, Prešov a Trenčín. Zároveň boli dočasne personálne posilnené aj oddelenia cudzineckej polície Policajného zboru s pôsobnosťou na južnej hranici Slovenskej republiky vyslaním príslušníkov Policajného zboru z útvarov Riaditeľstva hraničnej a cudzineckej polície v Sobranciach a v Prešove. 2. Vyslanie príslušníkov Policajného zboru do Maďarska na posilnenie kontroly vonkajších hraníc a vyslanie príslušníkov Policajného zboru do operácie agentúry Frontex Na podporu posilnenia riadenia vonkajších hraníc boli po dohode s maďarskou stranou za účelom zníženia tlaku nelegálnej migrácie z Maďarska na srbsko-maďarskej hranici realizované viaceré vyslania. Vždycky to trvalo zhruba mesiac, a teda posledné od 1. mája do 30. júna, to sú vlastne dva mesiace, je to 16 príslušníkov Policajného zboru. Zároveň sú príslušníci Policajného zboru vysielaní do spoločných operácií organizovaných agentúrou Frontex do iných krajín na západobalkánskej trase, do Grécka, Bulharska, Severného Macedónska. 3. Podpora ozbrojených síl Slovenskej republiky Na podporu výkonu služby Policajného zboru v súvislosti s nelegálnou migráciou a za účelom zabezpečenia verejného poriadku v blízkosti vnútorných hraníc Slovenskej republiky s Maďarskom a Českou republikou bolo uzneseniami vlády č. 679/2022 a č. 772/2022 vyčlenených do sto profesionálnych vojakov na 24 hodín. Boli to spoločné hliadky na vnútornej hranici s Maďarskom, realizovali sa v období od októbra 2022 do 10. februára 2023. V súčasnosti sa pripravuje návrh na podporu výkonu služby Policajného zboru v súvislosti s nelegálnou migráciou a za účelom zabezpečenia verejného poriadku v blízkosti vnútorných hraníc Slovenskej republiky. 4. Personálne opatrenia To je všeobecné, ale, samozrejme, týka sa to ochrany hraníc. Prezídium Policajného zboru dlhodobo signalizuje potrebu vytvorenia nového systému platových náležitostí príslušníkov Policajného zboru, ktorý bude dostatočne atraktívny, motivačný a najmä stabilizačný nielen pre prípadných záujemcov pre vstup do služobného pomeru, ale aj služobne starších, skúsených príslušníkov Policajného zboru vrátane nadriadených. Máme to aj ako prioritu v programovom vyhlásení vlády. 5. Policajná spolupráca na úseku boja proti organizovanej nelegálnej migrácii a prevádzačstvu Na úseku boja proti organizovanej nelegálnej migrácii a prevádzačstvu prebieha, prebiehala intenzívna policajná spolupráca operatívnych oddelení Národnej jednotky boja proti nelegálnej migrácii s operatívnymi útvarmi susedných štátov, a to s políciou Maďarska, Českej republiky, Rakúska a tiež Poľska. Operatívne útvary si vzájomne vymieňajú informácie smerujúce k stotožneniu podozrivých osôb z prevádzačstva a k stotožneniu podozrivých vozidiel. Na základe takto získaných informácií vykonávajú záchyty podozrivých vozidiel na danom úseku migračnej cesty a informácie ďalej odosielajú partnerským útvarom jednak v Slovenskej republike a v Českej republike a Rakúsku. Tie prijímajú okamžité opatrenia smerujúce k zadržaniu podozrivých vozidiel. Výmena operatívnych informácií prebieha na dennej báze. 6. Prehľad aktivít za účelom prijatia opatrení v oblasti boja proti nelegálnej migrácii a riešenia návratov v rokoch 2022 a 2023 Od nárastu sekundárnej tranzitnej migrácie cez územie Slovenskej republiky v máji 2022 a zavedenie kontrol na vnútorných hraniciach zo strany Českej republiky a Rakúska, to bolo 29. septembra 2022, bolo podniknutých viacero krokov a prijatých veľa opatrení s cieľom zmiernenia situácie a zníženia počtu nelegálnych migrantov tranzitujúcich cez územie Slovenskej republiky a to na všetkých úrovniach ako Policajného zboru, tak aj ministra vnútra a predsedu vlády Slovenskej republiky. Musím, musíme však uviesť, že dočasné zavedenie kontrol nemalo za následok pokles nelegálnej migrácie ani teda v tých štátoch, v ktorých to zaviedli. V rámci posilnenia spolupráce s Maďarskom prebiehajú prípravy na doplnenie textu dohody medzi Prezídiom Policajného zboru a Celoštátnym hlavným veliteľstvom polície Maďarska o vytvorení spoločných hliadok na území Maďarska v rámci spoločných operácií, ktoré by umožnilo rozšíriť a posilniť vzájomnú spoluprácu policajných jednotiek zmluvných strán na celom území Maďarska. Návrh bol zaslaný maďarskej strane a v súčasnosti sa čaká na jej vyjadrenie. V oblasti spolupráce s Maďarskom bol v marci 2023 zaslaný list hlavného hraničného splnomocnenca hlavnému hraničnému splnomocnencovi Maďarska so žiadosťou o obnovenie plného uplatňovania readmisnej dohody. Toto bude aj témou môjho stretnutia s ministrom vnútra maďarskej... Maďarska. V rámci regionálnej spolupráce krajín Salzburského fóra sa v dňoch 29. – 30. mája tohto roku v Bratislave diskutovalo o situácii na Ukrajine, o sekundárnej tranzitnej migrácii a o boji proti prevádzačstvu. Predstavitelia zdôraznili potrebu spolupráce a podpory krajinám západného Balkánu a potvrdili svoje nasadenie v rámci operačných aktivít agentúry Frontex, ale aj v rámci bilaterálnych vyslaní. Vyzdvihli tiež potrebu posunu v približovaní národných vízových politík krajín západného Balkánu k vízovému acquis Európskej únie. Podporili tiež hľadanie možností financovania prostriedkov hraničnej infraštruktúry, ako aj fyzických bariér v prípadoch, v ktorých ich krajiny Salzburského fóra považujú za potrebné a vhodné. Zaslali sme tiež výkonnému riaditeľovi agentúry Frontex požiadavku o zaradenie bodu do najbližšieho rokovania Riadiacej rady agentúry Frontex, ktoré by malo byť v tomto mesiaci, ktoré sa bude týkať situácie na západnom Balkáne, migračných trasách a opatreniach. Zároveň budeme žiadať o výraznejšie zapojenie sa agentúry Frontex na západnom Balkáne. 7. Prezentovanie pozícií Slovenskej republiky na úrovni Európskej únie Na úrovni orgánov Európskej únie, osobitne Európskej komisie a Rady vrátane jej pracovných skupín bol a naďalej bude opakovaný apel na vydanie usmernenia, ako postupovať pri riešení návratov, pokiaľ ide o nelegálnych migrantov, na ktorých sa vzťahuje princíp nenavrátiteľnosti a nie sú navrátiteľní z územia Európskej únie. Sme toho názoru, že reťazové readmisie nevyhostiteľných migrantov medzi členskými štátmi Európskej únie nie sú cestou, ako sa so situáciou vysporiadať. Je nevyhnutné, aby sme sa – Európska komisia a členské štáty Európskej únie – začali zaoberať možnosťami, ako tieto osoby vrátiť do bezpečných častí v krajinách pôvodu, respektíve do tretích krajín, z ktorých nelegálne vstúpili na územia členských štátov. V tomto kontexte budeme naďalej žiadať od Európskej komisie riešenie otázky návratu občanov tretích krajín na územie Srbska podľa Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Srbskou republikou o readmisii, pokiaľ ide o osoby bez povolenia na pobyt. Naďalej je na všetkých úrovniach presadzované stanovisko Slovenskej republiky k potrebe posilniť riadenie vonkajších hraníc tak, aby kontroly vnútorných hraníc boli opatrením, ktoré sa používa ako posledná možnosť a na obmedzený čas so spojenými opatreniami, ak je to potrebné a ak to je uvedené v nariadení Rady a Európskeho parlamentu. Zároveň zabezpečiť plnú implementáciu mandátu agentúry Frontex vrátane aktívnej implementácie statusových dohôd o operačných aktivitách agentúry Frontex s krajinami západného Balkánu. Tu je potrebné uviesť a upozorniť na mandát Frontexu a ten je na vonkajších hraniciach Európskej únie. Ďalej pokračovať v krokoch, ktoré povedú k skorej harmonizácii vízovej politiky krajín západného Balkánu s vízovou politikou Európskej únie s cieľom zamedzenia nárastu prílevu cudzincov z tretích krajín a trvať na prepojení vízovej politiky a readmisií, prijímaní opatrení voči tretím krajinám, ktoré svoje záväzky v oblasti readmisií nedodržiavajú, a napokon zefektívnenie návratového mechanizmu Európskej únie do tretích krajín pôvodu nelegálnych migrantov za aktívneho využitia kapacít agentúry Frontex, posilnenia spolupráce v oblasti identifikácie osôb a vydávania náhradných cestovných dokladov. Tu Slovenská republika apeluje a bude apelovať na Európsku komisiu, aby zohrávala aktívnejšiu úlohu pri riešení danej problematiky. 8. Návraty Slovenská republika už od prvej migračnej krízy v roku 2015, kedy Maďarsko neoficiálne pozastavilo vykonávanie bilaterálnej readmisnej dohody, upozorňuje na neefektívnosť reťazových readmisií medzi členskými štátmi Európskej únie. Situácia v roku 2015 však nedosiahla dnešnú úroveň nelegálnej migrácie a to najmä z dôvodu, že Nemecko otvorilo migrantom hranice a umožnilo im dopraviť sa priamo na územie Nemecka špeciálnymi vlakmi. Rovnako v tom čase bolo možné aj vo vyššej miere realizovať návraty a readmisie a to z dôvodu, že neexistovala prekážka vyhostenia a osoby bolo možné vrátiť do krajín pôvodu, resp. tranzitných krajín. Slovenská republika v súčasnosti čelí v oblasti návratov dvom základným problémom. Je to prekážka vyhostenia, keďže 94 % nelegálnych migrantov na území Slovenska, Slovenskej republiky tvoria občania Sýrie, a po druhé nemožnosť readmitovať nelegálnych migrantov do Maďarska alebo do Srbska. S ohľadom na vyššie uvedené skutočnosti Slovenská republika bude apelovať naďalej na štruktúry Európskej únie so žiadosťou, aby sme sa začali čo najskôr zaoberať možnosťami, ako tieto osoby vrátiť do bezpečných častí krajín pôvodu, respektíve do tretích krajín, z ktorých nelegálne vstúpili na územia členských štátov Európskej únie. V tomto zmysle som sa vyjadril aj na mojom, pri mojom vystúpení v Luxemburgu na rade ministrov. No a napokon dopady zavedenia kontrol na vnútorných hraniciach informatívne. Prípadné zavedenie kontroly na vnútorných hraniciach nebude mať vplyv na zníženie nelegálnej migrácie, tak ako to ukazujú príklady z minulého roku po zavedení kontroly zo strany Českej republiky voči Slovenskej republike alebo dlhodobo zavedené kontroly vnútorných hraníc zo strany Rakúska voči Slovinsku a Maďarsku. Vnútorná hranica Slovenskej republiky s Maďarskom má zhruba 654 kilometrov. Po odpočítaní vodnej plochy, ktorá ale taktiež nie je veľkým problémom pre prekonávanie, a ťažko priechodných horských oblastí a tie zase na juhu veľmi nie sú, by bolo nutné zabezpečiť a kontrolovať najmenej 400 kilometrov zelenej hranice a nasadiť príslušníkov Policajného zboru na kontroly na 36 hraničných priechodoch. Aktuálne dostupné kapacity Policajného zboru nie sú dostatočné na zabezpečenie takýchto opatrení bez výrazného obmedzenia plnenia ďalších zákonných úloh Policajného zboru. Navyše takéto opatrenia by znamenali aj značné finančné náklady. Česká republika vykonávala kontrolu na zhruba 251 kilometroch hranice a na 17 cestných hraničných priechodoch so Slovenskou republikou s týždennými finančnými nákladmi zhruba milión eur. Ministerstvo vnútra už dlhodobo prezentuje, že efekt prinášajú systémové opatrenia, ako napríklad harmonizácia vízovej politiky najmä Srbska a Čiernej Hory s vízovou politikou Európskej únie a riadna ochrana vonkajších hraníc Európskej únie na juhu s podporou ostatných členských štátov a Frontexu. A napokon mi ešte dovoľte, dámy poslankyne, vážení páni poslanci, ozrejmiť postup pri zadržaní nelegálneho migranta. Nelegálni migranti, ktorí sú zadržaní políciou na území Slovenskej republiky, sú predvedení na oddelenie cudzineckej polície Policajného zboru na základe oprávnenia podľa zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov v znení neskorších noviel, kde sa vykoná bezpečnostná previerka osoby v informačných systémoch Ministerstva vnútra Slovenskej republiky s cieľom vyhodnotiť bezpečnostné riziko zadržaných osôb a ich zdržiavanie sa na území Slovenskej republiky. Následne sa podrobia stotožneniu osoby snímaním daktyloskopických odtlačkov a fotografovaniu. Od roku 2010 sú všetci nelegálni migranti evidovaní v Informačnom systéme migrácia a medzinárodná ochrana, IS MIGRA to má skratku. Evidovanie je zamerané nielen na alfanumerické osobné údaje, ale aj, ale je evidovaná aj biometria, teda tie daktyloskopické odtlačky prstov a fotografia tváre. Všetky zosnímané daktyloskopické odtlačky sú od spustenia MIGRA, to bolo v októbri 2010, systematicky preverované v národnej databáze a v prípadoch, kedy nás k tomu oprávňuje legislatíva aj Európskej únie v databáze EURODAC. Tá databáza vznikla na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady Európskej únie č. 603/2013. Od apríla 2016 sú všetky daktyloskopické odtlačky systematicky preverované v centrálnej databáze Interpolu a od februára 2023 aj v Schengenskom informačnom systéme. Slovenská republika je jedna z mála členských krajín Európskej únie, ktorá takéto osoby dôsledne preveruje v informačných systémoch v prípade sekundárnej migrácie. V prípade, že majú osoby záznam v medzinárodných alebo v národných informačných systémoch, príslušníci Policajného zboru prijímajú potrebné opatrenia, využívajúc inštitút zaistenia podľa zákona č. 404/2011 o pobyte cudzincov a v znení jeho noviel. Ak je možné zadržanú osobu vyhostiť z územia Slovenskej republiky, pristúpi sa k realizácii administratívneho vyhostenia a zaisteniu osoby. Tu treba zdôrazniť, že zaistením sa rozumie oprávnenie príslušníka Policajného zboru, nie povinnosť. Pritom je, pri posudzovaní účelnosti zaistenia policajný útvar musí vyhodnotiť reálnu možnosť vykonania návratu osoby. V prípadoch, kedy je zrejmé, že návrat nie je zrealizovateľný z dôvodu prekážok administratívneho vyhostenia podľa článku osemdesiatje... podľa § 81 zákona o pobyte cudzincov, nie je dô... najmä teda keď, pokiaľ ide o situáciu v Sýrii, nie je dôvod na zaistenie osoby, nakoľko neexistuje účelnosť zaistenia. Podľa stanoviska Európskej komisie je štátny príslušník Sýrie nevyhostiteľný z dôvodu existencie prekážky vyhostenia. To znamená, že identifikovaní štátni príslušníci Sýrie disponujú legitímne prekážkou administratívneho vyhostenia späť do krajiny ich pôvodu z dôvodu reálneho ohrozenia ich života v pretrvávajúcom ozbrojenom konflikte v krajine pôvodu. V prípade štátnych príslušníkov Sýrie, ktorí, ako som už povedal, tvoria vyše 90 % z týchto migrantov s neoprávneným pobytom na území Slovenskej republiky, ktorí prichádzajú v rámci neregulárnej migrácie po západobalkánskej trase, je im umožnené zotrvať na území Slovenskej republiky podľa § 61a zákona o pobyte cudzincov z dôvodu prekážky administratívneho vyhostenia, ktorým je vojnový stav v ich krajine. Následne policajný útvar týmto osobám vystaví písomné potvrdenie o možnosti zotrvania na území Slovenskej republiky, na základe ktorého sa môžu voľne pohybovať, a poučí ich o možnosti poskytnutia základnej humanitárnej pomoci formou dočasného prístrešia v zariadeniach migračného úradu ministerstva vnútra. Všetci títo ľudia zo Slovenskej republiky v priebehu niekoľkých hodín odídu, lebo pokračujú ďalej. Budeme vyvíjať maximálne úsilie na prijímanie systémových riešení, zapojiť do riešenia krajiny tranzitu, primárne sa venovať opatreniam v krajinách pôvodu. Na záver považujem za dôležité uviesť, že doposiaľ nebol zaznamenaný incident, narušenie verejného poriadku zo strany migrantov a Policajný zbor je v každom prípade pripravený plniť si svoje úlohy pri ochrane života, zdravia a majetku. A chcem zdôrazniť, že Policajný zbor i ministerstvo vnútra v týchto veciach a vo všetkých veciach bude postupovať podľa zákona. Ďakujem pekne.