T. Mikuš, poslanec: (2005-07-01):
Vrátim sa k správe z predchádzajúceho roku. Úrad konštatoval, že cieľom jeho práce je zabezpečenie rovnováhy medzi záujmami výrobcov a spotrebiteľov, že úrad bude spolugenerovať stimuly k regulovaným firmám, aby fungovali efektívne a zaručovali bezpečnosť a spoľahlivosť dodávok energií a služieb. Zároveň má úrad vytvárať efektívny regulačný rámec na stimuláciu príslušného množstva a druhu investícií, t. j. smerovanie investícií v energetických subjektoch tým smerom, aby Slovensko bolo dlhodobo bezpečne a spoľahlivo zásobované energiami. Napriek tomu, že tieto formulácie v správe tohtoročnej nie sú, verím, že úrad nerezignoval na túto činnosť. Avšak musím povedať, že pokiaľ má úrad túto činnosť plniť, musí existovať energetická politika. S poľutovaním konštatujem, že napriek tomu, že mala byť predložená do konca minulého roku, ešte neexistuje. Regulačná politika, filozofia činnosti úradu, sa musí jednoznačne odvíjať z energetickej politiky. Čiže kladiem otázku: Môže byť regulačná politika taká efektívna, ako by mala byť, keď neexistuje energetická politika? Odpoveď asi poznáte. Ďalej by som si dovolil ešte pár poznámok. Prvá vec. V prvom regulačnom období pracoval úrad hlavne na základe odporúčaní zahraničných poradenských firiem. Kritizoval som to ako nesprávny krok a opakujem túto kritiku aj teraz. Ale úrad musí fungovať podľa mojej mienky, na základe aj odporúčaní renomovaných domácich poradenských firiem. Čo sa stalo totiž v prvom regulačnom období, keď úrad fungoval na základe odporúčaní zahraničných firiem? Neprimeraným spôsobom boli nadhodnotené príjmy distribučných spoločností. Nemá ani fyzické, ani ekonomické opodstatnenie podľa mojej mienky to navýšenie príjmov distribučných firiem. Ak sa pozriete do správy a do tabuliek, tak zistíte, že podiel distribúcie na navyšovaní cien energií, hlavne teda hovoríme o elektrickej energii, neustále trvá a bude pravdepodobne aj v roku 2005 na úrovni zhruba 5 %, 4,6 %, ak sa nemýlim, je v správe, pán predseda. Ďalšia vec. V minulosti úrad dal spracovať štúdiu, ktorá má za cieľ umožniť kompenzáciu zvýšenia cien energií pre nízkopríjmových spotrebiteľov, pre nízkopríjmové domácnosti, je to taká žltá knižočka, mnohí ste ju dostali. Kladiem otázku: Ako boli výsledky tejto analýzy použité v prospech nízkopríjmových obyvateľov, ktorí sa dosť ťažko vyrovnávajú s týmto zvyšovaním? Aj keď, samozrejme, aj to zvyšovanie cien má svoje objektívne dôvody, ale niektoré rodiny sa s tým ťažko vyrovnávajú. Pokiaľ ja viem, výsledky tejto analýzy využité doteraz neboli. Ďalšia vec. Správa z minulého roku konštatovala, že ceny energií alebo aj iných regulovaných činností budú stúpať zhruba v tomto roku o 2,5 %. Musím povedať, pán predseda má čiastočne pravdu, keď hovorí, že v niektorých oblastiach ceny klesali, ale pozrite sa do tabuliek a zistíte, že pre domácnosti nárast cien v násobkoch prekročil 2,5 %. To sú údaje reálne, ktoré v správe sú. Čiže ak sa máme zaoberať pri náraste cien otázkou predvídateľnosti, znovu opakujem, predvídateľnosti, ak táto predvídateľnosť má mať vyšší stupeň, tak vtedy je jednoznačne potrebné mať energetickú politiku, ktorá hľadí dopredu na obdobie je 20 až 30 rokov. Ďalšia vec. Ak si pozriete tú časť, ktorá hovorí o vode a pozriete si pritom do tabuliek, tak zistíte, že tie nárasty sú tam zhruba 20 % aj viac za spotrebu vody. Myslím si, že k vode treba pristupovať naozaj ako ku strategickej surovine tretieho tisícročia a ku všetkým činnostiam súvisiacim s jej prípravou, distribúciou, ukladaním, prepracovaním. Treba venovať tomu naozaj mimoriadnu pozornosť. Ďalšia vec. Som presvedčený, že úrad má veľmi dôležitú analytickú úlohu pred sebou, ktorú zatiaľ, si myslím, nie celkom zvláda. Keď hovoríme o predikcii cien, musí sa úrad venovať predikcii alebo analýzam vývoja stavu energetických surovín na svetových trhoch, musí sledovať energetickú politiku Európskej únie a, čo je hlavné pre nás, si myslím, malú krajinu s nedostatkom primárnych energetických surovín, veľmi pozorne treba sledovať energetický dialóg Európskej únie s Ruskou federáciou. O tomto som nenašiel v správe zmienku a odporúčam, aby sa tomu úrad venoval. Ďalšia vec, otázka teplárenstva. Dámy a páni, ak sa pozriete na štruktúru cien, ktoré musia slovenské domácnosti zaplatiť za energie, tak zistíte, že teplárenstvo alebo náklady na tepelné energiu predstavujú naozaj významnú položku pre slovenské rodiny. Úrad zriadil 4 regionálne kancelárie. Ocenil by som, keby tieto 4 regionálne kancelárie boli zmienené nielen z pohľadu toho, že existujú, ale aj z pohľadu výsledkov, ktoré v regiónoch dosiahli, aj v záverečnej správe úradu. Predpokladal som úplne logicky, že regionálne kancelárie sa zamerajú v prvom rade na odporúčania, ktoré by smerovali k využívaniu regionálnych zdrojov energií, miestnych zdrojov energií, a že teda budú potom tieto odporúčania aj súčasťou regionálnej politiky, ktorú má vláda Slovenskej republiky vypracovať. Mám pocit, že v tejto oblasti sú naozaj rezervy. Minulý rok som sa tu zmienil o otázke tepelných dispečingov. Tam, kde je veľká spotreba tepla, kde je veľká koncentrácia spotrebiteľov a výrobcov, je nevyhnutne potrebné, aby existovali tepelné dispečingy, ktoré umožnia, že prednostne budú do dodávok zapájané tie zdroje tepla, ktoré sú ekonomicky najvýhodnejšie a ktoré sú najmenej škodlivé, čo sa týka životného prostredia. Zatiaľ si myslím, že v tejto oblasti nebol urobený dostatočný pokrok. Tu nechcem použiť slovo žiadny, ale použijem slovo dostatočný. Ďalšia vec. Som presvedčený, že analytické údaje, ktoré má úrad k dispozícii, údaje o cenách energií z jednotlivých zdrojov by mali spolugenerovať odporúčania, ako v teplárenstve na Slovensku ďalej, pretože teplárenstvo predstavuje naozaj obrovský priemysel a obrovský biznis. Ak si uvedomíme, že cena gigajoulu z Jadrovej elektrárne V2 je zhruba 70 korún a predajná cena tepelnej energie na Slovensku je v priemere 500 korún, tak si myslím, že odporúčanie, ktoré by malo vychádzať z tohto poznania, je úplne jasné. Dámy a páni, nechcem vás ďalej zdržiavať, zhrniem svoje pripomienky, svoje odporúčania do niekoľkých bodov, bude ich presne desať. Odporúčam v budúcich regulačných obdobiach dôsledne kontrolovať účinok doterajšieho spôsobu regulácie v záujme ochrany spotrebiteľov energie. Odporúčam, aby pri využívaní externých poradcov boli v maximálnej miere využívané slovenské alebo, povedzme, domáce odborné inštitúcie. Odporúčam zjednotiť dĺžku regulačného obdobia prenosovej sústavy a distribučných spoločností, nie je možné, aby subjekty, ktoré sú v reálnom čase zapojené do jednej činnosti, boli regulované v rôznych regulačných obdobiach. Ďalej, treba aktívne pôsobiť pri vypracovaní energetickej politiky, ktorej súčasťou by mala byť aj regulačná politika vykonávaná úradom. Odporúčam, aby analytické údaje z teplárenstva zo slovenských reálií boli využité na spoluvytváranie odporúčaní na riešenie zásobovania teplom na Slovensku, hlavne teda v oblasti veľkej spotreby energií a, samozrejme, aj v oblasti využívania miestnych alebo regionálnych energetických zdrojov. Odporúčam, aby sa voda vo všeobecnosti posudzovala, aby sa s ňou nakladalo ako so strategickou surovinou a aby sa v tejto oblasti zintenzívnila spolupráca s rezortom životného prostredia. Odporúčam, aby vo všeobecnosti sa príslušní venovali otázke centralizovania regulovaných oblastí do jednej inštitúcie. Z tohto pohľadu odporúčam, aby úrad sa zaoberal aj otázkou obchodovania s emisiami. Ďalej, odporúčam venovať pozornosť energetickej politike Európskej únie a energetickému dialógu Európskej únie s Ruskou federáciou. No a posledné, čo odporúčam, je, že bolo by vhodné, keby v správe vždy na záver bola sformulovaná kapitola, ktorá by mala názov odporúčania pre budúcnosť, čiže odporúčam odporúčania. Vážené dámy a páni, napriek týmto odporúčaniam považujem správu úradu za správu dobrú a hodnú našej podpory. Myslím, že úrad a jeho pracovníci naozaj sa snažia efektívne spolupôsobiť na Slovensku. A ja im k tomu želám veľa vytrvalosti a úspechov. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)