J. Burian, poslanec: (2004-12-08):
Tak po prvé, je to vysoký deficit. Deficit 61,5 miliardy je jeden z tých deficitov, ktorý v poslednom období je jedným z najvyšších. Je otázkou zamyslenia, že aj minuloročný deficit mal byť na úrovni 60 miliárd korún s tým, že v poslednej chvíli pozmeňujúcim návrhom sa dostalo do rozpočtu 18 miliárd Sk, čo v podstate nás stanovilo jeden historický najväčší deficit v Slovenskej republike. Musím povedať, že práve tým, že sa zadlžujeme, a práve tým, že sa zvyšuje teda deficit, sme zadĺžili za obdobie roku 2003 až 2006 ekonomiku o viac ako 212 miliárd dlhov, čo tým, ja si myslím, že to je vlastne zadlžovanie do budúcnosti, pričom celkový dlh Slovenskej republiky sa už vyšplhal na 45 % hrubého domáceho produktu kde maastrichtské kritéria hovoria o výške deficitu na úrovni maximálne 60 % z hrubého domáceho produktu, pričom celková suma je na úrovni 633 miliárd slovenských korún. Tento dlh evokuje mimochodom aj úrokové zaťaženie, ktoré v tomto roku bude vo výške alebo úrokové zaťaženie, ktoré bude tlačiť na štátny rozpočet, je viac ako 30 miliárd Sk. Druhá vec je vlastne pomer výdavkov a príjmov. Bežné výdavky sú na úrovni 86,75 % z celkových výdavkov, pričom bežné daňové príjmy sú na úrovni 72,74 % z celkových príjmov, čo je oproti roku 2004 zhoršenie o 1 % celkovej bilančnej sumy. Je to trend, kde v podstate nám ubúda daňových príjmov. Je teraz otázkou zamyslenia sa nad tým, kde nájsť, povedzme, zdroje na to, aby do budúcna tieto zdroje boli, by som povedal, reálne získateľné. Možno, že je tu úvaha, čo teda sú tie problémy alebo problémy teda monopolného postavenia podnikov na Slovensku, jednak sa to týka plynárenského priemyslu, Slovnaftu a tak ďalej, kde zažívame dnes problémy o tom, že dokazovanie cien alebo primeraných cien je veľmi otázne a problematické, a myslím si, že je tu namieste možno úvaha o tom, že pre tieto monopolné podniky by sa upravila sadzba, povedzme, daňových alebo teda výdavkov. Teda určitým spôsobom možno uvažovať o tom, že by sa mohli získať tieto peniaze, môžu sa získať práve u týchto monopolných výrobcov. Nie je to, by som povedal, neobyčajným javom. V Anglicku je daň povedzme u veľkých podnikov, nehovorím monopolu, ale veľkých podnikov odsegmentovaná v progresii podľa veľkosti podnikov. U nás by sme mohli možno uvažovať práve o tej dodatočnej dani práve pre tieto monopolné podniky, ktoré, povedzme, ziskovosťou alebo cenami si nadháňajú zvýšenú ziskovosť. Ďalším rizikom štátneho rozpočtu - vidím aj obrovské regionálne rozdiely. Je tu niekoľko koncepcií na to, aby sa vôbec tieto regionálne rozdiely znižovali. Myslím si však, že ak neurobíme radikálny rez, čo sa týka výstavby infraštruktúry, nie je tu šanca ako reálne tieto rozdiely alebo zabezpečiť investorov do týchto oblastí, by som povedal, zabezpečiť investorov, aby šli do týchto regiónov vzhľadom na to, že neexistuje dostatočná infraštruktúra, ja práve naopak by som povedal, nie, podporujem zvyšovanie výdavkov do štátneho rozpočtu na výstavbu diaľnic, ale, práve naopak, uvažujem o tom, že pri tomto objeme, ktorý dnes je v štátnom rozpočte, a dokonca nižšom, by sa dala postaviť alebo dali by sa postaviť tieto infraštruktúrne siete na báze projektového financovania, ktoré by bolo na úrovni 20 - 25 rokov, a iba tá časť, ekvivalentná, ktorá by teda bola postavená, alebo ktorej by boli výdavky zo štátneho rozpočtu pri splácaní budúcich záväzkov, by vstupovala do štátneho rozpočtu, tým pádom by sa dala zabezpečiť táto progresia práve tým systémom, aby takýmto dlhodobým financovaním, tak ako to povedzme urobili v Chorvátsku alebo v iných krajinách, dalo zabezpečiť bez toho, aby sa povedzme aj toľko peňazí, ktoré sa dnes do výdavkov štátneho rozpočtu možno dostalo. Neproduktívne náklady, myslím, že sa tu už dosť často spomínalo, o tom, že vysoké administratívne náklady sú ďalšou bolesťou tohto štátneho rozpočtu, kde si myslím, že práve možno neproduktívnymi nákladmi v administrácii a zvyšovaním výdavkov v rôznych kapitolách, neefektívnosť riešenia a auditu štátnej správy prináša to, že tieto výdavky sú z roka na rok skôr navyšované. Otázkou je, či je tu ochota ísť radikálne znížiť tieto výdavky, vzhľadom na to, že podstatná časť obyvateľstva má problém, aby zabezpečila svoje reálne živobytie. Ďalej je tu, by som sa troška sústredil na rozpočet ministerstva práce a sociálnych vecí. Akiste už som to pri iných diskusiách v tomto parlamente vyhlásil, v kapitole ministerstva práce, sociálnych vecí je niekoľko zaujímavých rezerv. Prvá rezerva, ktorú by som chcel upozorniť, je rezerva v kapitole hmotná núdza. Ak vynásobíme výšku 3 000 korún krát 180 000 ľudí, ktorí sú v hmotnej núdzi, dostaneme číslo, ktoré sa nerovná ani 5 miliardám alebo cez 5 miliárd Sk pri celkovom objeme, ktorý je tam rozpočtovaný, viac ako 9 miliárd korún. Javí sa tu takmer štvormiliardová rezerva. Ďalej by som chcel upozorniť na to, že sú ďalšie kapitálové výdavky na tomto ministerstve, na informačné systémy, ktoré takisto, by som povedal, rezonujú aj v rozpočte sociálnej poisťovne, kde dokonca dochádza k paradoxu, tomu, že v roku 2007 nieto ani koruny na rozpočtovanie kapitálových výdavkov vzhľadom na to, že splátky za informačné systémy, ktoré si, bojím sa povedať, alebo myslím si, že otázkou je chaotického nakladania s informačnými systémami. Dochádza k tomu, že v roku 2007 nieto ani koruny na kapitálové výdavky. Čiže myslím si, že práve táto oblasť, sociálna oblasť, bude určitým spôsobom rizikom v štátnom rozpočte na rok 2005. Vzhľadom na to myslím si, že práve aj minister financií sa vyjadril k tomu, že je tam, by som povedal, riziko, ktoré môže prameniť na úrovni možno 2 - 3 miliárd, ja osobne si myslím, že pri tých nedostatkoch, ktoré sú jednak v Sociálnej poisťovni, môže nastať aj vyššie, vzhľadom na to, že Spúšťa sa systém generálneho pardonu. Ja si myslím, že s dobrými vecami alebo s dobrým úmyslom možno sa urobí aj to, že príjmy, ktoré možno by boli reálne v roku 2005 v Sociálnej poisťovni, sa nevygenerujú vzhľadom na to, že jednak nedostatky v oblasti evidencie spôsobia to, že príjmy Sociálnej poisťovne nebudú na tej úrovni, na ktorej by mali byť. A veľa podnikov začne špekulovať, aby si uplatnilo generálny pardon namiesto toho, aby zabezpečovali reálny príjem alebo aby zabezpečovali platenie do Sociálnej poisťovne. V neposlednom rade by som chcel ešte spomenúť ministerstvo výstavby, regionálneho rozvoja a myslím si, že tak ako pán Cagala, keď som zachytil jeho slová v oblasti nakladania s europrostriedkami, myslím, že plne sa stotožňujem s tým, je na stole hádam viac ako tisíc projektov, žiaľ, zlou organizáciou a nedostatkom kvalifikovaných ľudí tieto projekty stoja na stole a nie sú vyhodnocované. Dokonca informácia je taká, že zatiaľ boli vyhodnotené len 3 projekty z programu z opatrenia základná infraštruktúra, čo si myslím, že na obrovský objem peňazí, ktoré potrebujeme čerpať z týchto zdrojov, a teda na žiadosť alebo na veľký entuziazmus, do ktorej vstúpili povedzme podnikateľské subjekty alebo štátna správa a verejná správa, myslím, že je otázkou na to, že by stálo za reč, aby títo ľudia prehodnotili svoje konanie, aby sa zabezpečilo vôbec hocaké čerpanie. Myslím, že jediným čerpaním, čo tu asi bude reálne, je asi poľnohospodárska platobná agentúra. Aj tá absolútne mešká a bude ešte, by som povedal, otázka, aby dokázali vyčerpať zdroje do konca roka. Toľko by som k štátnemu rozpočtu na rok 2005. Dovoľte mi, aby som ešte prečítal pozmeňujúci návrh, ktorý podávam spolu s poslancom Igorom Šulajom. Pozmeňujúci návrh znie: A) v rámci rozpočtu kapitoly úradu vlády Slovenskej republiky na rok 2005 vykonať nasledovné úpravy: Výdavky v položke 06P0201 podporné činnosti zvýšiť o 300 miliónov korún. Zároveň doplniť kód programu 06P0201 podporné činnosti úradu vlády a zámery a ciele programu, podprogramu a prvkov a nový cieľ s názvom cieľ podpora regiónov postihnutých veternou smršťou. Názov podpora regiónov postihnutých veternou smršťou, typ, výsledok, mena, jednotka, logická báza, rok. B) v rámci rozpočtu kapitoly ministerstva životného prostredia na rok 2005 vykonať nasledovnú úpravu: Výdavky k problému tvorba a implementácia politík 07601 koncipované riadenie environmentálnej politiky, koordinácia programov znížiť o 70 miliónov Sk korún, C) v rámci rozpočtu kapitoly Ministerstva vnútra Slovenskej republiky na rok 2005 vykonať úpravu výdavky v programe tvorba a implementácia politík v programe 06V01 vrcholové riadenie a kontrola znížiť o 70 miliónov Sk, D) v rámci rozpočtu Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky na rok 2005 vykonať nasledujúcu úpravu: V programe tvorba a implementácia politík 05001 podpora programov pod program 0500101 kontrola a zodpovednosť za programy znížiť o 70 miliónov Sk, E) v rámci rozpočtu Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky na rok 2005 vykonať nasledujúcu úpravu: V programe 07Q02 riadenia a kontrola znížiť o 30 miliónov Sk, F) v rámci rozpočtu Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky na rok 2005 vykonať nasledujúcu úpravu. V programe 07Q03 špecializovaná štátna správa znížiť o 20 miliónov Sk. G) v rámci rozpočtu Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky na rok 2005 vykonať nasledujúcu úpravu: V programe 08P0502 optimalizácia sústavy súdov znížiť o 70 miliónov Sk. Navrhované zmeny je potrebné vykonať v rámci navrhovaných kapitol a upraviť tak návrh štátneho rozpočtu na rok 2005 a zároveň návrh verejnej správy na rok 2005 až 2007. Zdôvodnenie: Finančné prostriedky účel na nový cieľ, podpora regiónov postihnutých veternou smršťou by mal slúžiť postihnutým regiónom a to predovšetkým regiónu Vysoké Tatry. Konkrétne odborné a finančné požiadavky by mali vychádzať zo skutkového stavu zisteného komisiou vlády určenou na tieto ciele. Je zrejmé, že uvedené finančné prostriedky sa nedajú v období schvaľovania návrhu zákona o štátnom rozpočte a o rozpočte verejnej správy dopredu konkrétne definovať. Už prvé odhady však napovedajú, že stabilizovanie a základné riešenie vzniknutého stavu postihnutých regiónov ako aj Vysokých Tatier bude musieť dofinancovať štátny rozpočet. Inak si regióny s touto krízou neporadia. Zodpovednosť všetkých poslancov pri schvaľovaní rozpočtu ako aj pri posudzovaní tohto pozmeňujúceho návrhu môže identifikovať zdroj na odstránenie škôd, ich zmiernenie a hlavne na následné zabezpečenie rozvoja regiónov, ktoré boli postihnuté veternou smršťou v roku 2004. Chcel by som vás požiadať o podporu tohto pozmeňujúceho návrhu, ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)