I. Šimko, minister vnútra SR: (2002-05-16):
Na posudzovanie žiadostí o udelenie azylu je príslušné ministerstvo vnútra, ktoré zosúlaďovanie azylového práva považuje nielen za napĺňanie medzinárodných záväzkov Slovenskej republiky v tejto oblasti, ale zároveň aj za nástroj, ktorý môže aspoň čiastočne regulovať nelegálne prisťahovalectvo do našej vlasti. Slovenská republika je povinná v súlade s Národným programom pre prijatie acquis communautaire, národným akčným plánom pre Slovenskú republiku v oblasti azylu, na základe výsledkov bilaterálnych skríningov, ako aj s cieľom zmeniť status kandidátskej krajiny na status riadneho člena Európskej únie zosúladiť svoj právny poriadok v oblasti azylu s acquis communautaire v tejto oblasti. Prijatím predloženého návrhu zákona o azyle sa dosiahne porovnateľný štandard právnej úpravy azylu v Slovenskej republike s právnou úpravou azylu v jednotlivých členských štátoch Európskej únie, a tým sa dostane aj do súladu so súčasne platným acquis v tejto oblasti. Návrh zákona o azyle v súlade s medzinárodnými dokumentmi vymedzuje inštitúty bezpečnej tretej krajiny a bezpečnej krajiny pôvodu. Novým spôsobom upravuje konanie o udelenie azylu alebo odňatie azylu, rozširuje dôvody na udelenie azylu a okruh osôb, ktorým sa udelí azyl na účel zlúčenia rodiny, ustanovuje práva a povinnosti cudzincov, ktorí žiadajú alebo ktorým bola poskytnutá ochrana podľa tohto zákona, upravuje zriaďovanie azylových zariadení a na novo upravuje spoluprácu s Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov a s inými organizáciami zaoberajúcimi sa azylovou problematikou. Taktiež ustanovuje súdnu kontrolu pri odvolaniach. Vážený pán predsedajúci, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci. Dovoľte mi, aby som na záver zdôraznil potrebu prijatia novej právnej úpravy azylovej problematiky. Zákon o azyle je jedným zo základných integračných zákonov v kapitole 24 Spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí. Chcem zdôrazniť, že prijatím tohto návrhu zákona budeme harmonizovať náš právny poriadok, naše právne normy so štandardom, ktorý je v Európe. Iná vec je, samozrejme, azylová a migračná politika, ktorej formulácia a ktorej podoba sa vlastne aj v celej Európe zatiaľ iba vytvára a prebiehajú na túto tému podľa mňa veľmi legitímne diskusie. U nás ešte zatiaľ málo o samotnej tejto politike diskutujeme a myslím si, že táto otázka nás iba čaká. Nechcem ju však spájať s týmto návrhom zákona, lebo tieto pravidlá treba, aby sme mali na úrovni európskych štandardov. Vzhľadom na uvedené si vás pani poslankyne a páni poslanci dovoľujem požiadať o podporu tohto návrhu zákona. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán minister. Nech sa páči, zaujmite miesto určené pre navrhovateľov. Teraz by som poprosil spravodajkyňu, aby vystúpila za gestorský výbor pre obranu a bezpečnosť, pani poslankyňu Oľgu Szabó. Pani poslankyňa, nech sa páči. O. Szabó, poslankyňa: Vážený pán predseda, páni ministri, vážené panie poslankyne, páni poslanci. Dovoľte mi, aby som podľa § 70 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov vystúpila v prvom čítaní k vládnemu návrhu zákona o azyle a o zmene a doplnenie niektorých zákonov, tlač 1450, ako spravodajkyňa určená navrhnutým gestorským Výborom Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť. Na úvod vás chcem informovať o skutočnosti, že predmetný návrh bol doručený poslancom Národnej rady Slovenskej republiky dňa 18. apríla 2002. Predseda Národnej rady Slovenskej republiky posúdil, že návrh zákona spĺňa náležitosti podľa § 70 ods. 1 zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a podľa legislatívnych pravidiel ho zaradil na rokovanie tejto 60. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky v rámci prvého čítania. Ako spravodajkyňa Národnej rady Slovenskej republiky k tomuto prvému čítaniu si osvojujem stanovisko, že predmetný návrh spĺňa z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti návrhu zákona uvedené v § 67 a § 68 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci. Ide o jeden z mnohých zákonov, ktoré budú ovplyvňovať naše snahy o pričlenenie do Európskej únie. Odporúčam Národnej rade prijať uznesenie o tom, že tento návrh Národná rada Slovenskej republiky prerokuje v druhom čítaní. Prosím, pán predseda, aby ste otvorili všeobecnú rozpravu k tomuto zákonu. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pani poslankyňa. Nech sa páči, zaujmite miesto určené pre spravodajcov. Písomne sa neprihlásil nikto. Pýtam sa, kto sa do rozpravy k tomuto zákonu hlási ústne. Pán poslanec Vojtech Tkáč. Uzatváram možnosť sa prihlásiť do rozpravy ústne. Jediný prihlásený pán poslanec Tkáč. Nech sa páči. V. Tkáč, poslanec: Vážený pán predseda, vážený pán minister, vážená pani spravodajkyňa, dámy a páni. Vystupujem k tomuto bodu z dôvodu, že už štvrtý rok pracujem v Parlamentnom zhromaždení Rady Európy vo Výbore pre migráciu utečencov a demografiu Parlamentného zhromaždenia Rady Európy, kde zároveň vykonám aj funkciu podpredsedu podvýboru a chcel by som v tejto súvislosti povedať také širšie systémové väzby, v ktorých je navrhovaná právna úprava. Treba povedať, že vo viacerých dokumentoch Rady Európy sa dnes hovorí, že Európa má tri, bez poradia dôležitosti, základné problémy, a to je organizovaný zločin, drogy a migrácia. V tejto súvislosti som mal možnosť navštíviť práve ohniská migrácie v Náhornom Karabachu či na Kryme. O niekoľko dní sa uskutoční rokovanie v Taliansku. Rokuje sa o zdrojoch migrácie medzi Alžírskom, Marokom a Španielskom cez Gibraltár. Hovorí sa aj o migrácii vzťahu Východ - Západ. Chcem povedať, že v tejto súvislosti v Rade Európy pôsobí celý rad odborných špecializovaných inštitúcií okrem Výboru pre migráciu, utečencov a demografiu Parlamentného zhromaždenia. Chcel by som zvlášť zvýrazniť európsky komitét, Európsky výbor pre migráciu, kde pracuje veľmi aktívne náš zástupca pán Priecel, šéf migračného úradu ministerstva vnútra a musím povedať, že keďže som už niekoľko rokov stále nominovaný za Parlamentné zhromaždenie do Európskeho výboru pre migráciu, že robí veľmi dobrú prácu. Dokonca sme spoločne presadzovali aj cez tento výbor, ktorý je priamo prepojený na Výbor ministrov ako najvyšší orgán Rady Európy slovenského Róma do iného orgánu, a to do výboru špecialistov pre Rómov - Cigánov, hovorím to úmyselne, pretože Rada Európy v oficiálnych dokumentoch aj v angličtine, aj vo francúzštine uznáva rovnocenný termín Róm a Cigán, okrem toho ešte hovorí o Sintioch, tí sú väčšinou na Apeninskom polostrove a v Taliansku a hovorí o Nomádoch, teda kočovníkoch. V tejto súvislosti by som chcel ešte zvýrazniť ďalšiu skutočnosť, že je a hľadá sa v podstate optimálny európsky model azylového práva, migračného práva alebo cudzineckého práva, že nie sú v tejto súvislosti dobre zanalyzované otázky konkrétne azylového pohybu Rómov - Cigánov v Európe a aj cez prácu slovenskej delegácie v Rade Európy sa podarilo dosiahnuť, že 25. apríla tohto roku v Parlamentnom zhromaždení Rady Európy sme mali správu o právnom postavení Rómov v Európe, ktorá má podtitul O azylové právo a bola to práve moja iniciatíva aj maďarských poslancov pána ? Baršoniho a najmä Csaba Tabajdiho, s ktorým sme presadili v podstate, že Parlamentné zhromaždenie v roku od 1993 túto správu prerokovalo. Chceli sme a máme záujem, aby aj z tohto hľadiska problém Rómov - Cigánov riešila Európa spolu s nami, čo neznamená zbavenie sa spoluzodpovednosti, ale aby aj európska dimenzia tejto problematiky bola riešená, ale odzrkadlilo sa v tom, že sa odporúča vytvoriť post európskeho obmudsmana pre Rómov - Cigánov okrem iného, samozrejme, odporúča sa zriadenie Európskeho konzultatívneho poradného parlamentu Rómov na základe výzvy fínskej prezidentky Tarie Halonenovej. V tomto zmysle v októbri minulého roka sa uskutočnila konferencia vo Fínsku a osobne som inicioval aj istým spôsobom lobing v kancelárii prezidenta, ktorý sa skončil tým, že náš pán prezident sa písomne vyjadril k iniciatíve fínskej prezidentky v tom, že treba urobiť a vytvoriť takýto orgán. Prečo o tejto veci hovorím. Hovorím to preto, pretože, ak všetko dobre pôjde, prakticky o niekoľko týždňov a mesiacov môžeme mať na starosti schengenský režim, môžeme mať na starosti hranicu NATO. Chcem povedať, že to sú absolútne nové priority a aj v dokumentoch Európy, takzvaný schengenský plán hovorí veľmi presne a jasne, akým spôsobom treba prispôsobovať legislatívu a akým spôsobom treba pracovať v jednotlivých členských štátoch aj v asociovaných krajinách v tejto oblasti. Ak Rada Európy komentuje migráciu ako jeden z troch hlavných kľúčových problémov Európy, tak asi vie, prečo to hovorí. Súvisí s tým, samozrejme, aj otázka priestoru v rámci teda schengenského plánu, a to je otázka voľného pohybu osôb, súvisí s tým aj otázka, ktorá sa bude musieť riešiť, pokiaľ ide o azylové právo o otázku extradície, otázku readmisie, akým spôsobom je možné v tejto súvislosti pokračovať, pretože v podstate, ak by sme uvažovali trochu globálne, tak západ, sever, juh by sme mali v spoločnom schengenskom priestore, ale práve úsek s Ukrajinou bude ten priestor, kde bude zodpovednosť Slovenskej republiky v podstate bez nejakej inej spolupráce, budeme my za to zodpovední za celú Európsku úniu, ale aj za NATO. Čiže to sú veci, ktoré treba podporiť, pokiaľ ide o právny režim takéhoto druhu, samozrejme, treba zvažovať aj politicko-sociálne aspekty, myslím tým otázku pobytu migrantov, ale aj nelegálnych migrantov na území Slovenskej republiky. Myslím si, že zo strany ministra vnútra sa zatiaľ robí racionálna politika vo vzťahu k vytváraniu azylových centier, viem, že boli silné tlaky na zriadenie takéhoto centra v Rudňanoch v okrese Spišská Nová Ves, čo som ja považoval za veľmi zlý začiatok, pretože je to región, ktorý má dostatok svojich vlastných sociálnych problémov, najmä s rómskou komunitou, a zaťažovať tento systém novými záťažami podľa mňa nebol správny, a preto viem, že aj s pánom Bernardom Priecelom sme konzultovali s pánom ministrom, že sa to poňalo rozumne. Mám osobne lobing zase z košickej strany, aby sa ústredné orgány neriadili z Prešova. V tejto súvislosti som aj oslovil pána ministra vnútra listom, aby sa vyjadril k týmto otázkam, čo je zaujímavé, že teda Košičania maximálne chcú tieto riadiace orgány. Odôvodňujú to aj prístupnosťou práve budúcej hranice Schengenu k Ukrajine a plus argumentujú aj tým, že je tam ten záchytný bod v Sečovciach, čo je tiež Košický kraj, takže má to aj takúto stránku tento problém, ale fakt je ten, že súčasťou kultúry, povedal by som, Slovenskej republiky by malo byť aj to, že bude mať schopnosť absorbovať cudzincov, ktorí už z rôznych dôvodov humanitárnych či politických napríklad by mali dostať pomocnú ruku. Nevyhneme sa tomu aj napriek tomu, že takzvaný pravicový extrémizmus v západnej Európe je orientovaný práve na túto otázku, na xenofóbiu, na boj proti cudzincom, na vytváranie rozdielom medzi vlastným ľudom, by som to tak nazval, vlastnými občanmi a občanmi z iných štátov, a to aj napriek tomu, že tam sú už prisťahovalecké generácie druhej a tretej vlny, ktoré sa už absolútne nepovažujú za národnosť či príslušnosť ku krajine pôvodu takzvanej, ale považujú sa za regulárnych občanov s kultúrou, jazykom, tu sú stotožnení absolútne, nehovorím, že asimilovaní, ale integrovaní a považujú sa za Francúzov, za Nemcov, a to sú už ľudia druhej, tretej generácie, ktorí jednoducho sú v pohybe a sú akceptovaní alebo neakceptovaní aj napriek rozdielnosti náboženstva, kultúry či politického zmýšľania a podobne. Chcem tým povedať, že ten režim, ktorý dostávame, má svoju logiku, ja to osobne hodnotím aj z toho dôvodu, že výbor pre migráciu utečencov a demografiu naozaj maximálne pracuje na plné obrátky, minimálne raz za tri týždne v ňom pôsobíme. Sám som bol vysielaný Radou Európy na mnoho podujatí presne tohto azylového migračného problému a treba povedať, že treba urobiť taký režim, ktorý by bol konformný s Európou 21. storočia, aby vyjadroval aj schopnosť krajiny, štátu Slovenskej republiky zabezpečiť európske, ale aj euroatlantické úlohy, ktoré vyplývajú z tohto režimu a že treba tento systém podporiť. Ďakujem pekne, že ste si ma vypočuli. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Chce reagovať faktickou poznámkou pán poslanec Slafkovský, nech sa páči, na pána poslanca Tkáča. Nech sa páči. Uzatváram možnosť sa prihlásiť s faktickou poznámkou. Nech sa páči.