A. Szögedi, poslankyňa: (2007-09-14):
Rodičovská verejnosť, učiteľská verejnosť je početná, nehovoriac o žiakoch základných škôl, o študentoch stredných škôl. Takže celkove môžeme povedať, že je široká vrstva ľudí, ktorá si uvedomuje potrebu kvalitatívnej zmeny školského prostredia, podčiarkujem, kvalitatívnej. Odborná verejnosť je presvedčená, že naše školy dokážu zmodernizovať iba razantné systémové zmeny, a nie kozmetické úpravy. Myslím si však, že žiadna zmena sa nepodarí, pokiaľ nebudeme presadzovať, že vzdelanie treba považovať za hodnotu, za hodnotu, ktorá má byť vysoko cenená a pestovaná, pokiaľ sa nedokážeme zhodnúť na tom, že vzdelanie je základným predpokladom úspešného života jednotlivca a zároveň pevným základom prosperity celej spoločnosti. O tom sme asi teraz aj hovorili. Škola by nemala byť strašiakom, synonymom bezduchého memorovania, ale miestom, kde sa človek učí porozumieť svetu, kde sa formuje jeho vedomie spolupatričnosti s ostatnými, blízkymi i cudzími, kde sa učí úcte k minulosti a odvahe prijať výzvy budúcnosti. Aby sa naše školy reálne takýmto miestom stali, je potrebné zmeniť v prvom rade princípy, princípy, na ktorých náš školský systém funguje. Základnými princípmi, ktoré by dokázali vniesť do vzdelávania potrebnú kvalitu, by mali byť sloboda, subsidiarita, participácia a konkurencia. V tomto asi naše pohľady sa rozchádzajú podľa toho, ako som vnímala reakcie a vystúpenia k tejto problematike. Pritom si myslím, že dôsledné uplatňovanie práve týchto princípov by vytvorilo tlak na zmenu vnútorného prostredia školského systému a otvorilo by ho novým impulzom. Vzdelávací systém by sa tak sprehľadnil, kvalitné školy by začali vynikať a priemerné by boli motivované k vyššiemu výkonu. Spestrila by sa tým ponuka vzdelávacích programov a do školského prostredia by sa mohli implantovať nové nástroje rozvoja kvality. K takýmto zmenám však povedie dlhá cesta. A o tom sme asi aj hovorili, že to nebude razom. Z uvedeného je nám jasné, že prerokovávaný zákon je prelomový, prelomový aj preto, že uvedené princípy obsahuje. V Česku podobný model začína fungovať. Maďarské školy si konkurujú už dlhé roky. Ani Slovensko by nebolo prvolezcom v tom a teraz. Slovenská uniformná jednotná škola je naozaj v súčasnosti už, v tomto sa asi aj zhodneme, neúnosná. Máme prehustené učebné osnovy, žiaci sú vedení k verklíkovaniu encyklopedických vedomostí. To, že slovenské školstvo potrebuje vzpruhu, nám dokazuje aj fakt, bolo to tu už aj spomenuté, výsledky medzinárodného testovania PISA. Naši žiaci sú podľa tohto testovania v mnohých dôležitých oblastiach podpriemerní, žiaľ. Ukazujú nám to výstupy tohto testovania. Návrh uvedeného školského zákona jasne definuje kľúčové zmeny, ktoré je potrebné uskutočniť v našom vzdelávacom systéme. Pritom základnou zmenou je dôsledná decentralizácia v rovine obsahu vzdelávania. Návrh zákona nahrádza jednotné učebné osnovy novým dvojúrovňovým modelom vzdelávacích programov. Dvojúrovňový model vzdelávacích programov umožní nielen zrealizovať toľko skloňovanú redukciu učiva, ale najmä vytvorí priestor na dôsledné prebudovanie obsahu vzdelávania tak, aby zodpovedal skutočným potrebám žiakov a rešpektoval moderné vzdelávacie trendy. Uvedený návrh zákona je z tohto pohľadu skutočne reformným zákonom, a to aj preto, že od základu mení celý vzdelávací systém a dáva modernú a flexibilnú podobu. Vďaka už uskutočneným legislatívnym zmenám sa v školskom prostredí prešlo na normatívny model financovania, riadiace kompetencie prešli zo štátnej správy do rúk samosprávy a prostredníctvom školskej samosprávy sa vytvorili dôležité nástroje verejnej kontroly. Aj z týchto dôvodov predkladaný návrh školského zákona má podobu základného legislatívneho rámca, ktorého prijatie by skĺbilo už zabehnuté reformy a zabezpečilo realizáciu reformy vzdelávania v tej najpodstatnejšej oblasti, v oblasti obsahu vzdelávania. Reforma obsahu vzdelávania rozhodne neznamená iba mechanickú redukciu existujúcich učebných osnov. Znamená zásadné prebudovanie obsahu vzdelávania na základných a stredných školách prostredníctvom nových, dobre vyvážených systémových mechanizmov. Predkladaný návrh zákona je legislatívnym rámcom, ktorý tieto mechanizmy pomenúva v ich vzájomných vzťahoch a väzbách. V návrhu zákona sú definované jednotlivé nástroje tvorby samotnej realizácie, ale aj kontroly a hodnotenia obsahu vzdelávania tak, aby ukotvil jasné pravidlá zostavovania a inovácie vzdelávacích obsahov, aby sa v oblasti povinného vzdelávania, a teraz by som to chcela zdôrazniť, pretože o tomto sme sa bavili v predchádzajúcich minútach, vyvážil vplyv štátu, verejného záujmu a záujmu jednotlivca a aby napriek značnej decentralizácii v rovine obsahu vzdelávania školy aj naďalej plnili svoju primárnu funkciu a poskytovali žiakom vysoký štandard pri zabezpečovaní jednotlivých stupňov vzdelávania. Filozofia slobodnej školy nahrádza v návrhu zákona dlhoročnú socialistickú rétoriku, ktorej sme sa, žiaľ, v školskej legislatíve napriek častým novelám stále nevedeli zbaviť. Slová ako „rovnoprávny prístup ku vzdelávaniu“, „zohľadňovanie potrieb jednotlivca“, „slobodný výber vzdelávacej cesty“ či „záruka rovnakého postavenia škôl“ jasne pomenúvajú nové základy nášho vzdelávacieho systému. Návrh školského zákona môže mať rôznu podobu. Môže mať podobu pevnej, široko koncipovanej legislatívnej normy, ktorá komplexne a detailne rieši celú problematiku výchovy a vzdelávania a ktorá sa okrem oblasti verejného vzdelávania a vzdelávacích inštitúcií zaoberá aj ostatnými komponentmi výchovno-vzdelávacej sústavy v ich vzájomných väzbách a vzťahoch, alebo môže nadobudnúť podobu iba základného legislatívneho rámca, ktorý definuje jednotlivé nástroje na postupnú realizáciu potrebných zmien vo vzdelávacom systéme a vymedzí spôsob a podmienky prebudovania systémových mechanizmov na všetkých úrovniach. Predkladaný návrh zákona je koncipovaný práve ako základný legislatívny rámec vo vzťahu k samotnému jadru problému, verejnému vzdelávaniu. Organizačná architektúra vzdelávania prostredníctvom vzdelávacích programov sa, ďalej, opiera o kategóriu odborov vzdelávania a stupňov vzdelávania. Je nevyhnutné a úplne pochopiteľné, že návrh vymedzuje aj inštitucionálnu vzdelávaciu základňu prostredníctvom definovania druhov a typov škôl, ktoré sa opierajú o primárny vzťah ku konkrétnym odborom a stupňom vzdelávania. Pripomeniem aspoň to, že napr. po dlhej dobe sa primárne vzdelávanie rieši prostredníctvom päťročného prvého stupňa základnej školy, čím sa potláčajú nezrovnalosti vo vertikálnej štruktúre slovenského školského systému. Kategorizácia vzdelávania cez stupne vzdelávania je súčasne racionálnym argumentom na zaradenie materských škôl do sústavy škôl. Uvedený návrh zákona sa istým spôsobom dotýka všetkých subjektov vzdelávania. Preto je do návrhu zakomponovaná aj časť týkajúca sa zamestnancov škôl, osobitne pedagogických zamestnancov. Považujem za veľmi dôležité, že návrh zákona je v tejto časti spracovaný tak, že dáva do súladu kategórie pedagogických zamestnancov i kvalifikačné požiadavky na nich s už rozbehnutou novou štruktúrou vysokoškolského vzdelávania v pedagogických študijných odboroch. Je zjavné, že návrh zákona obsahuje a rieši ďalšie, iné okolnosti a súvislosti potrebné na zabezpečenie fungujúceho vzdelávacieho priestoru v našich podmienkach, ktoré nechcem ďalej rozvádzať. Vážené kolegyne, kolegovia, navštívila som pedagogickú verejnosť, hovorila som s riaditeľmi základných aj stredných škôl, s kolegami a môžem prehlásiť, že naozaj očakávajú prijatie nového školského zákona, a to aj z toho dôvodu, že od prijatia reformnej vízie známej pod názvom Milénium, ktoré je koncipované príliš všeobecne, o potrebe reformy školstva sa veľa narozprávalo, ale málo sa toho pre ňu urobilo. Iste, netreba mať veľké oči, nemôžeme predpokladať ani očakávať, že školstvo bude po prijatí nového školského zákona razom lepšie, a to aj preto, že nový školský zákon je iba jedným z krokov systémových zmien, školská reforma má oveľa širší rozmer, ako aj predkladateľ nám o tom hovoril, ako len odbúravanie, memorovanie encyklopedických vedomostí a iné problémy, ktoré rieši tento zákon. Školská reforma znamená hlavne zrušenie monopolu štátu v určovaní obsahu vzdelávania, v učebnicovej politike, v ďalšom vzdelávaní učiteľov a v kontrole a hodnotení kvality škôl. Školská reforma má poskytnúť možnosť slobodne rozhodovať o svojich vzdelávacích programoch a rodičom ponúknuť nové možnosti pri výbere vzdelávacej cesty pre ich deti. Zároveň by mala priniesť kľúč, podľa ktorého sa zladí normatívne financovanie škôl s príslušnými obsahovými zmenami. Toto je perspektívnym riešením, ktoré uvedený návrh zákona zabezpečuje a ponúka, preto ja osobne tento zákon podporím. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)