Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2014-05-14):
Ďakujem veľmi pekne, ďakujem veľmi pekne za slovo. Program stability prezentuje vývoj fiškálnej pozície, predpokladaný vývoj ekonomiky a popis opatrení rozpočtovej politiky na dosiahnutie stanovených cieľov v strednodobom horizonte. Predkladá sa Európskej komisii v rámci európskeho semestra, ktorého cieľom je lepšia koordinácia rozpočtovej politiky a štrukturálnych politík zohľadňujúc pravidlá Paktu stability a rastu a stratégie Európa 2020. Ciele hospodárskej politiky vlády pružne reagujú na aktuálnu hospodársku situáciu, pričom prioritou je zabezpečenie dlhodobo udržateľného rastu ekonomiky, ktorý je podmienkou pre rýchly rast životnej úrovne a dobiehanie rozvinutých členských štátov Európskej únie. Členstvo v eurozóne a integrácia menovej politiky zvýšili význam zodpovednej fiškálnej politiky zameranej na zdravé a udržateľné verejné financie a štrukturálnych politík zameraných na zvyšovanie potenciálneho rastu ekonomiky. Od krízového roku 2009 sa Slovensko spolu s ďalšími – v súčasnosti sedemnástimi – členskými krajinami Európskej únie nachádza v procedúre nadmerného deficitu. Základným predpokladom pre jej ukončenie bolo znížiť deficit verejnej správy do roku 2013 pod 3 % hrubého domáceho produktu, a to udržateľným spôsobom. Deficit verejnej správy v roku 2013 dosiahol úroveň 2,77 % hrubého domáceho produktu pod úrovňou rozpočtovaného cieľa na, vo výške, ktorý bol pôvodne stanovený vo výške 2,94 % HDP. Deficit verejných financií dosiahol za minulý rok teda 2,77 % HDP a podarilo sa nám teda zlepšiť hospodárenie štátu ešte viac, ako sme si dali za cieľ v rozpočte na minulý rok. Len tri krajiny z EÚ-28 zaznamenali väčšie zníženie deficitu, Španielsko, Dánsko a Česká republika. Zaradili sme sa tak medzi krajiny s najvýraznejším medziročným znížením deficitu o 1,71 percentuálneho bodu. Deficit, ako aj dlh máme po dlhej dobe pod priemerom EÚ-28, ako aj pod priemerom krajín eurozóny. Je to výborná správa pre ľudí, keďže v opačnom prípade by nám hrozili sankcie z Európskej únie alebo nedôvera na finančných trhoch, čo by sa mohlo pretaviť do vyšších úrokov na úveroch pre obyvateľstvo. Konsolidačné úsilie vo výške 1,9 % hrubého domáceho produktu bolo jednou z najvyšších od vstupu do Európskej únie. Z dlhodobého hľadiska to znamená, opatreniami, ktoré trvalo zlepšujú udržateľnosť verejných financií, sme znížili tzv. štrukturálny deficit z úrovne 3,8 % HDP za rok 2012 na úroveň 1,9 % HDP, čiže sme ho skresali o polovicu a tu hovoríme naozaj o nie o jednorazových opatreniach, ale o štrukturálnych zmenách. Ak by vláda neurobila vlani žiadne kroky, deficit by dosiahol úroveň 4,9 % HDP. Na zníženie deficitu na úroveň, na dosiahnutú úroveň 2,77 sme vlani potrebovali uskutočniť opatrenia za viac ako 1,5 mld. eur, čo znamená, že veľkosť opatrení oproti scenáru nezmenených politík, tzv. no-policy scenario, dosiahlo úroveň 2,2 % HDP. Čiže veľkosť opatrení vo výške 2,2 % HDP. Tento výsledok sa podarilo dosiahnuť najmä, naozaj najmä vďaka úspešnej konsolidácii verejných financií v súlade s plánom vlády načrtnutom v predchádzajúcich programoch stability. Verejný dlh dosiahol na konci roka 2013 úroveň 55,4 % HDP, pričom čistý dlh dosiahol vlani úroveň 49,4 % HDP, teda necelých 50 %. Vláda ovplyvňuje najvýraznejším spôsobom výšku dlhu cez hotovostný deficit štátneho rozpočtu, teda cez rozdiel medzi príjmami a výdavkami rozpočtu. Vlani sa našej vláde podarilo dosiahnuť najnižší deficit za posledných päť rokov, to znamená od vypuknutia krízy, a to aj napriek minuloročnému nízkemu hospodárskemu rastu. Hotovostný deficit v roku 2011, teda v roku, v roku, ktorý je považovaný z pohľadu pre tu predstaviteľov, tu sediacich predstaviteľov opozície za, za výkladnú skriňu, dosiahol tento hotovostný deficit úroveň 3,27 mld. eur, pričom vlani bol tento deficit o 1,25 mld. nižší. Stratégia rozpočtovej politiky na najbližšie roky je zameraná na ďalšie zlepšovanie rozpočtovej pozície verejnej správy, aby bola zaručená udržateľnosť deficitu pod úroveň 3 % aj v rokoch 2014 a v roku 2015. Vláda bude pokračovať konsolidácii verejných financií tak, aby Slovensko smerovalo k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, to znamená k štrukturálnemu deficitu na úrovni okolo 0,5 % HDP v roku 2017, to je z technického pohľadu v podstate vyrovnaný rozpočet. V nasledujúcich rokoch sa predpokladá pokračovanie znižovania deficitu v súlade s ustanoveniami Paktu stability a rastu a fiškálneho kompaktu pri rešpektovaní obmedzení daných národnými rozpočtovými pravidlami. Cieľová hodnota deficitu v roku 2015 je stanovená na úroveň 2,49 % HDP, v roku 2016 na úroveň 1,61 % HDP a potom na rok 2017 na rovných 0,54 % HDP. Tieto ciele sú z nášho pohľadu plne realizovateľné aj z pohľadu politického cyklu. Dosiahnutie týchto cieľov zastaví pokrízový nárast podielu verejného dlhu na HDP s cieľom neprekročiť hranicu 57 % a umožní od roku 2016 jeho postupné znižovanie. Od roku 2015 sa plánuje prvýkrát dosiahnutie primárneho prebytku, opakujem, v budúcom roku predpokladáme prvýkrát dosiahnutie primárneho prebytku, verejný rozpočet by po odpočítaní nákladov starého dlhu mal postupne znižovať tento dlh. Veľkosť konsolidačných opatrení potrebných na splnenie cieľov oproti MPC scenáru dosahuje úroveň 1,2 % HDP v roku 2015, 1,7 HDP v roku 2016 a 2,5 % HDP v roku ’17. Časť opatrení je zahrnutá už v návrhu východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2015 až 2017, ostatné opatrenia budú špecifikované v priebehu prípravy návrhu rozpočtu. V návrhu východísk sú už zapracované aj zmeny oproti MPC na výdavkovej strane a v celkovom objeme 0,5 % hrubého domáceho produktu v roku 2015 a až 1,3 % HDP v roku 2017 vrátane dodatočných úspor výdavkov v rámci reformy ESO. V programe stability sú prezentované opatrenia na príjmovej strane, ktoré obsahujú aj východiská rozpočtu verejnej správy, zlepšia saldo verejnej správy v rokoch 2015 až 2017 o 0,4 až 0,5 % hrubého domáceho produktu. Prevažovať budú opatrenia na výdavkovej strane. Na dosiahnutie cieľových schodkov na roky 2015 až ’17 budú potrebné aj ďalšie opatrenia vo výške 0,3 % HDP na rok 2015 a 0,7 HDP na rok 2017, ktoré budú špecifikované počas prípravy rozpočtu. Povinnosť nezvyšovať výdavky verejnej správy nad úroveň predchádzajúceho schváleného rozpočtu vyplýva z ústavného zákona pri úrovniach hrubého dlhu nad hranicu 55 %. Použitie pravidiel tretieho sankčného pásma indikuje, že dodatočné opatrenia nad rámec návrhu východísk rozpočtu budú na strane verejných výdavkov. V rokoch 2015 až 2017 preto prebehne konsolidácia oproti MPC prevažne na výdavkovej strane rozpočtu. V rozpočte budú uprednostňované výdavky podporujúce hospodársky rast a zamestnanosť a vláda bude klásť dôraz na zefektívnenie verejných výdavkov. Medzi okamžité výdavkové priority bude patriť najmä odmeňovanie učiteľov, zamestnancov úradu práce, sociálnych vecí a rodiny a budovanie kapacít predškolského vzdelávania. Toľko na úvod tohto závažného dokumentu. Ďakujem.