Ledecký, Vladimír, poslanec NR SR (2024-05-21):
Vážení, vážené kolegyne, vážení kolegovia, ja by som chcel reagovať tiež na túto novelu zákona. V prvom rade musím povedať, že mi vadí, že ide v skrátenom konaní, lebo je to síce veľmi malá, krátka novela, ale silne ovplyvňuje život v jednotlivých obciach na celom Slovensku. A tiež si neuvedomujeme niektoré parametre, ktoré sa dávno zmenili a do toho zasahujú. Ja snáď spomeniem len jeden parameter, že už desaťročia nie je možné na Slovensku meniť extravilán a intravilán, hranice extravilánu a intravilánu, ale, samozrejme, stáva sa, v extraviláne nie je to problém. Stavajú sa tam legálne stavby, ale tým, že, tým, že nevieme zmeniť hranice, tak pri každej novele zákona by sme mali počítať s tým, že to nerozlišujeme na extravilán a intravilán, ale na územie, ktoré je reálne zastavané, a územie, ktoré nie je reálne zastavané. A čo je veľmi dôležité, mali by sme v prvom rade pracovať na tom, aby sa zmenil zákon tak, aby sa naozaj tie hranice zreálnili tam, kde je to územie zastavané, aby to bol intravilán, a tam, kde to územie nie je zastavané, aby to bol extravilán. Ja si myslím, že náš kraj, naša krajina je už taká, že nielen medveď, nielen medveď sa pred nami neschová, ale už ani živá duša, lebo kto chodí do lesa, tak zisťuje, že máme strašne veľa posedov. Máme, máme vlastne na každom, na každom chotári posedy a navyše aj tie posedy stále pribúdajú. Ďalší problém je, že poznám kataster, kde v celej obci poľnohospodári si dali tú prácu a vlastne vyrúbali jednotlivé stromy a kry práve kvôli tomu, lebo im to robilo problém s dotáciami, im sťahovali dotácie, tak, tak chceli to mať v poriadku, tak, tak vyrúbali tie stromy, rôzne remízky a osamelé stromy, ktoré v na tých lánoch rástli, a čuduj sa svete, o rok nato na jeseň sa sťažovali na premnožené, premnožené hraboše a problém bol v tom, že naozaj tí dravci nemali kde sadať. Možnože keby im postavili stĺpy, tak že by im troška pomohli, ale, ale sám predseda družstva mi hovoril, že majú s tým problém a že nie celkom to domysleli. Kríky a náletové dreviny poskytujú domov nespočetnému množstvu drobného vtáctva a má to určite aj vplyv na hmyz. Na otravujúci hmyz. Ja si myslím, že je lepšie, keď to riešia vtáky, ako keby sme to mali riešiť nejakými repelentmi. Neviem, koľko, koľko včelárov je v tomto, je v tomto zákonodarnom zbore, ale veľmi dôležitý je raný rozvoj včelstva a vlastne raný rozvoj včelstva nám zabezpečujú stromy, ktoré sú práve v týchto porastoch, či už to je, či už sú to osiky, rôzne liesky, alebo či je to, či je to vŕba rakyta, ale iné, ale aj iné stromy, ktoré sú medonosné, a práve tieto stromy sa nenachádzajú v lese, ale nachádzajú sa mimo lesa v zarastených, v zarastených okrajoch lesa, poprípade okolo potokov. A práve týmto zákonom je veľké nebezpečie, že tieto stromy, ktoré sú pre včelárov také dôležité, ktoré včelári vysadzujú, samozrejme. Ten včelár zvyčajne nemá svoj pozemok, tak vysadzuje ich, vysadzuje ich na pozemky, ktoré, ktoré sa tam nachádzajú, a dneska si tieto stromy, keď tento zákon schválime, môžme kedykoľvek vyrezať. Ja mám aj veľké obavy, lebo len v katastri našej obce je desať kilometrov rôznych, rôznych plôch, ktoré sú, ktoré sú potokmi a celé okolie alebo celé brehy potokov sú zarastené týmito náletovými drevami. Je to zvyčajne do tej rubnej miery 80 % obvodu kmeňa a chcem povedať, že väčšina týchto potokov alebo drvivá väčšina týchto potokov je v správe povodia Bodrogu, Hornádu, samozrejme, v iných obciach je to iné, iné povodie. A keď sme kritizovali v nedávnej minulosti personálne zmeny ľudí, ktorí, ktorí nastúpili na manažérske funkcie týchto podnikov, keď sme spomínali, že nemajú žiadnu citlivosť k životnému prostrediu, tak práve mám obavy, že tento zákon im umožní, že sa začne vo veľkom rúbať a vlastne majú to posvätené zákonom. A myslím si, že to drevo na štiepku alebo na, alebo, alebo na iné využitie je veľmi vhodný biznis. Skúste sa niekedy zastaviť pri nejakej remízke, ktorá týmto zákonom je odsúdená na zánik, alebo pri nejakom zhluku stromov a počúvajte tú symfóniu vtákov, včiel a všetkých živočíchov, koľko, koľko sa tam toho nachádza. A ja sa pýtam, keď, keď zničíme takéto, takéto sluky, keď zničíme, vyrežeme tie stromy, kde tie spievavce, kde tie včely, kde ten, kde tie opeľovače, kde ten hmyz sa nám podeje. Takže veľké obavy mám, aby, aby sa naša krajina nezačala kántriť a všetci sme, všetci sme na to doplatili. Každý deň počúvame o zmene klímy, ale ju aj priamo cítime. Každý krík, každý strom má pre klímu význam. Pán minister, ja vás poprosím, keby ste si mohli sadnúť, lebo ma to ruší. Ako sa nám bude dýchať, keď nám zostane holá krajina? Nie je príjemnejšie prejsť sa po poľnej ceste alebo periférii, sídla, kde rastú kríky a náletové dreviny, ako po asfaltovom chodníku, okolo ktorého nerastie nič? Predstava medveďa, ako sa skrýva v kríkoch neďaleko dediny a číha na hubára, je smiešna. Tým, že zničíme kríky, ho vari odplašíme? Alebo skryje sa za iný krík? A aj ten ďalší krík vyrúbeme? A takto budeme pokračovať ďalej? Ja si myslím, že v tom chýba silná logika. Nejedná sa len o kríky v našej predstave, jedná sa o dreviny. O zaujímavé stromy, ktoré podľa pripravovanej normy predstavujú už celkom slušnú drevnú hmotu. Predstavte si 100 stromov takéhoto objemu. To je už slušná hmota, je to už slušný biznis. Čo po nás tuná v tejto krajine ostane, ak tieto biotopy zlikvidujeme? Stále hovorím, že máme jedinečný región. Každý, každý kút Slovenska je iný. Máme 25 jedinečných regiónov na celom Slovensku. V tých, v tých regiónoch je každá dedina a má svoje zvláštnosti. A týmto zákonom je naozaj možnosť narušiť tú jedinečnosť tým, že legálne, ale aj nelegálne napomáhame ľuďom, ktorí si tu prírodu vážia menej alebo vôbec nevážia. Ďakujem.