Beluský, Martin, poslanec NR SR (2018-02-14):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, páni poslanci, ja si tiež dovolím v krátkosti prispieť k tejto téme ako predkladateľ tohto zákona. Síce sme sa o štátnom rozpočte rozprávali koncom minulého roka a nakoniec si ho aj koaliční poslanci schválili. Rozhodli sme sa túto debatu znovu po dvoch mesiacoch otvoriť aj touto formou. Nechcem opakovať myšlienky a kritiku, ktorá tu v tejto sále, ako aj prostredníctvom médií, tlačových konferencií a v politických reláciách zo strany najmä opozičných poslancov padala. Práve naopak, chceme ukázať a navrhnúť riešenie, ktoré by mohlo štátny a verejný rozpočet posunúť na úplne inú, novú úroveň. Naším návrhom zákona nechceme nič menej, ako nám už roky sľubuje minister financií Peter Kažimír, a to je vyrovnaný štátny rozpočet. Najnovšia informácia, ktorú od neho máme, je, že vyrovnaný rozpočet bude realizovateľný v roku 2020. Či to bude reálne tento rok a či sa to neodsunie na rok 2022, prípadne 2025, nevie asi nikto s určitosťou povedať. Pritom vyrovnaný či prebytkový rozpočet nie je žiadna veda. Napr. v roku 2016 ho malo z 28 krajín Únie až 12 vrátane Grécka. Ekonomike sa darí už niekoľko rokov, nezamestnanosť je na rekordne nízkej úrovni, príjmy do štátneho rozpočtu sa od roku 2004 zdvojnásobili, no napriek tomu výdavky zo štátneho rozpočtu rastú rovnako rýchlo. Priestor na vyrovnanie príjmov a výdavkov tu už je niekoľko rokov. Preto sme sa v Ľudovej strane Naše Slovensko rozhodli prísť s návrhom vyrovnaného štátneho rozpočtu formou novelizácie Ústavy Slovenskej republiky s účinnosťou už od budúceho roka a nečakať na rok 2020. Navyše v našom návrhu novely ústavy navrhujeme zaviesť rovnaké nároky na vyrovnané rozpočty aj pre vyššie územné celky, mestá a obce. Vyššie územné celky operujú s rozpočtami, s rozpočtovými príjmami na úrovni priemerne 180 mil. eur na jeden kalendárny rok, t. j. 5,5 mld. slovenských korún. Našou vlastnou prácou a skúsenosťou v Banskobystrickom samosprávnom kraji sme zistili a dokázali, že vyššie územné celky môžu a mali by hospodáriť s vyrovnanými, resp. s prebytkovými rozpočtami. Rastúca ekonomika a rastúce dane zvyšujú príjmy do štátneho rozpočtu a rovnako aj tak do rozpočtov vyšších územných celkov. Preto argumenty, ktoré som uviedol vyššie, je potrebné aplikovať aj na župy. Uvedomujeme si, že pri rozpočtoch miest a obcí je situácia trochu odlišná, nakoľko niektoré menšie mestá a obce by mohli mať problém vyrovnať svoje výdavky na úroveň príjmov, a to z rôznych dôvodov, či už sa potrebujú jednorazovo zadlžiť pre realizáciu nejakej väčšej investície, alebo v prípade odstraňovania nejakej živelnej katastrofy a podobne. Pre právoplatné schválenie takéhoto deficitného rozpočtu mesta alebo obce bude potrebný predošlý súhlas vlády Slovenskej republiky, ktorá môže výnimku udeliť vo forme uznesenia. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, uvedomujeme si, že je to veľmi náročná téma. Sme však v prvom čítaní, kde sa rozprávame o myšlienke zákona, a preto vás vyzývam, aby sme túto myšlienku posunuli do druhého čítania, kde môžeme zanalyzovať a navrhnúť prípadné úpravy a vylepšenia tak, aby boli všetky subjekty verejnej správy, no najmä občania spokojní. Ďakujem za pozornosť.