P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-12-05):
P. Šťastný, poslanec: Vážená pani ministerka, vážený pán predsedajúci, kolegyne, kolegovia, nebudem sa zmieňovať v širších súvislostiach o rozpočte, pretože už tu bolo toho skutočne povedané a myslím si, že ešte do konca rozpravy bude z hľadiska väčších odborníkov na ekonomiku, ako som ja, dosť, a preto dovoľte mi, aby som sa sústredil na kapitolu, ktorá je z hľadiska rozpočtu veľmi dôležitá a ktorá možno patrí medzi tie, ktoré sú dlhodobo a aj v tomto rozpočte značne poddimenzované. Ide o školstvo. Systémové opatrenia v rezorte spôsobili, že sa školstvo dnes dotýka dna a končí, dá sa povedať, so životom z podstaty, pretože ani súčasný návrh rozpočtu neindikuje predpovedaný rozvoj alebo iba indikuje predlžovanie agónie. Štátny rozpočet nevytvára ani predpoklady na zabezpečenie riadneho chodu škôl. Naopak, vzniknú pri jeho prijatí v predloženej podobe reálne riziká vzniku nových dlhov. Takéto sú závery z hodnotenia návrhu rozpočtu jednotlivých krajských úradov pre základné a stredné školstvo. Samozrejme, že rovnaký názor na rozpočet pre vysoké školy majú aj zodpovední za riadenie tejto sféry vzdelávania. Aj keď má dôjsť k oddlženiu alebo likvidácii existujúcich dlhov, návrh rozpočtu signalizuje nové zadlženie škôl, a tak majú vedúci funkcionári aj naďalej a, myslím, aj v roku 2002 o zábavu postarané. Nebude nielen na ukončenie rozostavaných investičných celkov v požadovanom objeme, čím sa, samozrejme, predraží ich dostavba, ale nebude ani na rekonštrukciu a opravy zatekajúcich striech, zatepľovanie, budovanie sociálnych zariadení z úrovne tretieho tisícročia, ťažko už hovoriť o plynofikácii a krytí nedostatku, povedzme, v oblasti tvorby učebníc, vydávania učebníc a podobne. Podľa vládou prijatého programu sme sa pri tejto príležitosti hádam mali baviť o tom, aké zdroje budú uvoľnené pre informatiku, nové technológie, pre vedeckovýskumné pracoviská, aby sme v nasledujúcom období nemuseli pozerať na chrbát škôl v Európe a aj možno vzdialenom svete, ktorý považujeme za tzv. tretí. Ak sa chceme čo len priblížiť ku krajinám Európskej únie, potom musíme akceptovať fakt, že výdavky v Európskej únii na všetkých úrovniach vzdelávania predstavujú viac ako 5 % z priemerného hrubého domáceho produktu. Podľa toho by súčasný návrh mal v kapitole Školstvo predstavovať viac ako 42 mld. Sk. Existujúci rozdiel predstavuje iba oddialenie klinickej smrti školstva, zvlášť teraz po ich presune mimo pôsobnosť rezortu. Tento rozpočet na úrovni predškolských zariadení, základného a stredného školstva predstavuje iba 70-percentné pokrytie potrieb. Ja si neviem dosť dobre predstaviť, čo bude pre školy znamenať ďalšie zvýšenie cien energie, plynu a nakoniec aj ostatných zložiek, pretože tie, samozrejme, so zvýšením energie súvisia po novom roku a vlastne tento rozpočet s týmto vôbec nekalkuluje. Neviem si predstaviť, ako sa s týmto stavom vysporiadajú obce, na ktoré vlastne prejde predovšetkým základné školstvo, kde sa už teraz prejavuje nedostatok financií v údržbe škôl a v riešení ich havarijných stavov. A tieto obce to sanujú vlastne z vlastných prostriedkov už v tomto období. Na zabezpečenie reálnych potrieb v mzdovej oblasti pre základné a stredné školstvo je v rozpočte vyčlenený nedostatočný objem finančných prostriedkov, ktoré nezabezpečia ani potrebu vyplývajúcu z navrhovanej a tiež nie príliš štedrej platovej stupnice prijatej v zákone o verejnej službe. Ako dlho sa ešte budeme čudovať personálnemu stavu v rezorte, keď nie sme ani pre najkvalifikovanejšiu skupinu pracovníkov budúcej verejnej správy schopní pripraviť primerané mzdové podmienky? Ako si plní úlohy štát v oblasti, ktorú nazývame prioritou spoločnosti? Ako možno pri takomto stave akceptovať toľko proklamované, že vzdelávanie je najväčším bohatstvom národa, keď tí, ktorí sa snažia o jeho zveľaďovanie, žijú na hranici chudoby? Z entuziazmu sa žiť donekonečna nedá, tobôž nie v podmienkach trhovej ekonomiky. A to nám pán minister prognózoval, že v roku 2005 by sa mala dosiahnuť úroveň 120 – 150 % platov v národnom hospodárstve. Myslím si, že je to značná utópia alebo nevydarený žart. Dá sa povedať, že v súčasnosti na školy a školské zariadenia v pôsobnosti krajských úradov na mzdy a odvody do poisťovní chýbajú prostriedky vo výške viac ako 370 mil. korún, na tovary a služby vo výške viac ako 1,2 mld. korún, na bežné transfery vo výške viac ako 860 mil. korún a na kapitálové výdavky vo výške viac ako 1 mld. korún. Aj v ďalších položkách rozpočtu sú reálne požiadavky vyjadrené krajskými úradmi omnoho vyššie ako v návrhu rozpočtu. Všetky potvrdzujú, že návrh pokrýva potreby na 70 %. O koľko sa zníži percento pokrytia po spomínanom zvýšení cien od nového roka? Do akej doby nezmenený rozpočet zabezpečí riadny chod škôl? Niektoré krajské úrady hovoria, že to bude prvých 5 mesiacov. Na riadny chod škôl v kapitole krajských úradov chýbajú neuveriteľné takmer 2 mld. korún, a to bez existujúceho spomínaného súčasného dlhu na úrovni zhruba 1 mld. korún. No napriek tomu všetkému je v rozpočte vyčlenených len neuveriteľných „len“ 320 mil. korún, či 332 mil., aby som presne povedal, na dobudovanie Národného tenisového centra, hoci sa športové zariadenia škôl nachádzajú v žalostnom stave a okrem toho by sa za tieto prostriedky dala ukončiť dostavba niekoľkých škôl. Alebo, že by sme toto mali považovať za požiadavku predvstupovú, alebo ide len o podľa súčasných mediálnych správ o želanie niekoľkých prominentov, keď si horúci zemiak pohadzujú páni ministri a vicepremiéri medzi sebou? Samozrejme, že dôsledky takéhoto rozpočtu, ak bude takto v tejto podobe prijatý, spôsobia ohrozenie prevádzky všetkých druhov škôl a narastanie nových dlhov, nehovoriac o tom, že sa predraží dostavba existujúcich rozostavaných stavieb, že dôjde k podstatnému zhoršeniu kondičného stavu škôl, že sa znížia výdavky na výučbu, že bude v rámci stredných škôl obmedzenie praktických činností. A myslím, že by sa malo hovoriť práve o tom, že spomalíme zavádzanie informatiky a informačných technológií. Myslím si, že ide o aktivity, ktoré naše školstvo výrazne pribrzdia. Vzhľadom na to, že ide o takýto stav, dávam pozmeňujúci návrh, aby sa v kategórii 610 mzdové prostriedky v súvislosti s krajskými úradmi zvýšili o 338,52 mil. korún, v kategórii 630 tovary a služby o 336,82 mil., v kategórii 640 bežné transfery o 430,236 mil., v kategórii 700 kapitálové výdavky o 298 mil. Samozrejme, že vyplýva to z toho, že je, ako som uviedol, všeobecný nedostatok finančných prostriedkov a ani pri jednom krajskom úrade navrhovaný rozpočet neprekračuje hranicu spomínaných 70 %. Kapitálové prostriedky odporúčam prerozdeliť z čiastky určenej na vybudovanie Národného tenisového centra. Podobná situácia vládne aj na vysokých školách. Predstavitelia vysokých škôl, akademickej obce, Slovenskej republiky sa zhodujú v tom, že vláda neplní svoje programové vyhlásenie, v ktorom si za jednu z hlavných priorít vytýčila vzdelávanie. Reálny rozpočet vysokých škôl znížil v roku 1999 o 6 %, v roku 2000 o 9 % v porovnaní s rokom 1998. Financovanie vysokých škôl zo strany štátu predstavuje po vyjadrení v podiele hrubého domáceho produktu 0,69 % v roku 1999, 0,61 % v roku 2000 a 0,64 % v roku 2001. Znižovanie rozpočtu je v protiklade so zvyšovaním výkonov na vysokých školách. V roku 1999 sa zvýšili o 7 %, v roku 2000 o 13 % a v roku 2001 na požiadanie ministerstva školstva pri navyšovaní počtu študentov o 10 % sa zvýšili o 18 % počty, ale pritom sa počet pedagogických a vedecko-pedagogických pracovníkov vlastne znížil. V dôsledku krátenia mzdových prostriedkov pre administratívno-technických pracovníkov o 10 % museli mnohé vysoké školy krátiť pohyblivú zložku alebo jednoducho prepúšťať. Prostriedky navrhované v štátnom rozpočte pre vysoké školy nezodpovedajú nárokom kladeným štátom na vysoké školstvo ani minimálnym požiadavkám potrebným na začatie reformy vysokých škôl. Môžeme si zobrať materiál – návrh výdavkov rozpočtových kapitol na rok 2002. Keby sme sa tam pozreli na stránku 23, tak by sme zistili pod položkou 022 –Vysokoškolské vzdelávanie a veda, že existuje 7 takých hlavných zámerov, ktoré by vlastne mal zohľadňovať tento rozpočet. Je nemysliteľné, aby sa z tohto rozpočtu tieto položky dali naplniť. Môžem skutočne zobrať len jeden jediný taký ukazovateľ, pod bodom 4 – dosiahnuť pokles priemerného veku vysokoškolských učiteľov oproti roku 2000. Za súčasných platových podmienok pri riziku, ktoré hrozí z prijatia nového navrhovaného vysokoškolského zákona, no to je jednoducho nerealizovateľné. Vysoké školy sa nachádzajú z hľadiska financovania vo výraznej kríze. Inovačný dlh tak v oblasti ľudských zdrojov, ako aj v oblasti materiálneho zabezpečenia je už neúnosný a bráni tomu, aby tieto školy mohli plniť svoje funkcie v náležitej úrovni. Na tento rok sa malo uskutočniť navýšenie rozpočtu vysokých škôl o 0,1 % z podielov hrubého domáceho produktu. Toto bola požiadavka, ktorú konferencia rektorov vyslovila pred rokom. A vlastne len na základe súhlasu ministerstva, resp. vlády prijala aj koncepciu rozvoja vysokého školstva. Ale, samozrejme, skutek utek, nič podobného sa nedialo. Ak sa od nového roku o 10 % zvýši počet študentov, ak sa má zvýšiť počet doktorandov, ak sa zvýšia mzdy od 1. 4. len podľa existujúcej tabuľky v súvislosti so zákonom o verejnej službe, je vylúčené, aby mohla reforma pokračovať, resp. v podstate nezačala, začať v roku 2002. Bez prostriedkov, ktoré požadujú predstavitelia vysokých škôl akademickej obce, sa reforma jednoducho robiť nedá. Jedným z deklarovaných cieľov vlády bolo aj postupne zvyšovať prostriedky určené na zabezpečenie školstva takým podielom, aby to bolo porovnateľné s krajinami Európskej únie. Najnovšie analýzy ukazujú z roku 1998, krajiny OECD vkladali do vysokoškolského vzdelávania priemerne 1,33 % hrubého domáceho produktu. Pre kvalitu vysokoškolského vzdelania je varujúca skutočnosť, že podľa vládneho návrhu rozpočet vysokých škôl v roku 2002 dosiahne 0,67 %, čo predstavuje práve polovicu priemernej úrovne financovania krajín OECD, a tým radí Slovensko vlastne na úplne posledné miesto z transformujúcich sa krajín. V prípade financovania na úrovni priemeru krajín by súčasný rozpočet pre vysoké školy musel mať nie 7 mld., ale 14 mld. korún pre rok 2002. Návrh rozpočtu vysokých škôl pre budúci rok predstavuje iba 5,7-percentný nárast v porovnaní s reálnym rozpočtom vysokých škôl v roku 1998. Financovanie vysokých škôl zo strany štátu vyjadrené podielom hrubého domáceho produktu predstavuje 0,76 % v roku 1998, ale 0,64 % v roku 2001. Zvyšujúca sa efektívnosť vysokých škôl potvrdzuje i neustále narastajúci pomer počtu študentov. Je reálny predpoklad, že pri narastaní počtu vlastne vysoké školy dosiahnu úplne porovnateľný podiel počtu študentov na učiteľa, ktorý sa pohybuje okolo 12 – 13 študentov na jedného učiteľa už v roku 2002 v porovnaní s krajinami OECD. Dlhodobá neuspokojivá situácia vo financovaní sa odráža aj v nevhodnej štruktúre rozpočtu vysokých škôl. Napriek skutočnosti, že poslaním týchto škôl je rozvoj vzdelanosti a vedy, prostriedky určené na výskumnú činnosť vysokých škôl návrhu rozpočtu vo výške 584 mil. korún predstavujú iba 9,1 % plánovaných výdavkov vysokých škôl. Zaostávame za Českou republikou a za ostatnými. V Českej republike je to viac ako 2 mld. českých korún. Tie tvoria okolo 22 % rozpočtu verejných vysokých škôl. Čiže môžeme povedať, že je to alarmujúci stav pre nás. Preto vysoké školy pokladajú za nevyhnutné navýšenie rozpočtu podprogramu Vysokoškolská veda a technika v kategórii 630 tovary a služby minimálne o 100 mil. korún. Rovnako navrhovaná výška 179 mil. Sk, to je okolo 2,8 %, určená na rozvoj vysokých škôl predstavuje zníženie o 32 % oproti roku 2001. Čiže nieže zostávame na úrovni, ale sa znižuje podpora vysokých škôl. Deficit v oblasti inovačného rozvoja predstavuje niekoľko miliárd, pre rok 2002 sa z dôvodu nedostatku prostriedkov na prevádzku navrhuje znížiť kapitálové prostriedky na rozvoj vysokých škôl približne o 150 mil. korún. Preto pokladám za nevyhnutné pre rok 2002 zachovať v tejto kategórii aspoň úroveň roku 2001. Je vážnym varovaním, že na reformu vysokých škôl vyčlenila vláda v roku 2002 iba 10 mil. korún, čo je len 0,2 % ich rozpočtu. Možno len ťažko si myslieť, že s týmto objemom je možné robiť transformáciu vysokých škôl, ak áno, tak potom je potrebné navýšiť do kapitoly 50 mil. korún. V súčasnosti poskytované prostriedky na výdavky na bežnú prevádzku, výdavky v kategórie 630 tovary a služby sa dajú s krajným úsilím budú postačujúce na pokrytie rastúcich výdavkov na energie. Nárast nezodpovedá ani priebežnému zvyšovaniu cien energie. Údržba sa realizuje iba na najnutnejšej úrovni, čo vedie k tomu, že stav budov, zariadenia budov sa stále zhoršuje. Ak by sa mal dosiahnuť stav zastavenia, chátrania a minimálneho pokrytia potreby energií a médií, vyžadovalo by sa zvýšenie prostriedkov o 30 %, čo predstavuje 228 mil. korún, pričom pre rok 2002 sa uvažuje s nárastom na prevádzku vysokých škôl iba o 77 mil. korún. Návrh rozpočtu prostriedkov určených na štipendiá doktorandov vychádza iba zo statusu quo, iba z toho, čo v súčasnosti potrebujú vysoké školy pre existujúci stav doktorandov, už vôbec nie na prijímanie ďalších doktorandov. A pritom hovoríme a je to v programe vlády, že by sa mal tento počet o 20 % zvýšiť. Je preto nutné, aby sa aj v tejto oblasti navýšenie rozpočtu udialo zhruba o 38 mil. korún. Podobne je to aj v súvislosti s neustále sa zvyšujúcimi požiadavkami na zabezpečovanie stravovania a ubytovania. A tieto položky sa vyžaduje zvýšiť o 55 mil. korún. Tieto požiadavky vychádzajú zo skutočne reálnych potrieb, pri ktorých je možné splniť vládou prijaté úlohy v koncepcii rozvoja škôl. V prípade, že sa nenaplnia požiadavky uvedené v týchto predložených pozmeňujúcich návrhoch, ja jednoducho nemôžem zahlasovať za prijatie rozpočtu v kapitole Školstvo na rok 2002. Žiadam preto všetkých poslancov, aby dobre zvážili požiadavku navýšenia rozpočtu v kapitole Školstvo s ohľadom na perspektívu zvyšovania vzdelanostnej úrovne, a tým približovania Slovenskej republiky k vyspelým krajinám Európy. Tým by sa začala napĺňať aj téza o najväčšom bohatstve malých národov, ktorým bezpodmienečne a, myslím si, bezpochyby vzdelanie je. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)