V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-12-03):
K. Ondriaš, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, dámy a páni, v Národnej rade Slovenskej republiky dnes počúvame a budeme ešte počúvať poslancov vystupujúcich k rozpočtu, že v tej či onej kapitole je málo peňazí a je potrebné pridať, aby sa ten či onen rezort mohol lepšie rozvíjať. Myslím si, že môžeme diskutovať, komu dať viac a komu menej, ale len z rovnakého balíka peňazí. Podstatnou otázkou je, prečo chýbajú peniaze na rozvoj skoro všetkých rezortov. A prečo sa tento jav opakuje už niekoľko rokov. Toto je základná otázka rozpočtu na rok 2005 a všetkých rozpočtov posledných rokov. Odpoveď na ňu je veľmi jednoduchá, a myslím si, že každý ju pozná. Ja odpoveď na túto otázku budem formulovať ako preambulu ku problému, tú istú preambulu je možné použiť k väčšine predkladaných vládnych zákonov Národnej rady Slovenskej republiky. Túto preambulu som použil už niekoľkokrát a budem ju opakovať dokola, lebo je to vizitka slovenských vlád po roku 1989 a hovorí o podstate problémov Slovenska. Takže otázka je: Prečo je málo peňazí v rozpočte pre jednotlivé rezorty. Po prvé, po roku 1989 sa znížila produkcia v poľnohospodárstve, ročne strácame v poľnohospodárstve okolo 70 miliárd korún. Po druhé, prečo je málo peňazí v rozpočte pre jednotlivé rezorty: Po roku 1989 sa znížila produkcia v stavebníctve, ročne strácame v stavebníctve okolo 145 miliárd korún. Po tretie, ročne strácame v priemysle niekoľko stoviek miliárd korún. Po štvrté, podľa údajov policajného zboru škody spôsobené kriminalitou v roku 2003 boli 61 miliárd korún. Chcel by som poznamenať, že ešte v roku 1989 tieto škody boli 0,3 miliardy korún. Žiadna položka štátneho rozpočtu nedosahuje výšku škôd spôsobených v súčasnosti kriminalitou. Pre porovnanie, Ministerstvo školstva Slovenskej republiky ma v rozpočte 45 miliárd korún. To by sa vláde rozpočtovalo do jednotlivých rezortov, keby mala k dispozícii peniaze, ktoré nás stojí kriminalita. Ihneď by mohla zdvojnásobiť rozpočet ministerstva školstva, kultúry, životného prostredia, SAV a ešte by stále ostali 4 miliardy slovenských korún pre vedecké, umelecké a športové krúžky pre deti. Po piate, prečo je málo peňazí v rozpočte pre jednotlivé rezorty, podľa správ OSN, Human Development Report 2000 až 2004 splácanie totálneho dlhu Slovenska v zahraničnej mene Total Debt Servis, v bežných cenách ročne bolo nasledovné: V roku 1998 sme splácali dlh a úroky v zahraničnej mene - 1,5 miliárd korún týždenne, v roku 2000 táto splátka bola už 2,4 miliardy korún týždenne, v roku 2002 táto splátka bola 2,95 miliárd korún týždenne. Je to v bežných cenách. Totálna dlhová služba sa zdvojnásobila od roku 1999. Spolu len za týchto 5 rokov Slovensko zaplatilo totálny dlhový servis v hodnote 564 miliárd korún. Toto je suma, ktorá sa je porovnateľná s hodnotou sprivatizovaného majetku na Slovensku po roku 1989. Paradox je, len počas tohto päťročného splácania celkového dlhu v cudzej mene, v hodnote 564 miliárd korún, náš zahraničný dlh neklesol, ale stúpol z 9,9 miliardy US dolárov, ktorý sme tu mali v roku 1997, na 18,7 miliárd US dolárov, ktorý sme mali koncom júna 2004. Len za posledných 6,5 roka stúpol náš zahraničný dlh o 8,8 miliárd dolárov, čo pri kurze 32 korún, je 282 miliardy korún. Podľa tohto kurzu sme si požičiavali za posledných 2,5 roka 1,8 miliárd korún týždenne. O takúto sumu rástol náš zahraničný dlh týždenne. Dôležitá otázka je, kde vziať peniaze na navýšenie rozpočtu. Ja by som chcel poradiť, že odpoveď na túto otázku je tiež jednoduchá, stačí dať do poriadku poľnohospodárstvo aby produkovalo ročne o 69 miliárd korún viac, ako produkovalo kedysi, alebo dať do poriadku stavebníctvo, aby opäť produkovalo 145 miliárd korún ročne, ako produkovalo kedysi, odstráňte kriminalitu a budeme mať o 60 miliárd korún ročne viac, po ďalšie, dajte do poriadku priemysel, vymôžte nedobytné bankové úvery, dajte do poriadku, aby sa platili dane, prešetrite privatizáciu, zariaďte, aby zisk bánk, poisťovní, podnikov, barov, hotelov neodchádzal často do zahraničia, ale ostával na Slovensku, odstráňte škody páchané kriminalitou. Týmto končím všeobecnú preambulu k rozpočtu a k väčšine vládnych návrhov zákonov. V druhej poznámke by som sa sústredil, čo pokladám zo svojho odboru za dôležité, a chcel by som zdôrazniť potrebu zvýšiť financovanie vzdelania, vedy a techniky na Slovensku. Ja uvediem základný postoj vlády k tejto otázke. Vláda stále rozpráva o význame vedy a techniky pre rozvoj Slovenska a stále sa uznáša na jej podpore, ale ako ukazujú fakty rozvoja vedy a techniky, nie je financovaný tak, ako jej právom patrí. Budem citovať z Programového vyhlásenia vlády týkajúceho sa vedy a techniky. „Vláda sa hlási k celosvetovému trendu, ktorý uznáva a posilňuje úlohu vedy a techniky ako primárneho zdroja a nástroja zvyšovania konkurencieschopnosti ekonomiky, zlepšovania sociálnej úrovne občanov a rozvoja poznatkovej základne“. Koniec citátu. Nebudem opakovať ďalších sto vyhlásení, ktoré uviedla väčšina významných osobností na Slovensku a v Európskej únii. Sú veľmi podobné. Ale zacitujem vám známe motto Európskej únie: „Bez vzdelania a základného výskumu neexistuje rozvoj ekonomiky ani spoločnosti“. Výsledkom všetkých týchto vyhlásení je, že od roku 1997 poklesol celkový podiel výdavkov z HDP na vedu a techniku z 1,13 % na 0,6 %. Analýzy hovoria, že aby sa veda a technika stala strategickým nástrojom rozvoja krajiny, je potrebné, aby jej celkové financovanie bolo v rozmedzí 2 až 3 % HDP. Toto si už dávno uvedomili vo Švédsku, Fínsku, v Belgicku, v Holandsku a v ďalších krajinách. Kedy si to uvedomíme my? Neviem. Úpadok vedy a techniky na Slovensku dokumentuje nielen nízka finančná podpora vedy a techniky posledných 10 rokov, ale aj výsledok tejto podpory. Napríklad pokles pracovníkov vedy a techniky. Počet pracovníkov vedy a výskumu posledných 15 rokov stále klesá. V roku 1987 ich počet bol 64 944, v roku 2002 už len 21 025. Kleslo to na 32 %. Tieto údaje dokladujú, že podľa názoru našich „odborníkov“ Slovensko asi nepotrebuje pracovníkov vedy a techniky. Stačí, keď bude poskytovať vždy dostatok lacných pracovných síl do priemyselných parkov a ďalším zahraničným firmám operujúcim na Slovensku. Pán minister, myslím si, že máme na viac ako byť len lacná pracovná sila v priemyselných parkoch a v ďalších zahraničných podnikoch operujúcich na Slovensku. Čiže, môžeme byť takí dobrí vo vede, vo výskume, ako sú občania Švédska, Fínska, Nórska, Holandska, Belgicka. Preto podávam pozmeňujúci návrh, ktorý má podporiť vedu a techniku na Slovensku. Predkladaný vládny návrh zákona navrhujem doplniť takto: Presunúť z kapitoly SIS 52 mil. Sk do kapitoly ministerstva školstva na zvýšenie prostriedkov pre program 06K01 úlohy výskumu a vývoja podporované agentúrou na podporu vedy a techniky. Môj návrh zdôvodňujem nasledovne: Krajina, ktorá nechce len lacno predávať pracovnú silu, musí výdatne prispievať k vedeckému, výskumnému a vývojovému napredovaniu. Ak teda chceme dohnať hospodársky náskok Európskej únie, musíme oveľa viac ako doteraz investovať do inovácie vedy a vzdelávania. Slovensko ako malá krajina nedisponujúca významnejšími prírodnými zdrojmi musí svoju prosperitu a tým aj spokojnosť občanov zakladať predovšetkým na rýchlom a efektívnom získavaní nových poznatkov a ich uplatnení v nových výrobkoch, technológiách a službách. Preto je potrebné zvýšiť financovanie školstva a vedy na Slovensku. Ďakujem vám za pozornosť.