Galko, Ľubomír, poslanec NR SR (2014-07-01):
V stručnosti zhrniem dôvody, ktoré ma viedli k podaniu tohto návrhu a podstatu. Ako všetci vieme, charakteristickým znakom vlastníctva pôdy na Slovensku je jeho mimoriadna rozdrobenosť, ktorá je jednou z príčin nelichotivého stavu nášho poľnohospodárstva a tvorí aj psychologickú bariéru pri investovaní do pôdohospodárstva, napríklad do budov. Samozrejme, že podnikatelia v agrosektore váhajú investovať niekde, kde pôdu nevlastnia a kde nemajú istotu, že na nej budú môcť hospodáriť aj niekoľko desaťročí. Jedným z riešení je sceľovanie rozdrobenej pôdy do väčších celkov tak, aby sme na konci tohto procesu mali stabilné poľnohospodárske podniky prepojené so spracovateľským sektorom. Hlavná príčina rozdrobenosti, ktorú je nevyhnutné eliminovať, historicky tkvie v uhorskom práve. Tento právny systém umožňoval atomizáciu spoluvlastníckych podielov bez akýchkoľvek obmedzení, ktoré by zachovali aspoň minimálnu ekonomicky zmysluplnú výmeru na jeden spoluvlastnícky podiel. V dôsledku tohto nevhodného právneho prostredia obyvateľstvo celkom prirodzene šetrilo na administratívnych a správnych poplatkoch. Pri dedičských konaniach sa nenahliadalo do katastrálnych máp, a tak sa parcely delili v zlomkoch medzi príslušných dedičov na tretiny, na štvrtiny, na pätiny, pričom reálne užívanie každej z nich si neformálne dohodli medzi sebou. Pri dedení na každú ďalšiu generáciu sa menovateľ zlomku spoluvlastníckeho podielu zvyšoval geometrickým radom a dnes máme v katastri len minimum pozemkov v extraviláne zapísaných na jedného vlastníka. Spravidla jeden vlastník vlastní niekoľko desatín, stotín a v niekoľkých prí..., niektorých prípadoch aj tisícin z danej parcely. Hoci sa ďalšie drobenie pôdy zastavilo, resp. výrazne sťažilo zákonnou úpravou v roku 1995, stav spred tohto obdobia zostal zachovaný. Okrem toho, že proces atomizácie pôdy siaha hlboko do uhorských dejín, pod súčasný katastrofálny stav, ktorý je kombináciou extrémnej rozdrobenosti a nulových väzieb k pôde, sa v nemalej miere podpísali aj novšie dejiny – obdobie kolektivizácie poľnohospodárskej výroby, nové pracovné príležitosti v priemysle a službách a s tým súvisiace sťahovanie sa vidieckeho obyvateľstva do miest – všetky tieto faktory spôsobili, že v súčasnosti veľké množstvo vlastníkov vlastní mimoriadne malé spoluvlastnícke podiely, pričom v danej obci už v mnohých prípadoch ani nebývajú a vlastníctvo malej výmery pôdy nemá pre nich podstatnejší ekonomický význam. Jedným zo subjektov, ktorým je táto úprava adresovaná, sú tí prvovýrobcovia, ktorí by chceli nadobudnúť vlastnícke právo k obhospodarovanej pôde a zvýšiť tak svoju konkurenčnú výhodu v rámci agrosektoru. Výkup drobných podielov však v súčasnosti nie je zaujímavý z dôvodu organizačnej a administratívnej náročnosti a v neposlednom rade aj finančnej záťaže. Okrem priameho výkupu štát nemá veľa možností, ako prispieť k sceľovaniu pôdy. Zníženie finančnej záťaže spočívajúcej v správnych poplatkoch je však jednou z nich. Cieľom navrhovanej úpravy je preto znížiť správny poplatok pre návrh na začatie konania o povolení vkladu práva k nehnuteľnostiam do katastra nehnuteľností v súvislosti s prevodom pôdy s nižšou výmerou v extravilánoch obcí a napomôcť tak riešeniu súčasného stavu mimoriadnej rozdrobenosti vlastníckych vzťahov k pôde. Tento návrh pomôže každému účastníkovi budúceho zmluvného vzťahu. Pomôže jednak kupujúcim, najmä prvovýrobcom, ale aj predávajúcim, drobným vlastníkom, ktorí by sa po dlhom čase konečne mohli dostať k určitým finančným prostriedkom. Napriek zníženiu poplatkov predpokladáme pozitívny vplyv na štátny rozpočet. Ak si vezmeme, že doteraz sa niektoré prevody vlastníctva pôdy jednoducho neuskutočnili, lebo hodnota správnych poplatkov, kolkových známok bola vo viacerých prípadoch vyššia ako cena samotnej pôdy, štát z toho nemal ani cent. Ak sa teraz uskutoční napríklad desaťtisíc prevodov, ktoré by sa inak neuskutočnili, pri najnižšej mnou navrhovanej sadzbe päť eur štát z toho bude mať 500-tisíc eur ako bonus, 50-tisíc, pardon, 50-tisíc eur ako bonus, ktorý by inak nezískal. V návrhu zákona navrhujeme tri znížené pásma. Do 500 m2 poplatok 5 eur. Od 501 m2 do 2 000 m2 poplatok 15 eur a od 2 001 m2 do 5 000 m2 poplatok 30 eur. Nad 5 000 m2 je navrhnuté, aby dnešný poplatok 66 eur zostal. Návrh zákona je ošetrený aj voči prípadným špekuláciám rozdeľovania existujúcich listov vlastníctva, na ktorých sa nachádza viac parciel, rozdeľovaním listu vlastníctva na viac listov vlastníctva, resp. k rozdeľovaniu parciel na spoluvlastnícke podiely alebo k zmenšeniu spoluvlastníckeho podielu tak, aby neprišlo k enormnej záťaži katastrálnych úradov. Takýchto prípadov sa navrhnuté znížené pásma netýkajú. Dámy a páni, dovoľujem si vás požiadať o podporu tohto návrhu zákona. Ďakujem.