Goga, Pavol, poslanec NR SR (2011-02-04):
Ďakujem za slovo, vážený pán predsedajúci. Vážené panie kolegyne, páni poslanci, nebudem rozprávať nejaké citácie literátov či filozofov, skôr by som sa vo svojom vystúpení zameral na to, čo počúvam vo verejnosti a akým spôsobom aj verejnosť vníma voľbu generálneho prokurátora a, samozrejme, aj zmenu rokovacieho poriadku z tajnej voľby na voľbu verejnú. Takže skôr to, čo vnímam medzi ľuďmi a prípadne občianskymi združeniami. Generálny prokurátor skončil. Samozrejme, tým sa mu skončilo aj obdobie, ktoré ho dostalo, najmä v závere, do pozornosti verejnosti oveľa viac ako dovtedy. Dokonca ani poslanci Národnej rady sa o jeho osobu veľmi nezaujímali, veď bol zvolený širokou dohodou viacerých politických strán. A spomínam si aj na to, keď pán Trnka kritizoval poslancov Národnej rady Slovenskej republiky za to, že nečítajú jeho každoročné správy o činnosti Generálnej prokuratúry. Veď nemal ani komu dať fľašu koňaku, ktorú ponúkal na strane, myslím, 70 asi pred dvomi rokmi, ak sa na tú stranu niekto pri štúdiu správy dostane. (Reakcia navrhovateľa.) Ja viem. Takže asi s ním bola spokojnosť a takisto aj s jeho prácou. Dnes Slovensko nemá generálneho prokurátora, zastupuje ho jeho námestník. Nie som si istý, či je to správne, či je to dobré riešenie, ale taký je skutkový stav. Národná rada Slovenskej republiky si mala splniť svoju povinnosť a zvoliť nového prokurátora. Mala na to viac pokusov a príležitostí. Podľa Občianskeho združenia Dnes „si poslanci Národnej rady Slovenskej republiky nesplnili svoju povinnosť a v stanovenom termíne nezvolili nového generálneho prokurátora. Z právneho hľadiska sa dopustili činu marenia úlohy verejným činiteľom, lebo nešlo o nedbanlivosť, ale o zámernú dohodu o nezvolení generálneho prokurátora. A tak ideme meniť rokovací poriadok.“ Ako ďalej uvádza Občianske združenie Dnes: „Nie je možné, aby sa v demokratickej spoločnosti poslanci skrývali za rokovací poriadok a možnú obštrukciu povýšili nad zákonnosť.“ Ja nebudem polemizovať nad týmto právnym názorom a tiež nie som zástancom všetkých vyjadrení občianskych združení, ale s mnohými sa dá určite súhlasiť, pretože poslanci dnešnej koalície sa skrývali za rokovací poriadok, určite využili možnosť obštrukcie a voľbu generálneho prokurátora zmarili. Pritom mali jedinečnú možnosť tak urobiť, veď mali svojho vlastného kandidáta a stačilo zaňho v tajných voľbách zahlasovať. Ak ním bol pán Čentéš, už mohol byť generálnym prokurátorom. Koalícia tak mohla zákonným spôsobom zvoliť svojho kandidáta a dnes sa politici a verejnosť mohli venovať aj iným, rovnako dôležitým veciam. A opozícii by neostalo nič iné, ako rešpektovať výsledok tajnej voľby generálneho prokurátora. Voľby tajnej, ktorá je výdobytkom nežnej revolúcie, ako o tom hovorili aj niektorí poslanci dnešnej koalície, a s tým sa dá iba súhlasiť. Tajná voľba je forma slobodného vyjadrenia sa a o tom hovorí aj Ústava Slovenskej republiky. Poslanec má možnosť slobodne sa vyjadriť k dôležitým veciam bez politického ovplyvňovania. Aj na tajnú voľbu dostal poslanec mandát od voličov a má právo ju využiť. A koniec koncov, prečo by mal generálny prokurátor vedieť, kto za neho hlasoval a kto nehlasoval? Nech je teda volený v tajnej voľbe. Aj prezident Slovenskej republiky Ivan Gašparovič ako najvyšší ústavný činiteľ povedal, že nesúhlasí, aby sa v priebehu tohto volebného obdobia menili zákony a Ústava Slovenska tak, aby sa z tajných volieb stali voľby verejné. Tajná voľba je vrcholom demokracie. Je mi jasné, že vládna koalícia sa dohodla na inom spôsobe voľby, na voľbe verejnej, hoci jej niektorí predstavitelia mali za posledné obdobie aj iný názor, až odmietavý voči takejto verejnej voľbe. Ale čo už? Názor zmenili. A to asi preto, že meno Dobroslav Trnka by sa mohlo stať aj synonymom pádu vlády Ivety Radičovej, ktorá avizovala odstúpenie z postu predsedníčky vlády, a týmto podmienila zvolenie pána Trnku do funkcie generálneho prokurátora. Trochu smutné pre slovenskú demokraciu. Pád demokraticky zvolenej vlády spôsobený demokraticky a ústavne zvoleným generálnym prokurátorom v tajných voľbách, o ktorých hovorí aj Ústava Slovenskej republiky. A tak budeme voliť asi verejne. Účelovo a zámerne meníme spôsob voľby a rokovací poriadok, aby sme mali vládu, nie generálneho prokurátora. Mimochodom a ku všetkej úcte voči pánovi Čentéšovi, ak by som bol ním, asi by som už nekandidoval do tejto funkcie. Veď ako jediný horúci a takmer istý kandidát som nezískal ani jeden hlas v opakovanej tajnej voľbe. Čo ak by som prepadol aj vo voľbe verejnej? Ďakujem. (Potlesk.)