Blanár, Juraj, poslanec NR SR (2017-06-21):
Vážený pán predsedajúci, kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som aj ja pozdravil študentov na balkóne a poprial im príjemný pobyt tu v Národnej rade. Vážené dámy, vážení páni, kolegovia, dovoľte, aby som za skupinu poslancov predložil návrh uznesenia k tzv. dlhovej brzde alebo presnejšie k zákonu 493/2011 o rozpočtovej zodpovednosti z roku 2011, ako už bolo povedané, k riešeniu nedostatku financií na dobudovanie nadradenej, teda prioritnej cestnej infraštruktúry. Najskôr si dovolím odcitovať kompletné celé toto uznesenie a potom by som v krátkosti k tomu povedal aj zdôvodnenie. Takže Národná rada Slovenskej republiky: A. konštatuje, že výstavba cestnej infraštruktúry je z celého slovenského pohľadu mimoriadne dôležitá a má zásadný dopad nielen na kvalitu cestovania a život ľudí v okolí preťažených ciest prvej triedy, ale aj na konkurencieschopnosť a hospodársky rast Slovenska. Keďže výstavba diaľničnej infraštruktúry má významný multiplikačný efekt pre ekonomický rast, je uvoľnenie tzv. dlhovej brzdy v období mimoriadne výhodných úverových podmienok rozumným riešením financovania diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku. B. Národná rada Slovenskej republiky žiada Ministerstvo dopravy a výstavby Slovenskej republiky a ministerstvo financií, aby v termíne do 15. októbra 2017 pripravili pre Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie a rozpočet všetky potrebné podklady k uvoľneniu tzv. dlhovej brzdy potrebnej pre zabezpečenie potrebných finančných prostriedkov na prípravu a realizáciu stavieb diaľnic, rýchlostných ciest podľa prílohy č. 1. C. Národná rada Slovenskej republiky žiada Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie a rozpočet, aby následne v zmysle zákona o rokovacom poriadku predložil návrh novely ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky za účelom zabezpečenia potrebných finančných prostriedkov na prípravu a realizáciu stavieb rýchlostných ciest podľa prílohy č. 1. A na záver, Národná rada Slovenskej republiky D. žiada vládu Slovenskej republiky, aby v zmysle uznesenia vlády 461/2016 pri príprave prioritných úsekov diaľnic a rýchlostných ciest zohľadňovala princípy Hodnoty za peniaze. Toľko k návrhu uznesenia. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, je tam pri tom uznesení aj pripojená príloha č. 1 s konkrétnymi úsekmi jednotlivých častí diaľnic a rýchlostných komunikácii. Nebudem čítať celú predkladaciu správu, pretože je vám k dispozícii, ale dovoľte mi, aby som to zhrnul do takého hutného jadra. A najskôr by som chcel začať tým, že zákon o rozpočtovej zodpovednosti alebo tzv. zákon o dlhovej brzde je tu aj vďaka konsenzu medzi koalíciou a opozíciou vtedajšej vlády Ivety Radičovej, ktorý nastal na pôde Národnej rady Slovenskej republiky. Tento zákon sa netvoril ani na ministerstve, ani niekde pri nejakých iných kruhoch, ale predovšetkým to bolo na pôde Národnej rady Slovenskej republiky a iniciátorom bol práve výbor pre financie a rozpočet. Strana SMER – sociálna demokracia bola vtedy v opozícii a zúčastňovala sa týchto rokovaní, ktoré prebiehali. Mimochodom, celé dva roky sa rokovalo o tomto návrhu zákona o dlhovej brzde. Cieľ bol, aby sme dosiahli konsenzus, ktorý je tak potrebný pre spoločnosť a aby sme nadefinovali pravidlá, akým spôsobom sa bude kontrolovať verejný dlh. Toto sa podarilo vďaka práve výboru pre financie a rozpočet a vtedajším pánom poslancom, ktorí tam boli. Bol tam aj súčasný pán minister financií, vtedajší predseda výboru pán Kollár, pán Švejna a ďalší, ktorí o tom rokovali. A strana SMER – sociálna demokracia tento návrh zákona podporila, pretože je to zákon, ktorý je ústavný, teda je to zákon, ktorý by mal dávať dohromady nejaký všeobecnejší názor v tejto snemovni a tým aj garantovať, aby nemohol byť menený hocikedy ako obyčajný zákon. Avšak dnes, keď sa pozrieme na diaľničnú sieť, musíme skonštatovať, že táto diaľničná sieť jednoducho ešte nezodpovedá potrebám Slovenskej republiky. A dnes vieme, že diaľničná sieť, rýchlostné komunikácie sú zásadným spôsobom determinujúce rozvoj, ekonomický rast, ale aj pre znižovanie regionálnych rozdielov je to významný nástroj. Výstavba diaľnic a rýchlostných ciest napreduje predovšetkým dnes vďaka finančným prostriedkom z Európskej únie. A z tohto programovacieho obdobia na roky 2014 až 2020 v podstate už všetky finančné prostriedky v Operačnom programe Doprava majú svojho adresáta. A máme k dispozícii v podstate finančné prostriedky z rozpočtu alebo máme k dispozícii prípadne iný nástroj, nástroj takzvaného PPP, to znamená verejno-súkromného partnerstva. Avšak dnes vieme, že tieto finančné prostriedky nebudú zrejme postačujúce na to, aby sme mohli pokračovať vo výstavbe tých najdôležitejších úsekov tak, ako si to vyžaduje dopravná situácia v jednotlivých častiach Slovenska. Nemáme ani istotu, že po roku 2020 bude pokračovať kohézna politika Európskej únie, pretože sú rôzne diskusie o tom, ako sa bude vyvíjať Európska únia, a preto nevieme, že či bude pokračovať kohézna politika, to znamená, že či budeme mať k dispozícii po roku 2020 aj finančné prostriedky z Európskej únie. A preto z tohto dôvodu, ak je tu možnosť, ako získať ďalšie finančné prostriedky pri dodržaní všetkých pravidiel, ktoré sa zaviazala táto vláda dodržiavať, ale aj pravidiel, ktoré sú v zákone o dlhovej brzde, mali by sme sa pousilovať uvoľniť túto dlhovú brzdu primerane, tak, aby sme dosiahli vyrovnaný rozpočet, ale zároveň aby sme mohli aj napĺňať všetky tie kritéria, ktoré zákon o dlhovej brzde jasne definuje. Spoločenská požiadavka na to, aby sa urýchlila výstavba, je nespochybniteľná. Svedčia o tom mnohé iniciatívy naprieč celým Slovenskom, či už je to iniciatíva na Kysuciach v rámci diaľnice D3, ktorá nie je dostavaná, alebo iniciatíva v rámci R4 na východe, rýchlostnej komunikácie, alebo iniciatíva starostov a primátorov na tej pomyselnej trase E77, severojužného prepojenia, ktorá je rovnako dôležitá z hľadiska urýchlenia výstavby. A mohol by som menovať mnohé iné iniciatívy, ktoré sú viac či menej známe po celom Slovensku, aby aj oni boli počutí, že sa o nich vie. A preto je našou povinnosťou, aby sme hľadali spôsob, ako dostať do tohto strategického prostredia finančné prostriedky tak, aby sme to mohli urýchliť, pretože sú tu stavby, ktoré už sú v štádiu takom, že môžu ísť do realizácie, ale mnohé stavby, ktoré sú z hľadiska či už krátkodobého, alebo strednodobého, možno dlhodobého potrebné, nemajú dostatok finančných prostriedkov na to, aby mohli pokračovať v zdĺhavej príprave, ktorá pri líniových stavbách sa pohybuje niekedy v rozpätí od štyroch do piatich rokov, výnimočne to je aj dlhšie. Pretože je to naozaj komplikovaný proces, naráža na vlastnícke práva, je tam zložité posudzovanie vplyvov na životné prostredie a tak ďalej a tak ďalej. Preto z tohto dôvodu je potrebné, aby aj na prípravu bolo dostatok peňazí, aby v predstihu mohla pokračovať a mohla sa dostať táto príprava do štádia, kedy už je možné ju realizovať a tým riešiť konkrétnu dopravnú situáciu, pretože dnes už vieme, že motorizácia na Slovensku enormne narastá, je to vďaka ekonomickému rastu, nárast individuálnej dopravy je enormný a keď si zoberieme napriek mnohým snahám robiť atraktívnejšiu napríklad mestskú hromadnú dopravu alebo vôbec verejnú dopravu, úbytok na cestách nie je zaznamenaný. Ja len poviem taký príklad, viete, že integrovaná doprava je už funkčná tu v Bratislave, ale určite sa zhodneme na tom, že menej vozidiel – či už pri vstupe, alebo na výstupe z Bratislavy – nie je po zavedení tejto integrovanej dopravy. Takže preto prichádzame s touto iniciatívou ako nejakým impulzom pre začatie tohto procesu novelizácie zákona o dlhovej brzde, ktorý by mal byť konsenzom v rámci politického spektra, pretože bez toho, že ho nepodporí 90 hlasov tejto snemovne minimálne, nie je možné jednoducho ho novelizovať. A navrhujeme, aby tento proces mal pod gesciou opäť finančný výbor, ten, ktorý bol aj pri vzniku tohoto zákona. Tento finančný výbor bude ten, ktorý bude pripravovať novelu zákona o dlhovej brzde a hľadať vzájomný konsenzus medzi opozíciou a koalíciou na základe odborných diskusií, tak, aby sme dokázali nastaviť všetky pravidlá v zákone o dlhovej brzde, ktoré budú hovoriť presne, za akých podmienok sa bude uvoľňovať a aké finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu, tak, aby sme dokázali plniť kritériá a aj naplánovaný deficit štátneho rozpočtu, a zároveň aj bude tam zadefinovaný aj konkrétny úsek – či už diaľnice, alebo rýchlostnej cesty, ktorý po odbornej diskusii je potrebné, aby išiel do prípravy alebo do realizácie. Čiže výsledkom by mal byť nejaký konsenzus, z ktorého by mal aj vzniknúť špeciálny, môžem ho nazvať, špeciálny výbor pre uvoľňovanie dlhovej brzdy, nazývam ho zatiaľ pracovne, nie je definovaný v tomto materiáli, ktorý potom bude po predĺžení konkrétnych úsekov rozhodovať o tom, že či sa uvoľní, alebo neuvoľní časť finančných prostriedkov na výstavbu konkrétneho úseku. Viete veľmi dobre, že v prílohe sú nadefinované všetky známe úseky, ktoré je potrebné realizovať v nejakom časovom horizonte, možno 15 až 20 rokov na celom Slovensku. To znamená, že to, čo v súčasnosti navrhujeme, presahuje túto vládu. Je to návrh, ktorý bude musieť napĺňať každá ďalšia vláda, ktorá príde, a bude musieť hľadať tento konsenzus, a preto si myslíme, že práve ten mechanizmus, aby rozhodovali o tom v konečnom dôsledku poslanci na základe konsenzu v rámci Národnej rady Slovenskej republiky je preto dobrým kompromisom, ktorý by mal zabrániť zbytočnému politikárčeniu, ale vytvorí fungujúci mechanizmus na to, aby keď bude potrebné finančné prostriedky uvoľniť z dlhovej brzdy, aby to bolo možné uvoľniť, ak nebudú v štátnom rozpočte, ak nebudú kohézne fondy, ak sa nerozhodneme použiť napríklad pre konkrétny úsek aj verejno-súkromné partnerstvo známe pod názvom PPP. Čiže, vážené dámy, vážení páni, berte to ako naozaj iniciovanie tohoto procesu, o ktorý sa legitímne uchádzame, pretože sme ho aj otvorene zadefinovali v našom programovom vyhlásení vlády v časti Cestná doprava, kde hovoríme o tom, že sa budeme uchádzať v tomto volebnom období o ústavnú zmenu tohoto zákona na uvoľnenie investičnej výnimky, ale tak, ako som povedal, aby to bolo primerane, aby sme dokázali udržať všetky kritériá, ktoré sme si zadefinovali z hľadiska udržateľnosti. Na záver ešte chcem podotknúť, že môže tu byť aj diskusia o tom, že prečo práve cestná infraštruktúra alebo vôbec infraštruktúra ako taká, prečo nie zdravotníctvo, prečo nie školstvo a tak ďalej. Áno, povedzme, že to je legitímny názor, ale ak sa zhodneme na tom, že toto je strategická záležitosť pre Slovensko, vybudovaná infraštruktúra, ktorá prináša multiplikačný efekt z hľadiska ekonomického a hospodárskeho rastu, znižuje medziregionálne rozdiely, ak sa zhodneme na tom, že prináša ďalšie efekty aj v nezamestnanosti a je obrovským motorom rozvoja, príkladom sú krajiny, ktoré profitovali predovšetkým z dobre vybudovanej infraštruktúry v minulosti, či už je to Nemecko, alebo Japonsko, tak je to strategická vec. A nemôžeme nadefinovať tých strategických vecí niekoľko, lebo potom nenaplníme žiadnu. A ak sa nám podarí nájsť konsenzus v rámci dlhovej brzdy, tak som presvedčený, že potom môžeme aj zo štátneho rozpočtu riešiť ďalšie dôležité veci, ktoré všetci máme záujem riešiť, či už je to školstvo, zdravotníctvo a ďalšie a ďalšie záležitosti. Všimli ste si v tomto návrhu uznesenia, že je tam aj jeden z významných nástrojov, ktorý chceme, aby bol zachovaný, a to je posudzovanie všetkých týchto úsekov aj na princípe tzv. hodnoty za peniaze, to znamená, je to naozaj kompromisný materiál, ktorý si myslím, že zodpovedne pristupuje k riešeniu tohto problému. Ďakujem vám veľmi pekne zatiaľ za pozornosť.