Borec, Tomáš, minister spravodlivosti SR (2014-09-11):
Ďakujem veľmi pekne za slovo, vážená pani predsedajúca. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, od, po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie vyplynula zo zmluvy o fungovaní Európskej únie pre Slovenskú republiku okrem iného povinnosť uviesť svoje záväzky s tretími štátmi do súladu so záväzkami vyplývajúcimi z členstva v Európskej únii. Táto povinnosť je v súčasnom znení v čl. 351 zmluvy. Rozpor medzi záväzkami voči tretím štátom sa prejavil v oblasti medzinárodného práva súkromného a procesného, v ktorom je Slovenská republika viazaná celým radom dvojstranných zmlúv, ktoré upravujú okrem iného otázky práv, moci súdov, rozhodného práva a uznávania výkonu súdnych rozhodnutí. V rámci Európskej únie sú tieto otázky upravené vo viacerých nariadeniach, pričom vzhľadom na rozdielnu úpravu personálnej a teritoriálnej pôsobnosti, medzinárodných a európskych právnych nástrojov a použitie odlišných kritérií právomocí a kolíznych kritérií nie je zaručená kompatibilita týchto nástrojov. Po vstupe do Európskej únie neboli dlhú dobu vyjasnené otázky kompetencií štátov pri uvádzaní svojich záväzkov do súladu, keďže vo väčšine oblastí ich vykonáva európsku; vykonáva Európska únia výlučnú vonkajšiu kompetenciu, ktorá bráni jednotlivým členským štátom vstupovať do nových zmluvných záväzkov s tretími štátmi. Tieto otázky sa aspoň čiastočne vyriešili v roku 2009 a po vyjasnení ďalších technických aspektov s Európskou komisiou začala Slovenská republika s procesom oslovenia dotknutých tretích štátov ohľadne možnosti renegociácie existujúcich dvojstranných zmlúv. Keďže možnosť dojednania novej dvojstrannej zmluvy o právnej pomoci sa ukázala kompetenčne nepriechodnou, zvolila Slovenská republika postup formou dojednania protokolu k existujúcej zmluve. Predkladaný protokol je prvým takto dohodnutým protokolom. Predovšetkým sa ním vypúšťajú z textu zmluvy jurisdikčné a kolízno-právne ustanovenia a upravujú sa ustanovenia o vzájomnom uznávaní a výkone rozhodnutí. Riešia sa aj niektoré ďalšie čiastkové otázky. Predložený návrh sa priamo týka medzinárodnej zmluvy, ktorá je prezidentskej povahy. Zmluva, ktorej sa protokol týka, je medzinárodnou zmluvou, ktorá podľa čl. 7 ods. 4 ústavy priamo zakladá práva a povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb, a preto vyžaduje súhlas Národnej rady Slovenskej republiky. Na jej vykonanie nie je potrebný zákon a súčasne priamo zakladá práva a povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb, a preto bude mať v zmysle čl. 7 ods. 5 ústavy Slovenskej republiky prednosť pred zákonmi. Návrh na uzavretie protokolu prerokovala vláda Slovenskej republiky na svojom zasadnutí dňa 16. 4. 2014 a schválila uznesením č. 163. Protokol za Slovenskú republiku podpísal podpredseda vlády a minister zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky v Podgorici v Čiernej Hore dňa 29. mája 2014. Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky schválil správu o prerokovaní návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s uvedeným protokolom uznesením č. 472 z 2. septembra tohto roku. V správe odporučil Národnej rade Slovenskej republiky vysloviť súhlas s protokolom a rozhodnúť, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky, ktorá má prednosť pred zákonmi. Ďakujem za pozornosť.