Makúch, Jozef, guvernér Národnej banky Slovenska (2011-07-01):
Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi uviesť analýzu efektívnosti a produktivity na príklade prípadovej štúdie komparácie s ostatnými centrálnymi bankami eurozóny. Analýza bola predložená do Národnej rady pred viac ako pol rokom, na základe uznesenia Národnej rady sa dnes prerokúva pôvodná neupravená verzia. K pôvodnej analýze sa uskutočnili dve diskusie, jedna na rokovaní výboru a druhá v Národnej banke Slovenska spolu s členmi výboru, ktorí prijali pozvanie do Národnej banky. Boli tu prezentované rôzne hľadiská, spôsoby možného prístupu posudzovania efektívnosti činnosti Národnej banky. Ale ešte raz hovorím, že táto analýza, ktorá je predložená, nebola o tieto prístupy upravená. Pokiaľ ide o samotnú analýzu, vychádza z publikovateľných predpokladov a podkladov Európskej centrálnej banky a metodík Európskej centrálnej banky. Slovo publikovateľných zdôrazňujem hlavne z toho dôvodu, že veľa podkladov je dôverného charakteru a nie je možné ich použiť na verejnú prezentáciu. Analýza uprednostňuje postupy, ktoré sú menej závislé od štruktúry centrálnej banky. Z toho dôvodu sme sa sústredili na ročné prevádzkové náklady zamestnanca a na priemerné personálne náklady na zamestnanca. Pokiaľ ide o ročné prevádzkové náklady na zamestnanca, uvediem už aktuálny údaj za rok 2010. V analýze to máte za rok 2009. Čiže si môžete porovnať tento údaj. Takže za rok 2010 boli priemerné ročné prevádzkové náklady na zamestnanca v eurozóne 190 000 eur. Priemerné prevádzkové náklady na zamestnanca v NBS v roku 2010 dosiahli výšku 70 000 eur, je to 36,8 % priemeru eurozóny, čím sa Národná banka zaradila na tretie miesto s najnižšími priemernými nákladmi za Slovinsko a Maltu. V analýze v roku 2009 sme boli na druhom mieste. Posun je spôsobený tým, že v roku 2010 sme už mali náklady aj s tlačou bankoviek, ktoré sme rok predtým nemali. Čiže sú tam tie ďalšie náklady. Pokiaľ ide o personálne náklady na zamestnanca, Národná banka má v roku 2010 najnižšie náklady v Eurosystéme. Tieto náklady predstavujú zhruba tretinu priemeru Eurosystému. Ďalej by som sa chcel vyjadriť k prístupom, zefektívňovaniu práce v Národnej banke Slovenska. Tuná vidíme dve roviny prístupu, jednak vnútorné možnosti Národnej banky. Tam dochádzalo k určitému nedorozumeniu, ktoré sme si na úrovni výboru vysvetlili z tej našej relatívne striktnej formulácie, ktorej význam nemal byť tak absolutistický, ako to vyznelo. Malo sa tým povedať, že vnútorné možnosti banky sú limitované na úspory nákladov rádovo v percentách. Čiže vnútorné možnosti banky bez nejakých iných zmien nie sú nejaké dramatické, pokiaľ teda nemajú mať dopad na kvalitu zabezpečovaných činností čiže na kvalitu fungovania trebárs peňažného obehu, platobného styku, kvalitu vykonávania regulácie a dohľadu, finančného trhu a podobne. Pokiaľ ide o vonkajšie možnosti, Národná banka podľa prístupovej zmluvy pri zavedení eura musí vykonávať určitý okruh činností. Všetky ostatné činnosti, ktoré nemusí vykonávať, môžu byť vykonávané mimo Národnej banky Slovenska. Dopad odčlenenia týchto činností by bol rádovo v desiatkach percent, aj pokiaľ ide o počty pracovníkov a pokiaľ ide o náklady, ale iba z pohľadu inštitúcie Národnej banky, pretože tieto činnosti by museli byť naďalej zabezpečované a financované z iných zdrojov, prevažne zo zdrojov verejných a čiastočne z príspevkov účastníkov trhu. Pokiaľ je záujem o to, o koľko vieme znížiť počet pracovníkov, keďže je to diskutovaná téma týmto spôsobom, tak možno povedať, že bolo by to rádovo zaujímavé a bolo by to v stovkách pracovníkov. Čiže konkrétny dopad na počet pracovníkov by bol v tomto širšom rozsahu okolo 300 pracovníkov v priamej činnosti a ďalší pracovníci v obslužnej činnosti, ktorá sa nedá, samozrejme, presne vyčísliť, pretože by sme zistili, čo vlastne a v akom rozsahu z obslužných činností je nevyhnutné. Na záver by som chcel dodať, že pokiaľ ide o postavenie Národnej banky Slovenska z pohľadu eurozóny ako takej, tak je tam jednak faktor, o ktorom hovorím a o ktorom sa nechce hovoriť, resp. nechce byť počúvaný tento faktor, že máme veľmi rozdielne štruktúry. My vykonávame veľmi veľa úloh, ktoré podľa Eurosystému by sme nemuseli vykonávať. Je to trebárs mincový regál, ktorý majú bežne ministerstvá financií. Je to trebárs, ako už som spomínal, dohľad nad finančným trhom, platobný styk a podobne. Čiže ešte raz dôsledne keby sme to zohľadnili, je to v stovkách zamestnancov, niekde cez 300, cez 400 zamestnancov. Máme urobenú aj presnú analýzu a presný prepočet. Pokiaľ by som sa vrátil k tým vnútorným činnostiam, čo v banke robíme, k zefektívňovaniu činnosti. Prvá systémová vec, ktorú sme začali od januára tohto roku, je prechod na tzv. budgetový systém. Prešli sme zo systému, ktorý sme mali v banke doteraz a ktorý je bežný pre inštitúcie aj štátnej a verejnej správy, resp. bol bežný, kde smerné číslo bolo niečo, čo bolo niečím posvätným. A podľa smerného čísla sa prideľovali mzdy, odmeny na jednotlivé pracoviská a podobne. Toto bolo zrušené. Pracoviská majú svoj budget. A v rámci tohto budgetu nie je dôležité, koľko pracovníkov majú. Dôležité je, ako kvalitne zabezpečujú svoju činnosť. Očakávame efekty z tohto systému pozitívne, aj pokiaľ ide o počet pracovníkov v Národnej banke, zhruba v ročnom horizonte. Prvé vyhodnotenie budeme mať v septembri, po pol roku. Ale je to príliš krátka doba. Predpokladáme, že pri ročnom hodnotení budeme vidieť nejaký dopad tohto opatrenia. Pokiaľ ten dopad nebude dostatočný, budeme musieť pozerať po iných, možno administratívnych nástrojoch, ku ktorým by som veľmi nerád siahal, pretože skúsenosti, ktoré máme nielen u nás, ale aj inde a pred ktorými nás varovala aj Svetová banka, keď sme zlučovali úrad s bankou, sú, že pri celoplošných prepúšťaniach odídu tí najschopnejší a nie tí, ktorých vieme selektívne vytlačiť pri nie celoplošných prepúšťaniach, pretože tí, samozrejme, využijú tie možnosti a dokážu sa na trhu umiestniť. Obyčajne je to spojené s poklesom efektívnosti. Ďalej, pokiaľ ide o šetrenie nákladov, s odborármi sme dohodli kolektívnu zmluvu na tento a budúci rok s rastom mzdových nákladov 0 %. Čiže Národná banka nemá rast mzdových nákladov na tento rok. Ďalšie opatrenie, ktoré je ale dlhodobé, resp. má korene v ďalšej minulosti, je súčasné zefektívňovanie činnosti banky v expozitúrach, kde k 1. januáru budúceho roka rušíme 4 expozitúry, čo znamená, že budeme musieť prepustiť 41 pracovníkov. Je nám naozaj ľúto, že to musíme urobiť, aj ľúto tých individuálnych ľudí, na ktorých to má dopad. Je to niekedy v regiónoch, kde je situácia naozaj zlá, napr. expozitúry v Humennom a Lučenci. Ale tieto expozitúry už... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)