D. Muňko, poslanec: (2006-01-24):
Slovenská republika potrebuje pre svoj ďalší rozvoj zabezpečiť rozsiahlu konektivitu s okolitým svetom a masovú dostupnosť civilnej leteckej dopravy tak osôb, ako aj Carga, a to z pohľadu cien, rozmanitosti, ako aj frekvencie letov. Vláda mala vypracovať stratégiu rozvoja letísk, ako aj stratégiu národného prepravcu a z toho by bola vyplynula potreba privatizácie. Väčšina letísk v Európskej únii sú vo vlastníctve či miest a územných celkov, teda v štáte. Letiská sa jednoducho nepredávajú a rozhodne nie konkurencii. Dňa 21. júna 2005 schválila vláda Slovenskej republiky uznesením číslo 484 návrh koncepcie privatizácie letiskových spoločností Letisko Airport Bratislava, Letisko Airport Košice, akciové spoločnosti, v rámci ktorého vláda stanovila ciele privatizácie a niektoré podstatné aspekty privatizácie. Hoci strana Smer pokladá formu privatizácie a spôsob, akým výberové konanie prebehlo, za nevhodný a v rozpore so záujmami Slovenskej republiky, ku schválenému návrhu koncepcie privatizácie mala a má zásadné výhrady, čo prezentovala od roku 2003. Výsledok a priebeh výberového konania pokladá strana Smer za škandalózny a dokonca v príkrom rozpore s koncepciou privatizácie, ktorú sama vláda Slovenskej republiky schválila. Výberové konanie na poradcu pre privatizáciu vybralo konzorcium zložené z Meinl Bank, líder konzorcia finančný poradca, DLA Wiesslesbach právny poradca a SH&E technický poradca. Toto konzorcium bez účasti Sh&E by nebolo splnilo minimálne kritériá pre účasť v tendri na privatizačného poradcu, nakoľko jedine SH&E má potrebnú prax a skúsenosti v oblasti riadenia letísk. Podľa návrhu pána ministra dopravy mala privatizácia letiskových spoločností prebiehať v súlade s aktuálnym trendom Európskej únie, ktorý podľa vašich slov smeruje k čo najširšiemu otvoreniu silne zmonopolizovaného trhu v oblasti správy letiskovej infraštruktúry a vytvoreniu plne konkurenčného prostredia bez potreby štátnej regulácie. Zmenilo sa však  na tomto trende niečo v roku 2005? Dostali ste snáď nový list, v ktorom by Protimonopolný úrad Slovenskej republiky zmenil svoje záväzné stanovisko, ktoré vám v dvoch listoch opakovane tlmočil? Zmenila snáď Európska komisia svoje rozhodnutie vo veci Birmingham international Airport  alebo The Airline Group INATS, ktoré vo svojom materiáli citujete? Čo spôsobilo, že sa z ministra dopravy a z ministra hospodárstva pravicovej vlády stali vehementní zástupcovia takzvanej spolupráce, prečo chce vláda zvrchovanej Slovenskej republiky odovzdať rozhodovanie o strategických aktívach Slovenskej republiky do rúk rakúskych politikov? Vám nevadí, že dlho po tom, čo vy už vo vláde sedieť nebudete, bude o slovenských letiskách rozhodovať primátor Viedne a hajtman Dolného Rakúska? A primátorovi Bratislavy a Košíc a predsedovi samosprávnych krajov sa budú na valných zhromaždeniach len nemo prizerať. Tvrdíte, že dokážete zmluvne zabezpečiť ochranu záujmov Slovenskej republiky. Ako to, že v slovenskom Telecome s vyšším podielom štátu nedokážete zamedziť zneužívanie dominantného postavenia? Pán minister dopravy, tvrdíte, že ste všetky ponuky dôkladne preštudovali a že na vás nikto nevyvíjal tlak, ani vám nenúkal žiadne výhody a že ste sa po zrelom uvážení rozhodli pre spoluprácu, ktorá má Slovensku priniesť viac ako zdravé konkurenčné prostredie, tak ako obvykle pravicové vlády vo svete presadzujú. Nemôže vám preto byť pre vás ťažko odpovedať na niekoľko otázok. V prvom rade nás zaujíma, či je pravda, že konzorcium  TwoOne pri kvalifikácii podmieňovalo svoju účasť v tendri na košické letisko účasťou v tendri na Bratislavu. Pokiaľ je to pravda, akú motiváciu bude mať toto konzorcium, keď nechcelo kúpiť košické letisko a zaujímalo sa o len predaj bratislavského letiska. Konzorcium  TwoOne sa všemožne snažilo a naďalej snaží presvedčiť verejnosť o tom, aké sú jeho vízie a ako pri vstupe do letiskových spoločností celé Slovensko získa. Obchodný plán TwoOne, aspoň podľa vlastných vyjadrení pre médiá, je postavený na vybudovaní rýchlovlakového spojenia z Bratislavy a Viedne. TwoOne sa údajne rozhoduje, kde postaví tretiu pristávaciu dráhu, či v Bratislave, alebo vo Viedni. TwoOne chcelo v Bratislave vybudovať úplne nový stredový terminál, aký má letisko v Mníchove. Pán minister, predpokladáme, že všetko, čo tu TwoOne  verejne deklarovalo, sa premietlo aj do záväzných investícií. Zrejme sa TwoOne zaviazalo nedostavať tretiu pristávaciu dráhu vo Viedni a preinvestovať miliardy do novej rýchlodráhy. Alebo to bola len rozprávka pre verejnosť? Ako je možné, že odborná spoločnosť, britská spoločnosť SH&E  vyhodnotila obchodný plán Viedne za najhorší a vyslovene ho vláde Slovenskej republike neodporúčala. Vieme, bol to len čiastkový názor jedného z poradcov. Ten nie je smerodajný. Veď je to len odborný poradca. Líder konzorcia Rakúska Meinl Bank tento názor nezastáva. Bratislavské letisko malo podľa vás, pán minister, aj podľa odborníkov veľký potenciál najmä z hľadiska rozvoja takzvaných nízkonákladových prepravcov. Ak máte naozaj dobre naštudovanú problematiku, tak musíte vedieť, že v Európe sú dvaja veľkí nízkonákladoví  prepravcovia. Je to Easy Jet, britská spoločnosť, a  Ryanair a potom dlho nič, potom zhruba s polovicou veľkosťou   Air Berlin, potom zase dlho nič a potom je to niekoľko spoločností, ktoré sú na hranici ziskovosti, ako je napríklad Sky Europe, od ktorej sa všeobecne očakáva, že buď neprežijú tvrdý konkurenčný boj, alebo ich kúpi jedna z nízkonákladových gigantov. Easy Jet aj Ryanair  vyjadrili svoj jednoznačný nesúhlas s privatizáciou konzorcia TwoOne, Air Berlin  lieta do Viedne. Pri nedávnom stretnutí s predstaviteľmi bratislavského letiska jednoznačne odmietol presunúť svoju činnosť do Bratislavy. Tieto jednoznačné signály vás zrejme vôbec neznepokojujú. A určite ich pokladáte za taktiku neúspešných uchádzačov. Takisto sa k vám zrejme nedostala správa, že dvaja z troch členov predstavenstva Letiska Bratislava blokovali podpis dlhodobej zmluvy so spoločnosťou Ryanair. Viete si asi predstaviť, pán minister, prečo Ryanair  má nízke náklady, oveľa nižšie ako Austrian Airlines,  ktorý nie je v dobrej situácii ako národný prepravca a ešte by sa mu viac konkurovalo. Pán minister, vysvetlite tu v parlamente, prečo TwoOne pri vyhodnocovaní poradia nebolo vylúčené, keď podľa nás, podľa privatizačného projektu mali byť obe rakúske konzorciá vylúčené. A keď už TwoOne bolo pripustené, tak mala byť zrážka desať bodov. Podľa nás bola zrážka len 7,5 bodu. Vážený pán minister, zlá privatizácia letísk Bratislavy a Košíc bude mať dopad na rozvoj slovenskej ekonomiky, ale hlavne na rozvoj cestovného ruchu na Slovensku. Vážené dámy, vážení páni, podávam verejné trestné oznámenie na neznámeho páchateľa za zneužitie právomoci verejného činiteľa, ktoré skutkovo zdôvodňujem nasledovne: Boli svojvoľne porušené kritériá bodovania, ktoré boli stanovené privatizačným projektom, po prvé. Zmluva uzavretá s privatizačným poradcom Meinl Bank vo výške 2,5 percenta je nadsadená neadekvátne. Konzorcium  TwoOne nedostalo zmluvnú pokutu do výšky jednej tretiny zmluvnej pokuty v prípade, že súťaž bude zrušená Európskou komisiou, respektíve Protimonopolným úradom, tak ako to dostali ostatné spoločnosti. Týmto konaním neznámeho páchateľa je Slovenskej republike spôsobená škoda značného rozsahu. Zajtra v písomnej podobe odôvodneného podkladu podám orgánom činným v trestnom konaní. Ďakujem za pozornosť.