T. Galbavý, poslanec: (2003-05-20):
Základným zámerom novely Občianskeho súdneho poriadku predkladanej vládou je zrýchlenie a zefektívnenie občianskeho súdneho konania bez ujmy ústavnosti, zákonnosti jeho priebehu, a to prostredníctvom posilnenia prvkov kontradiktórnosti konania, úpravy a vyriešenia mnohých problémov, ktoré sa vyskytli v rámci súdno-aplikačnej praxe. Novela by mala napomôcť urýchleniu často príliš dlhých a nákladných občianskoprávnych a obchodných sporov. Jedným zo základných predpokladov na dosiahnutie účelu súdneho konania je rýchlosť. V oblasti občianskoprávnych a obchodných vzťahov je spolu so spravodlivosťou práve rýchlosť, akou sa môžu oprávnení účastníci domôcť svojich nárokov, mimoriadne dôležitá pre naplnenie účelu konania a dosiahnutia právnej istoty v civilných a obchodných vzťahoch. Predkladaná novela upravuje, precizuje, resp. zavádza viaceré úpravy, ktorých predpokladom je zvýšenie plynulosti občianskeho súdneho konania. Z predkladanej novely by som si dovolil poukázať na niektoré ustanovenia, ktoré považujem za prínosné, a tie, voči ktorým mám isté výhrady. V § 30 sa v súvislosti s posilňovaním zásad kontradiktórnosti konania a v súvislosti so zrýchlením občianskeho súdneho konania precizuje potreba na zákonné zabezpečenie a spravodlivú ochranu všetkých aj sociálne slabších vrstiev, ak sa stanú účastníkmi konania. Navrhovaná právna úprava sleduje na jednej strane zabezpečenie zákonnej a spravodlivej ochrany účastníkov konania a na strane druhej zabezpečuje požiadavku reálneho prístupu k súdu. Na jej použitie sú rozhodujúce tieto skutočnosti: Účastník musí spĺňať predpoklady na oslobodenie od súdnych poplatkov, po druhé, musí požiadať súd o určenie zástupcu z radov advokátov, po tretie, je to potrebné na ochranu jeho záujmov. Treba povedať, že táto možnosť je založená i v súčasnom znení zákona, avšak novela stanovuje povinnosť súdu poučiť účastníka o možnosti využiť takéto oprávnenie, čím sa sleduje splnenie požiadavky na štát, aby zabezpečil každému jednotlivcovi rovnaký prístup k súdu a k právnej ochrane bez ohľadu na sociálne a finančné možnosti. Novela zavádza viaceré procesné úpravy, ktoré prispejú k zrýchleniu konania a zefektívneniu činnosti súdov. Návrh na začatie konania je potrebné doručiť súdu v príslušnom počte rovnopisov tak, aby jeden rovnopis zostal na súde a po jednom rovnopise dostal každý z účastníkov. Návrh je taktiež potrebné doplniť potrebným počtom príloh. V praxi sa však stáva, že potrebný počet rovnopisov, resp. príloh nie je súdu doručený, čo spôsobuje absolútne zbytočné prieťahy v konaní, keďže súdy spravidla i opakovane vyzývajú účastníkov na doplnenie svojich návrhov. Novela zavádza možnosť, aby súd vyhotovil potrebný počet rovnopisov, a to na účet toho, kto návrh predkladá. Novela taktiež zvyšuje možnosť súdu udeliť poriadkovú pokutu do výšky až 25 000, resp. 50 000 korún tomu, kto závažným spôsobom narúša priebeh súdneho konania, resp. tomu, kto neuposlúchne príkaz súdu. Prax ukázala, že doterajšia výška 5 000 Sk nie je dostatočným nástrojom súdu na vynútenie si autority súdu potrebnej na zabezpečenie rýchlosti a účelnosti súdneho konania. Mimoriadne dôležitú zmenu, na ktorú treba poukázať, prináša táto novela v oblasti úpravy predbežných opatrení podľa § 75 a nasledujúcich. Najmä zavádza novú úpravu pri situáciách, keď je potrebná účinná a rýchla ochrana maloletých detí, najmä v prípadoch, keď sa stávajú obeťami domáceho násilia alebo keď je výchova alebo mravný vývoj vážne ohrozený alebo narušený a vážnosť situácie neznesie odklad. V takejto situácii sa zavádza povinnosť súdu rozhodnúť do 2 dní od doručenia úplného návrhu tak, aby bolo dotknuté dieťa vystavené nepriaznivým vplyvom čo najkratšie. Myslím si, že toto je jedno z najdôležitejších ustanovení tejto novely. Za účelom zrýchlenia konania novela zavádza možnosť, ktorá obmedzuje verejnosť pojednávania v stanovenom § 116 ods. 1. Podmienkami na prejednanie veci samej bez nariadenia pojednávania sú: Vo veci je možné rozhodnúť len na základe účastníkmi predložených listinných dôkazov a účastníci  rozhodnutím vo veci bez nariadenia pojednávania súhlasia alebo výslovne práva na verejné pojednávanie veci sa vzdali. Hoci ja veľmi oceňujem prácu predkladateľov a vidím v predkladanej novele spôsob, akým by sa mohlo konanie podľa tohto zákona urýchliť, dovoľujem si vysloviť výhrady voči ustanoveniam § 202 ods. 4 a § 238 ods. 5. Tieto ustanovenia majú upravovať tzv. bagateľné spory, teda spory predmetom, v ktorých sú peňažné plnenia stanovené určitým násobkom minimálnej mzdy. Jej cieľom by mala byť v spore, ktorý je predmetom konania, relatívne nízka peňažná suma, rýchlejšie uspokojenie veriteľov, pretože odvolacie konanie súdny spor iba zbytočne predlžuje. V tejto veci však zastávam názor, že bez ohľadu na výšku peňažného plnenia ide buď o oprávnený, alebo neoprávnený nárok. Z praxe vieme, že nie vždy je z rôznych dôvodov zaručená rovnaká participácia zúčastnených strán. Zastávam názor, že nie je správne, aby sme hoci iba v relatívne malých sumách takýmto spôsobom obmedzili možnosť strán použiť všetky dostupné možnosti obrany. Obmedzením možnosti odvolania, resp. i dovolania sa obmedzujú možnosti všetkých dostupných prostriedkov obrany pred prípadnými  neoprávnenými požiadavkami niektorej zo strán. Ak sa má urýchliť konanie, malo by sa skôr precizovať skrátené súdne konanie a pri podaní odporu niektorých z účastníkov by súd mal dôkladne preskúmavať jeho odôvodnenosť. V praxi súdy často akceptujú akýkoľvek odpor, aj keď nie je odôvodnený vo veci samej, a práve sami sudcovia takto predlžujú súdne konanie. Do určitej miery rozumiem argumentom predkladateľa, že často pri mnohých sporoch samotné náklady na spor presiahnu výšku žalovanej istiny a spory sa často neúmerne a zbytočne predražujú. Treba si však uvedomiť, že rovnako tu ide o princíp spravodlivosti, a preto zúčastneným stranám by mali byť ponechané všetky možnosti, ako sa brániť proti žalobám, o ktorých sa domnievajú, že sú neodôvodnené  bez ohľadu na ich  peňažnú  hodnotu. I malá suma, ak je rozhodnutím súdu prisúdená inému a nie je oprávnená, i keď sa tak na prvý pohľad v súdnom konaní javí, môže veľmi negatívne zasiahnuť do vedomia  postihnutých a naštrbiť  ich dôveru v spravodlivý a právny systém. Preto si myslím, že by bolo vhodné ešte zvážiť obsah týchto  ustanovení. Inak verím, že predložená novela pomôže postupnému zefektívňovaniu ochrany práv a oprávnených záujmov fyzických i právnických osôb a zrýchleniu súdnych procedúr nevyhnutných na uplatnenie si svojich nárokov. Z mojej strany je to všetko, zatiaľ ďakujem. P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán poslanec. Prosím, nech sa páči, pán poslanec Abelovský. M. Abelovský, poslanec: Vážený pán podpredseda, kolegyne, kolegovia, máme v prvom čítaní predloženú 40. novelizáciu a od roku 1990 už 35. novelizáciu Občianskeho súdneho poriadku. Ak takto ďalej pôjdeme a budeme takouto salámovou metódou novelizovať základný  procesný predpis občianskeho práva a budeme aj pokračovať takýmto tempom, že 35 novelizácií bolo v podstate za 13 rokov, obávam sa, že  za chvíľku to bude 50. novelizácia a veľmi rýchlo sa dožijeme aj vyššieho čísla. Keďže tento návrh zákona je v prvom čítaní, dovolím si vám predostrieť moje výhrady smerujúce k tomu, aby sme sa zamysleli nad koncepciou  tejto novely a najmä, či  predkladateľ by sa podrobnejšie a hlbšie nemal zaoberať vážnejšími problémami, ktoré  vyplývajú z civilného konania, ktoré je našimi občanmi najmä pre jeho zdĺhavosť a časovú náročnosť dôvodne kritizované. Ja som si podrobne preštudoval tento návrh a musím konštatovať, že  veľká časť zmien, ktoré prináša táto novela, je potrebná. A dokázal by som ich ako právnik podporiť. Vyplýva z požiadaviek súdnej praxe na zrýchlenie a zefektívnenie súdneho konania. Obávam sa však, že zase je to len čiastková úprava, ktorá nerieši základné alebo tie ťažiskové problémy, ktoré by riešiť mohla a nad ktorými by sa mal podľa môjho názoru predkladateľ  zamyslieť. Absentuje tu napr. absolútne otázka správneho súdnictva. Ja som nakoniec vystúpil k tejto problematike aj pri prerokúvaní vládneho programu a už tam som konštatoval, že vládny program neobsahuje plán vlády novelizovať Občiansky súdny poriadok, pokiaľ sa týka časti správneho súdnictva. Túto vec považujem za veľmi dôležitú. A len tie moje obavy, ktoré z toho plynú, potvrdila v Českej republike naša snáď pred 2 týždňami uskutočnená návšteva  ako ústavnoprávneho výboru, kde sme navštívili aj Najvyšší správny súd v Brne, kde sme, samozrejme, tieto otázky rozoberali. Už pri svojom vystúpení som zdôraznil, že úprava správneho súdnictva v našom Občianskom súdnom poriadku vychádza ešte z bývalej spoločnej federálnej úpravy a sám vtedy zákonodarca predpokladal jeho dočasnú platnosť. Bola prijatá v roku 1991 a, samozrejme, z hľadiska zmeny ekonomicko-politických pomerov musela reagovať aj na možnosť preskúmania správnych rozhodnutí v súdnom konaní. Dočasná úprava znamená toľko, že je dočasná a ju treba nejakým spôsobom stabilizovať v právnom poriadku tak, ako to predpokladá ústava, ako to predpokladajú ostatné nadväzujúce zákony. Poukazujem na český Ústavný súd. Ja som v tom smere aj na českom Ústavnom súde  vyslovil odvahu sudcom Ústavného súdu Českej republiky, že dokázali na základe podnetu  zrušiť celú hlavu o správnom súdnictve ako protiústavnú. A najmä aj odôvodnenie tohto rozhodnutia plynie z toho, že bola do Občianskeho súdneho poriadku zakomponovaná ako dočasná úprava, ktorá predpokladala novú legislatívnu úpravu buď mimo, samozrejme, treba sa  strategicky rozhodnúť, v osobitných zákonoch upravujúcich správne súdnictvo, alebo v Občianskom súdnom poriadku. Ja myslím, že také nebezpečenstvo hrozí aj Slovenskej republike. A pokiaľ bude spracovaný riadny podnet na to, aby bola vyslovená protiústavnosť, pretože protiústavné to je, že prakticky 13 rokov pretrváva v našom Občianskom súdnom poriadku dočasné ustanovenie o správnom súdnictve a nebolo novelizované takým spôsobom, ako je to už dneska v Čechách, a vychádzame z toho istého právneho základu, hrozí aj na Slovensku. Preto si myslím, že predložená novela, aj keď nemám vecné pripomienky k jednotlivým novelizáciám  jednotlivých ustanovení, nie je komplexná a nechcel by som byť svedkom toho, že na jeseň tohto roku sa budeme zaoberať ďalšou novelizáciou, už 41. v poradí. Preto túto moju výčitku chcem nejako koncentrovať do návrhu, aby vzhľadom na to aj, čo som povedal, bolo z hľadiska možného ďalšieho postupu prijaté plénom  také rozhodnutie, že  sa vracia tento zákon na dopracovanie predkladateľovi. Ďakujem. P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán poslanec. Vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Pýtam sa spravodajcu a navrhovateľa, či chcú vystúpiť. Nechcú. Ďakujem pekne. Pristúpime k hlasovaniu. Najskôr budeme hlasovať o návrhoch podaných podľa ustanovenia § 73 ods. 3 zákona o rokovacom poriadku. Prosím pána spravodajcu, aby hlasovanie viedol.