M. Číž, podpredseda NR SR: (2006-10-24):
Pýtam sa spravodajcu, či chce zaujať stanovisko k rozprave. Nie. Ďakujem pekne aj ministrovi, aj spravodajcovi. Vážené kolegyne, kolegovia, prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Pokračujeme v rokovaní správou o menovom vývoji v Slovenskej republike za I. polrok 2006 . Správu ste dostali ako tlač 72 a spoločnú správu výborov máte ako tlač 72a. Správu uvedie guvernér Národnej banky Slovenska Ivan Šramko. Prosím ho preto, aby sa ujal slova. I. Šramko, guvernér Národnej banky Slovenska: Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, dámy a páni, dovoľte mi, aby som predniesol podľa § 3 ods. 1 zákona o Národnej banke správu o menovom vývoji za I. polrok 2006. Aj v priebehu I. polroka 2006 pokračoval dynamický ekonomický vývoj, keď rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách dosiahol 6,5 %. Relatívne rýchly ekonomický rast bol ovplyvňovaný zahraničným i domácim dopytom. V rámci domáceho dopytu sa mierne zrýchlila tvorba fixných investícií. Zrýchlenie zaznamenal aj rast spotrebného dopytu, čo súviselo s vývojom konečnej spotreby verejnej správy. Dynamika rastu konečnej spotreby domácností naďalej reflektovala relatívne rýchly rast miezd, zamestnanosti aj rozvoj úverových aktivít. Celkový vývoj v I. polroku bol značne ovplyvnený regulovanými cenami, ktorých zvyšovanie sa realizovalo už v poslednom štvrťroku 2005, ale aj začiatkom roku 2006. Ku koncu I. polroka dosiahla medziročná miera inflácie 4,5 %. Bez vplyvu cien energií by však jej dynamika predstavovala len 2,2 %. Výkon menovej politiky bol v I. polroku 2006 zameraný na dosiahnutie strednodobých inflačných cieľov a plnenie maastrichtského kritéria inflácie. V priebehu I. polroka bol cenový vývoj v značnej miere ovplyvňovaný cenami energetických surovín, čo sa premietalo nielen do cien pohonných hmôt, ale aj do zvyšovania regulovaných cien. Ich vysoká dynamika tak môže nepriaznivo formovať inflačné očakávania ekonomických subjektov. V prostredí dynamického ekonomického rastu, spotrebného a investičného dopytu sprevádzaného rastom miezd a zamestnanosti sa toto riziko zvyšuje. Úlohou Národnej banky Slovenska je v takejto situácii eliminovať inflačné riziká a minimalizovať priestor pre prenos sekundárnych efektov úpravou regulovaných cien. Národná banka Slovenska preto v priebehu I. polroka pristúpila k dvom zvýšeniam kľúčových úrokových sadzieb kumulatívne o 1 percentuálny bod. Vzhľadom na pretrvávajúce riziká Národná banka Slovenska zvýšila úrokové sadzby aj v júli a v septembri. Celkovo došlo v doterajšom priebehu roka 2006 k ich nárastu o 1,75 percentuálneho bodu. Zvýšenie menovopolitických sadzieb sa začalo postupne premietať aj do klientskych úrokových sadzieb tak z úverov, ako i z vkladov. Sprísnenie úrokovej zložky menovej politiky by tak prostredníctvom rastu klientskych úrokových sadzieb z úverov malo postupne tlmiť vysoké úverové dynamiky. Kurzová politika sa v I. polroku 2006 realizovala v rámci mechanizmu výmenných kurzov ERM II. Až do začiatku marca pokračoval trend zhodnocovania výmenného kurzu slovenskej koruny, ktorý sa následne zastavil, a od mája sa kurz znehodnocoval k úrovni centrálnej parity. Tento vývoj bol dôsledkom regionálnych vplyvov, ako aj nejasného ekonomického smerovania po voľbách v júni 2006. Depreciácia kurzu a jeho volatilita nezodpovedali ekonomickým fundamentom. Národná banka Slovenska pristúpila k realizácii devízových intervencií zameraných na stabilizáciu kurzu a elimináciu vplyvu neekonomických faktorov. V rámci týchto devízových intervencií predala zo svojich devízových rezerv v júni a v júli približne 3 mld. eur. Vážené dámy a páni, splnenie inflačného cieľa v roku 2008 predstavuje náročnú úlohu nielen pre menovú, ale aj pre rozpočtovú politiku. Menová politika musí byť podporovaná aj rozvážnou fiškálnou politikou realizovanou v zmysle záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z členstva v Hospodárskej a menovej únii, ako aj z členstva v ERM II. Napĺňanie týchto záväzkov je pozorne sledované a citlivo vnímané aj medzinárodnými trhmi a akákoľvek odchýlka od nastaveného smerovania môže mať negatívne dôsledky na vývoj výmenného kurzu. Vzhľadom však na to, ako boli vládou schválené zámery týkajúce sa výšky deficitu verejných financií, verím, že prijatie spoločnej meny je otázkou krátkeho času. Dovoľte mi na záver dodať, že umiernený vývoj vo verejných financiách nie je dôležitý a potrebný len a výlučne za účelom vstupu do eurozóny, ale predovšetkým preto, aby vývoj ekonomiky a inflácie vytváral predpoklady na rozvoj a udržanie priaznivých podmienok na Slovensku v budúcnosti. Ďakujem pekne za pozornosť.