I. Pásztor, poslanec: (2009-12-01):
Vo vládnom návrhu zákona v § 11 ods. 4 písm. i) obecné zastupiteľstvo má určiť najneskôr 90 dní pred voľbami na celé funkčné obdobia rozsah výkonu funkcie starostu a zmeniť počas funkčného obdobia na návrh starostu rozsah výkonu jeho funkcie. Schválením tejto zmeny sa naruší rovnováha medzi starostom a zastupiteľstvom, keď zastupiteľstvo bude mať právo rozhodnúť pred tým, ako bude známa osoba starostu, v akom rozsahu by mal vykonať svoju funkciu a bez toho, že by bolo známe, v akom stave sú veci obecné a v akom rozsahu chce vykonávať svoju funkciu starosta. Je značne problematické, či zastupiteľstvo na návrh starostu počas výkonu funkcie zmení rozsah výkonu funkcie. V súčasnej dobe platný zákon o obecnom zriadení ukladá uskutočnenie zasadnutia obecného zastupiteľstva raz za dva mesiace. Návrh počíta s predĺžením tejto doby na tri mesiace, čo podľa môjho názoru nie je dostatočne a presvedčivo odôvodnené v dôvodovej správe. Za tohto stavu uskutočnenie štyroch zasadnutí obecného zastupiteľstva za jeden kalendárny rok považujem za nedostačujúci, aj keď je pravda, že nič nebráni starostovi zvolať riadne zasadnutie častejšie ako raz za tri mesiace. Obecné zastupiteľstvo má zasadať v obci, v ktorej bolo zvolené. V tomto prípade návrh nepočíta s tým, že sa uskutočňovali spoločné zasadnutia obecných zastupiteľstiev dvoch obcí, na ktorých riešili spoločné problémy. Prijatím tejto zmeny by sa vylúčila možnosť uskutočňovania  takýchto zasadnutí. Odňatie práva starostu viesť zasadnutie obecného zastupiteľstva v prípade, že odmietne dať hlasovať o návrhu programu zasadnutia alebo jeho zmene a v prípade, ak neudelí slovo poslancovi, zaraďujem do kategórie závažných zásahov do prác starostu obce. Schválením tejto zmeny sa vytvorí ďalší rámec pre vznik možných sporov, ktoré budú musieť riešiť na to príslušné orgány. Najmä časť týkajúca sa neudelenia slova poslancovi je najproblematickejšia, keď nebude možné jednoznačne dospieť k záveru, keď chce poslanec naozaj niečo povedať, alebo len zámerne sa chce prezentovať, a pritom nebude hovoriť veci, alebo prekročí stanovený čas na vystúpenie. Do tejto skupiny zmien zaraďuje aj vydanie pracovného poriadku, organizačného poriadku obecného úradu a poriadku odmeňovania zamestnancov obce. Pričom obecné zastupiteľstvo má iba informovať o vydaní organizačného poriadku obecného úradu. Z toho je zrejmé, že obecné zastupiteľstvo bude môcť zobrať iba na vedomie, s akým počtom zamestnancov obecného úradu pracuje starosta bez toho, aby do takej závažnej otázky mohol zasiahnuť, respektíve určiť obecné zastupiteľstvo. Vážená Národná rada, nie je mi zrejmé, čomu má slúžiť ustanovenie § 13 ods. 12 o prehlbovaní vedomostí starostu, ktoré sú potrebné na výkon funkcie starostu. Je to jedine také ustanovenie, ktoré požaduje od legitímne zvoleného funkcionára, ktorý bol zvolený občanmi, prehlbovanie si vedomostí. Čím je to odôvodnené, ako si má prehlbovať tieto vedomosti, akým spôsobom? Zbieraním kreditov alebo osvedčení o absolvovaní kurzov? Uvedené ustanovenie je nevykonateľné. Za najvážnejší zásah do pôsobnosti obecného zastupiteľstva považujem odňatie práva zvoliť na návrh starostu obce jeho zástupcu. Táto otázka v súčasnej dobe vyžaduje konsenzus medzi starostom a obecným zastupiteľstvom, čo vedie k ich spolupráci. Podľa návrhu zástupcu starostu poverí  spravidla na celé funkčné obdobie zastupovaním starosta, pričom ho môže kedykoľvek odvolať. Filozofia súčasne platného zákona vychádzala z toho, že počas zastupovania starostu zástupca podliehal aj kontrole obecného zastupiteľstva. Podľa tohto návrhu sa obecné zastupiteľstvo stáva iba štatistom toho, čo robí starosta. Dôvodová správa túto zmenu odôvodňuje vyhnutím sa zbytočnému napätiu medzi orgánmi obce. Som však tohto názoru, že prijatím tejto zmeny sa napätia iba budú zvyšovať, lebo sa môže vytvoriť klika starostu s neobmedzenou mocou. Ďalej nerozumiem ani tomu, prečo obecný úrad už nemôže byť výkonným orgánom starostu a obecného zastupiteľstva. Perličku celého návrhu som si nechal na koniec môjho vystúpenia. Podľa tohto návrhu, ak Ústavný súd Slovenskej republiky vyhlási voľby do orgánov územnej samosprávy za neplatné, alebo zruší ich výsledok, úkony orgánu územnej samosprávy, ktorého sa rozhodnutie týka a ktoré vykonal do tohto rozhodnutia, sa považujú za úkony vykonané oprávneným orgánom. V demokratickom štáte, za ktorý sa tento štát deklaruje, nič neodôvodňuje zlegalizovanie úkonov orgánu, ktorý nebol legitímne zvolený, za platné. Je to zlegalizovanie nezákonnosti, čo je podľa môjho názoru neprípustné a ničím nie je odôvodnené. Na záver ešte jednu poznámku na margo návrhu na rozhodnutie Ústavného súdu Slovenskej republiky o sťažnosti na neústavnosť alebo nezákonnosť volieb do orgánu miestnej samosprávy alebo proti výsledku volieb do orgánu miestnej samosprávy do 90 dní od doručenia sťažnosti. V minulosti sme už mali zákony, ktoré ukladali povinnosť súdom rozhodnúť o určitých veciach v určitých lehotách, ktoré však nemali dlhú životnosť alebo neboli dodržané. Ďakujem za vašu pozornosť.