Ferenčák, Ján, poslanec NR SR (2020-05-12):
Takže, vážený pán podpredseda, kolegyne, kolegovia, takisto dovoľte, aby som sa vyjadril k tomuto predkladanému zákonu. Sme v takej dobe COVID-u a sú predkladané zákony v skrátenom legislatívnom konaní. Niektoré naozaj reflektujú súčasnú situáciu, za ktorú, samozrejme, sa tu nachádza široká podpora. Niektoré je možné konštatovať, že buď sú zbytočné a niektoré sú predkladané účelovo. Toto, čo je predkladané dnes, sa, môžem povedať, je niečo medzi účelnosťou a by som povedal také, možno, možno nie celkom správne poňaté v tejto dobe COVID-u. Nechcem napádať tú myšlienku, lebo aj v programovom vyhlásení vlády sa píše, že súčasná vláda chce kreovať nové ministerstvo, chce kreovať úrad podpredsedu vlády pre legislatívu, je to ich legitímna požiadavka, ktorú v rámci tých koaličných rokovaní si určili. Čo chcem povedať, že nie je správne, nie je správne to predložiť v skrátenom legislatívnom konaní a takto možno, by som povedal, až využiť a zneužiť túto situáciu. Budem citovať zo zákona č. 350/1996 Z. z., konkrétne v znení neskorších predpisov § 89, čo je skrátené legislatívne konanie. Jasne uvádza, že vynechať inak povinné pripomienkovanie navrhovaného zákona zo strany orgánov verejnej moci či verejnosti možno iba v prípade, ak nastanú mimoriadne udalosti, okolnosti, najmä ohrozenie ľudských práv a základných slobôd alebo bezpečnosti, ak hrozia štátu značné hospodárske škody, v prípade vyhlásenia núdzového stavu alebo opatrení na riešenie mimoriadnej situácie. Návrh na vylúčenie možnosti pripomienkovania môže byť teda použitý iba výnimočne, ak je potrebné urýchlene upraviť mimoriadnu situáciu. Navrhovateľ je povinný uviesť dôvody pre skrátené konanie. A záverom možno treba povedať, že takýto proces prijímania predmetných zákonov by mohol byť v prípade konania pred Ústavným súdom považovaný za takú vadu, ktorá by znamenala neústavnosť prijatých zmien. Keď toto všetko v podstate máme, tak možno vyplýva otázka, kde je mimoriadna situácia, kde nastáva hospodárska škoda pri tomto zákone predkladanom, a samozrejme predkladateľ to aj zdôvodňuje, aby som bol korektný. Na základe vyššie uvedeného rozsahu navrhovaných zmien je skrátené legislatívne konanie odôvodnené najmä nasledovnými skutočnosťami: Po prvé, zriadením ministerstva investícií, regionálneho rozvoja a informatizácie k zlepšeniu implementácie európskych štrukturálnych investičných fondov. Viete, že v súčasnosti celý tento úrad alebo celá táto kompetencia je na Úrade podpredsedu vlády pre informatizáciu. A v podstate moja otázka je, ako sa zlepší čerpanie, keď sme v programovom období 14.20 M+3, čiže 2023. V podstate tu sa hovorí, koľko je vyčerpaných, ale nehovorí sa, koľko je zazmluvnených. A vznikom takého úradu k akému zlepšeniu dôjde? Toto nie je ani vyčíslené a na základe toho sa nepripúšťa pripomienkovanie a dialóg. Po druhej strane, bod dva. Úpravy programových dokumentov, výziev určených na potlačenie, zmierňovanie následkov spôsobených ochorením COVID. To je argument, aby nevznikli hospodárske škody? Po tretie. Zabezpečenie kontinentálneho neprerušeného čerpania eurofondov v rámci programového obdobia 14.20. No zriadením tohto úradu dôjde k prerušeniu čerpania alebo môžme povedať, že terajší úrad je nefunkčný, veď tú zodpovednosť má niekto, a si myslím, že je to predstaviteľ vlády, terajšej vlády, a jednoducho on za to zodpovedá, má dostatok úradníkov, má dostatočný aparát. Ako môže zdôvodniť, že keď sa zriadi ministerstvo, sa zriadia nové pozície štátnych tajomníkov, možno povedzme 600 úradníkov, sa podstatne zlepší čerpanie tohto programového obdobia? To nie je pravda. Po ďalšie. Máme tu takisto potrebu vytvoriť právny rámec a inštitucionálne zázemie pre podpredsedu vlády Slovenskej republiky. No v súčasnosti je takýto úrad neexistujúci alebo nefunkčný? Áno, povedzme nie je vytvorený, ale tá legislatíva, aj tento rámec niekde je, to je na jednotlivých ministerstvách, aj na ministerstve spravodlivosti. Čiže kde vznikajú hospodárske škody? No jednoducho je to centralizácia moci. Skreuje sa úrad, všetko sa posťahuje, dôjde k hospodárskym škodám, aby to bolo skrátené legislatívne konanie? No nedôjde. Nenapádam myšlienku, pretože je to legitímna požiadavka vlády, ak si ju dala, ale napádam, že to ide v skrátenom legislatívnom konaní, že neprebehol sociálny dialóg, nie sú pripomienkovania, dopady na štátny rozpočet. V tejto dobe každá koruna je dobrá a tu sa idú vytvoriť dva úrady, ktoré zvýšia náklady štátu na svoj chod. A potom je otázka. Hovoríme o hospodárskych škodách alebo o šetrení? No jednoznačne, keď sa zvýšia náklady, tak hovoríme o hospodárskych škodách. A je toto potrebné teraz rokovať v skrátenom legislatívnom konaní? Je toto mimoriadna situácia? Dôjde k úspore financií alebo dôjde opačne, k míňaniu peňazí? Ja môžem konštatovať, jednoducho, je to bez pripomienkovania, dnes bol predložený. To znamená, ak sa zriaďujú nové úrady, prečo to je dávané dnes a dnes už o tom rokujeme, aby vznikli? Nie sú prizvaní ani sociálni partneri, ani nie sú vyčíslené následky toho a dochádza k zneužitiu tejto situácie COVID-u, aby došlo k vzniku týchto ministerstiev, príp. úradu. Je to neopodstatnené. Ja by som povedal, aj neospravedlniteľné. Ďakujem pekne.