R. Bauer, poslanec: (2008-07-01):
K tomu prvému návrhu, aby mestské časti v Košiciach mali možnosť podávať samostatne projekty na čerpanie štrukturálnych fondov. Myslím si, že takú možnosť mestské časti by, samozrejme, mohli mať a aj mali mať, aj je lepšie, aby ju mohli mať, ale je tam jedno ale, nemalo by to byť tak, že o tom mesto nevie, že to nie koordinované, že každý to podáva sám, jedna mestská časť nevie o tom, čo robí druhá mestská časť. Rozvojové projekty alebo projekty na čerpanie štrukturálnych fondov by mali vychádzať z hlavného rozvojového programu, ktorý by mal byť na úrovni mesta. To je program hospodárskeho a sociálneho rozvoja, ktorého vypracovanie a schválenie v mestskom zastupiteľstve sa vyžaduje na to, aby mohli byť takéto projekty podávané. Súčasný zákon o podpore regionálneho rozvoja umožňuje vypracovávať programy hospodárskeho a sociálneho rozvoja aj obciam. A deje sa to aj v Bratislave, aj v Košiciach, že aj mestské časti si vypracúvajú svoje programy hospodárskeho a sociálneho rozvoja, čo môže byť na jednej strane aj zbytočné míňanie verejných prostriedkov. Na druhej strane, samozrejme, môžu mestské časti urobiť priemet toho hlavného programu do svojej mestskej časti a rozpracovať, povedzme, niektoré časti. To, že existuje dvojúrovňová samosprávna štruktúra v Bratislave a v Košiciach, je možno dobrá idea, ale musí byť správne využívaná, pretože pokiaľ nie je koordinácia, pokiaľ vzniká napätie medzi tými dvoma úrovňami, tak to určite nie je v prospech rozvoja tohto mesta a v prospech efektívneho využívania verejných zdrojov. Čiže prvý dôvod toho je, som presvedčený o tom, že mesto má mať jeden rozvojový program, ktorý môže byť základom pre rozpracovanie na úrovni mestskej časti. Ale nemôže vzniknúť situácia, keď, povedzme, mestská časť má nezávislý rozvojový program od mesta pre určenie nejakého dlhodobého alebo strednodobého rozvoja. A to je jeden z argumentov, prečo by nemali ísť samostatne bez toho, aby, povedzme, na úrovni mesta sa o tom vedelo alebo nebolo koordinované správne, aby mali možnosť mestské časti podávať samostatne projekty. Druhým dôvodom, argumentom je, že musí existovať koordinácia pri získavaní prostriedkov zo štrukturálnych fondov, aby neboli verejné prostriedky zle vynakladané. Poviem vám negatívny príklad. Proste môže jedna mestská časť začať pripravovať nejaký zaujímavý projekt, napr. výstavbu aquaparku. Môže to urobiť druhá mestská časť nezávisle, môže to robiť mesto. A môže vzniknúť situácia, keď vlastne sa ukáže, že takéto aktivity nie sú koordinované a že sú zbytočné, pretože šancu, povedzme, získať prostriedky na výstavbu troch aquaparkov v jednom meste nie je, samozrejme, reálne. Preto si myslím, že musí koordinácia pri tomto procese existovať. To je ďalší argument, aby mestské časti nemohli autonómne, samostatne podávať podľa mňa projekty na využívanie štrukturálnych fondov. Po tretie, v súčasnom zákone o meste Košice existuje mechanizmus, ktorý poslancom mestského zastupiteľstva umožňuje rozhodnúť úpravou štatútu mesta, zákon s tým počítal. A môže poveriť mestské časti, povedzme, za určitých podmienok alebo pri dodržaní PHSR, aby mohli podávať projekty. Čiže nie je potrebná zákonná úprava. Napr. do určitej nejakej výšky finančnej či pri malých relatívne alebo pri mäkkých projektoch neinvestičných môže v štatúte mesta na úrovni mestského zastupiteľstva sa rozhodnúť, že áno, mestské časti ich môžu podávať, pokiaľ to nebude vylučovať výzva, ktorú vypíše riadiaci orgán, tak na základe takéhoto mechanizmu, takéhoto poverenia štatútom mesta mestské časti môžu podať projekty na štrukturálne fondy a nemusí to byť regulované v zákone. Takisto pri nejakých iných malých nejakých investičných projektoch tiež môžu byť presne určené podmienky, pri ktorých môžu mestské časti podávať projekty. Ale určite to nemôže byť pri veľkých projektoch alebo takto paušálne, autonómne, ako to je navrhované. To je v neprospech rozvoja mesta. Určite, pán poslanec, je to tak, verte mi, som o tom presvedčený, mám dlhé skúsenosti z komunálnej oblasti. Nový zákon o podpore regionálneho rozvoja, ktorý bol stiahnutý, ale už bol tu pripravený, tak rieši ešte podrobnejšie úpravu hlavného rozvojového dokumentu miest a obcí, programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja. A je záväzný. A je tiež povinným dokumentom pri tvorbe a podaní projektov na štrukturálne fondy. Čiže musia z toho vychádzať, jedno mesto, jedna obec má mať jeden rozvojový program, nemôžu tam proste byť niekoľko dokumentov, ktoré sú v rozpore, ktoré nastavujú rozvoj jedným smerom alebo druhým smerom alebo sú v rozpore. Proste zdravý rozum hovorí, že takto to je lepšie. A dôsledky sa ukazujú pri vyhodnocovaní stredného nejakého horizontu alebo v dlhodobom pohľade sa to ukazuje, že pokiaľ to tak nie je, tak je to, samozrejme, na škodu rozvoja tohto mesta. K druhému návrhu, ktorý sa týka určenia limitu počtu dvoch námestníkov primátora. Prvá pripomienka, ktorú chcem povedať, je, že primátor veľkého mesta, či je to Bratislava alebo Košice, je pozývaný na množstvo spoločenských akcií z oblasti života. A, samozrejme, fyzicky nemôže obsiahnuť, aby všade fyzicky sa zúčastnil týchto podujatí. A preto je aj určite dobré, keď má nejaký počet zástupcov alebo námestníkov, ktorí ho môžu zastúpiť. V Košiciach vzhľadom na veľkosť mesta tak sa ukázalo, že keď je jeden námestník, je to málo, keď sú dvaja námestníci, tiež to nemusí stačiť, že je dobré, keď sú traja námestníci, ktorí ho môžu zastúpiť a môžu si tak podeliť, povedzme, a spoločne pokrývať takéto spoločenské aktivity, získavať spätnú väzbu od inštitúcií alebo skupín, kde sú pozývaní, alebo obyvateľov, alebo proste prejavovať a reprezentovať svoje názory k obyvateľom mesta. Čiže ukazuje sa dlhodobo, že nie je dostatok, keď sú dvaja námestníci, že je to málo. Druhý argument je ten, že počet námestníkov a ich zvolenie podlieha politickým dohodám a určuje sa na začiatku volebného obdobia. Čiže volia sa, a je to aj v zákone, námestníci spravidla na celé funkčné obdobie. Pokiaľ príde zmena v polovici funkčného obdobia, tak je to určite nekorektné voči nastaveniu celého prostredia samosprávy v Košiciach aj v Bratislave. Čiže patrí k dobrej politickej kultúre a ku korektnému správaniu, že také zmeny sa majú robiť s platnosťou od začiatku volebného obdobia, aby to aj nebolo v rozpore s existujúcou textáciou v zákone, že námestníci sa volia spravidla na celé funkčné obdobie. Ďalšia poznámka. Zastupiteľstvo má možnosť uvoľniť hociktorého poslanca na výkon verejnej funkcie na plný úväzok. A tam vlastne nie je žiaden limit. Čiže teoreticky môže aj všetkých 50 poslancov byť uvoľnených na výkon verejnej funkcie na plný úväzok a dostávať za to plnú odmenu. Čiže akási regulácia tu o počte, koľko tých námestníkov má byť, je prakticky zbytočná. A nie je to efektívne budovanie alebo vylepšovanie zákona o meste Košice. Ten rozdiel, samozrejme, môže byť v tom, že ten sa volá námestník a ten je len poslanec, ale autorita aj tak by sa nemala odvodzovať od názvu funkcie, ale skôr od správania a od odbornosti tohto verejného činiteľa. Čiže myslím si, že obidva návrhy nie sú dobré. A naozaj keď vecne debatujeme, tak by mohli predkladatelia uznať, že je to tak. A pokiaľ majú naozaj záujem na tom, aby vylepšili tento zákon, tak by mali prehodnotiť svoje rozhodnutie a nemalo by sa pokračovať v rokovaní o tomto návrhu. Chcel by som ešte pripomenúť, keďže som členom výboru pre verejnú správu, ktorý je gestorským výborom, že vlastne pri prvom rokovaní vo výbore tieto návrhy ani neprešli alebo ak aj prešli, schválené väčšinou poslancov prítomných, boli to návrhy, aby výbor nepodporil tieto obidva návrhy. A až pri druhom rokovaní bolo iné hlasovanie. Ale to tiež svedčí o tom, že vo výbore ak naozaj vo väčšine je vecná diskusia, pretože sú tam poslanci, ktorí tiež majú dlhoročné skúsenosti alebo sa zaujímajú o túto oblasť aj z odborného pohľadu, aj teoretické vedomosti majú vrátane predsedu výboru, tak to dáva základ, pretože tá diskusia je odborná, je vecná. A tu keď to tak bolo pri tom prvom, tak sa ukázalo, že nie je nejaká automatická podpora pre tento návrh a že nie sú členovia výboru pre verejnú správu presvedčení o tom, že tieto návrhy vylepšujú zákon o meste Košice a aj spoločná správa proste nie je jednoznačne postavená tak, že gestorský výbor odporúča prijatie týchto návrhov. Preto navrhujem podľa príslušných paragrafov, myslím, že to je § 83 zákona o rokovacom poriadku... (Hlas z pléna.) Sedemdesiattri? (Odpoveď z pléna.) Beriem to. Takže je to § 73 ods. 3, podľa ktorého navrhujem nepokračovať v rokovaní o tomto návrhu zákona. Ďakujem vám za pozornosť.