M. Fronc, minister školstva SR: (2003-11-04):
Zámerom zákona o štátnej správe v školstve je riešiť problematiku reformy verejnej správy v oblasti školstva a to najmä v oblastiach: určiť a definovať riaditeľa školy alebo školského zariadenia, postavenie obce, samosprávneho kraja, krajského školského úradu, štátnej školskej inšpekcie, ministerstva školstva a iných ústredných orgánov štátnej správy, ako je napríklad ministerstvo zdravotníctva a niektoré iné, ktoré majú vlastnú školskú sieť. K tým zmenám by som rád upozornil aspoň na tie zásadné. Ustanovuje sa päťročný mechanizmus funkčného obdobia riaditeľov škôl s tým, že riaditeľ školy sa, samozrejme, môže po uplynutí päťročného obdobia znova uchádzať o toto miesto, čiže neobmedzujeme počet funkčných období. Spresňujú sa podmienky menovania a odvolávania riaditeľa školy, kde týmto je poverený štatutár obce, čiže starosta alebo primátor. Posilňuje sa postavenie orgánov územnej samosprávy v oblasti odborného riadenia školstva tým, že môžu vytvárať odborné útvary, ktoré spoločne potom zabezpečujú tie činnosti, ktoré sú v kompetencii samosprávy. Takisto sa spresňuje a posilňuje postavenie orgánov školskej samosprávy. Čo pokladám za dôležité, zjednocuje sa postup pri zriaďovaní, zrušovaní, úprave siete škôl a školských zariadení, čo je v kompetencii zriaďovateľa. Ale, jednoducho, tieto postupy sa dávajú do jedného zákona. Ďalej by som rád zdôraznil, že je vytvorený orgán štátnej správy, krajský školský úrad, ktorý má obmedzené kompetencie, ale preberá tie kompetencie, ktoré si myslíme, že sú potrebné, napríklad, keď sa nezriadi školský obvod v obci, aby bola zaručená povinná školská dochádzka, ďalej napríklad by som uviedol preberanie starostlivosti o špeciálne školy, starostlivosť o školy bilingválne a podobne. Ešte jeden mechanizmus by som rád zdôraznil, ktorý zavádzame v tomto návrhu, a to ten, že stanovujeme v prípade nedodržiavania niektorých legislatívnych záležitostí priamo zo zákona, pri opakovaných priestupkoch v oblasti školstva i sankcie a orgány, ktoré môžu robiť kontrolu a ktoré môžu sankcie udeľovať. Panie poslankyne, páni poslanci, chcel by som povedať, a to veľmi otvorene, že debata o tomto návrhu zákona prebehla veľmi vecne v príslušnom gestorskom výbore, čo sa prejavilo vo veľmi kompaktnej a dobrej, podľa môjho presvedčenia, správe z gestorského výboru. Na tejto správe i na pozmeňujúcich návrhoch pracovali poslanci zo všetkých politických strán a došlo, tak ako je to tam, k zhode s tými návrhmi, ktoré sú v správe odporúčané na odhlasovanie. Pokladám to za dobrú prácu, myslím spoluprácu kompetentného štátneho orgánu, ministerstva školstva a parlamentného výboru. Ďakujem, pani predsedníčka, skončil som. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán minister. Prosím spravodajkyňu z navrhnutého gestorského výboru, z výboru pre vzdelanie, vedu, šport a mládež, kultúru a médiá pani poslankyňu Erszébet Dolník, aby informovala Národnú radu o výsledku rokovania výborov o tomto návrhu zákona, aby odôvodnila návrh a stanovisko gestorského výboru. Nech sa páči, pani poslankyňa. E. Dolník, poslankyňa: Ďakujem za slovo. Vážená pani podpredsedníčka, vážená Národná rada, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, vedu, šport a mládež, kultúru a médiá ako gestorský výbor podáva Národnej rade Slovenskej republiky podľa § 79 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní uvedeného návrhu zákona. Po prvé, Národná rada Slovenskej republiky uznesením zo 17. septembra 2003 č. 447 pridelila vládny návrh zákona o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, tlač 361, na prerokovanie týmto výborom Národnej rady Slovenskej republiky: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady pre financie, rozpočet a menu, Výboru Národnej rady pre verejnú správu a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, vedu, šport a mládež, kultúru a médiá. Určené výbory prerokovali predmetný vládny návrh zákona v lehote určenej uznesením Národnej rady Slovenskej republiky. Iné výbory o návrhu zákona nerokovali. Po druhé, gestorský výbor konštatuje, že do začatia rokovania o návrhu zákona nedostal žiadne stanoviská od poslancov podané podľa § 75 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky. Po tretie, k predmetnému návrhu zákona určené výbory Národnej rady Slovenskej republiky v prijatých uzneseniach zhodne odporúčajú Národnej rade Slovenskej republiky návrh zákona schváliť s týmito pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi. Tých návrhov je 41, nebudem ich čítať, máte ich samozrejme pred sebou. Takže predpokladám, že ste ich prečítali a preštudovali. O pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch gestorský výbor odporúča hlasovať tak, ako je uvedené v spoločnej správe. Po štvrté, gestorský výbor na základe stanovísk výborov vyjadrených v ich uzneseniach uvedených pod bodom 3 tejto správy a v stanoviskách poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave k tomuto vládnemu návrhu zákona podľa § 79 ods. 4 a § 83 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, a) odporúča Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení schválených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov uvedených v tejto správe schváliť, b) určuje mňa za spoločnú spravodajkyňu výborov a poveruje ma, aby som vystúpila na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky k uvedenému bodu ako spoločná spravodajkyňa výborov. Vážená podpredsedníčka, skončila som. Prosím, otvorte rozpravu k uvedenému návrhu a hlásim sa do rozpravy ako prvá. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pani spravodajkyňa. Prosím, aby ste zaujali miesto určené pre spravodajcov. Otváram rozpravu. Písomne sa do rozpravy prihlásilo 5 poslancov. Za poslanecký klub Smer pán poslanec Čaplovič, potom pán poslanec Zubo, pani poslankyňa Mušková, Brestenská a pani poslankyňa Evka Rusnáková. Potom dám možnosť hlásiť sa do rozpravy ústne. Pán poslanec Čaplovič, nech sa páči, máte slovo. Máte problém? Prepáčte, to som nepostrehla, pani spravodajkyňa, samozrejme, nech sa páči, môžete sa vyjadriť v rozprave. Nech sa páči, nepostrehla som vašu prihlášku. E. Dolník, poslankyňa: Ďakujem pekne za slovo. Vážená pani predsedajúca, vážená Národná rada, budem stručná, len niekoľko viet úvodom. Zákon o štátnej správe v školstve a školskej samospráve, ako je uvedené aj v dôvodovej správe, vychádza z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky. Cieľom zákona je okrem iného, pomôcť decentralizácii a modernizácii verejnej správy, odovzdávanie ďalších kompetencií na orgány miestnej samosprávy a v súlade s ďalšími pripravovanými zákonmi rozšíriť zriaďovateľské a hospodársko-správne funkcie na obce a samosprávne kraje. Tieto a ďalšie úlohy a ďalšie aspekty odôvodnil aj pán minister. Návrh zákona upriamil pozornosť odbornej verejnosti, zástupcov ZMOS-u, obcí, zastupiteľstiev, vyšších územných celkov a podobne na to, že štát zodpovedá za úroveň vzdelávania, robí to prostredníctvom zákonov, predpisov, financovania, kontroly a podobne, súčasne však prenáša časť kompetencií, ako som aj uviedla v predchádzajúcom, tiež aj zodpovednosť, samozrejme, na obecné zastupiteľstvá, vyššie územné celky. Z tohto trochu aj protirečenia vznikali aj pretrvávajú protichodné názory na niektoré konkrétne problémy. Samozrejme, bez toho, aby som všetky uviedla, chcela by som tu spomenúť niekoľko z nich, o ktorých, samozrejme, boli vedené dlhé diskusie aj v rámci výboru, gestorského výboru a tiež aj predpokladám aj teraz v rozprave sa budú viesť. Spomeniem iba niekoľko teda. Krajské školské úrady, to bol prvý problém, na ktorý sme narazili, ich úlohy, kompetencie, vzťah k zriaďovateľom. Štátna školská inšpekcia, vzťah štátnej školskej inšpekcie k neštátnym školám, napríklad kontrola úrovne výučby náboženstva, riešenie, sankcionovanie priestupkov na úseku školstva, metodika riadenia škôl a školských zariadení, prerozdeľovanie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu či cez školské úrady či priamo na školy, respektíve stredné školy zvlášť. Podmienky a postup pri zaraďovaní, zrušovaní a zmien v sieti škôl a školských zariadení, problematika školskej samosprávy, funkčné obdobie riaditeľa školy a podobne. Zvláštny problém nastolilo postavenie základných umeleckých škôl. Ako viete, časť odborníkov i samospráv žiadala zaradiť umelecké školy do sústavy škôl. Teda malo by sa o nich rokovať ako o školách. Po dlhej a, priznám sa často aj ostrej diskusii gestorský výbor dospel ku kompromisnému návrhu, ktorý zabezpečí existenciu týchto škôl, tým, samozrejme, že štát garantuje financovanie výchovno-vzdelávacieho procesu a prevádzky základných umeleckých škôl v plnom rozsahu. Myslím tu aj na cirkevné základné umelecké školy, pričom zákon umožňuje základným umeleckým školám vyberať aj poplatky; samozrejme, je určená spodná i horná hranica týchto poplatkov. Keďže výbor pre vzdelanie, vedu, mládež a šport, kultúru a médiá viackrát zasadal a rokoval o týchto problematických otázkach, teraz už nebudem opakovať, čo sme vyjadrili aj v gestorskom výbore, nebudem hovoriť o svojich argumentoch, v spoločnej správe sú obsiahnuté také pozmeňujúce návrhy, ktoré, ako aj pán minister spomenul, sú výsledkom kompromisu, dohody medzi opozíciou aj koalíciou, čiže predpokladám, budú aj, alebo mali by byť aj schválené. Chcela by som iba predložiť ešte v závere môjho vystúpenia, teda krátkeho vystúpenia, jeden ďalší pozmeňujúci návrh, ktorý predpokladám tiež budete môcť podporiť. Môj pozmeňujúci návrh sa týka čl. 1 § 3 ods. 4, ktorý navrhujem vypustiť, teda vypúšťa sa a následne sa body § 3 prečíslujú. Ako odôvodnenie by som chcela uviesť, že riaditelia by sa mali potvrdzovať vo svojich funkciách prostredníctvom výberového konania. Ak je rada školy spokojná s činnosťou riaditeľa, ktorý uspeje vo výberovom konaní, nie je dôvod, aby ho nepotvrdila vo funkcii. V opačnom prípade, teda ak by neuspel alebo by sa nezúčastnil výberového konania, riaditeľa by nemohol nahradiť lepší uchádzač. Ako druhý pozmeňujúci návrh k tomuto, samozrejme, má to zmysel iba spoločne: Z čl. 1 § 5 sa vypúšťa a následne sa paragrafy čl. 1 prečíslujú. Totiž ak sa vypustí navrhovaný, z § 3 ods. 4, celý § 5 sa stáva zbytočným. Ide teda v krátkosti o to, aby sa riaditelia zakaždým zúčastnili výberového konania. Poznáte z praxe, ako to býva, ak by podľa pôvodného návrhu zákona riaditeľ by bol iba potvrdený bez výberového konania, ktorý už teda pôsobí na nejakej škole, stával by sa nejakým donekonečna pôsobiacim riaditeľom, alebo teda aspoň tá možnosť by tam bola. Bola by som rada, keby ste tento môj pozmeňujúci návrh podporili. Ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Čaplovič. Nech sa páči, pán poslanec, môžete vystúpiť v rozprave.