P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-12-15):
návrh na vydanie zákona, ktorého je predkladateľom, ktorým sa mení zákon č. 473/2005 Z. z. o poskytovaní  služieb v oblasti súkromnej bezpečnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 1397). Pán poslanec, máte slovo. B. Opaterný, poslanec: Ďakujem za slovo, pán predseda. Predkladaná novela navrhuje zo zákona o súkromnej bezpečnosti vynechať ods. 7 v § 56. Dovoľujem si ho prečítať. Hovorí: „Prevádzkovateľ strážnej služby, ktorý vykonáva ochranu majetku a osoby pri preprave, je povinný zabezpečiť prepravu majetku a osoby vhodným motorovým vozidlom a ochranu majetku a osoby po a najmenej dvomi osobami poverenými výkonom fyzickej ochrany, ak prepravuje majetok v hodnote od milióna do 5 miliónov korún; po b najmenej dvoma osobami poverenými výkonom fyzickej ochrany a doprovodným vozidlom pred vozidlom vykonávajúcim prepravu s najmenej dvomi osobami poverenými výkonom fyzickej ochrany, ak prepravuje majetok v hodnote od 5 do 10 miliónov korún a po c najmenej dvomi osobami poverenými výkonom fyzickej ochrany a doprovodným vozidlom pred vozidlom vykonávajúcim prepravu s najmenej dvoma osobami poverenými výkonom fyzickej ochrany a doprovodným vozidlom za vozidlom vykonávajúcim prepravu s najmenej dvomi osobami poverenými výkonom fyzickej ochrany, ak prepravuje majetok v hodnote nad 10 miliónov korún, alebo ak prevádzkovateľ strážnej služby hodnotu prepraveného majetku nepozná.“ Tento odsek sa tam dostal prostredníctvom ministerstva vnútra a teraz si povedzme, koho sa vlastne týka prevoz peňazí a iných hodnôt? V zásade dvoch subjektov. Toho, kto si tú službu prevozu objedná, a toho, kto tú službu vykoná. Čiže väčšinou sú to banky alebo iné finančné ustanovizne a strážna služba. Do tohto duelu ešte vstupuje väčšinou poisťovňa, ktorá danú transakciu poisťuje. Dal som si tú námahu a hovoril som s predstaviteľmi všetkých troch skupín. Ani jedna z nich proti doterajšej právnej úprave nenamietala. Nežiadajú zvýšenie bezpečnosti prepravy jednoducho z toho dôvodu, že poistiť takéto zníženie rizika by bolo neprimerane vysoké a celá tá služba by sa predražila. Naopak, argumentovali tým, že práve preprava hodnôt je tá najbezpečnejšia časť celej operácie. Oveľa rizikovejšie je nakladanie a vykladanie. A zacitujem aj niekoľko slov zo správy z listu, ktorý, myslím si, že bol doručený aj do Národnej rady, a písali ho na jednej strane Asociácia strážnych služieb a na druhej strane Asociácia bánk. Citujem: „Konkrétne uvedený odsek zavádza finančne a logisticky veľmi náročnú povinnosť zvýšenia počtu osôb a motorových vozidiel zabezpečujúcich prevoz majetku, ktorý navyše prinesie aj výrazné zvýšenie nákladov bánk pri manipulácii s hotovosťou. Tieto náklady sa nevyhnutne premietnu do cien nimi poskytovaných služieb, teda do výšky bankových poplatkov, ktorých ťarchu v konečnom dôsledku vždy ponesú klienti bánk, a teda občania. Podľa predbežných odhadov Asociácie bánk bude splnenie nových povinností vyžadovať od budúceho roka zvýšenie nákladov v bankovom sektore vo výške asi 500 miliónov korún. Banky sú najmä v poslednom období výrazne kritizované za výšku bankových poplatkov, ale sú to práve takéto vládne návrhy zákonov, ktoré priamo nútia banky zvyšovať poplatky, a tým ešte viac prispievať k nespokojnosti občanov. Okrem toho napriek skutočnosti, že v dôvodovej správe pôvodného vládneho návrhu zákona sa uvádza, že cieľom ustanovenia je reagovať na hrozbu bankových lúpeží, ani Asociácia bánk nebola oslovená v rámci pripomienkového konania k návrhu predmetného zákona. Nie je ani známe, prečo došlo k ustanoveniu týchto povinností, pretože z doterajšej štatistiky vyplýva, že práve preprava peňažnej hotovosti je tá najmenej riziková časť celého prepravného procesu hotovosti, keďže práve vtedy sú peniaze uložené v relatívne odolnom a technicky zabezpečenom priestore obvykle pancierovaného vozidla s dvoj- až trojčlennou posádkou. Tento fakt akceptujú aj renomované poisťovne vo svete, ktoré prepravu peňazí poisťujú, a tie majú eminentný záujem na bezpečnosti prepravy, keďže prípadné škody musia hradiť z vlastného majetku. Ďalším problémom je, že preprava peňazí podľa tohto ustanovenia v praxi je fakticky nerealizovateľná, pretože ak by sa mala zabezpečovať preprava podľa súčasných zmlúv, neznáme hodnoty, presne stanovené časy obsluhy, ustanovenia o povinnosti doprevádzania vozidiel prevážajúcich hotovosť vyššiu ako 5 miliónov korún by vyžadovali cirka dvoj- až trojnásobný nárast zamestnancov poverených výkonom fyzickej ochrany. Podľa platných takzvaných dodatočných podmienok uložených orgánmi polície zamestnanci vykonávajúci fyzickú ochranu prepravovaných peňazí musia mať najmenej dvojročnú prax vo výkone fyzickej ochrany. Takýchto zamestnancov v súčasnosti v predpokladaných zvýšených počtoch niet a v priebehu mesiaca do doby účinnosti, teda do 1. januára 2006 sa ani nedajú zabezpečiť. Ak by aj príslušné útvary Policajného zboru dodatočné podmienky zrušili, nebolo by možné odborne vyškoliť, vyskúšať a následne do súkromných bezpečnostných služieb prijať požadovaný zvýšený počet zamestnancov s preukazom odbornej spôsobilosti. So súčasným počtom zamestnancov by sa mohli prevážať hotovosti a iný majetok len v hodnotách vopred známych do 5 miliónov korún. Je to v rozpore s inými bezpečnostnými princípmi a zásadami, aby posádky prepravných vozidiel nepoznali hodnotu prepravného majetku. Pri doteraz používanej technológii avšak s cirka 15- až 30-násobne nižšími hodnotami prepravovaných hotovostí pri jednej preprave by požadované objemy nebolo možné v reálnom čase ani prepraviť. Vzhľadom na to, že prepravu pre všetky komerčné banky a pre väčšinu retailových  zákazníkov vykonávajú súkromné bezpečnostné služby, obeh peňažných hotovostí by sa takmer zastavil. Nastali by mimoriadne problémy s dopravou, najmä v Bratislave a v iných väčších mestách, pretože pred každú pobočku banky, obchod, bankomat či čerpaciu stanicu by museli prísť dve až tri vozidlá. A navyše, iný všeobecný záväzný predpis neumožňuje prideliť vozidlám súkromných bezpečnostných služieb prepravujúcich peniaze tabuľky s osobitným evidenčný číslom, takzvané X značky, a teda by nebolo možné vojsť s vozidlami na pešie zóny a nedalo by sa zaparkovať na miestach zákazu státia, takže by sa peniaze museli prenášať na väčšie vzdialenosti v prenosných prostriedkoch, čo by značne predĺžilo proces nakládky a vykládky, a práve to by mnohonásobne zvyšovalo riziko spáchania trestného činu, pričom by sa navyše v uliciach vyskytovalo oveľa viac ozbrojených civilných osôb, zamestnancov SBS. K tomu ešte mne osobne napadá, ako by vlastne polícia zisťovala, či prepravca majetku dodržuje takýto zákon. Zastavila by obrnené vozidlo a prepočítala hotovosť namieste, či sú tam dvaja, štyria, alebo koľkí ozbrojenci? Jednoducho je to nevymáhateľné. Nezostáva mi len konštatovať, že skutočne, ako už tu aj zaznelo v parlamente, cesta do pekla je dláždená dobrými úmyslami a ľahko sa robia dobré skutky za cudzie peniaze. Toto je typický prípad toho, ako štát možno aj v dobrej viere, že koná dobro a že chráni majetky, v skutočnosti len zvyšuje náklady klientov. Zvyšuje náklady občanov a v konečnom dôsledku škodí súkromným firmám aj občanom. Ďakujem za pozornosť.