Makúch, Jozef, guvernér Národnej banky Slovenska (2015-05-27):
Ďakujem pekne. Takže, vážená pani predsedajúca, vážené panie poslankyne, páni poslanci, budem sa venovať najprv externému a potom internému prostrediu. To externé bude samozrejme stručnejšie, ale musím o ňom hovoriť, pretože veľmi významne vplýva na slovenskú ekonomiku. Pokiaľ ide o externé prostredie, tak zaznamenali sme v poslednom období konečne viaceré pozitívne trendy. Na druhej strane treba povedať, že ekonomika eurozóny rástla zásluhou konečnej spotreby domácností a zlepšovania sa na situácie na trhu práce. Negatívnym trendom bol jednoznačne dezinflačný trend, ako aj klesajúce inflačné očakávania. Na tento vývoj reagovala Európska centrálna banka viacerými krokmi. Posledný, ktorý sa dostal do reálneho života v marci 2015, bol ten nákup štátnych dlhopisov. Nie sú to len štátne dlhopisy, ale väčšina sú tam štátne dlhopisy, lebo nakupujeme dlhopisy aj tzv. supranacionálnych inštitúcií, ako je napríklad Európska investičná banka a niektoré ďalšie inštitúcie. Hoci je ekonomický rast eurozóny pozitívnou správou z hľadiska finančnej stability, viaceré riziká zostali prítomné. Oživenie rastu zatiaľ nie je dostatočne robustné a nie je zrejmé, aký je potenciál toho rastu ku konsolidácii verejných financií hlavne viacerých zadlžených krajín eurozóny. Negatívny faktor vo finančnej stabilite je aj hrozba návratu dlhovej krízy. Jednak sú to udalosti v Grécku a potom geopolitické napätie, ktoré súvisí s vývojom na Ukrajine a aj s vývojom vo Veľkej Británii, kde si nemyslím, že diskusie o referende, o vystúpenie a podobne sú priam stabilizačné prvky, pokiaľ ide ekonomiku eurozóny. Aj keď Británia v eurozóne nie je, ale je to významná, silná ekonomika, silný partner, čiže potrebujeme to sledovať. Ako ste si všimli, Bank of England, či to bol náhodný únik alebo cieľavedomý únik, ale potom aj oficiálne priznala, že pracujú na možných dopadoch vystúpenia Británie z eurozóny na ekonomiku Británie. Pokiaľ ide o interné faktory, čiže prejdem na rast slovenskej ekonomiky, takže bol nielen vyšší ako rast v eurozóne, ale aj vyrovnanejší ako rast v eurozóne. Na Slovensku bola tak isto hlavným zdrojom ekonomického rastu konečná spotreba domácností. Zvýšenie hrubého domáceho produktu so sebou prinieslo zlepšenie na trhu práce, čo možno považovať za jednoznačne pozitívnu správu pre finančnú stabilitu. Slovenská ekonomika však naďalej ostáva významným spôsobom závislá na ďalšom vývoji v eurozóne. V bankovom sektore pokračovali viaceré trendy z minulých rokov. Medziročné tempo rastu úverov retailu dosiahlo v decembri 2014 najvyššiu úroveň od vypuknutia finančnej krízy. Medziročný rast spotrebiteľských úverov dosiahol 20 %, čím potvrdil tretí rok najrýchlejšieho rastu v eurozóne. Úvery na bývanie mali rast 13,5 %, čo je opäť jedno z najvyšších čísel v Európskej únii. Významne sa na tom podieľali hypotekárne úvery, najmä bonifikované úvery, ktorých úročenie je prakticky nulové. Pri úveroch na bývanie pokles priemerných úrokových sadzieb na historické minimum zvyšoval motiváciu refinancovania existujúcich úverov vo väčšine prípadov s určitým navýšením istiny. Bezprecedentný rast dlhov domácností sa zatiaľ neprejavil na cenách nehnuteľností. Počas roka 2014 sa zrýchľoval, bohužiaľ, aj rast objemu zlyhaných úverov domácností. Hoci kvalita portfólia a úverov domácností zatiaľ ostala stabilná, najmä vďaka robustnému rastu nových úverov, ktoré vzhľadom na hodnotenie zlyhaných úverov, kde musí uplynúť nejaký čas, aby tak boli vyhodnotené, ešte nemali kedy do tej kategórie, samozrejme, prísť. Čiže štatisticky nové úvery dočasne zlepšujú kvalitatívny pohľad na úverové portfólio. Ale na druhej strane musím povedať, že z hľadiska rizika je pozitívne, že fixácie úrokových sadzieb sa posunuli vyššie a priemerná výška zabezpečenia úverov vzrástla. V súvislosti s niektorými ďalšími rizikami vydala na jeseň 2014 Národná banka Slovenska preventívne odporúčanie k rizikám, spojeným s vývojom na trhu retailových úverov. V úverovaní podnikov možno pozitívne hodnotiť oživovanie dopytu. Zároveň na konci roka nastalo prvé, aj keď mierne, uvoľnenie úverových štandardov od roku 2010. Medziročný rast úverov podnikov bol vďaka tomu počas roka 2014 v priemere kladný, čo je citeľné zlepšenie oproti výrazne zápornému vývoju v predchádzajúcom roku. Na druhej strane pretrvávali rozdiely vo výkonnosti jednotlivých odvetví a exportná výkonnosť naďalej stagnovala. V objeme zlyhaných úverov v podnikovej sfére neboli zaznamenané žiadne významnejšie nové trendy, čiže sa to ani nezhoršovalo, ani nezlepšovalo. Z ostatných trendov by som spomenul najmä pokles podielu investícií do domácich štátnych dlhopisov v bankovom sektore a nárast vystavenia citlivosti sektorového trhového rizika vplyvom rastu úverov domácnostiam. Som sa viac-menej o tom zmienil. Naďalej zostáva prítomné aj riziko koncentrácie vystavenia sa voči vybraným klientom a vlastným finančným skupinám. Hoci pretrvávajúci rast retailových úverov významne prospel tvorbe zisku, tento efekt bol kompenzovaný predovšetkým poklesom ich výnosnosti a zvýšením nákladov na kreditné riziko, na prevádzku a na odvody. Výsledkom je, že zisk bankového sektora sa medziročne nezmenil. Z hľadiska stability bankového sektora je dôležité, že úroveň primeranosti vlastných zdrojov zostala na vysokej úrovni. V poistnom sektore zisk narástol o 13,3 percenta. Technické životné poistenie alebo technické poistenie v životnom poistení, čo je správne, zaznamenalo mierny pokles, ktorý súvisel s poklesom novej produkcie, poklesom poistného, ale aj s odkupmi. V neživotnom poistení pretrváva komplikovaná situácia pri poistení áut, v ktorom náklady prevyšujú príjmy. Poistný sektor bol aj naďalej vystavený prostrediu klesajúcich úrokových sadzieb a nízkych úrokových výnosov, ktoré z toho vyplývajú. V starobnom dôchodkovom sporení vzrástol počet sporiteľov len v rizikovejších fondoch. Po výraznom náraste durácie dlhopisov v roku 2013 sa už v aktuálnom sledovanom období úroková citlivosť dlhových nástrojov neprehlbovala a ostala na konštantnej úrovni. Priemerné nominálne výkonnosti dôchodkových fondov patrili k najvyšším v histórii systému, čo v ešte väčšej miere platilo pre reálne zhodnotenie. Ziskovosť v dôchodcovských správcovských spoločnostiach medziročne vzrástla trojnásobne a to predovšetkým zásluhou zvýšených výnosov do odplát za zhodnotenie majetku v dôchodkovom fonde. V sektore doplnkového dôchodkového sporenia nedošlo k zmenám v štruktúre zatriedenia aktív. Priemerná medziročná výkonnosť doplnkových dôchodkových fondov dosiahla viac ako dvojnásobok oproti roku 2013. Na druhej strane znižovanie poplatkov za správu majetku vo fondoch znamenalo tretinový pokles ziskovosti doplnkových dôchodkových spoločností. Väčšina prírastku vo fondoch kolektívneho investovania za rok 2014 bola koncentrovaná v tuzemských podielových fondoch. Najväčší prílev prostriedkov zaznamenali zmiešané a po nich, s malým odstupom, dlhopisové podielové fondy. Aj naďalej smerovali do podielových fondov najmä voľné prostriedky zo sektora domácností. Vo všetkých kategóriách podielových fondov, s výnimkou akciových, sa podarilo docieliť vyššiu výkonnosť ako v roku 2013. Stúpajúci objem spravovaného majetku sa tiež pozitívne podpísal pod nárast ziskovosti. Ďakujem za pozornosť.