Galek, Karol, poslanec NR SR (2017-05-09):
Ďakujem veľmi pekne. Možnože na úvod veci, ktoré už tu boli viackrát spomínané, ako povedal aj pán minister, aj na inej pôde. Ale je dobré si ich pripomenúť. Dôvodom na zmenu tohto zákona bola kauza vysokých cien energií, ktorá v plnej miere prepukla začiatkom tohto roka. Z môjho pohľadu dodnes nie je dostatočne vyriešená a s niektorými následkami sa budeme musieť ešte vyrovnať, resp. budú sa musieť s nimi vyrovnať samotní spotrebitelia. Rekonštrukcia úradu pritom nie je novou témou. My sme ju navrhoval už minulý rok v máji. Navrhovali sme ju aj na poslednej schôdzi. Ako som povedal, takisto o tomto už bolo hovorené viackrát. Ale je jedno príslovie, že práve keď tí prví začínajú zvracať, tak tí poslední ešte len začínajú chápať. Tento návrh zákona teda tým, že iba reaguje na nejakú situáciu, ktorá tu nastala, tak tú situáciu nerieši, ale ju iba hasí, a ako to vidno z návrhu tohto zákona, je to veľmi svojské riešenie. Vrátim sa ešte možno k tomu skrátenému legislatívnemu konaniu. Ako aj keď sme sa zhodli s pánom ministrom, nie je to to pravé skrátené legislatívne konanie, pretože je prerokované, prerokovávané v rámci dvoch schôdzí, ale napriek tomu si dovolím pripomenúť, že akékoľvek skrátené legislatívne konanie sa môže udiať iba za mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd alebo bezpečnosti, ak hrozia štátu značné hospodárske škody alebo ak si rozhodnutie Rady bezpečnosti Organizácie spojených národov vyžaduje neodkladné prijatie takéhoto zákona. Toto, tvrdím, že ani v jednom prípade nebolo splnené. Napokon prečo aj. Úrad pre reguláciu sieťových odvetví funguje, možnože naďalej netransparentne, možnože naďalej nesystémovo, ale stále tá legislatíva je platná, je aplikovateľná, dokonca aj samotný predseda, ktorý by mohol byť dneska vymenovaný, by mohol byť vymenovaný práve na základe platnej legislatívy. Samotný návrh zákona navyše hrubo zasahuje do nezávislosti ÚRSO v niekoľkých bodoch. No a čo sa týka toho predsedu, tak pokiaľ vláda si sama vyberie svojho nominanta a sama aj si ho aj schváli, z môjho pohľadu to nie je nič iné ako poskok, ktorého si tam dosadia, niečo ako Holjenčík dva. Dovolím si z tohto pohľadu pripomenúť paralelu s jednou situáciou, ktorá tu už bola, a napadlo ma to práve, keď som si posledne pozrel film Únos. Možno si ešte spomeniete, akým spôsobom bol vymenovaný vtedajší riaditeľ tajnej služby do svojho úradu. Takisto tá právomoc minulého tohto riaditeľa bola v rukách prezidenta. Keďže prezident to odmietol urobiť, Vladimír Mečiar sa rozhodol, že zmení zákon a zmení zákon tak, aby práve toho riaditeľa vymenovala vláda. Čiže nastáva identická situácia, je to možnože prehnané dneska takýmto spôsobom prirovnávať post riaditeľa SIS, ale je to, je to v podstate tá istá situácia. Prirovnávať SIS k ÚRSU, no ale ako sme videli aj začiatkom toho roka, naozaj aj z tohto postu, pokiaľ je politicky ovplyvňovaný a pokiaľ je tam nejaký politický nominant, tak sa dá veľmi výrazne poškodiť ľuďom, spotrebiteľom veľmi, práve tých energií. Kritika, ktorá zaznela už v rámci prvého čítania, tak dovolím si pripomenúť, že naďalej zotrváva. Jednak je to, ako som už spomenul, ten predseda menovaný vládou, kedy sa odoberá táto právomoc prezidentovi, no a potom z môjho pohľadu veľmi taká zásadná vec a to, keď ministerstvo hospodárstva a ministerstvo životného prostredia budú mať právomoc vstúpiť do cenových konaní. Ako som spomínal aj posledne, toto sme tu už mali. Mali sme to práve v tom zákone o regulácii, ktorý tu bol až do roku 2012, a v dôvodovej správe, kto si následne pozrie dnes platný zákon o regulácii, sa uvádza, že ministerstvá nemajú čo vstupovať do takéhoto konania a dôvodom je zosúladenie našej legislatívy s tretím liberalizačným balíčkom, smernicami, ktoré na to boli naviazané. Keď sme tu posledne diskutovali aj na tejto pôde, koniec-koncov nastúpil, navštívil som aj ministerstvo, čakal som, že práve, práve táto časť alebo táto výtka bude odstránená, alebo vtedy mi tam pán minister sľúbil, že niektorý z tých návrhov si vie osvojiť. Následne boli, boli prijaté na úrade vlády, teraz si presne nespomeniem, ako sa to volalo, ale bol to dokument, ktorý rieši tých štátnych nominantov, kde sa presne rozkategorizovali ich povinnosti. Tak som si myslel, že práve takáto úzka špecifická špecifikácia tých štátnych nominantov, ktorí sú v tých pološtátnych alebo štátnych podnikoch, by mohli, mohla byť nejakým tým riešením, nejakou tou náplasťou na to, aby práve to vstupovanie ministerstva do cenového konania mohlo byť z toho zákona vylúčené, bohužiaľ, nestalo sa tak. Keď som sedel pred dvoma týždňami na ministerstve hospodárstva, snažil som sa predniesť päť pozmeňovákov, ktoré sme nakoniec v rámci výboru skrátili, alebo teda zosekali na štyri. Bohužiaľ, ani jeden z nich neprešiel. Na výbore som sa ich snažil obhajovať možnože 20 minút, pán štátny tajomník veľmi sucho skonštatoval, že s návrhmi pána poslanca sa ministerstvo žiadnym spôsobom nestotožnilo. Respektíve potom bol aj predložený iný pozmeňujúci návrh pána Puciho, predo mnou, pardon, samozrejme. Teda ja som predložil ako prvý, ale vy ste ho prednášali na výbore ako prvý. Ale v zásade nič to na tej situácii nemení, kedy pán Puci prezentoval, že niektoré z nich, alebo teda ministerstvo mu tlmočilo, že niektoré z nich boli inšpirované aj tými návrhmi, s ktorými som prišiel práve na ministerstvo hospodárstva. Ale, bohužiaľ, ja som to tam nenašiel. Jednoducho to, čo som tam našiel, bolo skorej také nejaké ďalšie prehlbovanie tej závislosti. Áno, možnože sa nejak užšie vyšpecifikovalo pre ministerstvo jedno, teda hlavne iba do hospodárstva, do ktorých cenových konaní môže vstupovať, ale ja si opäť dovoľujem pripomenúť, že podľa smernice do cenového konania nikto nesmie vstupovať žiadna tretia strana. Snažil som sa teda nejakým spôsobom navodiť aj nejakú diskusiu následne o tých mojich pozmeňovacích návrhoch. Upozornil som na nedostatky tohto, ministerských, resp. pozmeňovacieho návrhu pána Puciho, kedy mi tam pán Kondrót následne tlmočil, že na výbore nie je priestor na rokovanie o pozmeňujúcich návrhoch, čo mi prišlo veľmi čudné, pretože kde inde máme diskutovať o zákone a s ním súvisiacich zmenách, ak nie na výbore. (Reakcia z pléna.) Opravte ma kľudne alebo... (Reakcia z pléna.) No, bola, bola ukončená debata, ale ja som hovoril o..., dopĺňal som o moju otázku. To znamená tak, ako bol vedený ten výbor, ale tak to sem nepatrí, ja si nemyslím, že to bolo veľmi korektné. Takže pozmeňujúce návrhy pána Puciho, resp. tie ministerské, nakoniec prešli, či sú dobré, či nie sú dobré, tak to už bude dneska na schválení, ja si myslím, že vás všetkých. Myslím si totižto, že ak je predseda úradu menovaný vládou na návrh vlády či podpredsedovia vyberaní vládou, menovaní predsedom, tak toto naozaj s odpolitizovaním tohto úradu nijako nesúvisí. Spolieham sa preto, že dneska tu bude nejaký ten priestor na diskusiu. Budem rád, keď si ich vypočujete, naše dnešné pozmeňovacie návrhy, ktoré sme rozšírili o celkove na šesť. Pozmenili sme ich tak, aby nekolidovali so spoločnou správou, resp. návrhmi zo spoločnej správy niektoré body vypustiť, aby o nich bolo možné rokovať. Ale teraz si dovolím ešte taký malý, možnože z tohto pohľadu alebo z tohto miesta emotívny apel. Keď sa rokovalo práve alebo hovorilo o Úrade pre reguláciu sieťových odvetví, tento úrad je veľmi úzko spájaný, vždy bol práve s osobou Jozefa Holjenčíka. Táto bola tŕňom v oku mnohým nielen opozičným, ale mnohým aj koaličným, koaličným poslancom. Hovorí sa, že práve ten posledný klinček do rakvy, kedy musel pán Holjenčík sám odstúpiť, tak tento klinček zatĺkol pán Hrnčiar. Preto by som chcel apelovať aj na stranu SNS touto cestou, aby si naozaj veľmi dobre rozmysleli, za aký zákon dneska zahlasujú, a či niektorý z tých pozmeňovacích návrhov, ktoré predložíme dnes my, alebo viem, že je tu jeden pozmeňovací návrh aj z hnutia OĽANO, ktorý je v jednom bode identický s naším, či toto naozaj nebude lepším riešením. Takisto pán Danko, pán Danko podmieňoval zotrvanie vo vláde práve odstúpením tejto osoby. Dneska naozaj pán Holjenčík je samoodstúpený, aj keď sa hovorí, že stále tento úrad riadi, či už priamo z priestorov tohto úradu, alebo z hotela Holiday Inn. Niektorí zamestnanci dokonca hovoria, že oni si teda žiadnu zmenu nevšimli. Čiže otázka je, že či tu naozaj chceme mať nejakého Holjenčíka dva. Pán Bugár takisto žiadal o hlavu pána Holjenčíka. Viem, že ani so samotným návrhom nebol celkom uzrozumený, hlavne keď sme sa bavili o tom skrátenom legislatívnom konaní. Rád by som možnože k tomu ešte doplnil, čo je tým princípom tej regulácie, tak ako to od nás požaduje Európska komisia, tak ako je to zakotvené v tej smernici, a prečo si myslí, že tento vládny návrh je nesprávny. Jednoducho regulácia má byť naozaj nezávislá. Má byť nezávislá ako od regulovaných subjektov, tak má byť závislá, nezávislá od štátu, tak má byť nezávislá od verejnej správy. A jednoducho to, že vláda sa rozhodla nejakým spôsobom prebrať zodpovednosť, toto je naozaj nad rámec toho, čo by si tá vláda mala brať na plecia. Pochopiteľne, v tomto sa dostávame do takého základného konfliktu medzi tým liberálnym a socialistickým alebo sociálnym pohľadom na riadenie štátu. Avšak ak chceme prekročiť alebo ak prekračujeme v rámci takejto nejakej kategorizácie ešte aj to, čo po nás požaduje Európska komisia a čo je v iných krajinách štandardné, tak to považujem naozaj za škodu. Možnože teraz by som prešiel k tým samotným návrhom, aj keď teda času mám ešte dosť, ale rád by som iba krátko skonštatoval, že pokiaľ prejde tento vládny návrh zákona a na túto pozíciu sa dostane vládny nominant, ktorý bude mať nejaké to politické prepojenie, niektoré tie mená už v médiách aj zazneli, niektoré už aj odpadli. Tak ja si myslím, že v tomto, z tohto pohľadu Jozef Holjenčík sám odstupovať z postu ani nemusel, pretože budeme mať vlastne Holjenčíka číslo dva. Takže ako som spomenul, mám tu šesť pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov číslo jedna. A pán Bugár, ako to funguje s tým zastavením časomiery alebo...? (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)