Galek, Karol, poslanec NR SR (2017-03-24):
Som pripravený do rozpravy. Jozef, ale je možné, že to nestihnem. Teda ak ti to nevadí, ja, dobre? (Rečník sa zasmial.) Dobre, takže možnože teraz taká tá zaujímavejšia časť po tých nudných paragrafoch a tých formuláciách o rade a úrade a v čom sa väčšina ľudí asi stratila. Napriek tomu som presvedčený, že viacerí z vás vedia, o čom je reč, pretože mali sme tu kauzu, mali sme tu, máme tu stále kauzu vysokých cien energií. Bohužiaľ, táto kauza stále nie je ukončená. Koniec koncov mali sme tu odvolávanie premiéra Slovenskej republiky pána Roberta Fica kvôli tejto kauze. Bavili sme sa o tom, že zrazu ľuďom, podnikateľom vyskočili ceny elektriny, plynu, tepla, ale aj vody. A to napriek tomu, že máme Slovensko dodnes oblepené plagátmi, na ktorých sa hovorí o stabilných cenách energií, ale toto vôbec nebola pravda, tie ceny energií, bohužiaľ, nikdy neboli stabilné. Tá stabilita spočívala v stabilite ich výšky, napríklad v prípade elektriny sme, tá elektrina dlhodobo klesala na trhu a úrad pre reguláciu sieťových odvetví dorovnával tieto ceny na nejakú tú stabilnú výšku zvyšovaním napríklad distribučných poplatkov alebo iných taríf. Spoločným menovateľom celej kauzy je Úrad pre reguláciu sieťových odvetví. Ja ho kritizujem dlhodobo pre jeho činnosť, obzvlášť bývalého pána predsedu. Vždy som tvrdil, že tento úrad bol netransparentný a nesystémový. Ale nielen ja, ale upozorňovali na to aj spotrebitelia energií, ich dodávatelia, distribútori, výrobcovia, ale my tu máme dneska ešte stále otvorený pilot, ktorý je v podstate takým nejakým začatím nejakého vyšetrovania, bavme sa teraz o nejakej transpozícii európskych smerníc. Tento pilot nám poslala Európska komisia, no a v rámci toho politického spektra tá kritika zaznievala zo strany OĽANO, SME RODINA. V podstate každý nejakým spôsobom sa do toho celého zapojil. Myslím, že aj mnohým ľuďom sa otvorili oči. Ja si iba dovolím takú krátku citáciu z toho, že naozaj aj v tej strane SaS tá regulácia je pre nás od začiatku kľúčová. Máme to aj vo volebnom programe, kde sa hovorí o tom, že platby za energie sú významnou položkou, ako rodinných, tak aj firemných rozpočtov. Jednotkové ceny, ako aj ich vyberané zložky sa stanovujú na základe regulácie, ktoré má na starosti Úrad pre reguláciu sieťových odvetví. Tento úrad, ktorý kontroluje významnú časť slovenskej energetiky, dlhodobo čelí kritike pre netransparentnosť, nesystémové opatrenia a čo je najdôležitejšie, závislosť od rozhodnutí vlády. Predseda úradu Jozef Holjenčík je považovaný za Harabina v slovenskej energetike. Našou prioritou je jeho nahradenie kompetentným, nezávislým a čestným nominantom, ak však v jeho prípade vzniknú pochybnosti o jeho nezávislosti, okamžite navrhneme prezidentovi jeho odvolanie. Toto sme mali v našom volebnom programe. Tá prvá časť sa podarila, nepoviem, že nám, lebo ja si myslím, že to bolo takým spoločným dielom, a teraz nehovorím iba o opozičnej snahe, ale koniec koncov tá snaha vzišla aj zo strany, niektorých strán, teda tej vládnej koalície. Jozef Holjenčík ako Harabin slovenskej energetiky je – dovolím si povedať chvalabohu – minulosťou, ale stále tu máme ten úrad, ktorý je papierovo funkčný. Figuruje tam ten podpredseda tohto úradu, ktorého si ale vymenoval a vybral práve predseda úradu Jozef Holjenčík, takže vlastne na tom úrade sa momentálne nič nezmenilo. Toto je aj jeden z dôvodov, prečo predkladáme aj tento náš návrh. Čo sa týka našej, našich aktivít, zmyslom k jeho odvolaniu, lebo Jozefa Holjenčíka sme navrhovali dvakrát odvolať práve pánovi prezidentovi. Pán Mihál určite si dobre pamätá, ako sme v prezidentskej záhrade dávali tie vyjadrenia pre tlač, aké boli dôvody a toto bolo pred dvoma rokmi, vtedy ešte sme ani nevedeli o tom, že tu bude nejaká takáto kauza vysokých cien energií. Urobili sme to tohto roku opätovne v januári, vtedy pán prezident povedal, alebo nie vtedy, ale pred tými dvomi rokmi, že on na to nemá kompetenciu. Ja si myslím, že na to tú kompetenciu mal, dovolím si zacitovať zo súčasného znenia toho zákona: „Na čele úradu je predseda, ktorého vymenováva a odvoláva prezident Slovenskej republiky na návrh vlády Slovenskej republiky.“ Takže potiaľ je to v poriadku, áno. Prezident pokiaľ by sa držal iba tohto odstavca jednak v § 5, tak potiaľto má pravdu. Ale potom tu máme ods. 11, kde sa hovorí: „Prezident Slovenskej republiky odvolá predsedu úradu z funkcie, ak...“, a je tu vymenovaných a, b, c, d, e písmen, ktoré hovoria, kedy tak môže urobiť prezident a tu už sa nič nehovorí o vláde Slovenskej republiky. A práve pre nás tým najkľúčovejším bolo to písm. e), kde sa hovorí o tom, že ak predseda konal pri výkone svojej pôsobnosti v rozpore s ods. 8 a ods. 8 si dovolím vám všetkým prečítať: „(8) Predseda úradu pri výkone svojej pôsobnosti koná nezávisle od pokynov štátnych orgánov, orgánov územnej správy, iných orgánov verejnej moci a od ďalších osôb.“ No a toto sa, bohužiaľ, viackrát nestalo. To, že úrad nie je tak celkom nezávislý, sme videli koniec koncov už napríklad v prípade vratiek za plyn, čo bolo jedno z tých opatrení v rámci nejakej tej predvolebnej kampane pred minuloročnými voľbami. No a videli sme to aj teraz, keď sám premiér Slovenskej republiky priznal, že vytvárali nátlak práve na ten úrad pre reguláciu sieťových odvetví, aby pozmenili či už cenové rozhodnutia, alebo pozmenili samotné vyhlášky. Toto sa koniec koncov aj stalo, ale my máme na to úplne iné inštitúty. Nieže vláda poruší zákon, ktorý v 2012 sama predkladala, pretože tento zákon, tento pôvodný zákon 250-ka, tak ako ho dneska máme v platnosti, bol predkladaný práve v 2012. Samozrejme, okolnosti jeho prijímania, resp. zostavovania sú viacerým známe a schválilo si to práve vtedy to 83-členné kolégium poslancov za stranu SMER, ktorí tu mali naozaj tú väčšinu. Túto novelu zákona predkladáme do parlamentu už po druhýkrát. Prvýkrát sme ju tu mali v máji, mierne sme ju teraz adaptovali vzhľadom na súčasnú situáciu a ja si dovolím tvrdiť, že keby sme tento zákon, tak ako ho dneska predkladáme, schválili už v máji, tak kauza vysokých cien energií by dneska nebola žiadnou témou. Mohli sme ušetriť hnevu ľudí, mohli sme ušetriť milióny na administráciu, pretože tie tančeky, ktoré sa dneska odohrávajú ohľadom tých zmien, tých cenových rozhodnutí a vyhlášok, sú sprevádzané aj tým, že sú stornované faktúry, prevystavované faktúry, menený softvér, obrovské prostriedky tam idú na ďalšiu administráciu, tam hovoríme naozaj o miliónoch, ktoré sa pochopiteľne jedného dňa prejavia v tých oprávnených výdavkoch tých regulovaných spoločností. A zase to zaplatíme len my všetci v cenách energií. Prepáčte, že sa tak rozčuľujem, ale s touto témou žijem už niekoľko mesiacov a troška ma aj hnevá to, že dneska je tu nás tak málo, no ale, bohužiaľ, to je jednoducho piatok, je to ten osud, ale tak ja verím, že keď tú rozpravu dokončíme na ten budúci týždeň v utorok, tak nás tu bude viacej. Nebudem sa už spätne venovať týmto témam, ktoré som otvoril, ale iba dokončím to, čo mám ešte pripravené. No a čo sme si takisto mohli ušetriť, a to iste všetci viete, je tá blamáž s trhaním faktúr, ktorých sa dopustil premiér Slovenskej republiky, alebo aj to zasahovanie do tej papierovej nezávislosti úradu. Vrátim sa krátko k tomu nášmu návrhu. Oddelili sme teda radu od úradu, zavádzame trojčlenné predsedníctvo, päť členov má rada a máme tu apolitické návrhy na jednotlivých kandidátov. Ja si dovolím krátky citát z jedného dnešného článku, ktorý vyšiel na portáli energie.sk, ktorý sa veľmi intenzívne venuje energetike. Napísal ho pán Michal Hudec, ktorý tu bol mimochodom viackrát spomínaný aj počas odvolávania práve pána premiéra v súvislosti s tým, že naozaj na tú kauzu alebo na vznik tej kauzy vysokých cien energií upozorňoval dopredu. Ale nepoviem, že dopredu, že dni, neboli to týždne, boli to doslova mesiace. No a ten sa vyjadroval práve k tomu novému vládnemu návrhu, ale veľmi pekne reflektuje na ten náš. Hovorí, že: „Kolektívne vedenie úradu je téza, ktorá je jednoznačne v súlade s požiadavkami európskych smerníc a nariadení. Súčasne kolektívne vedenie energetického regulátora nie je v mnohých členských krajinách EÚ výnimkou.“ To je to, čo zavádzame my. „Za všetky možno spomenúť ako aktuálny príklad, štruktúru českého ERU“, to, čo som pred chvíľkou spomínal, že naozaj aj v tých Čechách, v tej Českej republike sa poučili a tento zákon sa mení 1. 8. 2017. „Po novom bude u českých susedov vykonávať reguláciu v energetike rada zložená z piatich jednotlivcov. Členovia rady budú vymenovaní na funkčné obdobie piatich rokov s tým, že každý kalendárny rok sa obmení jedna pozícia člena rady. Rade bude predsedať jeden z členov, pričom jeho predsedníctvo trvá buď do skončenia jeho riadneho funkčného obdobia alebo po dobu maximálne troch rokov.“ Český, u nás je to ÚRSO, oni majú tzv. ERU bude mať v praxi kolektívne predsedníctvo s tým, že post predsedu sa bude obmieňať alebo rotovať najneskôr každé tri roky. Tento rotačný princíp mi bol vytýkaný napríklad pánom poslancom Jahnátkom, ktorý tu, mrzí ma, že nie je, pretože práve s ním som diskutoval o tomto návrhu. Takisto ma mrzí, že tu nesedí pán Kondrót, ktorý určite by mal vecné pripomienky k tomuto návrhu zákona, pretože viem, že sa tej energetike venuje, ale tak samozrejme, každý máme nejaké tie svoje povinnosti. Aby som vysvetlil ten rotačný princíp a prečo ten rotačný princíp nie je na škodu veci. Bolo by vyčítané, že ale veď ten človek sa za tie tri roky na tej stoličke ani len neohreje. Ale to kolektívne predsedníctvo, ten kolektívny orgán vychádza z toho, že tí traja ľudia sa podieľajú na vedení toho úradu spoločne a iba ten predseda je ten, ktorý nejakým spôsobom vystupuje v mene toho úradu a podpisuje. Náš návrh som myslím, že od prezentoval veľmi, veľmi detailne. Vychádza z požiadaviek Európskej komisie, vychádza z požiadaviek, ktoré tu boli dané jednotlivými aktérmi. Vychádza z nejakých iných fungujúcich modelov, či už je to v Rakúsku, teraz vidíme, že niečo podobné navrhujú aj v Českej republike. Jednoducho nevymýšľame naozaj žiadne koleso. Minulý týždeň ale do medzirezortného pripomienkového konania sa dostal aj vládny návrh zákona. Spomeniem ho naozaj iba veľmi, veľmi okrajovo, pretože tento návrh zákona sa k nám dostane na rokovanie zrejme na budúci týždeň, pretože to medzirezortné pripomienkové konanie skončilo iba včera. Bolo v ňom vznesených 183 pripomienok. V skrátenom legislatívnom konaní, v medzirezortnom pripomienkovom konaní, ktoré trvalo sedem dní a k zákonu, ktorý sa venuje iba štruktúre čiastočne, iba čiastkovo k fungovaniu úradu. Stoosemdesiattri pripomienok, a prosím pekne, 117 zásadných. Stosedemnásť zásadných pripomienok. Žiaľ, tento návrh zákona, ja som ho už viackrát kritizoval, diskutoval som o ňom s pánom ministrom Žigom v televízii, ja si myslím, že tento ide presne opačnou cestou a prehlbuje nejakú tú politickú závislosť. Detailnejšie sa mu povenujem aj k jednotlivým bodom vtedy, keď sa k nám dostane práve na to rokovanie. Ale tento iba krátko. Tento návrh zákona, bohužiaľ, ide proti tým princípom tej nezávislej regulácie. Proti princípom tej transparentnej regulácie. V minulosti, ako som už spomenul, mali sme tu tie vratky za plyn, mali sme tu teraz to ovplyvňovanie toho regulačného úradu počas tej krízy. Takže ja si nemyslím, že by sme mali pokračovať nejakou cestou prehlbovania či už politickej závislosti alebo závislosti úradu, a teraz nehovorím iba od politikov, ale napríklad aj od regulovaných subjektov. Lebo aj toto bolo veľmi často práve vytýkané tomu regulačnému úradu. A prečo je také dôležité toto ÚRSO, alebo teda Úrad pre reguláciu sieťových odvetví? Niektorí stále sa ma pýtajú, čo to je ÚRSO, čo to je SEPS, čo to je TPS, tak radšej vždycky zopakujem niektoré tie skratky alebo vysvetlím. ÚRSO má na jednej strane chrániť spotrebiteľov a na druhej strane nesmie poškodzovať regulované subjekty. ÚRSO je veľmi dôležité v boji s energetickou chudobou. Dneska táto sa pomerne silno rozmáha a keby sme naozaj pokračovali v tej politike, akú ÚRSO nastavilo, tak tá energetická politika nám, teda tá energetická chudoba nám veľmi vysoko vyskočí. Možno iba pre informáciu, o energetickej chudobe hovoríme vtedy, keď výdavky domácností presiahnu, na energie presiahnu viac ako 10 % z celkových výdavkov alebo príjmov. ÚRSO je takisto dôležité pre hospodárstvo a konkurencieschopnosť jednotlivých podnikateľov, podnikov. A tu si dovolím povedať, tu zohráva ÚRSO jednu veľmi významnú úlohu, pretože keď sa pozriete na tú štruktúru tej ceny energie – inak vydali sme k tomu aj Energie špeciál, ak má niekto z vás záujem, máme zopár výtlačkov aj u nás na klube, to si robím teraz takú skrytú reklamu. Ale neni to nič, za čo by ste mali platiť, dám to kedykoľvek k dispozícii komukoľvek z vás a rád aj vysvetlím jednotlivé detaily – tak tuná upozorňujeme na to, že z celkovej ceny elektriny tá komodita, to, čo vás potrasie, keď pichnete prsty do zásuvky, tak tá tvorí iba 33 % z ceny, ktorú vy zaplatíte, 33 %. Všetko ostatné sú distribučné poplatky, je tam tarifa za prevádzkové služby. A obzvlášť napríklad práve táto tarifa s tou elektrinou, s tou komoditou nemá vôbec, ale vôbec nič spoločné. Sú to politické opatrenia, ktoré zaviedli politici a odmietli za ne prevziať zodpovednosť. Túto tarifu sme asi pred troma mesiacmi napadli aj na tom Ústavnom súde, pretože táto tarifa navyše nebola zavedená zákonom, tak ako to vyžaduje ústava, ale bola zavedená opätovne iba nejakou vyhláškou. A pritom ústava veľmi jasne hovorí, akékoľvek nové tarify, poplatky, dane musia byť zavedené zákonnou cestou; 14.00, asi dokončím, mám tu možno iba nejaké tri vety.