M. Kondrót, poslanec: (2003-07-03):
Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie v súlade s § 79 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov podáva Národnej rade Slovenskej republiky ako gestorský výbor spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona o obchodných reťazcoch v druhom čítaní. Národná rada Slovenskej republiky uznesením č. 281 z 20. mája 2003 pridelila návrh skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona o obchodných reťazcoch na prerokovanie vo výboroch do 20. júna 2003 a v gestorskom výbore do 23. júna 2003 týmto výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu, Výboru pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu. Ako gestorský výbor určila Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie na prerokovanie a schválenej spoločnej správy výborom v určenom termíne. Iné výbory Národnej rady Slovenskej republiky návrh neprerokovali. Poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol návrh zákona pridelený, neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko k predmetnému návrhu zákona. Návrh skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona o obchodných reťazcoch odporúčali Národnej rade Slovenskej republiky schváliť výbory, ktorým bol pridelený, takto: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky prerokoval návrh zákona 10. júna 2003 a uznesením č. 159 odporučil Národnej rade Slovenskej republiky návrh zákona schváliť so zmenami a doplnkami. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu prerokoval návrh zákona 11. júna 2003. Výbor neschválil predložený návrh uznesenia v súlade s § 52 ods. 4 zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku v znení neskorších predpisov, keďže za predložený návrh nehlasovala nadpolovičná väčšina prítomných poslancov. Z celkového počtu 13 poslancov Výboru Národnej rady pre financie, rozpočet a menu bolo prítomných 8, za návrh predneseného uznesenia hlasovali 2, žiaden z poslancov nehlasoval proti návrhu a 6 sa hlasovania zdržali. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie prerokoval návrh skupiny poslancov 12. júna 2003. Výbor neprijal uznesenie, keďže navrhnuté uznesenie nezískalo potrebný súhlas požadovanej väčšiny poslancov podľa § 52 ods. 4 zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku v znení neskorších predpisov. S predloženým návrhom zákona vyslovili súhlas 4 poslanci, proti hlasovali 4 poslanci a hlasovania sa zdržali 2 poslanci. Výbor má 13 členov a prítomných na prerokovaní predmetného návrhu zákona bolo 10 poslancov členov výboru. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo prerokoval návrh zákona 10. júna 2003. Výbor neprijal platné uznesenie, keďže podľa § 52 ods. 4 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku v znení neskorších predpisov nesúhlasila s ním potrebná nadpolovičná väčšina prítomných členov výboru. Počet členov výboru je 11, prítomných bolo 9, za nehlasoval nikto, proti hlasovali 2 poslanci a 7 sa hlasovania zdržali. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu prerokoval návrh zákona 11. júna 2003. Výbor neprijal uznesenie, keďže navrhnuté uznesenie nezískalo potrebný súhlas požadovanej väčšiny poslancov. S predloženým poslaneckým návrhom zákona vyslovili súhlas 5 poslanci, žiaden z poslancov nebol proti návrhu zákona a 5 sa hlasovania zdržali. Výbor má 12 členov, na rokovaní sa zúčastnilo 10 poslancov členov výboru. Z uznesení výborov Národnej rady Slovenskej republiky uvedených pod bodom III tejto správy vyplývajú tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. Ak dovolíte, nebudem ich čítať, máte ich v spoločnej správe, sú uvedené pod bodmi 1 až 15. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie ako gestorský výbor podľa § 79 ods. 4 písm. e) zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky odporúča Národnej rade Slovenskej republiky o bodoch 1 až 14 hlasovať spoločne s odporúčaním schváliť ich, o bode 15 s odporúčaním neschváliť ho. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov v súlade s § 79 ods. 4 a § 83 rokovacieho poriadku odporúča Národnej rade Slovenskej republiky návrh skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona o obchodných reťazcoch schváliť. Spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky o výsledku prerokovania návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona o obchodných reťazcoch v druhom čítaní bola schválená uznesením č. 125 z 25. júna 2003. Súčasne poveril spoločného spravodajcu výborov predložiť Národnej rade Slovenskej republiky spoločnú správu výborov o výsledku prerokovania poslaneckého návrhu zákona a poveril ho právomocami podľa § 79 ods. 5 rokovacieho poriadku. Pán predsedajúci, otvorte rozpravu. P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne. Otváram rozpravu a konštatujem, že písomne sa do rozpravy neprihlásil nikto, otváram možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. Ďakujem. Končím možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. Konštatujem, že sa prihlásili páni poslanci Malchárek, Rusnák a pani poslankyňa Tkáčová. Nech sa páči, pán Malchárek, máte slovo. J. Malchárek, poslanec: Ďakujem, pán predsedajúci. Vážené dámy poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi pár slovami uviesť pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k zákonu na vydanie zákona o obchodných reťazcoch, ktoré svojím podpisom potvrdili viacerí z vás. Na začiatok by som chcel poznamenať, že sme v rámci nášho poslaneckého klubu o tomto návrhu zákona pomerne dlho diskutovali a váhali sme, či ho podporíme, alebo, naopak, zamietneme. Nie je žiadnym tajomstvom, že ide o značne kontroverzný návrh vyvolávajúci polemiky nielen v odbornej, ale i v laickej verejnosti. Tak to aspoň bolo v predchádzajúcom volebnom období, keď sa o rovnomennom návrhu zákona plamenne diskutovalo nielen na pôde parlamentu, ale aj v médiách. V súčasnosti je diskusia okolo tohto návrhu na prvý pohľad pokojnejšia, ale to je zrejme len dôsledkom búrlivých diskusií o iných témach, ktoré momentálne dominujú v spoločnosti. Nič to nemení na skutočnosti, že v odborných kruhoch sa tomuto legislatívnemu návrhu venuje veľká pozornosť, pričom predstavitelia jednej aj druhej strany, t. j. dodávatelia a prevádzkovatelia obchodných reťazcov, sa snažia získať podporu pre svoj pohľad na vec a uhol pohľadu. Taktiež na pôde parlamentu, a to predovšetkým v jednotlivých výboroch sa o návrhu tohto zákona viedli rozsiahle debaty, ktoré ukázali pomerne výraznú názorovú nejednotnosť a existenciu pozitívnych, ako aj výrazne negatívnych stanovísk. Svedčí o tom aj výsledok prerokovania návrhu zákona výbormi, keď jedine ústavnoprávny výbor odporúčal návrh zákona schváliť a väčšina ostatných výborov neprijala k návrhu uznesenie. Ako som už spomenul, rozsiahle debaty o tomto návrhu prebehli aj na pôde poslaneckého klubu ANO. Ako politická strana hlásajúca princípy liberalizmu zásadne odmieta neúmerné zásahy štátu do fungovania trhu formou regulácie a reštrikcií, ktoré vytvárajú umelé prostredia, bránia konkurencii a prirodzenej selekcii trhu. Na druhej strane si uvedomujeme nevyhnutnosť stanovenia aspoň minimálnych pravidiel hry prostredníctvom právnych noriem, ktoré umožnia efektívne fungovanie trhu na báze konkurenčného prostredia a zabránia nejakým neférovým praktikám, ktoré trh, naopak, deformujú. Na základe toho sme sa rozhodli s pripomienkami podporiť návrh zákona z dielne poslancov Smeru, ktorého cieľom je práve stanovenie niektorých základných pravidiel fungovania obchodných reťazcov na trhu a predovšetkým zamedzenie zneužívania ekonomickej sily zo strany týchto subjektov. Zdôrazňujem, že do týchto pripomienok patria aj pripomienky, ktoré sú súčasťou spoločnej správy, zvlášť teda § 5, ktorý rozhodne navrhujeme odtiaľ vypustiť. K jednotlivým pripomienkam. Prvým pozmeňujúcim návrhom navrhujeme vypustenie písmena f) v § 3 ods. 2 návrhu zákona a následné premenovanie nasledujúcich písmen. Pod písmenom f) sa uvádzajú dojednania, ktoré pokiaľ by boli súčasťou dohody medzi prevádzkovateľom obchodného reťazca a dodávateľom, takáto dohoda by podľa navrhovateľov predstavovala zneužívanie ekonomickej sily. Ide napríklad o dojednanie o tom, že tovar zostáva vlastníctvom dodávateľa až do jeho predaja tretej osobe, prípadne že prevádzkovateľ je povinný zaplatiť cenu za tovar až po prevzatí tovaru treťou osobou a iné. S takouto formuláciou navrhovateľa rozhodne nemôžeme súhlasiť. A pokiaľ by mala prejsť v takomto znení, považovali by sme to za neúmerné zasahovanie do zmluvnej slobody obchodných partnerov. Ide o štandardné zmluvné dojednania, v ktorých sa môžu zmluvné strany dohodnúť, pokiaľ im takéto dojednania vyhovujú. Zároveň by sa navrhovaným ustanovením vylúčila možnosť komisionálneho predaja v zmysle komisionálnej zmluvy podľa Obchodného zákonníka, čo považujeme za neprípustné. Z uvedených dôvodov preto navrhujeme vypustenie písm. f) ods. 2 § 3 návrhu zákona. Ďalšia zmena, resp. doplnenie sa týka ustanovenia § 3 ods. 2 písm. g), pôvodne písm. h) pred premenovaním. Súhlasíme síce s názorom predkladateľa, že dojednanie o prenesení sankcií uložených orgánom dozoru z prevádzkovateľa obchodného reťazca na dodávateľa nepatrí medzi férové obchodné praktiky a je ho možné považovať za zneužívanie ekonomickej sily. Na druhej strane však predkladateľ podľa nášho názoru neošetril prípad, ak uloženie sankcií zapríčinil dodávateľ dodaním vadného tovaru alebo služieb. Prirodzene by nebolo spravodlivé, aby prevádzkovateľ znášal zodpovednosť za vady či už tovarov, alebo služieb, ktoré vznikli výlučne na strane dodávateľa. Zmenu navrhujem aj v § 3 ods. 2 písm. i), pôvodne písm. j), tak, aby sa dojednanie o spätnom odbere tovaru dodávateľom nepovažovalo za zneužívanie ekonomickej sily. Spätný odber tovaru dodávateľom je bežnou obchodnou praktikou aj v iných krajinách a má svoje opodstatnenie najmä pri tovaroch s kratšou lehotou trvanlivosti. Takýto tovar totiž dodávateľ obvykle ešte dokáže zhodnotiť, predajca však nie. V rámci § 3 ods. 2 navrhujeme aj zmenu písm. j), pôvodne písm. k), a to konkrétne predĺženia akceptovanej maximálnej lehoty splatnosti faktúr za dodaný tovar z pôvodne navrhovaných 30 dní na 45 dní. Dojednanie o dlhšej lehote splatnosti faktúr by sa podľa návrhu malo považovať za zneužívanie obchodnej sily. Lehotu 45 dní považujeme za optimálnejšiu než pôvodne navrhovanú 30-dňovú lehotu, predovšetkým s dohľadom na plánovanie cash flow na oboch stranách, to aj na strane dodávateľa, aj na strane predajcu. Zmeny navrhujeme aj v znení ustanovenia § 3 ods. 3, ktorý uvádza ďalšie formy zneužívania ekonomickej sily. Stotožniť sa však nemôžeme s ustanovením písm. a) a d), ktoré navrhujeme vypustiť. Pokiaľ ide o písm. a), podľa navrhovateľa by sa za zneužívanie ekonomickej sily malo považovať aj neodôvodnené priame alebo nepriame požadovanie zmien už v uzavretej zmluve medzi dodávateľom a prevádzkovateľom reťazca. Títo obchodní partneri však najčastejšie uzatvárajú zmluvy vopred na obdobie jedného roka, napríklad v auguste, resp. v septembri sa uzatvára zmluva na nasledujúci kalendárny rok. Zmluva vychádza z existujúcich podmienok na trhu, ktoré sa však v priebehu jej platnosti môžu výrazne meniť, napríklad zmenou devízového kurzu, inflácie, meniť sa môžu aj očakávania spotrebiteľov. Pre zmluvné strany je nevyhnutné zachovať si možnosť meniť a prispôsobovať zmluvné podmienky podmienkam na trhu, prirodzene, na základe vzájomnej dohody. Navrhovateľ sa síce snaží vymedziť ako neprípustné len neodôvodnené priame alebo nepriame vyžadovanie zmien v uzatvorených zmluvách, pojem neodôvodnené sa však v tejto súvislosti javí ako pomerne vágny a jeho interpretácia by zrejme závisela od uhla pohľadu tej-ktorej zmluvnej strany. V praxi by tak mohli vznikať aplikačné problémy spôsobené nejednoznačnosťou znenia zákona. Pokiaľ ide o ustanovenia písm. d), ktoré tiež navrhujeme vypustiť, dojednania o poskytovaní zliav alebo finančných výhod z dôvodov sviatkov, výročia, prípadne iné všeobecné známe udalosti by sme chceli ponechať na dohode zmluvných partnerov bez reštriktívneho zasahovania do ich vzájomných vzťahov v tejto oblasti. Prípadné zneužívanie postavenia prevádzkovateľov reťazcov v tejto oblasti je viac-menej pokryté ustanovením § 3 ods. 3 písm. c), podľa nového označenia písm. d). Posledná zmena sa týka navrhovaného termínu účinnosti. S ohľadom na zložitosť obchodných vzťahov v tejto oblasti, ako aj na fakt, že ide o úplne novú právnu úpravu, považujeme za nevyhnutné ponechanie dostatočne dlhej legisvakančnej lehoty pre dotknuté subjekty za účelom oboznámenia sa s novou právnou úpravou a zosúladenia vzájomných obchodných vzťahov. Okrem toho tu existujú veľmi objektívne dôvody, že pôvodne navrhovaný termín je ťažko splniteľný, takže my navrhujeme termín 1. septembra 2003. Úplne na záver. Iniciatívy Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory a Slovenskej živnostenskej komory smerujúce k právnej regulácii niektorých vzťahov súvisiacich s predajom tovarov v obchodných reťazcoch sú v súlade s právnymi povinnosťami týchto verejnoprávnych inštitúcií. Cieľom liberálnej politiky je aj prenášanie kompetencií a posilňovanie vplyvu záujmov aj samosprávy na hospodársku politiku, preto si vážim záujem profesijnej samosprávy o riešenie verejných záležitostí. Navrhujem opatrenia štátnym orgánom. Vrátenie prijatia právnych noriem je len jedným z oprávnení, ktorými obe komory disponujú. V súvislosti s prerokúvanou problematikou by som tiež privítal využitie autority oboch inštitúcií k posilneniu jednotiacich prvkov v okruhu svojej pôsobnosti, podporujúcich odstránenie nerovnováhy v oblasti maloobchodu a tiež vo vzťahu výrobca – tovar ako dodávateľ a obchodný reťazec. Je nesporné, že stavovské organizácie a záujmové združenia v zahraničí tvoria inštitucionálnu bázu na spoločný postup veľkého počtu podnikateľských subjektov, prirodzene, za zmeny rešpektovania platnej súčasnej legislatívy. Spomenuté v spojení s rozumnou mierou právnej regulácie môže priniesť vyváženejší stav na trhu tovarov v Slovenskej republike. Aby som už len v súlade s rokovacím poriadkom presne prečítal jednotlivé pozmeňujúce návrhy už bez ďalších zdôvodnení, pretože to som uviedol pred chvíľou. 1. V § 3 ods. 2 sa vypúšťa písm. f), doterajšie písm. g) až k) sa označujú ako písm. f) až j). 2. V § 3 ods. 2 písm. g) sa na konci pripájajú tieto slová „s výnimkou prípadov, ak tieto boli zapríčinené vadami tovaru alebo služieb na strane dodávateľa“. 3. V § 3 ods. 2 písm. i) sa vypúšťajú slová „spätnom odbere alebo“. 4. V § 3 ods. 2 písm. j) sa číslovka „30“ nahrádza číslovkou „45“. 5. V § 3 ods. 3 sa vypúšťajú písm. a) a d), doterajšie písm. b) a c) sa označujú ako písm. a) a b). 6. V § 3 ods. 4 sa slová „písm. c) a d)“ nahrádzajú slovami „písm. b)“. 7. V § 9 sa dopĺňa termín účinnosti zákona „1. septembra 2003“. Prosím, aby sa o celom pozmeňujúcom návrhu hlasovalo v jednom balíku. Neviem, či pán predkladateľ už dal na vyňatie zo spoločnej správy bod 15, ktorý hovorí o termíne účinnosti, ak tak neurobil, tak... (Reakcia spravodajcu.) Áno? Výborne. Tak to je z mojej strany všetko, ďakujem pekne za pozornosť. P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán poslanec. Nech sa páči, pán poslanec Rusnák.