J. Laššáková, poslankyňa: (2004-03-02):
Dovoľte mi, aby som podrobnejšie rozviedla podstatu slobodného notárstva latinského typu, ktoré sa v súčasnosti uplatňuje v Slovenskej republike. Činnosť slobodného notárstva latinského typu v Slovenskej republike bola obnovená po vyše 40 rokoch štátneho notárstva dňa 1. 1. 1993, keď nadobudol účinnosť zákon č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti. Nadviazalo sa uvedeným zákonom  na tradíciu slobodného notárstva vykonávaného na Slovensku podľa zákonného článku 35/1874 o kráľovských verejných notároch, ako aj na notársku činnosť, ktorá ma celkove na Slovensku niekoľko stáročnú tradíciu. Platný notársky poriadok bol koncipovaný a prijatý ako tradičný zákon slobodného notárstva latinského typu, ktorý plne rešpektuje základné zásady slobodného latinského notárstva, ktorými sú zákonom stanovené kompetencie notára, pevná tarifa, nepriama kontrola zo strany štátu, štátny dohľad, ktorého najúčinnejšou zložkou je štátom regulovaný počet notárov a ich rozmiestnenie v rámci štátu. Teoretické práce o notárstve definujú latinského notára takto: Notár je právny odborník, ktorý vykonáva verejnú funkciu, aby dal silu, prezumpciu pravdy a priamu vykonateľnosť úkonov, na ktorých sa podieľa, aby pracoval na správnom vyhotovení právneho úkonu a aby právne úkony súkromné vykonával slávnostnými a dal im zákonnú formu a do ktorého kompetencie patria úkony nesporového súdnictva. Na správne fungovanie takéhoto notárstva je nevyhnutné, aby sa jeho právna úprava riadila zásadami nezávislého a nestranného výkonu notárskej činnosti, zásadou prevencie, zásadou poučovacou a poradenskou, zásadou etiky. Podľa predkladanej novely sa má zrušiť štátom regulovaný počet notárskych úradov a ich rozmiestnenie a zodpovednosť štátu má prevziať trh. Na zriadenie notárskeho úradu má byť právny nárok, čím sa štát zbavuje zodpovednosti preveriť schopnosti a možnosti uchádzača, teda či je schopný vykonávať notársku činnosť. Ďalej sa štát zbavuje zodpovednosti za to, aby notárska činnosť bola vykonávaná rovnomerne v rámci celého územia štátu. Na druhej strane sa má prejsť od nepriamej kontroly výkonu notárskej činnosti, teda od štátneho dohľadu, k priamej kontrole výkonu notárskej činnosti, teda na štátny dozor, čím sa znemožní slobodný, nezávislý a nestranný výkon notárskej činnosti. Takýmto postupom by štát obmedzoval slobodný výkon notárstva, a tým aj slobodu svojich obyvateľov hlavne v súkromnoprávnej sfére, keď priamo chce vykonávať kontrolu zákonnosti aktov svojich obyvateľov v súkromnoprávnej sfére uskutočňovaných u notárov, ďalej neoprávnene vnikať do súkromnoprávnej sféry svojho obyvateľstva tým, že prakticky likviduje mlčanlivosť notárov. Numerus clausus v prípade notárskeho povolania sa uplatňuje zo strany štátu aj v krajinách Európskej únie patriacich do latinsko-germánskeho právneho okruhu. Uplatňovanie toho princípu v prípade notárskeho povolania teda nie je v rozpore s právom spoločenstva. Numerus clausus štát uplatňuje aj pri iných verejných funkciách, napríklad u sudcov, prokurátorov, colníkov a podobne. Notári upozorňujú, že zo strany predkladateľa nebola vykonaná žiadna analýza doterajšieho stavu notárskej komory a výkonu notárskej činnosti. Neboli vyhodnotené dopady na notársku činnosť po jej prijatí. V prvom rade nie sú tu dané podmienky a žiadne dôvody, aby sa vôbec Notársky poriadok v takom rozsahu a takýmto spôsobom novelizoval. Všeobecne sa k novelizácii zákona pristupuje vtedy, keď existujúca právna úprava je nedostatočná, nerieši uspokojivo daný rámec právnych vzťahov alebo nereaguje na zmenené podmienky. Úroveň slovenského notárstva je vysoko hodnotená zo strany predstaviteľov zahraničných notárstiev aj v rámci Medzinárodnej únie latinského notárstva. Na nedávnej konferencii notárstiev Európskej únie konanej vo Viedni 7. až 8. novembra minulého roku bolo konštatované, že dynamické slovenské notárstvo je na čele notárstiev zo všetkých deviatich pristupujúcich krajín a v mnohých smeroch je jeho postup poučný aj pre notárstva členských štátov Európskej únie. Notárska komora si vybudovala rešpekt na domácej pôde i v zahraničí a od roku 1994 je plnoprávnym členom Medzinárodnej únie latinského notárstva a v jej orgánoch aktívne pracujú i slovenskí notári. Pre notársku komoru aj samotných notárov je dosť nepochopiteľné, že sa predkladá návrh novely Notárskeho poriadku, ktorá predstavuje systémovú zmenu k notárskej činnosti, keď reguláciu počtu notárskych úradov má nahradiť živelné pôsobenie trhu a z notára ako osoby realizujúcej verejnú moc sa má stať podnikateľ. Takáto zmena nie je odôvodnená žiadnym konkrétnym a vecným argumentom okrem argumentu, že sa tým notárska činnosť stane transparentnejšou. V žiadnych dokumentoch sa však neuvádza, prečo by za súčasnej právnej úpravy mala byť netransparentná. Veď všetky nástroje na reguláciu notárskej samosprávy a notárskej činnosti má v rukách štát, štát určuje právny rámec v podobe zákona, určuje odmeny notárov vo forme vyhlášky ministerstva spravodlivosti, určuje počet a rozmiestnenie notárskych úradov, minister spravodlivosti vymenúva a odvoláva notárov, má disciplinárnu právomoc voči notárom vykonávať dohľad nad činnosťou komory a notárov, môže pozastaviť výkon notárskeho úradu, má právo na všetky informácie týkajúce sa notárskej samosprávy a notárskej činnosti. Ako protiváha týchto kompetencií štátu je vlastný výkon notárskej činnosti, ktorý notár realizuje nestranne, nezávisle, vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť. Všetky náklady notárskeho úradu sa musia hradiť z príjmu notárskeho úradu a pre prípad spôsobenia škody musí byť zo zákona poistený. Notárska komora a notári nie sú podnikatelia a svoju činnosť nevykonávajú v trhových podmienkach, preto sa na nich nemôžu vzťahovať pravidlá o slobode hospodárskej súťaže. Notárska komora neuplatňuje numerus clausus, pretože počet a rozmiestnenie notárskych úradov je v plnej kompetencii štátu prostredníctvom ministra spravodlivosti. Komora ani nezabraňuje vstupu nových uchádzačov, keď v roku 1993 bol stav 179 notárov, v súčasnosti ich je 282, pribudlo teda 103 notárov, momentálne sú len dva úrady neobsadené. V súčasnosti je v zozname notárskych koncipientov zapísaných 38 osôb, v zozname kandidátov 21 osôb. V prípade zriadenia nových notárskych úradov komora v zákonných lehotách vyhlasuje výberové konanie na ich obsadenie a úspešných záujemcov vymenuje do funkcie minister spravodlivosti. Zásady zdôrazňujú, že priamy vplyv štátu v oblasti stavovskej samosprávy je potrebné akceptovať tam, kde je to podmienené verejným záujmom zásadného významu a v prípadoch, keď nositeľom výkonu verejnej moci je priamo fyzická osoba, v tomto prípade notár. V takých prípadoch je odôvodnené ponechať štátnemu orgánu aj právo na ich vymenovanie a odvolávanie. Táto zásada sa súčasne v navrhovanej novele popiera, pretože akt vymenovania sa stane len symbolickým, minister totiž nebude mať na výber, pri splnení podmienok uchádzačovi vzniká nárok na vymenovanie a minister nebude mať právo, ale povinnosť uchádzača vymenovať. Návrh novely neberie do úvahy špecifiká notárskej činnosti, v ktorej ide najmä o výkon verejnej moci, ktorá nemôže byť realizovaná podľa môjho názoru trhovým spôsobom a notárske úkony nemôžu byť predmetom trhového dojednávania ako tovar. Návrh novely vstupuje do notárskej samosprávy aj do činnosti notárov. Navrhovanými opatreniami sa mení dohľad na dozor, čo bolo charakteristické pre systém štátnych notárstiev. Likviduje sa povinnosť mlčanlivosti notára. Priamy vplyv štátu sledovaním dodržiavania zákonnosti postupov notárov v konkrétnych veciach a pravidelnými kontrolami notárskych úradov a spisov, základy, podľa ktorých sa tento zákon pripravoval, však nepredpokladajú. Vzniká teda otázka, čo prinesie novela zákona do praxe a aké dopady bude mať na občanov. Navrhovaná novela v podstate neprinesie nič pozitívne. Naopak, dá sa predpokladať, že určité miesta zostanú bez notára, pretože notári sa budú sústreďovať do ekonomicky vyspelejších miest a regiónov. Dôsledkom deregulácie stavu môže nastať živelný nárast notárov, ktorí začnú vykonávať notársku činnosť vrátane súdneho komisariátu bez akýchkoľvek skúseností a praxe. Čo sa týka štátu. Prijatím novely by sa urobil prvý krok na odstránenie latinského notárstva. Vznikol by hybrid s prvkami anglosaského, latinského a štátneho notárstva, pričom vývoj by smeroval k anglosaskému, kde je postavenie a úloha notára minimálna s minimálnymi kompetenciami. Práve v čase vstupu do Európskej únie by sa Slovenská republika odkláňala od systému latinského notárstva, ktorý sa už doposiaľ uplatňuje v desiatich štátoch Európskej únie a v deviatich pristupujúcich krajinách. Po otvorení stavu by štát nebol schopný niesť svoju zodpovednosť za výkon verejnej moci, no súčasne podľa právnej úpravy by niesol zodpovednosť za škody, ktoré by mu vznikli nesprávnym úradným postupom notára. Likvidoval by sa osvedčený systém preventívnej právnej ochrany realizovaný v rámci notárskej činnosti, čím by prispel k destabilizácii právnych vzťahov, k oslabeniu uplatňovania práv a právom chránených záujmov občanov a iných subjektov, k zhoršeniu vymáhateľnosti práva a v konečnom dôsledku aj k zvýšeniu počtu súdnych sporov. Na druhej strane nie je ponúkané ani jediné pozitívum, ktoré by pripravovaná novela mala priniesť. Minister môže na základe doterajších kompetencií riešiť aj také situácie, ktoré nedokáže riešiť trh. Ak sa svojich oprávnení vzdá, potom sa aj výrazne obmedzia možnosti ministra ovplyvňovať danú situáciu a z pohľadu ústredného orgánu štátnej správy presadzovať sledované ciele, pričom štát je naďalej zodpovedný za rýchly, kvalitný, spravodlivý a zákonný výkon verejnej moci, ktorá sa v rámci určených kompetencií realizuje aj prostredníctvom notárov. Čo sa týka vzťahu k Európskej únii, treba uviesť, že doterajšia právna úprava notárstva na Slovensku je plne kompatibilná s obdobnými právnymi úpravami v krajinách Európskej únie, kde sa uplatňuje notárstvo latinského typu. Prijatím predkladanej novely by sa Slovenská republika práve v čase vstupu do Európskej únie odkláňala od štandardnej právnej úpravy vo vyspelých krajinách Európskej únie. Nežiaducim dôsledkom by bola aj nemožnosť pristúpenia na harmonizáciu notárskych právnych aktov v rámci Európskej únie. Na záver len stručne by som si dovolila upriamiť vašu pozornosť, ako je v rámci strednej Európy vo vybraných krajinách upravené notárstvo tam, kde sú notárske úrady a notári vo forme latinského typu. Tak v Slovenskej republike  je  na  počet obyvateľov 5 300-tisíc 284 notárov, rozsah kompetencií notára je 60 percent a počet obyvateľov na jedného notára je 18 660. V Českej republike pri počte obyvateľov 10 300-tisíc je počet notárov 436, a teda počet obyvateľov na jedného notára je 23 620, pričom rozsah kompetencií notára je 90 percent. V Maďarskej republike  pri  počte  obyvateľov 10 100-tisíc je počet notárov 270, počet obyvateľov na jedného notára je 37 410 a rozsah kompetencií je tak ako v našej republike 60 percent. Slovinsko má počet obyvateľov 2 milióny, počet notárov 66, počet obyvateľov na jedného notára 30 300, rozsah kompetencií 70  percent. V Rakúsku na počet obyvateľov 7 800-tisíc je počet notárov 466, počet obyvateľov na jedného notára je 16 740 a rozsah kompetencií je 100  percent. Z tohto pohľadu vyplýva, že počet notárskych úradov a notárov na počet obyvateľstva je na Slovensku dobrý. Navrhovaná novela je krokom do neznáma, ktorá prináša neadekvátne riziká, a to bez akejkoľvek záruky, žeby existujúci a veľmi dobre fungujúci systém výkonu notárskej činnosti mal byť akýmkoľvek spôsobom alebo smerom vylepšený. Vzhľadom na všetky mnou uvádzané skutočnosti poslanci poslaneckého klubu Smer uvedený návrh nepodporia. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)