K. Tóthová, poslankyňa: (2001-10-03):
Predložený legislatívny návrh bol akýmsi súbežným legislatívnym návrhom s novelou priestupkového zákona, ktorú tento parlament prijal, a vlastne v podstate ide o zakázanie tzv. uchopovanej svojpomoci. Ešte nález, resp. stanovisko Najvyššieho súdu bolo publikované v oblasti občianskeho práva, kde Najvyšší súd Slovenskej republiky konštatoval, že naše právo v žiadnom prípade nepripúšťa útočnú, tzv. uchopovaciu svojpomoc, a to ani v prípadoch, ak bol a respektíve ak existuje nezákonný stav. Na riešenie situácie sa považuje postup, že o nezákonnom stave rozhodne súd a až potom je možné uskutočniť toto rozhodnutie súdu a v praxi zaviesť stav súladný s platným právom. Tento problém sme premietli do roviny fyzických osôb, a pokiaľ niekto tzv. uchopovacou alebo útočnou svojpomocou sa snaží zabezpečiť si ochranu práv, o ktorých sa domnieva, lebo skutočne existujú majetkové práva alebo práva z nich vyplývajúce, bez vykonateľného rozhodnutia príslušného orgánu, dopúšťa sa priestupku. Naše platné právo toto konanie za priestupok už definuje. Ďalej bolo prijaté ustanovenie, podľa toho, kto sa tohto priestupku dopúšťa sám, môže dostať pokutu do výšky desaťtisíc korún a ten, kto napomáha takejto činnosti, môže dostať pokutu do troch tisíc korún. Obdobne sme dali návrh... Nič to, pán minister nepočúva, ide inde. Myslela som, že pán poslanec Mikloško ho chce zastúpiť, ale to by sme museli odvolať prv ministra a potom vymenovať pána poslanca Mikloška. Teda vysloviť mu dôveru. Pán minister, obraciam sa na vás, keď prvýkrát sme túto otázku prerokúvali v parlamente, ako som spomenula, parlament prijal sankcionovanie fyzických osôb, ale napriek tomu, že sa Legislatívna rada jednoznačne zhodla, že treba sankcionovať takéto konania aj u právnických osôb, vláda neodporučila a parlament neodsúhlasil sankcionovanie, takéto správanie u právnických osôb, konkrétne pri súkromných bezpečnostných službách z toho dôvodu, že ste prezentovali, pán minister, že pripravujete príslušnú legislatívnu úpravu, áno, ktorú ste teraz predložili parlamentu, a uviedli ste, že toto nami navrhnuté ustanovenie zahrniete do vášho vládneho legislatívneho návrhu. Boli to však slová, ktoré sa neplnili. Prázdne slová ako mnohých iných predstaviteľov súčasnej vlády, vlády Mikuláša Dzurindu. Preto opätovne sme predložili novelu tohto zákona. Pán minister, zrejme už máte pripravenú repliku, preto budem trošku obšírnejšia. Po prvé, jednou z aktivít, ktoré robia súkromné bezpečnostné služby v zmysle § 3 písm. a) bod 6, je ochrana osoby. Túto ochranu osoby poskytujú súkromné bezpečnostné služby na základe licencie. Udelenie licencie podmieňuje, aby súkromné bezpečnostné služby výkon svojich oprávnení, teda aj ochranu osoby, poskytovali v súlade s platným právom. V právnom štáte táto požiadavka nesporne je opodstatnená a nesporne náležite vyplýva. Preto je nepochopiteľné, že rezort nezahrnul sankcionovanie súkromných bezpečnostných služieb vtedy, ak svoju činnosť vykonávajú v rozpore s právom alebo v nesúlade s právom vrátane výkladu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, ktorý viackrát upozornil, že v Slovenskej republike útočné uchopenie svojpomoci je protizákonné. Ďalší argument, ktorým predkladám svoj pozmeňujúci návrh, je ten, že nie je možné v právnom štáte – a neviem, či tam máte napísané v tej reakcii odpoveď na túto otázku, ale by som vás veľmi prosila, alebo aby pán poslanec Mikloško vybehol, aby to dopísali –, aby ste mi zodpovedali, keď vaše stanovisko bude odmietavé, tú skutočnosť, ako je možné to isté správanie u fyzických osôb sankcionovať a odmietať sankcionovanie u právnickej osoby. Ak fyzická osoba nemôže sa domáhať svojich domnelých práv, aj keď je v oprávnení „bez vykonateľného rozhodnutia príslušného štátneho orgánu“, prevažne je to súd, ako toto môžeme pripustiť u právnickej osoby, pri súkromnej bezpečnostnej službe. Nechcem v tejto rozprave sa rozširovať o prípadoch v praxi, kde sa to stalo, a o politických motívoch, ktoré môžu determinovať prípadný nesúhlas prijatia tohto ustanovenia. Ja sa teraz tu o tom nebudem zmieňovať, ak budeme hlasovať o príslušnom mojom pozmeňujúcom návrhu a nebude prijatý, potom budeme trvať, aby bol náš legislatívny návrh prerokovaný, a tam tieto skutočnosti bližšie rozvediem. Preto podávam pozmeňujúci návrh, ktorý znie: V § 22 ods. 1 sa dopĺňa písm. e), ktoré znie, je to paragraf zákona, ktorý ustanovuje dôvody odňatia licencie a dôvodom pod písm. e) by bolo: „Prevádzkovateľ licencie zabezpečí ochranu osoby, ktorá uskutočňuje výkon majetkových práv alebo práv z nich vyplývajúcich, o ktorých sa domnieva, že mu prislúchajú, bez vykonateľného rozhodnutia príslušného orgánu a proti vôli toho, voči komu takýto výkon smeruje.“ To je obsah môjho pozmeňujúceho návrhu. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, ja sa obraciam na vás s prosbou, aby ste prijatie tohto pozmeňujúceho návrhu, ktorý vkladáme do predloženého legislatívneho návrhu, ktorý je vládny návrh a ktorý je vlastne obsahom ďalšieho legislatívneho návrhu, ktorý je poslanecký návrh, prijali, jednak tým urobíme zadosť princípom právneho štátu a jednak si ušetríme prerokúvanie legislatívneho návrhu, ktorý bol podaný pod tlačou 1141. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, ja vám ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pani poslankyňa, za vaše vystúpenie v rozprave. Vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Pýtam sa, pán minister, či chcete reagovať k rozprave. Áno, nech sa páči. J. Čarnogurský, minister spravodlivosti SR: Vážený pán predsedajúci, vážená Národná rada, k návrhu pani poslankyne Tóthovej chcem povedať, že vládny návrh zákona, ktorý prerokúvame, problematiku uvedenú pani poslankyňou rieši v bode 21 v § 44 ods. 3 a 4. Podľa novonavrhovaného § 44 ods. 3 „je prevádzkovateľ strážnej služby povinný presvedčiť sa, či ten, s kým hodlá uzatvoriť zmluvu o poskytovaní strážnej služby, je oprávnený užívať majetok, ktorý má byť predmetom ochrany. Na tento účel je oprávnený požadovať od osoby, ktorej má poskytovať strážnu službu, príslušné doklady. Splnenie tejto povinnosti je prevádzkovateľ strážnej služby povinný na požiadanie preukázať orgánu štátneho dozoru alebo kontroly“. Podľa nového § 44 ods. 4 nesmie „prevádzkovateľ strážnej služby pri ochrane osoby poskytovať podporu a ochranu konaniu, ktorým ochraňovaná osoba porušuje všeobecne záväzné právne predpisy“. Čiže keď ochraňovaná osoba porušuje predpisy, prevádzkovateľ strážnej služby jej nemôže poskytovať podporu a ochranu takéhoto konania. Porušenie týchto povinností môže mať za následok uloženie pokuty alebo odňatie licencie. Uvedené riešenie nebolo spochybnené poslancami v rámci prerokovania vládneho návrhu zákona vo výboroch. V súvislosti s riešením poslaneckého návrhu je potrebné poukázať na to, že návrh rieši iba dôsledky neželaného konania prevádzkovateľa súkromnej bezpečnostnej služby, ale neukladá prevádzkovateľovi povinnosť presvedčiť sa, či ten, s kým uzatvára zmluvu o poskytovaní strážnej služby, je oprávnený užívať majetok, ktorý má byť predmetom ochrany. Z predloženého návrhu nie je tiež zrejmé, čo sa považuje za vykonateľné rozhodnutie, čo sa považuje za výkon majetkových práv a kto je príslušným orgánom. Dovoľte mi ešte povedať, pani poslankyňa, najmä na váš návrh by som týmto chcel reagovať, že formulácia vášho návrhu je príliš komplikovaná, príliš byrokratizuje konanie a zabezpečovanie bezpečnosti v tomto prípade, pretože ešte raz si to dovolím prečítať z vášho návrhu. Navrhujete doplniť § 22 ods. 1 o písm. e), ktorý znie: „Prevádzkovateľ licencie zabezpečí ochranu osoby, ktorá uskutočňuje výkon majetkových práv alebo práv z nich vyplývajúcich, o ktorých sa domnieva, že mu prislúchajú, bez vykonateľného rozhodnutia príslušného orgánu a proti vôli toho, voči komu takýto výkon smeruje.“ Keby som teraz položil rečnícku otázku tu prítomným poslancom, či porozumeli, neviem, koľkí by zdvihli ruku. Čiže prijatie vášho návrhu, pani poslankyňa, by viedlo k veľkým aj praktickým problémom v praxi, nehovoriac o tom, že by vlastne skutočnú ochranu, či osôb, alebo majetku, oslabil. Totiž popri všetkej kritike súkromných bezpečnostných služieb, ktorá je často oprávnená, veď snažíme sa ju riešiť, všetky vlády sa ju snažia riešiť rôznymi novelami zákona o súkromných bezpečnostných službách, ktoré novely v zásade sprísňujú kontrolu a sprísňujú podmienky na prevádzkovanie súkromných bezpečnostných služieb, ale popri všetkej tejto či kritike, alebo sprísňovaní kontroly, uskutočňovaní kontroly a prípadnom sankcionovaní súkromných bezpečnostných služieb a ich pracovníkov nevylievajme dieťa s vodičkou, pretože jednoducho súkromné bezpečnostné služby plnia dôležitú a užitočnú spoločenskú funkciu. Jednoducho zabezpečujú, ochraňujú dodržiavanie práva a bezpečnosť tam a v takom rozsahu, ktorý by štátne orgány neboli schopné zabezpečiť, konkrétne teda polícia. A preto zase nebolo by správne upadnúť do opačného extrému, a to takým spôsobom zväzovať činnosť súkromných bezpečnostných služieb, že by ony nemali právnu istotu na poskytovanie svojej činnosti, to znamená, že takýmto spôsobom by vo všeobecnosti bezpečnosť osôb a majetku utrpela a poklesla. A z tohto dôvodu, pani poslankyňa, jednoducho nemôžem vysloviť podporu vášmu pozmeňujúcemu návrhu. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem. Pýtam sa, či sa chce k rozprave vyjadriť pán spravodajca. (Reakcia poslankyne.) Nemôžete reagovať, pani poslankyňa, rozprava bola skončená. Pán minister vystupoval po skončení rozpravy, nie na vaše vystúpenie. (Reakcia poslankyne.) Nie, nie, v rámci rokovacieho poriadku ani vy, ani pán poslanec Oberhauser nemôžete predsa reagovať na záverečné slovo pána ministra. Môže ešte vystúpiť pán spravodajca, ktorý zrejme nechce teraz vystupovať. Takže preruším rokovanie o tomto bode programu, páni poslanci. Pán poslanec, ďakujem za prácu spravodajcu. Pán minister, ďakujem za vašu prácu ako navrhovateľa zákona. Pokračovať budeme druhým čítaním. Ešte predtým chcem oznámiť, že budeme hlasovať o jednotlivých zákonoch o 18.00 hodine, resp. zhruba o 18.00 hodine, a to podľa toho, ako dorokujeme príslušný zákon k tomuto časovému termínu. Pokračujeme druhým čítaním o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 309/1993 Z. z. o spotrebnej dani z vína v znení neskorších predpisov . Tento vládny návrh zákona ste dostali pred prvým čítaním ako tlač 1012 a spoločnú správu výborov schválenú gestorským výborom máte ako tlač 1012a. Vládny návrh zákona odôvodní ministerka financií Slovenskej republiky Brigita Schmögnerová. Žiadam pani ministerku, aby prišla do rokovacej sály. Páni poslanci, panie poslankyne, vyhlasujem 5-minútovú prestávku. (Prerušenie rokovania pre neprítomnosť ministerky.) I. Presperín, podpredseda NR SR: Môžeme, pani ministerka? Páni poslanci, panie poslankyne, budeme pokračovať v rokovaní 51. schôdze Národnej rady. Prerokúvame vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 309/1993 Z. z. o spotrebnej dani z vína v znení neskorších predpisov, ktorú máte ako tlač 1012. Vládny návrh zákona odôvodní ministerka financií Slovenskej republiky Brigita Schmögnerová. Poprosím pani ministerku, aby sa ujala slova. B. Schmögnerová, ministerka financií SR: Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, poslanecká snemovňa, dovoľte mi, aby som predniesla z poverenia vlády Slovenskej republiky návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 309/1993 Z. z. o spotrebnej dani z vína v znení neskorších predpisov. Zavedením spotrebnej dane v roku 1993 bola pre tiché vína ustanovená sadzba dane vo výške 7,5 Sk za liter, ktorá bola na podnet Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky k 1. januáru 1994 znížená na 5 Sk za liter. Na základe úlohy, ktorá vyplynula z návrhu Koncepcie agrárnej a potravinovej politiky do roku 2005, ktorú tiež prerokovala vláda Slovenskej republiky, bol spracovaný návrh novely zákona o spotrebnej dani z vína, v ktorom sa navrhuje zníženie doteraz platnej sadzby dane pri tichom víne z 5 Sk za liter na 0 Sk za liter. Dôvodom na zníženie doteraz platnej sadzby dane je jednak jej zosúladenie s okolitými štátmi, ktoré tiež uplatňujú na tiché vína nulovú sadzbu, ako i nedostatočné podchytenie výrobcov vína vzhľadom na ich veľké plošné rozšírenie a personálnu poddimenzovanosť správcu dane v tomto smere. Na túto skutočnosť poukazujú aj veľkí producenti vína, ktorí sú platiteľmi spotrebnej dane a sú oproti ostatným nezaregistrovaným výrobcom vína v nevýhode. Uvedené dôvody viedli členské štáty Európskej únie, ale i napríklad Českú republiku, Maďarskú republiku, k zavedeniu nulovej sadzby spotrebnej dane na tiché vína, čo je v súlade so smernicou č. 92/1984 o približovaní sadzieb spotrebnej dane pre alkohol a alkoholické nápoje. Predkladaný návrh zákona súčasne zosúlaďuje štruktúru predmetu dane so smernicou č. 92/1983 o harmonizácii štruktúry spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov a zavádza pojem medziproduktov, čím dochádza k ďalšiemu čiastočnému priblíženiu k legislatíve platnej v štátoch Európskej únie. Pri nezmenenej spotrebe vína oproti roku 2000 sa predpokladá zníženie výnosu spotrebnej dane z vína zhruba v rozmedzí od 150 až 200 mil. korún, ktoré môže byť čiastočne kompenzované vyšším výnosom z dôvodu upravenej výšky sadzby dane z medziproduktov a šumivého vína. Chcela by som sa ešte vyjadriť k spoločnej správe pod číslom 1012a. Predkladateľ súhlasí so spoločnou správou tak, ako je predložená. Dovoľte mi, aby som vás požiadala o podporu tohto zákona. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pani ministerka. Prosím, aby ste zaujali miesto pre navrhovateľov. Dávam slovo určenému spoločnému spravodajcovi z výboru pre financie, rozpočet a menu poslancovi Júliusovi Brockovi a prosím ho, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výborov o tomto vládnom návrhu zákona a aby odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru. Pán poslanec Brocka, žiadam vás, aby ste sa dostavili do rokovacej sály. (Reakcia poslanca z pléna.) Tak prosím, pán poslanec Farkas, nech sa páči.