Grendel, Gábor, poslanec NR SR (2023-12-20):
Ja si myslím, že procedurálny návrh pána poslanca by mal mať prednosť pred mojím vystúpením. A keď sa týka rokovania Národnej rady, tak sa má dokonca o tom aj hlasovať bezodkladne. Ale keďže mi spustili čas, tak nechcem, aby ma zase zrušil pán predseda a odobral slovo aj mne. (Reakcia z pléna.) Pretože nedostal slovo, pani poslankyňa, preto nedal procedurálny, lebo nedostal slovo. Takže, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, tak ako pred chvíľou povedala pani poslankyňa Kolíková, my tu nie sme kvôli sebe. My tu nie sme kvôli tomu, aby sme my mali pokojné vianočné sviatky. My sme tu kvôli tomu, aby pokojné vianočné sviatky mali čestní, spravodliví ľudia, ktorí vyznávajú rovnaké hodnoty a veria rovnakým ideálom ako my, ktorí nás zvolili, pretože veria nejakým hodnotám a ideálom, a ktorí by si v tejto chvíli určite želali, aby sme pribrzdili vládny valec, ktorý sa rozbehol na plný kotol. Ak nepribrzdíme tento vládny valec, ak bude pre nás prednejšie, aby sme my mali pokojné sviatky, tak viete, kto bude mať v skutočnosti pokojné sviatky? Tých 130 ľudí, ktorí ešte dnes žijú v neistote, či sa ich vyšetrovania ukončia, či sa podajú obžaloby, či ich veci budú dozorovať prokurátori špeciálnej prokuratúry, alebo sa špeciálna prokuratúra rozpustí a tí ľudia si budú môcť vydýchnuť a budú mať pokojné sviatky. Nemali by sme sa na to vykašľať a máme strašne málo nástrojov my, opoziční poslanci, aby pokojné sviatky mali na Slovensku čestní ľudia a nie tí, ktorí v predchádzajúcich rokoch korumpovali a rozkrádali verejné financie. Aké nástroje máme k dispozícii? Jedným z nástrojov sú, áno, pozmeňujúce návrhy. Aj také, aký podal pán poslanec Galko. Keď v roku 2017 v Poľsku išli schvaľovať kontroverznú súdnu reformu na zmenu pomerov na najvyššom súde, viete, čo urobila poľská opozícia? V parlamente predložila tisíc pozmeňujúcich návrhov. Tisíc. Pán Galko predložil jeden. Ušetrili sme hodinu. Ďalším nástrojom sú tieto rozpravy a rokovanie o štátnom rozpočte je klenotom pre opozíciu, je tým diamantom, ktorý máme k dispozícii v rámci toho, aby sme oddialili rokovanie o zrušení špeciálnej prokuratúry, ak nám na tom záleží. Ak nám na tej spravodlivosti, ak nám na rovnosti pred zákonom tak záleží. A v čom spočíva to unikátne pri rokovaní o štátnom rozpočte? Zákon o rokovacom poriadku pozná dva inštitúty, ktorým môže vedenie parlamentu zasiahnuť do našich práv. Jeden inštitút je v § 29a, skrátenie rozpravy na dvanásť hodín, keď sa rozdelí čas medzi jednotlivé poslanecké kluby, a § 35 skončenie rozpravy. To je už trošku taký brutálnejší zásah. Čo sa týka skrátenia rozpravy, tam sme pri rokovaní o štátnom rozpočte ´safe´, a preto je to svojím spôsobom diamant medzi nástrojmi, ktoré opozícia v parlamente má, pretože v tomto paragrafe sa o skrátení rozpravy píše toto: „(1) Národná rada sa môže na návrh aspoň dvoch poslaneckých klubov uzniesť na určení dĺžky času na rozpravu k bodu zaradenému do programu schôdze Národnej rady. Taký návrh sa podáva najneskôr do začiatku rokovania o tomto bode programu schôdze Národnej rady. Určená dĺžka času na rozpravu nemôže byť kratšia ako dvanásť hodín. (2) Návrh podľa odseku 1 nemožno podať, ak Národná rada má rokovať o návrhu ústavného zákona, návrhu zákona o štátnom rozpočte a o programovom vyhlásení vlády.“ Čiže § 29a skrátiť rozpravu sa použiť nedá. Potom je tu ešte § 35 o skončení rozpravy. Paragraf 35 o skončení rozpravy hovorí: „(2) O skončení rozpravy pred vystúpením všetkých prihlásených rečníkov“, čo je v našom prípade ešte zhruba 41, „môže Národná rada rozhodnúť bez rozpravy len na návrh aspoň dvoch poslaneckých klubov. O návrhu možno hlasovať len vtedy, ak z každého poslaneckého klubu aspoň jeden poslanec dostal možnosť vystúpiť. (3) Ak Národná rada rozhodla o skončení rozpravy podľa odseku 2, majú právo ešte vystúpiť poslanci, ktorí boli písomne prihlásení do rozpravy pred podaním návrhu na jej skončenie, a poslanci, ktorí chcú podať pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy.“ Čiže ak by dva poslanecké kluby z vládnej koalície podali takýto návrh, aj tak by mohol vystúpiť ešte každý, kto je písomne prihlásený, prihlásený do rozpravy, v našom prípade ešte, ak dobre vidím, dokonca 47 ľudí dohromady. A potom je tu ešte jeden brutálnejší odsek, ten najbrutálnejší, odsek 7 a 8, § 35 o skončení rozpravy: „(7) Na návrh predsedu Národnej rady môže Národná rada rozhodnúť o uzavretí rozpravy. V takom prípade sa rozprava skončí bezprostredne po rozhodnutí Národnej rady. (8) Po uzavretí rozpravy podľa odseku 7 majú poslanci, ktorí boli ešte prihlásení do rozpravy, právo odovzdať svoj písomný prejav predsedajúcemu. Ak je súčasťou písomného prejavu aj pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh, rozdá sa poslancom a spoločný spravodajca ho prečíta vo svojom vystúpení pred hlasovaním a dá o tom hlasovať.“ Čiže aj keby nás, aj keby sa nás rozhodol vypnúť samotný predseda Národnej rady, ak máme pripravené pozmeňujúce návrhy, a my ich pripravené máme, tak máme podľa odseku právo, dokonca povinnosť ten pozmeňujúci návrh odovzdať a spravodajca má povinnosť tieto pozmeňujúce návrhy, ktoré po ukončení rozpravy nezazneli v pléne, pred hlasovaním prečítať. To je kľúčový nástroj, ktorý máme k dispozícii, a my sme sa to rozhodli teda využiť. Neviem teda, či pán predseda parlamentu prikročí k uplatneniu si tejto svojej kompetencie, alebo nie, ale v prípade, že sa tak rozhodne, každý člen nášho poslaneckého klubu má pripravený pozmeňujúci návrh, milerádi ho odovzdáme spravodajcovi a nech to teda číta spravodajca pred hlasovaním. Bude to potom veľmi dlhé hlasovanie. Prečo to robíme? Robíme to preto, lebo každý jeden deň existencie špeciálnej prokuratúry je malé víťazstvo pre spravodlivosť. Je to malé víťazstvo pre ľudí, ktorým záleží na rovnosti pred zákonom. A garantom rovnosti pred zákonom na Slovensku je aj Úrad špeciálnej prokuratúry. Bez debaty. Ak by to tak nebolo, tak by sa ten vládny valec proti špeciálnej prokuratúre nerozbehol. Našou povinnosťou, našou morálnou povinnosťou je tomu čeliť. Vládna koalícia urobila chybu. Urobila taktickú chybu, že zmiešala na decembrovú schôdzu novelu Trestného zákona v skrátenom legislatívnom konaní a Trestného poriadku, ktorým ide rušiť špeciálnu prokuratúru, a návrh štátneho rozpočtu. Mohli to urobiť úplne inak. Mohli si najprv schváliť štátny rozpočet a všetky kontroverzné veci dať na inú schôdzu napríklad. Alebo to obísť iným spôsobom, že by sa predložil Trestný zákon napríklad na rokovanie Národnej rady dodatočne po prerokovaní štátneho rozpočtu, alebo by sa predložil v inom znení a zrušenie špeciálnej prokuratúry by si odhlasovali nejakým pozmeňujúcim návrhom, proste všeličo by sa dalo urobiť, ale oni urobili chybu. Dopredu Slovensku oznámili, že idú zrušiť špeciálnu prokuratúru a znížiť tresty za korupčné a ekonomické trestné činy, a zmiešali to na jednu schôdzu s návrhom štátneho rozpočtu. A teraz doplácajú na túto taktickú chybu. Mali by sme to využiť. My sa to teda pokúsime využiť, lebo nám záleží na spravodlivosti, na rovnosti pred zákonom. Budem mať teda pozmeňujúci návrh k návrhu štátneho rozpočtu, pretože chceme vyprecizovať legislatívny text návrhu štátneho rozpočtu a chceme aj zmeniť výdavky v návrhu štátneho rozpočtu a v tomto duchu mám pripravený pozmeňujúci návrh, ktorý na konci svojho vystúpenia prečítam. Ale ešte predtým, keďže mám stále sedem minút k dispozícii, považujem za dôležité, aby verejnosť, ktorá nás sleduje, poznala napríklad stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu, ktorý Najvyšší kontrolný úrad zverejnil aj na svojej webovej stránke. Najprv oboznámim verejnosť takým výňatkom v podobe tlačovej správy, ktorú vydal Najvyšší kontrolný úrad. Budúci rok prináša nevyhnutnú konsolidáciu, nezodpovedanou otázkou je šetrenie na chode štátu, píše Najvyšší kontrolný úrad. Citujem z jeho tlačovej správy. Štát počíta v budúcom roku s nevyhnutnou konsolidáciou verejných financií, zároveň však ráta s navýšením počtu zamestnancov verejnej správy o viac ako 12-tisíc a vytvorením nového ministerstva. Táto skutočnosť otvára otázku, ako chce vláda konsolidovať financie bez toho, aby výraznejšie úspory neboli naviazané na znižovanie prevádzkových nákladov štátu. V reakcii na predložený návrh štátneho rozpočtu to konštatuje predseda Najvyššieho kontrolného úradu Ľubomír Andrassy. Kontrolóri to považujú za jedno z rizík, ktoré návrhu rozpočtu identifikovali. Vláda ho pripravovala v časovej tiesni, v obmedzenom čase musel predložiť svoje stanovisko aj NKÚ. Rozpočet schválila vláda v zrýchlenom konaní aj preto, aby sa Slovensko vyhlo rozpočtovému provizóriu. Dlhšie rozpočtové provizórium by mohlo mať negatívny vplyv na riadenie štátu, ako aj na ratingové hodnotenie krajiny. K medziročnému poklesu schodku o pol percenta, čo je najnižšia požadovaná úroveň konsolidácie, majú primárne prispieť konsolidačné opatrenia súvisiace s príjmovou stránkou rozpočtu. Ide napríklad o dočasné zdanenie vysokých ziskov v bankovom sektore, zvýšenie zdravotných odvodov, či zníženie odvodov do II. dôchodkového piliera. Približuje konsolidačné kroky slovenskej vlády predseda národných kontrolórov. Na výdavkovej strane rozpočtu sa počíta s plošným viazaním výdavkov jednotlivých kapitol na úrovni 5 % osobných výdavkov a v budúcom roku nedôjde k valorizácii platov štátnych zamestnancov. Predložený návrh rozpočtu podporuje ekonomický rast v roku 2024, a to aj na úkor vyššieho deficitu verejnej správy, ktorý sa blíži k 6 % HDP. Na príjmovej strane štátneho rozpočtu vláda počíta so sumou 22,7 mld. a výdavky štátu sa dostanú nad sumu 30,3 mld. eur. Budúcoročný deficit je v číselnom vyjadrení na úrovni 7,6 mld. eur, by mal byť o 0,5 % nižší, ako sa predpokladá jeho úroveň v závere roka 2023 približne 8,3 mld. Rast deficitu verejnej správy sa prejaví v celkovom dlhu štátu, ktorý môže medziročne vzrásť z 57,8 % na 58,3 % HDP a tak atakovať výšku až 76,6 mld. eur. Rezort financií očakáva rast HDP na úrovni 2,7 %, čo sa môže pozitívne premietnuť do rastu zamestnanosti o 0,4 % a miera nezamestnanosti by mala klesnúť na historicky najnižšiu úroveň 5,4 %. Podľa národnej autority pre oblasť externej kontroly pred vládou stojí tiež výzva, ako udržať súčasný sociálny systém a zároveň naplniť priority stanovené v programovom vyhlásení, pretože bezpochyby naráža na finančné možnosti štátu. V návrhu rozpočtu je zadefinovaný historicky najvyšší transfer pre Sociálnu poisťovňu, a to vo výške 1,6 mld. eur, ktorý bude použitý na rodičovský dôchodok a na valorizáciu dôchodkov. Tieto výdavky na jednej strane pomôžu vláde neznížiť životnú úroveň dôchodcov, ale zároveň sa týmto krokom výrazne limitujú iné významné sociálne programy súvisiace s cielenou podporou mladej generácie, rodín, ale aj ohodnotením pedagogických, či sociálnych pracovníkov. Konštatuje predseda NKÚ. Národní kontrolóri zároveň v stanovisku upriamujú pozornosť poslancov parlamentu na dlhodobé neriešenie modernizačného dlhu v rezortoch životného prostredia, dopravy, či školstva. Pre zdravotníctvo sú navrhnuté výdavky na úrovni 8,9 mld. eur, čo je približne 10 % nárast oproti tomuto roku. Rast je z dvoch zdrojov nárastu odvodov o 1 % z vymeriavacieho základu a stanovením pevného percenta platby za poistencov štátu. Najväčšie investície sú plánované v rezorte obrany. Úrad v minulosti identifikoval významné riziko spojené s nasadením taktických lietadiel F-16, za ktoré už bolo zaplatených 70 % ceny a tiež s rekonštrukciou leteckej základne Sliač. Rozhodnutia o oprave strategického letiska boli urobené už v roku 2018, pričom stavebné bezpečnostné práce sú vo výraznom časovom sklze a výsledná suma rekonštrukcie sa môže niekoľkonásobne navýšiť. NKÚ preto v týchto dňoch vykonáva v tejto súvislosti prierezovú kontrolu a jej závery budú známe začiatkom roka 2024. Pre krátkosť času toľko zo stanoviska Najvyššieho kontrolného úradu a teraz prečítam pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Gábora Grendela k vládnemu návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2024, číslo parlamentnej tlače 100. 1. § 1 až 6 znejú: „§ 1 (1) Celkové príjmy štátneho rozpočtu na kalendárny rok 2024 sa rozpočtujú sumou 22 701 961 400 eur. Celkové výdavky štátneho rozpočtu na rok 2024 sa určujú sumou 30 317 892 225 eur. (2) Schodok štátneho rozpočtu na kalendárny rok 2024 sa určuje sumou 7 615 930 825 eur. (3) Celkový prehľad príjmov štátneho rozpočtu a výdavkov štátneho rozpočtu na kalendárny rok 2024 je uvedený v prílohe č. 1. (4) Rozdelenie príjmov štátneho rozpočtu a výdavkov štátneho rozpočtu do jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu na kalendárny rok 2024 je uvedené v prílohách č. 2 a 3. Výdavky štátneho rozpočtu na realizáciu programov vlády Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) sú uvedené v prílohe č. 4. (5) Zo štátneho rozpočtu sa v kalendárnom roku 2024 poskytujú do rozpočtov obci a rozpočtov vyšších územných celkov dotácie, ich rozdelenie je uvedené v prílohe č. 5. (6) Rezervy štátneho rozpočtu na kalendárny rok 2024 sú uvedené v prílohe č. 6. § 2 (1) Vláda alebo na základe splnomocnenia vlády minister financií Slovenskej republiky môže v priebehu kalendárneho roka upraviť záväzné ukazovatele štátneho rozpočtu na rok 2024 uvedené v prílohách č. 2 až 6, pričom ustanovenia osobitného predpisu o vykonávaní rozpočtových opatrení týmto nie sú dotknuté. Vláda alebo na základe splnomocnenia vlády minister financií Slovenskej republiky vykonáva v roku 2024 úpravy v systemizácii podľa osobitných predpisov. (2) Úpravami podľa odseku 1sa celkové výdavky štátneho rozpočtu na kalendárny rok 2024 uvedené v § 1 ods. 1 môžu prekročiť najviac o 1 %. Úpravami podľa odseku 1 sa nesmie zvýšiť schodok štátneho rozpočtu na rok 2024 podľa § 1 ods. 2. (3) Odsek 2 sa však nevzťahuje na prostriedky mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, prostriedky Európskej únie a prostriedky štátneho rozpočtu určené na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie vrátené do štátneho rozpočtu, určené na ďalšie použitie. § 3 (1) Štátny príspevok poskytovaný poberateľovi hypotekárneho úveru z prostriedkov štátneho rozpočtu podľa osobitného predpisu na základe zmluvy o hypotekárnom úvere uzavretej pred 1. januárom 2018 sa na kalendárny rok 2024 určuje vo výške 0 % ročne. (2) Štátny príspevok pre mladých poskytovaný mladému poberateľovi hypotekárneho úveru z prostriedkov štátneho rozpočtu podľa osobitného predpisu na základe zmluvy o hypotekárnom úvere uzavretej pred 1. januárom 2018 sa na kalendárny rok 2024 určuje vo výške 2 % ročne. (3) Štátny príspevok pre mladomanželov poskytovaný mladomanželom z prostriedkov štátneho rozpočtu podľa osobitného predpisu sa na kalendárny rok 2024 určuje vo výške 3 % ročne. § 4 (1) Objem záväzkov štátu na splátky istín štátneho dlhu v kalendárnom roku 2024 je 12 604 299 332 eur. (2) Vláda je oprávnená v kalendárnom roku 2024 prevziať úvery od Rozvojovej banky Rady Európy do výšky 300 000 000 eur na účely financovania výdavkov rozpočtovaných v štátnom rozpočte v rámci jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu. (3) Vláda je oprávnená v kalendárnom roku 2024 prevziať úvery od Európskej investičnej banky do výšky 700 000 000 eur na účely financovania výdavkov rozpočtovaných v štátnom rozpočte v rámci jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu. (4) Ministerstvo financií Slovenskej republiky je po súhlase vlády oprávnené v kalendárnom roku 2024 uhradiť záväzok voči skupine Európskej investičnej banky na operácie v rámci Fondu Európskej únie pre Ukrajinu do výšky 5 000 000 eur. § 5 (1) Platové tarify sa v kalendárnom roku 2024 zvýšia o 0 % od 1. januára 2024, ak sa v kolektívnej zmluve vyššieho stupňa na rok 2024 nedohodne inak. (2) Stupnice platových taríf sa v kalendárnom roku 2024 zvýšia o 0 % od 1. januára 2024, ak sa v kolektívnej zmluve vyššieho stupňa na rok 2024 nedohodne inak. (3) Stupnica platových taríf príslušníkov Hasičského a záchranného zboru a príslušníkov Horskej záchrannej služby sa v kalendárnom roku 2024 zvýši o 0 % od 1. januára 2024. (4) Funkčné platy príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky, Národného bezpečnostného úradu a príslušníkov finančnej správy sa v kalendárnom roku 2024 zvýšia o 0 % od 1. januára 2024. (5) Hodnostné platy profesionálnych vojakov sa v kalendárnom roku 2024 zvýšia o 0 % od 1. januára 2024. (6) ak sa podľa odseku 1 v kolektívnej zmluve vyššieho stupňa v štátnej službe na rok 2024 dohodne iné percento zvýšenia platových taríf alebo iný spôsob zvýšenia platov a iný termín účinnosti, rovnaké percento zvýšenia alebo rovnaký spôsob zvýšenia platov a rovnaký termín účinnosti v roku kalendár, sa v roku kalendárnom 2024 uplatní pri zvýšení platov príslušníkov Hasičského a záchranného zboru a príslušníkov Horskej záchrannej služby, policajtov, príslušníkov finančnej správy a profesionálnych vojakov. § 6 (1) Vodohospodárska výstavba, š. p. odvedie v kalendárnom roku 2024 do štátneho rozpočtu osobitný odvod zo zisku po zdanení (ďalej len „osobitný odvod“) za rok 2023 v sume 80 000 000 eur. Osobitný odvod podľa prvej vety sa odvedie na príjmový rozpočtový účet kapitoly štátneho rozpočtu Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky do 15. decembra 2024. (2) Zúčtovanie osobitného odvodu so štátnym rozpočtom vykoná Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky v termíne najneskôr do 30. júna 2025. (3) Ak na osobitný odvod podľa odseku 1 nepostačujú prostriedky nerozdeleného zisku, zníži Vodohospodárska výstavba, š. p. prídely do svojich fondov podľa osobitného predpisu. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)