P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-12-13):
Ľ. Navrátilová, poslankyňa: Vážený pán predsedajúci, vážená pani ministerka, kolegyne a kolegovia, ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny predkladá Národnej rade Slovenskej republiky dva návrhy zákonov týkajúce sa orgánov inšpekcie práce a samotnej bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Tieto dve právne normy nie je podľa mojej mienky dosť možné posudzovať osobitne. V dôvodových správach sa uvádza, že bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci predstavuje jednu z najsústredenejších a najvýznamnejších oblastí sociálnej politiky Európskej únie a jej základný rámec je upravený smernicou Rady 89/391/EHS o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci. V druhom vládnom návrhu v dôvodovej správe je uvedené, že účelom vládneho návrhu zákona je v súlade s poznatkami z aplikačnej praxe zlepšiť právne predpoklady na skvalitnenie organizácie štátnej správy v oblasti inšpekcie práce a zvýšiť tak efektívnosť a účinnosť výkonu inšpekcie práce u zamestnávateľov, v spojitosti s celkovou racionalizáciou štátnej správy sa vo vládnom návrhu zákona tento zámer sleduje odstránením nadbytočnej administratívy a racionálnejším prerozdeľovaním úloh medzi ministerstvo práce sociálnych vecí, rodiny a Národný inšpektorát práce. To je toľko z dôvodových správ. Ako sa najsústredenejšia a najvýznamnejšia oblasť sociálnej politiky Európskej únie a zvyšovanie účinnosti výkonu inšpekcie práce u zamestnávateľov plánuje realizovať na Slovensku. Podľa mojej mienky ide o tieto hlavné úlohy – ako sa bude postupovať v pomoci zamestnávateľom, aby realizovali zákonné povinnosti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ďalej, ako sa bude postupovať v zlepšovaní pracovných podmienok na pracoviskách a ochrane právom chránených záujmov zamestnancov, ako ochraňovať život a zdravie pracovníkov a v neposlednej miere ako organizovať efektívnu inšpekciu práce. Zákony ešte nie sú prijaté a Národný inšpektorát práce začal prípravu „na zefektívnenie“ inšpekcie práce v novembri tohto roku nasledujúcimi opatreniami. Po prvé, k 1. 1. 2006 sa na každom krajskom inšpektoráte zníži počet systemizovaných štátnozamestnaneckých miest o 9, z toho budú minimálne 4 miesta inšpektorov práce z oddelenia vykonávajúceho dozor v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Po druhé, mzdové prostriedky na inšpektorátoch práce zostanú nezmenené aj po redukcii systemizovaných miest. Po tretie, prvých šesť miest štátnych zamestnancov, ktorých miesta sa zrušujú, mali inšpektoráty práce nahlásiť na Národný inšpektorát práce do 30. 11. 2006. Celkove sa teda má počet inšpektorov znížiť o  osemkrát 9 štátnych zamestnancov. Toto sa nedá nazvať inak, len totálnym rozbíjaním inšpekcie práce. Veď rušenie štátnozamestnaneckých miest inšpektorov práce, teda tých, ktorí v teréne majú dbať na dodržiavanie zákonov o bezpečnosti práce, je v úplnom rozpore s deklarovanými zámermi vlády v jednom aj v druhom zákone. Už  v predchádzajúcom období pôsobenia pána Hrabovského vo funkcii generálneho inšpektora práce sa v spojitosti so sťahovaním inšpekcie práce do Košíc zašantročilo 35 systemizovaných štátnozamestnaneckých miest, pričom bolo na ulicu vyhodené osadenstvo Národného inšpektorátu práce, mimochodom, vyškolené za európske peniaze. A teraz sa ešte pozrieme, a už som to uvádzala pri štátnom rozpočte, na čo vlastne teda budú používané prostriedky Národného inšpektorátu práce, keď počet pracovníkov sa znižuje, ale sa zvyšujú výdavky Národného inšpektorátu práce, nebudem to tu čítať, o 600 %. Otázka znie, aký je motív takéhoto správania. Nevedela som na to prísť. Až v poslednej chvíli, keď som si poriadne pozrela navrhovaný zákona o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, zistila som, v čom je to čaro. V súčasnosti štátnu správu na úseku inšpekcie práce vykonáva ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny, Národný inšpektorát práce a inšpektoráty práce. Inšpektoráty prác rozhodovali o vydaní oprávnení a osvedčení podnikateľom a fyzickým osobám na vykonávanie činnosti na zariadeniach určených osobitnými predpismi. Naozaj neviem, či vydávanie oprávnení a osvedčení podnikateľom bolo uskutočňované v režime zákona o správnom konaní. Usudzujem ale, že podľa zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní, sa tento zákon vzťahuje na konanie, v ktorom v oblasti verejnej správy správne orgány rozhodujú o právach a právom chránených záujmoch alebo povinnostiach, a to tak fyzických, ako aj právnických osôb. Preto sa skôr domnievam, že vydávanie spomínaných povolení bolo v režime zákona o správnom konaní. Ale či to tak bolo alebo nebolo, podstatné je, že to bol orgán štátnej správy, ktorý vydával povolenia na vykonávanie činnosti na vybraných technických zariadeniach. Predložené vládne návrhy presúvajú túto právomoc, konkrétne vydávanie oprávnení na odborné prehliadky a odborné skúšky a opravy vyhradeného technického zariadenia, plnenie tlakovej nádoby na dopravu plynov vrátane plnenia nádrží motorového vozidla oprávnenej osobe na základe oprávnenia vydaného Národným inšpektorátom práce. A tu sa treba naozaj pozastaviť, tak ako sa tu už aj pozastavili moji kolegovia pri Technickej inšpekcii práce, ktorá je v súčasnosti odborným zázemím v oblasti bezpečnosti vybraných technických zariadení. Je to príspevková organizácia, ktorá nie je súčasťou štátnej správy na úseku posudzovania bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Toto sa má zmeniť a rozpočtová organizácia sa má zmeniť na štátnu akciovú spoločnosť, ktorá bude vykonávať časť kompetencie inšpektorátov  práce konkrétne. Bude vydávať oprávnenia na odborné prehliadky, odborné skúšky, opravu vyhradených technologických zariadení, plnenie tlakovej nádoby na dopravu plynu, plnenie nádrží motorového vozidla plynom, po druhé, osvedčenia na overovanie odbornej spôsobilosti fyzickej osoby, na skúšky, odborné prehliadky, opravy a obsluhu vyhradených technických zariadení. Po prvé, nie je tu žiadna blokácia na akcie v zákone, hoci na to upozorňovalo ministerstvo financií. V dôvodovej správe je uvedené, že táto blokácia bude v stanovách akciovej spoločnosti. Stanovy akciovej spoločnosti sa neschvaľujú v parlamente a nič nebráni tomu, aby sa postupne táto akciová spoločnosť zmenila na inú akciovú spoločnosť s inými vlastníkmi. Moja otázka je ale závažnejšia: Aký bude opravný prostriedok, keď akciová spoločnosť nevydá oprávnenie na akúkoľvek činnosť alebo nevydá osvedčenie? Nenašla som, že by takéto kompetencie boli uvedené v zákone o inšpekcii práce. To, že sa zvyšujú poplatky desaťnásobne a že toto bude veľmi lukratívna záležitosť, je úplne zrejmé. Do konca roka 2006 bude mať táto organizácia monopol a po roku 2006 bude trh rozdelený a nikto nový na trh nevstúpi. Problémom týchto dvoch zákonov je ešte aj niečo iné. Nie je možné, tak ako kolega Blajsko  navrhol, vypustiť jeden paragraf, pretože obidva paragrafy súvisia. Ak vypustíme jeden paragraf, musíme otvoriť zákon o inšpekcii práce, pretože tam treba dodať kompetencie. Mohlo by sa ľahko stať, že ak by sme prijali tvoj pozmeňujúci návrh, tak tie oprávnenia a osvedčenia by nemal v budúcom roku kto vydať. Preto ja sa pridávam k návrhu pána Oremusa, že bolo by dobré najprv si vyjasniť, či chceme Technickú inšpekciu, ktorá bude disponovať kompetenciami štátnej správy. Ak ju chceme, v tom prípade musíme ale urobiť to, aby zostala aspoň v rukách štátu. A preto predkladám doplňujúci návrh, ktorý znie takto: „§ 36 sa dopĺňa o odsek 4, ktorý znie: „Po transformácii Technickej inšpekcie na akciovú spoločnosť nesmie klesnúť majetková účasť štátu na základnom imaní tejto spoločnosti pod 100 %.“.“ Odôvodnenie. Navrhované doplnenie zákona o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci má zabrániť sprivatizovaniu Technickej inšpekcie. Podotýkam, ak by prešiel tento návrh, v tom okamžiku sa musí stiahnuť aj návrh o inšpekcii práce, lebo, opakujem, tieto návrhy sa nedajú posudzovať osobitne. A ešte jedna ironická poznámka. Ak sa prenáša výkon štátnej správy na akciovú spoločnosť, môžeme sa možnože  dožiť toho, že budeme mať akciovú spoločnosť ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny. Ďakujem za pozornosť.