NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
Budaj, Ján, dočasne poverený minister životného prostredia SR (2022-12-19):
Ďakujem. Nechcem predlžovať túto našu anabázu o tomto zákone, diskutujeme rok a možno aj viac. Naozaj ja nemám žiadnu výhradu v zásade, ak nájdeme porozumenie, tak je možné ísť aj touto cestou. Jediným problémom je, ktorý pani poslankyňa pomenovala, že výťažky z obchodovania s EPS tvoria aktíva, ktorými Slovenská republika vylepšuje svoju bilanciu štátneho účtu. Môžme povedať, že tiež by sa zišlo a možno tieto peniaze využívať napríklad viac na ochranu životného prostredia, na to boli primárne určené, na ochranu občanov, ktorí trpia dôsledkami zlého znečisteného prostredia. Špeciálne Slovenská republika je pred súdom Európskej únie žalovaná za to, že nechráni svojich občanov pred prachovými časticami PN 2,5, ktoré mnohé dni a teraz práve tie dni nadchádzajú, z kúrení, to znamená tzv. nízkych zdrojov doslova dusia v niektorých dolinách, keď je inverzia, obyvateľov. Je fakt, že poviete, že veď si to sami spôsobujú. Nie je celý problém taký jednoduchý. Do veľkej miery to spôsobuje proste chudoba v týchto regiónoch. A tam by štát mohol zasiahnuť. Pomáha s energiami tým, čo majú elektrické kúrenie, plynové kúrenie. Tých, čo kúria iba v kachličkách drevom, na tých sa v tejto chvíli nemyslí. Robím všetko preto, aby aspoň zásobovanie drevom bolo také, aby nezvyšovali sa enormne ceny. Tento rok som ale, žiaľ, neuspel a obmedzenia vývozu dreva do zahraničia sa mi nepodarilo presadiť. V každom prípade zákon o obchodovaní s emisnými kvótami dlžíme sebe a dlžíme ho tomuto novému obchodovému obdobiu, kde sme povinní upraviť chybné alebo nedokonalé časti nášho národného zákona a prispôsobiť ich rozhodnutiam, ktoré padli v Bruseli. Je to pre prospech nášho výberu, aj pre prospech celého trhu s emisnými kvótami. Takže ešte raz ďakujem za iniciatívu a ja sa chcem poradiť aj s predsedom, ktorého tu vidím, predsedom výboru pre pôdohospodárstvo a životné prostredie, ktorý iste mi dá ďalšie informácie. Z môjho pohľadu ministerstva, nie je výhrada proti prijatiu takéhoto pozmeňujúceho návrhu.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-03-16):
Prezentujme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných 126 poslancov, za 94, proti nikto, zdržalo sa 30 poslancov, nehlasovali 2. Konštatujem, že sme tento návrh posunuli do druhého čítania, a preto pristúpime k hlasovaniu o pridelení návrhu výborom a určení gestorského výboru, ako aj lehoty na prerokovanie. Prosím, pani spravodajkyňa, uveďte hlasovanie.
M. Smolková, poslankyňa: (2007-11-29):
Deficit štátneho rozpočtu v roku 2004 predstavoval 4,2 %. Deficit v roku 2008 je naplánovaný na 2,3 % a v tom je 1,3 % aj Sociálna poisťovňa. Deficit v roku 2009 – 1,8 % a deficit v roku 2010 – 0,8 %. Rast HDP v roku 2007 predstavuje 8,8 %, ale treba pripomenúť, že rast HDP sa nerovná rastu daňových príjmov. Rast daňových príjmov je nižší. Určite sa očakáva rast dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti a z podnikania ovplyvnený predovšetkým očakávaným rastom zamestnanosti. Vo výnose dane z príjmov právnických osôb sa v roku 2008 pozitívne prejaví očakávaný nominálny rast HDP súvisiaci s rastom ziskovosti podnikov a s poklesom ich stratovosti, aj keď hrozí riziko zvýšenia cien energetických surovín alebo neprimerané zhodnocovanie výmenného kurzu slovenskej koruny s priamym vplyvom na vývoji ziskovosti podnikov. Ale pri výnose dane z pridanej hodnoty sa v roku 2008 napriek priaznivému vývoju makroekonomických ukazovateľov len mierne zvyšuje jeho výška pri poklese jeho podielu na HDP, čo súvisí predovšetkým s tým, že vysoký ekonomický rast 6,8 % podporený rastom exportnej výkonnosti krajiny spôsobuje nadmerné odpočty DPH. Jedným z vysvetlení vývoja tvorby HDP a DPH v rokoch 2005 až 2008, keď mal klesajúcu úroveň, je skutočnosť, že zahraničný kapitál vyrába aj z tovarov a služieb nakúpených v cenách s DPH s cieľom predaja ich produkcie mimo územia Slovenskej republiky v cenách bez DPH, pričom pri jej vyúčtovaní si zvyčajne spätne zinkasuje DPH na zakúpené tovary a služby. Na výnos DPH v roku 2008 bude mať negatívny vplyv aj spomalenie rastu cien v súvislosti s očakávanou priemernou mierou inflácie meranou indexom spotrebiteľských cien na úrovni 2 %. V roku 2008 v súvislosti s očakávanou. Pardon. V roku 2008 sa odhaduje zmiernenie dynamiky reálneho rastu HDP na 6,8 % v súvislosti predovšetkým s vyvrcholením nabiehania výrob zahraničných investorov v roku 2007 a prejaví sa v poklese dynamiky rastu väčšiny hlavných komponentov HDP, a to exportu tovarov a služieb, tvorby hrubého fixného kapitálu a konečnej spotreby domácností. (Hlasy z pléna.) Odovzdám mu to písomne. Ďalšie súvislosti... (Hlasy z pléna.) Keď dovolíte, budem pokračovať.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-04-16):
Pani poslankyňa Nachtmannová.
M. Smolková, poslankyňa: (2008-07-01):
Národná rada Slovenskej republiky uznesením zo 14. mája 2008 č. 815 pridelila vládny návrh zákona o podpore práce s mládežou (tlač 589) na prerokovanie týmto výborom Národnej rady Slovenskej republiky: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu a regionálny rozvoj a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, mládež, vedu a šport. Určené výbory prerokovali predmetný vládny návrh zákona v lehote určenej uznesením Národnej rady Slovenskej republiky. Iné výbory o návrhu zákona nerokovali. Gestorský výbor konštatuje, že do začatia rokovania o vládnom návrhu zákona nedostal žiadne stanovisko od poslancov podané podľa § 75 ods. 2 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky. K predmetnému návrhu zákona určené výbory Národnej rady Slovenskej republiky v prijatých uzneseniach zaujali stanovisko, a to Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky uznesením č. 383 z 10. júna 2008, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu a regionálny rozvoj uznesením č. 183 z 10. júna 2008 a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, mládež, vedu a šport uznesením č. 99 z 10. júna 2008. A uvedené výbory odporúčajú Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona schváliť s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi uvedenými v časti III spoločnej správy. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, mládež, vedu a šport ako gestorský výbor zaujal k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom vyplývajúcich z uznesení výborov a uvedených v časti III. spoločnej správy stanovisko a odporúča Národnej rade Slovenskej republiky hlasovať o nich takto, o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch uvedených v bodoch 1 až 17 spoločne a tieto schváliť. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov vyjadrených v ich uzneseniach uvedených v časti III tejto správy a v stanoviskách poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave k tomuto vládnemu návrhu zákona odporúča Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona o podpore práce s mládežou (tlač 589) v zmysle schválených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov uvedených v tejto správe schváliť. Súčasne vás informujem, že spoločnú správu o výsledku prerokovania vládneho návrhu zákona Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, mládež, vedu a šport ako gestorský výbor schválil uznesením z 18. júna 2008 (uznesenie č. 112). Týmto uznesením ma tiež výbor poveril pri prerokúvaní vládneho návrhu zákona v druhom čítaní v Národnej rade Slovenskej republiky predložiť návrhy podľa § 81 ods. 2, § 83 ods. 4, § 84 ods. 2 a § 86 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky. Pán predsedajúci, skončila som. Prosím, otvorte rozpravu k tomuto vládnemu návrhu zákona a súčasne sa hlásim ako prvá.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2005-03-16):
Budeme pokračovať zajtra o 9.00. Pán poslanec Mikloško ako prvý a potom pán poslanec Komlósy. Takže stretneme sa ráno o 9.00 s tým istým bodom programu. Dovidenia. (Prerušenie rokovania o 19.07 hodine.)
Sulík, Richard, predseda NR SR (2011-02-11):
Ďakujem. Otváram všeobecnú rozpravu. Do rozpravy som nedostal žiadnu písomnú prihlášku. Pýtam sa, či sa niekto chce prihlásiť ústne. Nie. Uzatváram rozpravu. Chce zaujať stanovisko navrhovateľka? Spravodajca? Nie. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Pristúpime k hlasovaniu o týchto troch bodoch. Vyhlasujem prestávku päť minút a o 11.25 hodine budeme pokračovať hlasovaním. Poprosím poslancov, ktorí sa v miestnosti nenachádzajú, aby sa dostavili do rokovacej sály, budeme hlasovať o troch prvých čítaniach. (Prestávka.) (Po prestávke.)
Suja, Miroslav, poslanec NR SR (2021-02-03):
Takže výsledok, ako si, Milan, podotkol, žiadny. Plagiátori sú tu, žiadneho titulu sa nevzdali. Raz podvodník, navždy podvodník. Násilné presadzovanie neprávosti, veď to je strašné. Viete, čo ste dosiahli? Nevraživosť ulíc takú, že sem prídu občania so sekerou v ruke! To ste dosiahli. A ešte ste dosiahli čo? Že napríklad Žiaka musia policajti eskortovať k autu, aby ho nenapadli ľudia pred parlamentom. Si myslíte, že toto je normálne?! Že keby ste vládli normálne, tak by to sa stalo?! V žiadnom prípade. V žiadnom prípade! A vy sa čudujete, že my ako opozícia chceme podporiť návrh na odvolanie vlády, na skrátenie vášho volebného obdobia? Kedy tu museli policajti doprava... doprevádzať vládnych poslancov, aby ich nenapadli a nezlynčovali ľudia pred parlamentom?! Ktorí sa oprávnene hnevajú. Toto ste, páni, dosiahli! Nevraživosť ľudí na Slovensku voči politikom vládnej koalície a vláde.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2012-06-22):
S faktickou pán poslanec Krajcer. Nech sa páči.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2011-07-12):
Moment, moment, bol schválený procedurálny návrh pána poslanca Pašku, ktorý navrhol, aby sme prerokovali všetky návrhy, aj pozmeňujúce, aj zo spoločnej správy dnes, a zajtra, aby sme vykonali tretie čítanie a záverečné hlasovanie. Chcem sa opýtať, chcem sa opýtať, či áno.
Ďuriš Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR (2019-06-27):
Pardon, prepáčte, pani poslankyňa. Môžem vás požiadať, prosím vás, kolegyne, kolegovia, o pokoj v rokovacej sále? Je to neúctivé voči pani poslankyni, ktorá si chce dokončiť svoje záverečné slovo. Ďakujem.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2014-11-08):
Pán poslanec, nediskutujte.
Nagy, László A., poslanec NR SR (2011-02-08):
Ďakujem pekne. Vážený pán poslanec Čaplovič, keď som sa dopočul, resp. som videl, že budeme rokovať o tejto novele zákona, som si spomenul na rok 1978, keď bývalý predseda Národnej rady Viliam Šalgovič zrušil knižnicu Slovenskej národnej rady ako nepotrebnú záležitosť. A zrušil nielen publikácie, knihy, periodické a neperiodické, ale ako ustanovizeň, ako nepotrebnú vec pre vtedajšiu Slovenskú národnú radu. Vôbec si nemyslím, že terajší predseda Národnej rady chce zrušiť knižnicu Národnej rady Slovenskej republiky, ale si myslím, že k tejto otázke je možné, alebo novele, sa priblížiť aj z pozície, aby sme sa pozerali na knižnicu Národnej rady ako na kultúrnu ustanovizeň. V roku 1990 bola obnovená v Národnej rade knižnica a dnes patrí medzi renovované knižnice nielen vďaka publikáciám periodickým a neperiodickým, a vďaka tomu, že pred pár rokmi sa nám podarilo zabezpečiť, aby dostávala knižnica Národnej rady aj povinné výtlačky, ale je to, jednoducho patrí ku kultúre národa, ku kultúre parlamentu, aby mala najlepšiu knižnicu v krajine. A či je to už Kongresová knižnica, alebo pražská, alebo budapeštianska parlamentná knižnica. Moje odporúčanie pre nás všetkých je, ak má byť prijatý tento zákon, novela tohto zákona, aby bolo prejednané, aj tá príloha... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Mičovský, Ján, minister pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR (2020-06-04):
Ďakujem za slovo. Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, v súvislosti s nadobudnutím účinnosti novely zákona č. 119/2019 Z. z. o pozemkových úpravách sa zmenil počet členov Rady pozemkového fondu z 11 na 13 členov, a to tým spôsobom, že sa zvýšil počet členov rady, ktorých volí a odvoláva Národná rada Slovenskej republiky na návrh vlády, a to zo šiestich na osem členov. Jedného člena vláde Slovenskej republiky navrhne Združenie miest a obcí, ktoré spĺňa podmienky reprezentatívneho združenia zamestnávateľov podľa osobitného predpisu, a jedného člena Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora. Dňa 20. mája 2020 doručil Úrad vlády Slovenskej republiky ministrovi pôdohospodárstva a rozvoja vidieka návrh Združenia miest a obcí Slovenska na nomináciu Ing. Štefana Gregora za člena Rady Slovenského pozemkového fondu, a to z dôvodu, že doterajší člen rady Michal Sýkora, ktorý bol Národnou radou zvolený za člena rady na návrh Združenia miest a obcí Slovenska, sa dňom 31. decembra 2019 vzdal svojej funkcie. Následne dňa 21. mája 2020 doručila Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora ministrovi pôdohospodárstva a rozvoja vidieka list, v ktorom mu oznámila, že navrhuje za člena Rady Slovenského pozemkového fondu Ing. Petra Dratvu. Dôvodom nového návrhu je skutočnosť, že dňom 31. januára 2020 sa funkcie člena Rady Slovenského pozemkového fondu vzdal Ing. Oliver Šiatkovský, ktorý bol Národnou radou Slovenskej republiky zvolený za člena rady na návrh Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory. Na základe návrhov Združenia miest a obcí Slovenska a Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory vláda Slovenskej republiky schválila dňa 27. mája 2020 uznesením č. 331/2020 Z. z. návrh na doplnenie – voľbu členov Rady Slovenského pozemkového fondu o členov Štefana Gregora a Petra Dratvu a poverila ministra pôdohospodárstva a rozvoja vidieka odôvodniť tieto návrhy v Národnej rade Slovenskej republiky. V súlade s § 35 ods. 1 zákona č. 330/1991 Z. z. o pozemkových úpravách, usporiadaní pozemkového vlastníctva, pozemkových úradoch, pozemkovom fonde a o pozemkových spoločenstvách v znení neskorších predpisov vláda Slovenskej republiky predkladá Národnej rade Slovenskej republiky návrh na voľbu – doplnenie Rady Slovenského pozemkového fondu o týchto dvoch členov. Dovolím si preto požiadať Národnú radu Slovenskej republiky, aby akceptovala návrh vlády Slovenskej republiky na doplnenie členov rady a zvolila pánov Štefana Gregora a Petra Dratvu za členov Rady Slovenského pozemkového fondu. Ďakujem, pán podpredseda, skončil som. A poprosím teda o podporu tohto návrhu.
Kadúc, Miroslav, poslanec NR SR (2015-03-25):
Ďakujem, pani predsedajúca. Dajte, prosím, hlasovať o tom, že návrh zákona prerokujeme v druhom čítaní.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2014-09-16):
Kolegyne, kolegovia, pokračujeme v prerušenej rozprave o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony . Dávam slovo pánovi poslancovi Hudackému. Nech sa páči.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-09-08):
(Hlasovanie.) Prítomných 138 poslancov, za návrh 103, proti 15, zdržalo sa 20 poslancov. Konštatujem, že sme postúpili tento návrh zákona do druhého čítania . Nech sa páči. Ľ. Navrátilová, poslankyňa: Súčasne odporúčam, aby v zmysle § 74 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky a v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky č. 846 z 20. augusta 2004 bol návrh zákona pridelený na prerokovanie týmto výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci a bývanie. Za gestorský výbor navrhujem v súlade s citovaným rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci a bývanie. Súčasne navrhujem, aby výbory, ktorým bol uvedený návrh pridelený, ho prerokovali v lehote do 32 dní, gestorský výbor do 34 dní od jeho prerokovania v prvom čítaní na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky.
V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-01-23):
Pán Ondriaš, nech sa páči, máte slovo. K. Ondriaš, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, vážení kolegovia. Mám poznámku k novele zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky, tlač 516. Novela reaguje na zmeny Ústavy Slovenskej republiky. V súvislosti so vstupom do Európskej únie sa navrhuje zriadenie výboru pre európske záležitosti, ktorý bude kľúčovým výborom na kontrolu členov vlády Slovenskej republiky pri ich rokovaní a hlasovaní v orgánoch Európskych spoločenstiev. Pretože Slovensko vstúpi v máji 2004 aj do NATO, považujem za prirodzené, že analogicky v súvislosti s naším vstupom do NATO je potrebné navrhnúť zriadenie výboru pre záležitosti NATO, ktorý bude kľúčovým výborom na kontrolu našich zástupcov pri ich rokovaní a hlasovaní v orgánoch NATO. Ďakujem za pozornosť.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2019-04-03):
S reakciou nikto. Prerušujem rokovanie, vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Pani navrhovateľka? Nie. Spravodajca? Nie. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Nasledujúcim bodom programu je prvé čítanie o návrhu poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Viery Dubačovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 79/2015 o odpadoch v znení neskorších predpisov . Návrh zákona má parlamentnú tlač 1367. Návrh na jeho pridelenie a prerokovania výborom je v rozhodnutí 1441. Nech sa páči, pani poslankyňa, uveďte návrh.
Kotleba, Marian, poslanec NR SR (2020-11-03):
Porušujete... Koho? Meno? (Neutíchajúci potlesk.) Pán podpredseda, porušili ste rokovací poriadok.
V. Sopko, poslanec: (2002-04-11):
J. Migaš, predseda NR SR: Pokoj, panie poslankyne, páni poslanci.
Osuský, Peter, poslanec NR SR (2021-02-05):
Ďakujem pekne. Pán poslanec, na tom, čím ste tak ako pomerne výrazne začali svoje vystúpenie, teda na 2,4 miliardách, ktoré si predstavoval pán minister poľnohospodárstva a pôdohospodárstva. Je vidieť, o čo opierate to spochybňovanie. Pochopiteľne, keď sa pozrieme na počet ministrov a skúsime ten počet vynásobiť 2,4 miliardami, pričom podotýkam, že teda iste ten istý nárok by mohol vyjadriť minister školstva, vedy, výskumu a športu, podobne by mohlo ísť toľko na digitalizáciu, ak nie viacej, nehovoriac o životnom prostredí, zdravotníctve a tak ďalej, to by nám musela Európa dať nie 6 miliárd, ale povedzme takých 40 miliárd pre začiatok. Chcem teda povedať, že je fajn sa do toho naviesť, ale je to trochu ilúzia od samého počiatku. Keď počúvam o tom, že nás vyzývate na diskusiu, viete, ja som osem rokov strávil v tomto parlamente v opozícii a nespomínam si, že by sme niekedy boli prizvaní k zásadným rozhodovaniam o veciach pod heslom relevantné politické strany. Teda vládlo sa 83 kolesíkmi ponad naše hlavy a musím povedať, že i o akomkoľvek rozhodovaní musia rozhodovať tí, ktorí za to ponesú zodpovednosť. A, samozrejme, keď by ten projekt nevypálil dobre, tak to bude na veste tých, ktorí ho riadili, ale vkladať povinnosť akceptovať niečo tými, ktorí napríklad digitalizáciu Slovenska urobili tak majstrovsky, že stojíme niekde na rozhraní paleolitu, pokiaľ ide o digitalizáciu, a investovali do nej také prachy, že sú tí poslední, ktorí o tom budú chcieť... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-10-03):
Otváram rozpravu o tomto bode programu. Písomne do rozpravy som nedostal žiadne prihlášky. Ústne sa z prítomných pánov poslancov nehlási nik, preto vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Prerušujem rokovanie. Ďakujem navrhovateľovi, spoločnému spravodajcovi. Vítam na rokovaní Národnej rady pána podpredsedu vlády, ktorý je z poverenia vlády Slovenskej republiky predkladateľom dvoch bodov programu 51. schôdze, prvým je vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 1017). Prosím teraz, pán podpredseda, aby ste z poverenia vlády predmetný návrh zákona odôvodnili v Národnej rade. Máte slovo. Ľ. Fogaš, podpredseda vlády SR: Ďakujem za slovo. Vážený pán podpredseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, návrh novely zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa predkladá na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky podľa Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky. Ide o novelu, ktorá vyplynula z rokovaní s expertmi Európskej únie v dňoch 28. – 29. septembra ešte v minulom roku v rámci prípravy na začatie rokovaní o protokole k Európskej dohode o posudzovaní zhody a akceptácie priemyselných výrobkov. Ide teda o vyvolanú novelizáciu vzhľadom na dynamický vývoj európskej legislatívy. Tento zákon spolu s 13 nariadeniami, ktoré vláda Slovenskej republiky už prijala, a šiestimi, ktoré sú v záverečnom štádiu pred prijatím, postupne preberá legislatívu Európskej únie v oblasti nového prístupu, ktorý sa týka technických požiadaviek na určené výrobky a vytvára tým rovnocenné podmienky pre podnikateľské subjekty pri uvádzaní určených výrobkov na trh. Predkladaný návrh vychádza z požiadaviek a princípov obchodovania medzi Slovenskou republikou a štátmi Európskej únie, ďalej požiadaviek, ktoré Slovenská republika má spĺňať ako člen Svetovej obchodnej organizácie, ako aj záväzkov, ktoré Slovenskej republike vyplývajú z Európskej dohody o pridružení, a to najmä z čl. 75. Predkladaný návrh nebude mať žiadne osobitné požiadavky na štátny rozpočet a nebude mať ani vplyv na zamestnanosť v Slovenskej republike. Musím konštatovať, že návrh bol prerokovaný vo všetkých príslušných orgánoch, pokiaľ viem, i vlády, i Národnej rady. Prosím vás o jeho podporu pri prijatí tak, ako to bude predkladať s pozmeňujúcimi návrhmi spravodajca. Ďakujem pekne.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2017-05-18):
Ďalej v rozprave vystúpi pán poslanec Dostál, nech sa páči.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-04-01):
Pán poslanec Mičovský.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2005-06-28):
Ľ. Navrátilová, poslankyňa: Ďakujem  za slovo. No, je tu taký nejaký zvláštny slovník, ktorý sa mi veľmi nepáči a ja sa rozhodne nebudem uchyľovať k nejakým osobným invektívam a už vôbec nie k nadávkam. Ale rada by som sa vecne pristavila pri jednej veci, o ktorej hovoril pán premiér, že prichádza čas, keď sa bude kolaudovať nový slovenský dom. Tento slovenský dom sa vlastne začal realizovať podľa projektu, za ktorý som zahlasovala, a myslím si, že ten projekt bol dobrý. Lenže k takémuto projektu okrem odvahy treba aj rozvahu. A ja som dospela k tomu, že tento projekt sa robí bez rozvahy. Budem uvádzať jeden príklad alebo dva príklady, pokiaľ mi čas dovolí. Hovoríme tu o raste miezd. Hovoril v tomto parlamente niekto, že nie je zdravé, aby mzdový medián a mzdový priemer boli tak ďaleko od seba? Hovoril tu niekto niekedy o tom a to myslím teraz na pána ministra práce, aké percento rastu priemernej mzdy tvorí posledný mzdový decil? Takúto analýzu sme nikdy nedostali a podľa mojej mienky je toto práve problém, pre ktorý dnes stoja tie sestričky pred parlamentom, lebo na to, aby sa nevytvárali sociálne napätia, treba seriózne analýzy a treba koordináciu reforiem. Ja si myslím, pán premiér, že vám nedávajú korektné informácie. Nie je pravda, že medziregionálne rozdiely sa znižujú, medziregionálne rozdiely sa zvyšujú. Ako je možné, že klesá nezamestnanosť, rastie zamestnanosť a počet poistencov v Sociálnej poisťovni to necíti. Tu sú nejaké rozpory v údajoch, ktoré dostávame a ktoré ma dávajú do strehu, že malo by sa postupovať s rozvahou, s analýzami a hlavne s koordináciou. Ďakujem.
J. Halecký, poslanec: (2009-10-28):
Chcem ešte trošku požiadať pani ministerku v okrese Bardejov, ktorý sa počíta medzi stredne veľké alebo väčšie okresy. Snažíme sa už tretí rok o také centrum právnej pomoci alebo aspoň o konzultačné stredisko, pretože máme aj najvyššiu nezamestnanosť v okrese. A v podstate v oblastiach sociálnej starostlivosti, či už Sociálna poisťovňa, alebo úrad práce, spadá tam i ďalší okres Svidník, takže to centrum sa javí, akože bolo by vhodné a potrebné, či by bolo možné to vyhodnotiť, prehodnotiť ešte dokonca tohto volebného obdobia. Viem, že finančná situácia je náročná aj pre zriaďovanie týchto centier, ale predsa len chcem oceniť aj tú skutočnosť, že tie centrá sa budujú premyslene v regiónoch, kde tá pomoc je skutočne potrebná. Bolo to vidieť aj z toho, čo pani poslankyňa Tóthová prečítala. Budujú sa hlavne na východnom Slovensku a tam sú tie centrá oceňované a myslím si, že majú významnú úlohu hlavne pre tú cieľovú... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Kuffa, Štefan, poslanec NR SR (2015-09-23):
Ďakujem za slovo. Až tak na záver aj na úvod aj poviem na záver rozpravy, ale na úvod, ja v tomto prvom čítaní tento návrh zákona – podporím – o športe a uvidíme, že to bude v tom druhom čítaní. V každom prípade podporuje tento šport a v druhom čítaní sa môžu ešte vylepšiť tie, tento návrh zákona. Ale tak, pán kolega, ako si spomenul, že športovci sú naozaj potrební aj pre to zdravie tej spoločnosti. To jak sa hovorí, v zdravom tele zdravý duch, a keď naozaj otužuješ to svoje telo, tak otužuješ aj toho svojho ducha. A ten, kto športoval aj je športovcom, tak môže tak rekapitulovať, pokiaľ spoločensky neskôr neprepadol rôznym formám závislosti. Aj to sa stáva. Ale obyčajne sú to ľudia, ktorí sú aj v živote húževnatí. Ľudia, ktorí aj študujú a zároveň aj športujú, tak musia byť takí aj vo svojom živote, aj počas toho štúdia takí priebojnejší. Aby sme sa nebáli tuná investovať do toho športu, lebo myslím si, že to je tá najlepšia prevencia, o ktorej som rozprával, a keď my investujeme do športovísk a vytvárame podmienky pre mladých ľudí, o to menej musíme potom buď na prevenciu dávať, alebo na riešenie rôznych foriem tých závislostí. Žiaľ, musím skonštatovať, že v poslednom období veľmi veľa mladých ľudí aj v mojom a v našom okolí prepadáva rôznym formám závislostí. To sú tragédie nielen tých konkrétnych ľudí, ale aj mnohých rodín, kde si nevedia pomôcť s takýmto človekom. A keď si tak humorne povedal, že ten štadión, ktorý bol aký veľmi drahý, a čo sa mohlo všetko vybudovať a NHL sa mohla hrať aj v Kežmarku, tak ma to tak napadlo. Ja som odtiaľ, Kežmarčan, nemohla. Lebo náš zimný štadión je rozobratý, funkčný, ktorý bol, takmer do šrúbky. Zaslúžil sa o to predchádzajúci primátor. Je nefunkčný... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Sulík, Richard, predseda NR SR (2011-07-01):
Pán poslanec Jurčík.
Frešo, Pavol, poslanec NR SR (2014-09-11):
Ďakujem veľmi pekne, pani predsedajúca. Pani predsedajúca, chcel by som dať návrh ako kvôli tomu, že dnes je 11. septembra, aby sme si uctili minútou ticha obete pádu Dvojičiek. Ďakujem pekne.
Ďuriš Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR (2019-01-29):
Štyri faktické poznámky na vaše vystúpenie. Končím možnosť prihlásiť sa. Pán poslanec Heger.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2003-12-03):
(Hlasovanie.) Prítomných 133 poslancov, za návrh 131, hlasovania sa zdržali 2. Konštatujem, že tieto body sme schválili. Nech sa páči.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2013-05-29):
S reakciou na faktické poznámky pán poslanec Novotný.
Fecko, Martin, poslanec NR SR (2016-09-21):
Ďakujem pekne. Ďakujem pekne, pán kolega, myslím, že tiež to bolo konkrétne k veci a zaiste aj z toho nadhľadu, ktorý, myslím, že každý by si mohol uvedomiť, že takýto nadhľad tu musí byť, lebo ináč to bude problém. A neviem si vôbec predstaviť, že kedy by sa v budúcnosti tých niekoľko desiatok a stoviek krajín zišlo a urobilo niečo, že poďme znovu do toho. Ja som veľmi rád, že Paríž dopadol, ako dopadol, a že máme tu niečo na predkladanie. A, samozrejme, tiež budem za to. Hovorili ste o tej priemernej teplote. Áno, pokiaľ sa priemerná teplota na Zemi zvýši na 4 stupne, priemerná, priemerná hovorím, tak život do 30 – 50 rokov skončí. Takže dúfam, že každý súdny človek na tejto Zemi vie, o čo asi kráča, pretože už sme si doslova že tak tú prírodu a tie naše kultúrne a prírodné prostredie tak už doslova že zničili, že už je to o nie tisícoch a miliónoch rokov, je to už v desiatkach rokov, kedy príde tá apokalypsa a skončíme na tejto Zemi. Takže dúfam, že si to všetci uvedomujeme. Dobre ste povedali, že prakticky je to nad našou nejakou krajinou, že je to v rámci celého sveta. A ja zas doplním toľko, že ako si my to doma tu utrasieme, naše územie, tak to tu budeme mať. A preto ja budem tvrdo aj atakovať ministrov, to je jedno, z ktorej oblasti, či naše poľnohospodárstvo, alebo životné a ďalších, aby tie sankcie, ktoré majú ísť tomu znečisťovateľovi, tomu, ktorý spôsobuje tú doslova apokalypsu v tom danom území, aby tie sankcie boli také, že ho doslova položia, toho pána podnikateľa, pretože nemôže byť, aby v našom území sa začali podnikať určité aktivity, ktoré ničia naše životné prostredie a dokonca ešte s dotáciou toho štátu, z ktorého ten podnikateľ pochádza. No neni tak to možné. Takže dúfam, že naši ministri pochopia, že udržateľnosť rozvoja na Slovensku si my chceme urobiť, nie niekto iný. A my si ho urobme, aby ten udržateľný rozvoj bol. Nie tak, že pokiaľ to ide na ekonomickú ujmu, tak to nemôže byť udržateľné. Nie, práve naopak. Musí to byť udržateľný rozvoj, nie ekonomika. Ďakujem pekne.
Šmilňák, Martin, poslanec NR SR (2023-11-21):
Pozdravujem pekne. Pán Szalay, vravíte, že programové vyhlásenie vlády nie je celkom konkrétne a v istom zmysle, že je to v poriadku. Ja si dovolím jemne protirečiť. Ak sú tam slovesá, že zváži, vláda prehodnotí, podporí, sú to síce pozitívne veci, ale nenaznačujú žiadny ťah na bránu. Podobne ako zdravotníctvo ja si myslím, že školstvo má byť premiérska téma, lebo je desaťročia podhodnotené. Padajú tu slová o tom, že ako sme zohnali miliardy, my sme dali týmto toľko miliárd, tamtým toľko. My tie peniaze nemáme, my, my ich netvoríme, tvoria ich pracujúci ľudia, my ich len rozumne prerozdeľujeme a ja by som očakával aspoň v časti školstvo, pán minister, keď už ste tu, že aspoň jeden konkrétny strednodobý záväzok, že tie peniaze na konci volebného obdobia budeme rozumne prerozdeľovať tak, aby do školstva išla z nášho HDP aspoň taká časť ako v okolitých krajinách. Tie krajiny, ktoré chcú byť úspešné v tejto oblasti a nielen v školstve, ale následne vo vede a výskume, dávajú z HDP do školstva okolo 6 %, to je celá Škandinávia napríklad. My sme na úrovni 4,6. Priemer Európy je 5,1. Aspoň tento jeden konkrétny míľnik keď bude v strednodobom výhľade, tak vtedy vám budem držať palce a zo všetkých síl pomáhať, ale toto tam skrátka potrebujeme dostať, lebo zváži, podporí, zamyslí sa, to sú príliš nekonkrétne slovesá. Ďakujem.
Žiga, Peter, minister životného prostredia SR (2014-12-02):
Ďakujem pekne. Budem reagovať na pánov poslancov a vo svojej reakcii chcem upozorniť na koncepciu protipovodňových opatrení, ktorú sme spolu so Slovenským vodohospodárskym podnikom predstavovali v roku, v októbri roku 2013, určite ju na internete, či na našej stránke, alebo aj na stránke Slovenského vodohospodárskeho podniku, nájdete. V rámci tejto koncepcie protipovodňových opatrení je pripravených 559 miest v rámci Slovenska, kde je nutné robiť protipovodňové opatrenia, pretože práve to sú tie miesta, ktoré najviac ohrozujú životy, zdravie a majetok občanov. Celkové náklady, ktoré boli vypočítané na tej-ktorej v rámci tejto koncepcie, hovoria o sume cez 1 mld. eur. Žiaľ, musím konštatovať, že v rokoch 2002 až 2010 z plánovaných 600 mil. eur, ktoré mali ísť na protipovodňové opatrenia v rámci celej Slovenskej republiky, nešla ani tretina týchto peňazí, a teda musíme splácať historický dlh, ktorý nás tu dosiahol a dostihol, a práve preto sú aj tieto opatrenia takéto veľké. Pán poslanec Hraško, v žiadnom prípade si nemyslím, že schválením 15 mil. eur pre Slovenský vodohospodársky podnik v rámci kapitoly ministerstva životného prostredia podpisujeme nejaký bianko šek, pretože tieto peniaze, ako som konkrétne povedal, pôjdu do rozpočtu Slovenského vodohospodárskeho podniku na konkrétne protipovodňové opatrenia, ktoré sú v pláne Slovenského vodohospodárskeho podniku. Jedine, že keby neboli tieto peniaze odsúhlasené, sa nebudú realizovať, ale Slovenský vodohospodársky podnik nerobí živelne, nerobí náhodile, ale robí konkrétne plánované akcie, ktoré najviac postihujú majetok a zdravie obyvateľov, takže môžem vás ubezpečiť, že v žiadnom prípade tu nie je nič živelné. Ďakujem pekne.
P. Paška, predseda NR SR: (2008-10-24):
(Hlasovanie.) 138 prítomných, 137 za, 1 sa zdržal. Tento návrh sme schválili.
Krajniak, Milan, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2022-10-18):
Ďakujem veľmi pekne, pán podpredseda. Vážené dámy a páni, ide o návrh zmeny zvýšenia výdavkov v súvislosti s vyšším výberom dane a poistného, aby sme podľa zákona o rozpočtových pravidlách mohli tieto zvýšené výdavky použiť na kompenzácie v súvislosti s vysokými cenami energií pre domácnosti, firmy aj verejný sektor a rovnako, aby sme ich mohli použiť v sumu 207 mil. na výplatu 14. dôchodkov, čiže ďakujem vám za pozornosť a prosím vás o podporu tejto novely zákona. Ďakujem.
Ďuriš Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR (2019-06-21):
S reakciou pán poslanec Budaj.
P. Paška, predseda NR SR: (2009-04-29):
(Hlasovanie.) 129 prítomných, 99 za, 29 sa zdržalo, 1 nehlasoval. Tieto body sme schválili.
Kuffa, Štefan, poslanec NR SR (2021-06-18):
Teraz tri minúty, tri tuná budem mať, budem rozprávať, budem pokračovať po hlasovaní. Nechajte ma hovoriť do jedenástej, rešpektujte rokovací poriadok.
Kyselica, Lukáš, poslanec NR SR (2022-03-16):
Ďakujem, pán predsedajúci. Páni poslanci, poslankyne nie, pani poslankyňa a páni poslanci, k tomuto návrhu zákona som povedal vlastne skoro hlavnú podstatu už pri prvom čítaní. Cieľom predkladaného návrhu ústavného zákona je podporiť jednoznačnosť výkladu v čl. V ústavného zákona č. 254/2006 o zriadení a činnosti Výboru Národnej rady Slovenskej republiky na preskúmavanie rozhodnutí Národného bezpečnostného úradu vo vzťahu k určeniu súdu príslušného na preskúmanie rozhodnutia výboru. V jednoduchosti. Pokiaľ NBÚ rozhodne, že niekomu tú previerku berie, odníme, tak má možnosť sa odvolať na Výbor Národnej rady Slovenskej republiky na preskúmanie rozhodnutí NBÚ. Ak NBÚ rozhodne, tak každý má právo na súdnu ochranu a podľa ústavného zákona 254/2006 je tam uvedené, že táto kompetencia patrí Najvyššiemu súdu. Avšak v roku 2020 sme zmenili a doplnili niektoré zákony v súvislosti s reformou súdnictva ako zákon 423/2020, prišlo s účinnosťou od 1. augusta 2021 aj k zmene § 11 písm. a) SSP-čka, Správneho súdneho poriadku. Podľa tejto zmeny o správnej žalobe proti rozhodnutiu žalovaného rozhoduje Najvyšší správny súd. Toto ustanovenie je však v rozpore s čl. V druhou vetou ústavného zákona č. 254/2006, podľa ktorej je na preskúmanie rozhodnutí príslušný Najvyšší súd Slovenskej republiky, teda Najvyšší správny súd sa dostáva do situácie, v ktorej mu zákonná právna norma prikazuje konať, avšak právna norma vyššej právnej sily zveruje pôsobnosť na dané konanie úplne inému súdu. Najvyšší súd a Najvyšší správny súd sú tzv. v jednej, tej istej rovine. Najvyšší súd má občianskoprávnu agendu, obchodnoprávnu, trestnoprávnu a Najvyššiemu správnemu súdu bola zverená kompetencia správneho súdnictva. Ako je uvedené aj v tom § 11a SSP-čka Najvyšší správny súd rozhoduje o správnej žalobe proti rozhodnutiu Výboru Národnej rady Slovenskej republiky na preskúmavanie rozhodnutí NBÚ a v tom čl. V ústavného zákona 254 je uvedené, že aj príslušný Najvyšší súd. Keď si to uvedomíme, tak právna úprava prijatá zákonom č. 423/2020 je novšia v porovnaní s právnou úpravou prijatou ústavným zákonom 254/2006. Napriek tomu sa nemôže aplikovať novšia právna úprava, nakoľko by to konanie bolo v rozpore s právnou normou vyššej právnej sily. Takisto Najvyšší správny súd nemôže postúpiť vec Najvyššiemu súdu Slovenskej republiky, nakoľko podľa § 11 písm. a) SSP-čka je povinný konať, pričom v právnom štáte aj napriek zjavnému rozporu s predpisom vyššej právnej sily je viazaný prezumpciou správnosti účinnej zákonnej úpravy. Právne záväzným spôsobom konštatovať nesúlad právneho predpisu nižšej právnej sily s právnym predpisom vyššej právnej sily patrí podľa Ústavy Slovenskej republiky jedine Ústavnému súdu. Takže takéto prípady už nastali a išli podania na Ústavný súd na výklad zákona, ale v zmysle tých zákonov, ktoré boli poschvaľované, aj charakteru tohto súdnictva ako správneho by toto mal robiť Najvyšší správny súd, takže z toho dôvodu precizujeme aj tento ústavný zákon a vkladáme tam toto jedno slovíčko. Ďakujem.
Kazda, Radovan, poslanec NR SR (2020-11-03):
Áno, to reagujem na pána Blahu, lebo hovoril, teda, že, že je to niečo hanebné, oni sami to priznávali ako hanbu, ale zase nepovedal to B, nepovedal, že exilová vláda bola v Londýne v roku ´40, ´45. No a nespomenul to, že operácia Anthropoid bola zosnovaná predovšetkým v Londýne a že Londýn naozaj veľmi významne pomáhal k návratu do situácie pred rokom 1938. Toľko na margo poslanca Blahu a jeho schizofrénii.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2023-06-20):
Prosím, prezentujme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných 135 poslancov, za 103, proti 1, zdržalo sa 30, nehlasoval 1. Uvedený návrh sme schválili.
Paška, Jaroslav, poslanec NR SR (2018-05-24):
Ďakujem za slovo, vážený pán predsedajúci. Vážená pani podpredsedníčka parlamentu, len by som vám chcel doplniť informáciu, že pôsobenie albánskej a talianskej mafie, ktoré vidíte v rezorte pôdohospodárstva, nie je nová vec. Tie zmluvy, o ktorých hovoríte, že podpísala pani ministerka Matečná, boli aktualizáciami starších predchádzajúcich zmlúv, ktoré sú 15 rokov staré, aktualizácie, doplnky týchto zmlúv. To znamená, že pôsobenie týchto albánskych a talianskych podnikateľov na Slovensku, nakoniec je to vidno aj z tých predchádzajúcich zmlúv, ktoré boli zverejnené, je na Slovensku zakorenené už dlhšie ako 10 rokov. Chcel by som iba pripomenúť, že SaS bola vo vláde pani Radičovej, a teda v tomto období mohla tieto zmluvy alebo pôsobenie týchto mafiánov zastaviť, len nevyužili ste túto príležitosť. Tak, bohužiaľ, nám zostali podnikať aj teraz a narobili problémy, ktoré tu máme. Je naším spoločným záujmom, samozrejme, aby sa tieto problémy odhalili a aby sa vyriešili. A chcel by som doplniť akurát informáciu, že čaro dobre fungujúceho štandardného štátu je v tom, že má inštitúcie, ktoré keď dobre fungujú, tak riešia takéto problémy, či už je to polícia, prokuratúra. Každé vaše podozrenie, s ktorým prichádzate, by malo byť preverené, preskúmané, a ak sa preukáže a potvrdí, tak treba nájsť postupy, ktoré ale nie sú v rukách ministerstva pôdohospodárstva, ale týchto orgánov. Takže ja nepochybujem, že ak ste zistili nejaké pochybenia a máte takéto informácie, tak tieto inštitúcie sa s tým majú zaoberať. Ak sa preukážu, tak potom, samozrejme, aj pani ministerka má priestor na to, aby urobila opatrenia organizačné voči, z pôsobenia teda svojho rezortu. Ďakujem za pozornosť.
Vons, Peter, poslanec NR SR (2023-06-23):
Ďakujem za slovo. Ja sa chcem poďakovať kolegyni Moniky Kaveckej za, dá sa povedať, naozaj veľmi dobré zhrnutie a vysvetlenie. Bodaj by to počulo čo najviac našich kolegov. A tá jej výzva, aby sa viacej o to zaujímali ľudia zo zdravotníctva, lekári a všetky tie organizácie alebo tie, tie skupiny, ktoré sa dali dohromady, aby sa to zdravotníctvo zlepšilo, tak naozaj že chceme ich aj teraz počuť, aby, aby sa k tomu pridali, aby, aby aj teraz robili tlačovky, aby aj teraz apelovali na to, že to, čo sa tuná pripravuje, že nie je v poriadku a že s tým nesúhlasia. No riešime tu vlastne niečo, čo tu sa podarilo v predošlých rokoch predošlej vláde, predošlým ľuďom, ktorí tu vytvorili tento systém, ktorý, dá sa povedať, oni sa naučili na to, že, že budú mať dostatok tých finančných prostriedkov a ešte sa im máli, hej. Chvalabohu, že sa podarilo v decembri vlastne toto celé zmeniť, a ako vidíme, teraz na poslednej schôdzi úplne to je také okaté, sa to snaží ešte niekto zvrátiť a mrzí ma teda, že Marek Šefčík to v tej svojej vystúpení, nemal by som reagovať teraz na predchádzajúceho, vymenoval všetky tie mená kolegov poslancov a ja dúfam, že si to premyslia a že tento návrh zákona nepodporia a nezahlasujú zaň. Takisto som pov... by som povedal, že každý deň ráno som dúfal, že prídeme semká a povie pani Cigániková, že to stiahla, no zatiaľ to nestiahla, učí sa popri tom na skúšky, no tak dobre, má na to právo, ale tiež to o niečom svedčí, ako je... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Susko, Boris, poslanec NR SR (2022-05-03):
Ďakujem pekne všetkým za faktické poznámky. Ako časový priestor mi nedovolí zareagovať na všetky, ale chcel by som zdôrazniť možno jednu vec, ktorá sa naozaj dnes objavila v médiách, a to je zásah Národnej kriminálnej agentúry na Okresnom súde Bratislava III.. Celé toto obvinenie aj žiadosť o súhlas so vzatím do väzby vo vzťahu k poslancovi Národnej rady je založené na výpovediach spolupracujúcich obvinených kajúcnikov pána Makóa a ďalších. Keď si pozriete dnešné mediálne výstupy z tohto zásahu na Okresnom súde Bratislava III., no môžete naozaj len hádať, akého spisu sa tento zásah týkal. Týkal sa spisu vo vzťahu alebo voči obvineným práve pánovi Makóovi a pánovi Beňovi. A príslušníkom Národnej kriminálnej agentúry nešlo ani tak o ten spis podľa toho, čo sú v mediálnych výstupoch, ale išlo im o utajovanú prílohu. Išlo im o utajovanú prílohu, kde pravdepodobne boli nejaké informácie, ktoré sa týkali či už krivých výpovedí alebo niečoho podobného. O nič iné im nešlo. Keď si to pozriete a prečítate, čo tam je napísané, v týchto mediálnych výstupoch, tak im išlo o utajenú prílohu. Čiže keď počúvame správy Slovenskej informačnej služby, ktorá tu bola prednášaná v Národnej rade, ako sa manipulujú trestné konania, a dáme si to do súvisu s obvineným poslancom Národnej rady Slovenskej republiky Roberta Fica a dnešným zásahom na Okresnom súde Bratislava III. zo strany Národnej kriminálnej agentúry, tak to do seba začína zapadávať ako puzzle. Ďakujem pekne.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-02-03):
(Hlasovanie.) 142  prítomných, 137 za, 5 sa zdržalo. Návrh sme schválili. Teraz prosím pána poslanca Galbavého, aby z poverenia výboru pre vzdelanie, vedu, šport a mládež, kultúru a médiá predniesol návrhy uznesení k prerokúvanému vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 416/2002 Z. z. o navrátení nezákonne vyvezených kultúrnych predmetov , ktorý prerokúvame ako tlač 1009. Pán poslanec Galbavý.
Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2021-10-05):
Ďakujem pekne. Ja začnem asi pánom kolegom Kuffom. No dobre, no tak bola teda nezamestnanosť cca 5 %, tak stúpla, to sa v krízach stáva, teraz je teda nejakých 7,2. No ale zároveň teda hlásim, že teda všetkými opatreniami, teda nech stúpla o nejakých povedzme 1,9 – 2 %, no ale toto jedno opatrenie, keby proste fakt prišlo o prácu tých cca 40-tisíc ľudí, no tak ju, pán Kuffa, jedným rozhodnutím, jedným stlačením tlačítka tú nezamestnanosť vytlačíte o ďalšieho 1,5 % hore, no takže asi na nejakých 8,7, hej. Nehovorím, že sa to musí tak presne stať, ale jednoducho nejaký a výrazný nárast by tam bol. To je jedna vec. Ešte raz, ľuďom ste nepomohli, ľuďom ste zobrali aj príplatky nedeľné aj nedeľnú prácu a celú prácu. Ďalšia vec, tí brigádnici, no tak ako zakážete im pracovať, budú spokojnejší? Veď teda ten študent asi, samozrejme, tiež pracuje, lebo chce peniaze, ale teda mu zoberiete tú možnosť pracovať. Hej? To nie je, fakt nie je dobré. Proste neberme slobodu ľuďom tam, kde... kde proste si to vedia zvládnuť. Nedávajme pravidlá tam, kde to vyrieši trh. Proste fakt toto je vec, ktorú netreba, netreba riešiť. A ešte chcem poďakovať kolegovi Dostálovi a kolegovi Kazdovi teda za ich, ich faktické, špeciálne od Rada Kazdu, to bola faktická, ktorá dala viacero odpovedí na, na tie otázky vlastne, ktoré tu padali vo faktických. Dajme ľuďom možnosť sa rozhodovať. Nestarajme sa do toho, ako trávia aj ich voľný čas, keď sa teda na to pozerám z tej druhej strany. Ďakujem.
R. Zmajkovičová, poslankyňa: (2007-05-18):
Zákon č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave v znení neskorších predpisov upravuje postavenie Bratislavy ako hlavného mesta Slovenskej republiky, základnú pôsobnosť samosprávy a postavenie orgánov hlavného mesta, jednotlivých jeho mestských častí. Návrh zákona sleduje odstránenie existujúcich legislatívnych a kompetenčných rozdielov, ktoré vznikli po novele zákona Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov v slovenskej samospráve. Ustanovenie zákona Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov v § 17 presne upravuje a vymedzuje pravidlá, za akých je možné menovať a odvolávať prednostu obecného, mestského úradu. Právo menovať a odvolávať prednostu obecného a mestského úradu patrí jednoznačne do neobmedzenej kompetencie starostu a primátora. Predložený legislatívny návrh má za cieľ zosúladiť existujúci platný stav v slovenskej samospráve, pomôže odstrániť rozpor, ktorý vytvára nerovnaké podmienky pre výkon verejných funkcií a taktiež presnejšie upravuje aj otázku zastupovania starostu, ktorá v praxi nebola vždy jednoznačne vykladaná, a teda dochádzalo k aplikačným nejasnostiam. Vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte, aby som vás požiadala o podporu tohto zákona. Ďakujem.
Müllerová, Emília, poslankyňa NR SR (2012-04-04):
Sľubujem. (Potlesk.)
Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2016-06-16):
Ďakujem pekne za slovo. Ja sa chcem prihovoriť za podporu tohto návrhu zákona. Je to veľmi dobrá vec. A tí, čo majú obavy, že naozaj prídu húfy ľudí na komisie, ktoré by vlastne nezvládli, nie je to tak. Však, nakoniec, pozrite si aj sami, výbory Národnej rady sú verejné, prerokovávajú sa tu tiež veľmi závažné témy a nejaký nápor verejnosti sa tu nekoná, resp. keď je záujem, tak sa to dá organizačne zvládnuť. Taktiež súhlasím s návrhom a odporúčaním, aby aj samosprávne kraje mali túto povinnosť. A verím, že v druhom čítaní možno by sa dala upraviť táto okolnosť nejakým drobným doplňujúcim návrhom, aby sa vlastne upravil v tomto duchu aj zákon o samosprávnych krajoch.
F. Tóth, minister kultúry SR: (2005-06-30):
Vážená pani poslankyňa, priamo riadené organizácie v rezorte kultúry fungujú v podstate na dvoch zákonných pilieroch financovania. Jeden je, samozrejme, štátny rozpočet, a potom vlastné zdroje. Motivácia pre vlastné zdroje je trochu determinovaná tým, aká je istota finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu. Ak tieto organizácie nemajú istotu, ale každý rok sa štátny rozpočet smerom k nim mení, tak potom nie sú motivované vytvárať vlastné zdroje, pretože sa obávajú, že keď priznajú, že si chcú vyrobiť, že si vedia vyrobiť viacej vlastných zdrojov, tak ministerstvo kultúry im na ďalší rok zníži príspevok štátu. Čiže, chcel by som túto antimotiváciu  vyriešiť tak, že by tieto organizácie dostali jasné pravidlá financovania zo štátneho rozpočtu, jasnú istotu, aby mali stopercentnú istotu, že keď ukážu, že si dokážu zarobiť viacej vlastných prostriedkov, nikto im zo štátu už nezoberie menej a, samozrejme, so všetkým, čo si zarobia, môžu si nakladať tak, ako uznajú, samozrejme, v zmysle zákona, ale nebudeme im do toho hovoriť, ako s tým majú naložiť. Čiže, základná tá motivácia je dať jasné pravidlá zo štátneho rozpočtu, aby sa nemuseli strachovať, že na budúci rok nový úradník, nový minister, nová politická garnitúra by im z nejakého dôvodu znížila štátny príspevok.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-05-16):
Pán poslanec Fecko do rozpravy.
J. Jasovský, poslanec: (2001-10-24):
I. Presperín, podpredseda NR SR: O tomto návrhu nedám hlasovať. Pán poslanec Cuper, vy ste sa vlastne zhodli s pánom poslancom Oberhauserom na tom, aby sme dali možnosť... (Hlasy z pléna.) Ak dovolíte, dokončím a potom, samozrejme, môžete reagovať..., aby sme hlasovali o tom, dať možnosť vystúpiť zástupcovi Úradu pre jadrovú energetiku. Ale o tom sme hlasovali, že teda takýto návrh sme neschválili, takisto ako aj u pána poslanca Cabaja, obsah toho návrhu je v podstate totožný. Môžeme dávať ďalšie procedurálne návrhy, samozrejme, páni poslanci, môžeme to ťahať až do obedňajšej prestávky. Pán poslanec Benčat, nech sa páči. J. Benčat, poslanec: Ďakujem za slovo. Prosím vás pekne, ja som včera žiadal zástupcu úradu. Veď tu padlo meno Lipár, bolo odsúhlasené, Lipár ako predseda Úradu jadrového dozoru, zástupca úradu. Pokiaľ tu nie je pán Lipár, tak tu bude druhý. Tu sa mal vyjadriť relevantný orgán Úradu jadrového dozoru. Tak o čom tu znovu hlasujeme? Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Odhlasovali sme pána predsedu, pozrite si v protokole, pán poslanec. Bolo to presne tak. Dnes sme hlasovali o jeho zástupcovi a tento návrh sme neschválili. Pán poslanec Brocka – procedurálny návrh.
Kremský, Peter, poslanec NR SR (2023-06-20):
Pán predsedajúci, žiadam vás o rešpekt k poslancom. Poslanci sa nevykecávajú (reakcie z pléna), poslanci vystupujú v rozprave a na konci prečítajú pozmeňujúci návrh.