Dubovcová, Jana, poslankyňa NR SR (2011-09-06):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. No ja sa chcem vyjadriť k obsahu rozpravy. Pokiaľ ide o formálne náležitosti predloženého vládneho návrhu zákona, tak musím konštatovať, tak ako som povedala v úvodnom slove, že predložený návrh zákona spĺňa všetky formálne náležitosti pre to, aby mohol byť prerokovaný v Národnej rade Slovenskej republiky, čo sa týka formálno-právnej stránky, spĺňa náležitosti podľa § 67 a 68 zákona o rokovacom poriadku, ako aj náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. A trošku k tomu politickému, čo odznelo najmä v podaní pána poslanca Madeja, sa potrebujem alebo pociťujem potrebu sa vyjadriť k tomu, prečo predkladá vláda návrh zmeny ústavy a potom vlastne ďalšie dve zákonné úpravy. Ministerka spravodlivosti ako predkladateľka alebo zástupca predkladateľa jasne vysvetlila dôvody. Z politického hľadiska ja si myslím, že nepamätám si to jedine ja a myslím, že včera alebo predvčerom naposledy na tlačovej konferencii, ktorú mala politická strana SMER, ústami svojho predsedu opakovala a vytýkala tejto vláde, že si dala do programového vyhlásenia aj také návrhy právnych úprav, na ktoré sa vyžaduje, teda na zmenu ústavy, čiže na ktoré sa vyžaduje kvalifikovaná väčšina. Poukazovali kriticky na to, že ako to vláda mohla urobiť, keď kvalifikovanú väčšinu nemá. No tak je tu predložený návrh ústavy, my nemáme kvalifikovanú väčšinu na schválenie takéhoto návrhu, a preto sa uchádzame o podporu celého politického spektra. Ale vzhľadom na tieto vyjadrenia, ktoré opozičná strana SMER pravidelne dáva, tak nemôžeme predpokladať, resp. nemôžeme nepredpokladať, že sa nám napríklad nepodarí tú kvalifikovanú väčšinu získať. Tak preto z opatrnosti takto predkladáme návrhy. Ja si myslím, že keď po formálno-právnej stránke spĺňajú náležitosti, tak Národná rada je zákonodarný orgán a bude ich prerokúvať, lebo sa takto poslanci rozhodnú. To znamená, že nejde o žiadne zneužitie Národnej rady Slovenskej republiky, ale o logický, pragmatický a zákonom dovolený postup. Nie sú to žiadne politické chyby a nie sú tu ani legislatívnotechnické chyby v súvislosti s týmito návrhmi. To som považovala ako spravodajkyňa za potrebné povedať. Pokiaľ ide o samotnú akoby aktívnu legitimáciu na predloženie tohto návrhu vládou. Ale potom aj k tomu, čo hovoril pán poslanec Madej, čo sa týka hodnotenia činnosti sudcov. Súhlasíme s tým, že ak bude zákon v druhom čítaní, je potrebné pozrieť sa na obsah hodnotenia sudcov. V prvom rade sa budem, ak budem môcť tak objektívne posúdiť, sa budem snažiť, aby tie pravidlá boli nastavené tak, aby do budúcnosti bol minimalizovaný priestor na to, aby ktokoľvek mohol tieto pravidlá hodnotenia voči sudcom zneužiť. Lebo ja som sama zažila na vlastnej koži šikanu na súde, ktorá bola namierená na mňa. Čiže ak tu je niekto, kto vie, o čom hovorí, a kto čosi prežil, tak v tomto smere som to ja. No a pokiaľ ide o rozmiestnenie tých bodov, ako povedal, že predseda súdu má 35 bodov. Musím povedať, že sudca je zodpovedný nielen za rozhodovaciu činnosť, ale aj za to, akým spôsobom si organizuje svoju prácu. To znamená, ak plynulosť konania je to, čo patrí do starostlivosti predsedu súdu, tak potom aj v tejto časti organizácia práce súdu podlieha určitému dozoru alebo dohľadu predsedu súdu. A to je jediná vec, do ktorej predseda súdu môže v súčasnosti a zrejme bude aj v budúcnosti môcť, čo sa týka sudcovskej práce, nahliadať. Čiže hodnotí vlastne organizačné schopnosti toho sudcu a to, akým spôsobom si organizuje svoju prácu, a z tohto titulu má potom určitý počet bodov k dispozícii, aby sa mohol do hodnotenia zapojiť. Ak by sme predsedovi súdu takúto možnosť nedali, tak mu berieme jeden podstatný nástroj na to, aby mohol spravovať súd a aby mohol dosahovať efektívny výkon súdnictva. Nehovorím, rozhodovacie činnosti, ale o chode súdu a o chode jednotlivých oddelení súdu. Čiže z tohto dôvodu som toto považovala za potrebné už aj teraz vysvetliť.