Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2020-04-22):
Ďakujem za slovo. Vážená pani ministerka, vážení páni ministri, vážené kolegyne, kolegovia poslanci, dovoľte aj mne krátko sa vyjadriť k tak dôležitému dokumentu, akým rozhodne je programové vyhlásenie vlády, o ktorom momentálne rokujeme. Ten bod sa ináč nazýva, že je to aj bod, kde budeme vyslovovať dôveru našej vláde. Osobne tejto vláde dôverujem a určite moju dôveru získa. Som predovšetkým rád, že do programového vyhlásenia vlády sa dostalo veľa dôležitých návrhov, ktoré sme ako strana Sloboda a Solidarita mali v našom programe pred voľbami a ktorými chceme urobiť život našim občanom – občanom Slovenskej republiky – jednoduchším a lepším. Verím tomu, že aj napriek zložitej dobe a kríze, ktorú zažívame, sa nám podarí tieto návrhy realizovať a za štyri roky budeme môcť hrdo predstúpiť pred občanov, pred našich voličov a povedať im, že žijeme v krajine, kde sa oplatí pracovať, podnikať a žiť. Toto bolo a je naše volebné heslo, za ktorým si hrdo stojíme. Určite to nebude jednoduché, ale sme odhodlaní, teda my poslanci a, samozrejme, celá naša vláda sa s tým popasovať a zvládnuť to, aby sme všetko, čo sme si do programového vyhlásenia vlády napísali, aj splnili. Nebudem sa teraz venovať celému programovému vyhláseniu vlády, chcem sa chvíľku zastaviť pri niektorých bodoch, ktoré sa mňa osobne nejakým spôsobom dotýkajú. Masívne a rýchlo zlepšovať podnikateľské prostredie, tak by sa dala nazvať kapitola, ktorú navrhujú do programového vyhlásenia vlády moji kolegovia z ministerstva hospodárstva. Vytvárať priaznivé podmienky pre podnikanie, podnikateľské prostredie s jednoduchými zákonmi a nízkym administratívnym, finančným a regulačným zaťažením pre všetkých a zásadným zjednodušením daňového a odvodového systému. Snahou našej vlády bude zlepšiť postavenie Slovenskej republiky v hodnoteniach podnikateľského prostredia, napríklad v súvislosti s krajinami OECD a Európskej únie v kľúčových medzinárodných rebríčkoch a ratingoch, napríklad Doing Business. Toto považujem za veľmi dôležité, nakoľko pokles konkurencieschopnosti Slovenska v poslednom zverejnenom rebríčku Svetovej banky Doing Business je dôsledkom bývalej vlády a neustále zhoršujúceho sa podnikateľského prostredia. V roku 2016 bolo Slovensko v celosvetovom rebríčku hodnotenia podmienok podnikania Doing Business na 29. mieste. V aktuálnom rebríčku sme na 45. mieste so 75,6 bodmi, kde nás predbehlo už aj napríklad Srbsko o 0,1 bodu. Za posledný rok sa Slovensko prepadlo zo 42. miesta na toto 45. miesto. Naša vláda bude taktiež venovať pozornosť domácim firmám, znižovaniu ich zaostávania za veľkými nadnárodnými firmami v produktivite, pridanej hodnote či generovaní unikátneho know-how. Toto zaostávanie má potom aj nepriamy dôsledok v udržiavaní relatívne nízkej úrovne miezd a to aj napriek prítomnosti podnikov s mimoriadne vysokou produktivitou. Vláda preto prijme premyslené a cielené opatrenia, nastavené tak, aby hospodársku súťaž neobmedzovali, ale, naopak, posilňovali. Pár viet aj ku kapitolám obranná politika, ozbrojené sily a zahraničná politika. Tu by som chcel spomenúť kľúčovú úzku spoluprácu, na ktorej sa dohodli pán minister Korčok s pánom ministrom Naďom, teda medzi rezortom diplomacie a rezortom obrany, ktorá podľa môjho názoru doposiaľ absentovala a v súčasnom globálnom svete je viac ako potrebná. Prioritou vlády je zodpovedné členstvo v Európskej únii a Organizácii Severoatlantickej zmluvy ako najlepšia alternatíva ďalšieho rozvoja bezpečnosti a stability nášho štátu. Som presvedčený, že pri tomto vedení, ktoré na rezorte diplomacie a obrany máme, bude naše miesto a smerovanie zahraničnej obrannej politiky jasné a bude sa len posilňovať. Kľúčovou zásadou vlády Slovenskej republiky v oblasti obrany štátu bude uplatňovanie zákonnosti, transparentnosti a otvorenosti v záujme predchádzania nezodpovednému a neefektívnemu konaniu pri správe štátu a eliminácie korupcie pri využívaní zdrojov. Toto považujem za veľmi dôležitú zásadu. Verím, že sporné nákupy obrannej a vojenskej techniky v rezorte už navždy skončili. Sám pán terajší minister obrany Jaroslav Naď sa napríklad vyjadroval o obrnených vojenských transportéroch, ktorých nákup od transparentnosti má naozaj veľmi ďaleko. Veľmi dôležité, čo signalizuje rezort diplomacie a obrany, je to, že vypracujú novú bezpečnostnú a obrannú stratégiu Slovenskej republiky. Toto pokladám takisto za veľmi dôležitý bod, ktorý predchádzajúca koalícia SMER, ale hlavne Slovenská národná strana v minulom volebnom období bránila vlastným telom, aby sa nedostal tento dokument na rokovanie Národnej rady. K štátnemu občianstvu len jednu dôležitú vetu, ktorá sa takisto osobne dotýka mňa aj mojej rodiny. Vláda Slovenskej republiky umožní občanom Slovenskej republiky dlhodobo žijúcim na území iného štátu nadobudnúť občianstvo tohto štátu bez straty občianstva Slovenskej republiky. Vláda Slovenskej republiky bude tiež riešiť situáciu osôb, ktoré na základe platného zákona prišli o štátne občianstvo Slovenskej republiky, tak aby im bolo vrátené na základe štandardných európskych princípov nadobúdania občianstva, a zjednoduší podmienky nadobúdania štátneho občianstva pre Slovákov žijúcich v zahraničí. Efektívne, transparentné a zmysluplné využívanie fondov Európskej únie s dôrazom na znižovanie regionálnych rozdielov a rozvoj krajiny. Téma, ktorá sa ma takisto dotýka ako regionálneho poslanca, ktorej sa aj venujem v zastupiteľstve Žilinského samosprávneho kraja. V spolupráci s Európskou komisiou vláda zabezpečí použitie zdrojov z európskych štrukturálnych a investičných fondov na minimalizovanie negatívnych dopadov na zdravotníctvo v Slovenskej republike, ekonomických dopadov a iných následkov v súvislosti s ochorením COVID-19. Vláda s cieľom vyrovnávania regionálnych rozdielov vytvorí vhodné podmienky na efektívne využitie zostávajúcich finančných prostriedkov z programového obdobia 2014 – 2020. Za posledných šesť rokov využilo Slovensko v rámci svojich dvanástich operačných programov zhruba štyri miliardy eur z fondov Európskej únie. To je len 28 % zo zdrojov, ktoré sme mali k dispozícii. Celkové vyčlenené zdroje na šesť rokov boli pre Slovensko 13,78 mld. eur. Som rád, že naša vláda vníma aj potrebu zjednodušenia implementácie eurofondov, tak aby dokázali pružne reagovať na zmeny v regionálnom kontexte a potrebu skrátenia časového obdobia nevyhnutného na prípravu a schvaľovanie strategických programových dokumentov. Tí, čo robíte nejak, niečo s európskymi fondami alebo ste mali nejaké projekty, tak určite viete o čom, o čom hovorím. Taktiež naša vláda vníma potrebu posilnenia princípov transparentnosti, efektívnosti, hospodárnosti, účelnosti a výsledkovej orientácie, na ktoré kladie dôraz aj samotná Európska komisia. S cieľom optimalizácie implementačnej štruktúry na existujúci Úrad podpredsedu vlády pre investície a informatizáciu Slovenskej republiky pretransformuje na Ministerstvo investícií, regionálneho rozvoja a informatizácie Slovenskej republiky, tak ako to predrečník, pán podpredseda Šeliga spomínal, s cieľom zjednodušenia a zrýchlenia implementácie prípravy naša vláda partnerskú dohodu a implementačnú štruktúru s jedným operačným programom Slovensko. Operačný program bude riadiť jeden riadiaci orgán, spomínané ministerstvo; v súčasnom nastavení každý operačný program riadi iné ministerstvo, prípadne Úrad vlády. Riadiace orgány časť kompetencií presúvajú na sprostredkovateľské orgány, iba v rámci integrovaného regionálneho operačného programu máme 18 sprostredkovateľských orgánov. Ide o, hlavne o samosprávne kraje a krajské mestá. Oproti ostatným krajinám Európskej únie ide o nadštandardne vysoký počet úradov zapojených do riadenia fondov Európskej únie, na čo už dlho upozorňujú aj prijímatelia finančnej podpory. Programové vyhlásenie avizuje radikálne zníženie počtu operačných programov, ako aj počtu úradov, ktoré budú zapojené do procesu rozhodovania o eurofondoch. Týmto sa dosiahne zefektívnenie pri, rozhodovanie aj pri prideľovaní peňazí z európskych fondov. Vláda vníma regionálny rozvoj a podporu najmenej rozvinutých okresov ako jednu z kľúčových oblastí, čo deklaruje aj vznikom spomínaného ministerstva, ktorého úlohou bude koordinovať rezortné politiky v záujme zvýšenia dynamiky rozvoja regiónov. Jednou z priorít, veľmi dôležitou takisto, je aj podstatné skvalitnenie dopravnej dostupnosti v regiónoch. Tiež veľmi dôležitý bod pre mňa, pretože žijem v Žilinskom samosprávnom kraji, kde sľubovaná diaľnica z Bratislavy do Košíc nebola ani v roku 2010, ani v roku 2020 a verím tomu, že naša vláda sa s týmto problémom popasuje a že tú diaľnicu konečne na východ z Bratislavy budeme mať. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, ďakujem vám za pozornosť a vyzývam vás teda, aby ste pri hlasovaní o programovom vyhlásení vlády a dôvere vláde použili na svojom hlasovacom zariadení tlačítko s číslom 4. Ďakujem vám za pozornosť.