Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2012-07-26):
Ďakujem veľmi pekne. Ja chápem, že pán poslanec Galko ako bývalý minister obrany nemusí mať prehľad v oblasti fiškálnej politiky, to je možno jeden z dôvodov, prečo sme my nikdy dvaja neskrížili ani zbrane vo vzájomnej debate, a preto asi aj siahate po otázkach od ľudí. Takže za otázku ďakujem občanovi, ktorý ju položil, ale budem veľmi vecný. No, musím povedať, že pán Jozef Hošša, ktorý dáva túto otázku sprostredkovane cez pána poslanca, má asi zlé informácie, pretože ja nemám žiadnu vedomosť o tom, že by premiér povedal, že dve tretiny získa vláda úsporami. Ja si veľmi dobre pamätám, čo som hovoril ja pred voľbami, čo som hovoril po voľbách a strana SMER – sociálna demokracia veľmi otvorene aj vo volebnej kampani, aj keď to nemohlo prinášať úspech a samotnú popularitu, sme jasne hovorili, že situácia, do ktorej sa Slovensko dostalo, že túto situáciu budeme musieť riešiť, áno, dodatočnými príjmami, a preto sme jasne pomenovali už pred voľbami, že z toho pomyselného teoretického balíka konsolidácie, bude tentokrát kvôli krátkosti času na rok 2013 nevyhnutné dve tretiny získať na strane príjmov. To si pamätám veľmi dobre, čo som hovoril ja pred voľbami a čo hovorím aj po voľbách a ako aj robíme. Čiže ak by aj premiér také niečo povedal a opakujem, žiadny rešerš informácií ma nedoviedol k tomu, že by som vedel potvrdiť takéto konštatovanie, tak musím povedať, že situácia sa ukázala po našom príchode oveľa, oveľa vážnejšia, nepriaznivejšia pre nastupujúcu vládu, než by sa zdalo. Dôvodom bola hlavne takmer polročná predvolebná neochota bývalej vlády, ja to nazývam veľmi mierne neochotou, môžem to tuná pomenovať aj pravdivejšie, vnímam to ako politický predvolebný alibizmus, to znamená neochota a alibizmus bývalej vlády podieľať sa či už rozumovo, ale aj prakticky na opatreniach, ktoré by konsolidáciu, v konsolidácii by sme mali pokračovať v tomto a budúcom roku. Čiže veľmi dobre viete, že je ambícia rozpočtu na úrovni 4,6 %, ktorá bola potvrdená v parlamente aj na základe neobvyklej parlamentnej obštrukcie strany SMER – sociálna demokracia, lebo inak by na tento rok rozpočet krajina v decembri minulého roku nemala, že 4,6 % nebola žiadna ambícia, že to bol len výsledok vzdania sa, vzdania sa akýchkoľvek ambícií. Ja vám veľmi dobre pripomeniem rokovanie slávnej koaličnej rady, ktoré sa ukončilo niekedy pred polnocou s tým, že ste sa dohodli, presne si pamätám, pani premiérka prezentovala médiám: „Dohodli sme sa na tom, že nebudeme predkladať žiadne dodatočné návrhy v parlamente, ktoré by znižovali deficit.“ No to je absolútne unikum. Ako väčšinou sa koalícia dohaduje na tom, že nebudú dávať návrhy, ktoré by zvyšovali deficit. Vy ste sa na koaličnej utajenej rade dohodli na tom, že sa nebudete predháňať na tom, ako by ste znižovali deficit. Ja vám chcem len pripomenúť, v akých podmienkach sa pripravoval rozpočet na tento rok, a v najbližších dňoch aj verejne budem komunikovať, v akej situácii sa nachádzame. Aj včera naposledy v parlamente z tohto miesta som vám oznamoval, že daňová prognóza, dneska si to už môžete prečítať aj v Pravde na základe niektorých uniknutých informácií, zhoršuje východiská a celkový fiškálny rámec na tento rok až na hranicu cez 5 %. Čiže to je pohľad do zrkadla pravdy. To je skutočnosť, ktorú sme v tomto roku a na týchto miestach zdedili. Treba zopakovať, že v roku 2012 sa Slovensko zaviazalo dosiahnuť deficit verejných financií na úrovni 4,6 % a v roku 2013 ho znížiť pod 3 %. Vláda preto už v tomto roku musí nájsť približne minimálne 300 miliónov eur na to, aby sme splnili váš záväzok na tento rok, a zhruba 1,5 miliardy na to, aby sme splnili záväzok, ktorý dala krajina ako celok, a v tomto si stojím za svojím. Pretože zníženie deficitu na 3 % je záväzok krajiny, nie je to záväzok takej alebo onakej vlády a jeho nesplnenie by zásadne poškodilo kredibilitu a schopnosť financovať si vlastný dlh. Treba zdôrazniť, že verejné výdavky Slovenskej republiky, merané podielom hrubého domáceho produktu, patria k najnižším v Európskej únii. V roku 2011 podľa údajov Eurostatu činili verejné výdavky na Slovensku iba 38,2 % HDP, čo je spolu s Estónskom tretia najnižšia hodnota v celej Európskej únii. Nižšie výdavky majú už len Rumunsko a Litva, a to tiež len o niečo menej ako 1 % HDP. Priemerná úroveň krajín v Európskej únii bola na úrovni 49,1 % kontra našich 38,2, pričom krajiny ako Francúzsko, Dánsko alebo Švédsko prerozdeľujú aj viac ako polovicu výkonu svojej ekonomiky. Aj úrovňou príjmov na úrovni 33,4 % HDP patria slovenské verejné financie medzi najmenšie, skutočne najmenšie v celej Európskej únii. Verejný sektor na Slovensku teda nie je v porovnaní s európskymi krajinami vôbec nafúknutý. Práve naopak, je mimoriadne malý, čo sa prejavuje napríklad nízkymi platmi učiteľov, ktorí sa ozývajú a chcú bojovať za svoje, za svoju životnú úroveň; nízkymi výdavkami na vedu a výskum, čo permanentne spomíname všetky vlády dookola, že je našou prioritou zvyšovať, zvyšovať výdavky v tejto oblasti; ale tak napríklad aj nízkymi výdavkami na sociálnu ochranu obyvateľstva v medzinárodnom porovnaní v rámci Európskej únie. Vo všetkých týchto výdavkových kategóriách patrí Slovensko na chvost európskych krajín. To je absolútna pravda podložená štatistickými údajmi Eurostatu. Nie je, samozrejme, pravdou, že vláda v rámci konsolidácie verejných financií iba zvyšuje dane. Ministerstvo financií plánuje úspory na mzdovej obálke vo výške 5 % a pri bežných výdavkoch o 10%. To je dohromady 130 miliónov eur a bolo to jedno z prvých rozhodnutí, ktoré sme na rezorte financií urobili po našom príchode. Okrem toho sa pristúpilo na zastavenie verejných obstarávaní, ktoré nie sú nevyhnutné pre zabezpečenie chodu a fungovanie jednotlivých úradov a výkonu ich činností, zastavilo sa tiež vyplácanie plošných odmien, takých populárnych plošných odmien, s ktorým ste sa lúčili aj vy s vlastnými rezortmi po prehratých voľbách. Pri konsolidácii na príjmovej stránke rozpočtu sa však dôrazne zohľadňuje princíp solidarity, to jest, aby sa bolestivé opatrenia v čo najmenšej miere dotkli nižšej a strednej vrstvy obyvateľstva, pričom je potrebné zdôrazniť, že navrhované opatrenia v oblasti daní z príjmov a odvodov sa nedotknú 88 % zamestnancov. Nedá sa ale škrtiť donekonečna. Len pre ilustráciu, ak by sme počas budúceho roka pracovníkom v štátnej správe, ale aj verejnej správe nevyplatili mzdu spolu s odvodmi, teda 55 tisícom zamestnancom štátu, 55-tisíc zamestnancov štátu by pracovalo zadarmo. Pripusťme takúto fikciu. V takom prípade by sme ušetrili v budúcom roku 600 miliónov eur. 55-tisíc štátnych zamestnancov by chodilo rok do roboty zadarmo, ušetrili by sme 600 miliónov eur. Ak by sa tzv. bežné výdavky, čiže výdavky na tovary a služby škrtli úplne, štát by ušetril 900 miliónov. To ale znamená, že napríklad by sme na úradoch na celý rok vypli vodu, neplatili by sme za elektrinu, takže v zime by na úradoch mrzlo, odpojili by sme telefóny, internet, papier by si všetci nosili z domu, tak v takom prípade by sme ušetrili 900 miliónov eur. 900 a 600 miliónov dohromady je 1,5 miliardy eur, to je zhodou okolností cifra, to nešťastné číslo, ktoré sa snažíme dať na hromadu, aby sme dosiahli deficit 3 % v budúcom roku. Je teda naozaj mylné domnievať sa, že je možné konsolidovať len vďaka škrtom v štátnej správe. Chceme, aby služby verejnosti boli na kvalitatívne vyššej úrovni. Aj podľa zahraničných investorov nerozhoduje o investíciách len výška daní, ale aj kvalifikovaná pracovná sila, infraštruktúra a služby poskytnuté štátom. S terajšou podobou štátnej správy sa idú robiť významné zmeny. My sme nikdy nepovedali, že sme spokojní s tým, ako vyzerá a funguje štátny aparát. S terajšou podobou sa idú robiť zásadné zmeny, a túto zodpovednosť si na rohy, ako sa hovorí, zobral podpredseda vlády a minister vnútra Robert Kaliňák, a to tým, že jasne pomenoval, pripravuje a bude riadiť veľkú reformu nazvanú ESO – projekt efektívnej, spoľahlivej a otvorenej štátnej správy. Ide o jednu z najzásadnejších reforiem štátnej správy od vzniku Slovenskej republiky, kde sa plánuje do roku 2014, aby sme mali počet, aby sme znížili počet orgánov miestnej štátnej správy zo 745 na 79. Nech nás nemýli, tie čísla sú naozaj neuveriteľné – zo 745 na 79 – počet rozpočtových počtových organizácií, znížiť, znížiť ich počet. A z príspevkových – z 916 na 58. Dobre viete, pán poslanec, že sme požiadali opozíciu, teda aj vás, o konštruktívne a alternatívne návrhy, ktorými bolo možné ušetriť potrebných 1,5 miliardy eur. Až na zopár čiastkových opatrení, o ktorých verejne rozprávame a ktoré sú legitímne, a v mnohých častiach sa aj prekrývame, sme nedostali od vás návrhy, ako by sme mohli zázračným spôsobom bez zvyšovania príjmu štátneho rozpočtu konsolidovať. Nie je, samozrejme, pravdou, že sa to deje teda iba na strane príjmov, a z hľadiska výdavkov som pomenoval budúcnosť, ale treba aj pomenovať realitu, ako príprava štátneho rozpočtu je v plnom prúde. Vláda nastúpila v apríli a zákon nepustí, 15. augusta musíme predložiť prvý návrh štátneho rozpočtu, 15. októbra musí takýto návrh rozpočtu byť posunutý na rokovanie Národnej rade Slovenska, a to je reálne obdobie. To znamená, reálnych šesť-sedem mesiacov, kedy môžeme predložiť kredibilný plán. Kredibilný plán je, bohužiaľ, dnes založený z dvoch tretín, z dvoch tretín na strane príjmov a z jednej tretiny na strane výdavkov, pretože som vám zdôvodnil, že v plošnom škrtaní nie je možné ďalej pokračovať bez toho, aby sme zásadným spôsobom neohrozili prístupnosť a kvalitu verejných služieb. Ak chceme pripraviť štrukturálne zmeny, na to potrebujeme, bohužiaľ, viac ako šesť mesiacov, vy ste ich mali k dispozícii jeden a pol roka a nepodarilo sa vám to. Tak nám aspoň držte palce, aby sme to dokázali v tom ďalšom období a aby zdrojom konsolidácie v rokoch 2014 a 2015 boli práve úspory na fungovaní na strane aparátu štátu a v lepšom výbere daní, lebo veľmi dobre viete, aký problém sú daňové úniky v tejto krajine. Ďakujem. (Potlesk.)