D. Čaplovič, poslanec: (2003-09-10):
Za veľmi citlivé považujem formu prispievania štátu na činnosť základných umeleckých škôl a školských zariadení a pán minister mi dovolí trošku hlbšie sa touto problematikou zaoberať, lebo je to závažná vec vo vzťahu, by som povedal, ku kultúrnemu horizontu obce, mestečka, mesta v Slovenskej republike. Bez školy dnes v mnohých obciach, či už sú to málotriedky, bez školy zanikne akýkoľvek viac-menej život v tej-ktorej obci, v tej-ktorej dedinke. Teda predovšetkým myslím život kultúrny, život, ktorý bude vplývať na morálny profil našich mladých občanov. Budem preto o tom hovoriť najmä z toho dôvodu, lebo obce, a ja som prešiel svoj región dostatočne, teda Záhorie vrátane Myjavska, nebudú mať dostatok finančných zdrojov práve takýmto prístupom vytvárania istého príspevku, ako tam je uvedené, na tieto zariadenia, či už ide o materské školy alebo základné umelecké školy, alebo centrá voľného času, nebudú mať dostatok financií. Nuž a príde iste, samozrejme, pokiaľ to je pozitívne, by som povedal, k pozitívnemu združovaniu, to treba privítať, ale na druhej strane môže prísť aj k ich úplnému zániku, ako sa to stalo vo väčšine detských jaslí. Nuž a potom sme trošku v rozpore aj so závermi barcelonského samitu, ktorý uložil 15 členom Európskej únie v roku 2001 zabezpečiť predškolskú výchovu v týchto štátoch do roku 2006, a to znamená, že od 1. 5. 2004 sa to bude týkať aj našej Slovenskej republiky. Netreba zavádzať našu spoločnosť, že nie je záujem o tento druh predškolských zariadení. Fakty z terénu a dokonca analýza, ktorá bola publikovaná v Sme, ale mne to potvrdili fakty z terénu, záujem o predškolské zariadenia je v Slovenskej republike veľký. Podobný negatívny vývoj sa dá očakávať aj pri základných umeleckých školách, ale aj pri centrách voľného času. Osobitnú pozornosť si zaslúži financovanie málotriedok, tak ako aj v iných štátoch, nielen Európskej únie, najmä v tých oblastiach, kde je vyučovanie nevyhnutné a nedá sa sústrediť do jednej centrálnej, tzv. strediskovej plnoorganizovanej školy. Ja by som na to skutočne upozornil, i keď viem, že pán minister vo svojich vystúpeniach práve tento fenomén chápe a veľmi často poukazuje, že sa bude snažiť tieto problémy vo financovaní riešiť. S poľutovaním konštatujem, že oba zákony, ja ich beriem ako blížencov so spoločnou väzbou, aj zákon o financovaní školstva, boli stvorené alebo boli pripravované v čase dovoleniek a školských prázdnin odbornej verejnosti, takže ťažko bolo možné ovplyvniť ich tvorbu v rámci pripomienkového konania, teda všetkých, myslím odbornej verejnosti, toho polis, tej demokracie, ktorú by sme mali v Slovenskej republike nejakým spôsobom už využívať a, samozrejme, predovšetkým v takom citlivom fenoméne, ako je vzdelanie a kultúra, aj realizovať. Svedčí to o tom, že sa chce štát podľa týchto návrhov postupne zbaviť ich financovania. Obce nemajú finančné prostriedky, teda ide mi predovšetkým o tie školské zariadenia, to znamená zase materské školy a základné umelecké školy, centrá voľného času, pre ktoré obce nemajú finančné prostriedky a mnohé, žiaľ, ani pochopenie pre zachovanie či zriadenie materskej školy, ktorá zabezpečuje výchovu a vzdelávanie zdravých, zdravotne postihnutých, nadaných a talentovaných detí. Tým, že zákon nedáva obciam tzv. prenesené kompetencie vo vzťahu k materským školám, ako je to v prípade základných škôl, špeciálne materské školy z návrhu citovaného zákona zriaďuje krajský školský úrad, štát sa postupne zbaví aj financovania materských škôl a možnosti ovplyvniť ich zriadenie tam, kde ich je málo, resp. kde ešte nie sú zriadené, pritom sú veľmi potrebné. Nuž bolo by sa potrebné s týmto veľmi akútne zaoberať aj v súvislosti s týmto zákonom, lebo viem, že s väzbou na zákon, tzv. zákon o výchove a vzdelávaní, bude aj tieto problémy musieť riešiť, čiže bolo by potrebné nájsť nejaké vzájomné východisko na riešenie postavenia a zabezpečenia financovania materských škôl a základných umeleckých škôl. Ak máme hovoriť, že sa nebude tento štát starať len o ľudí postihnutých mentálne, ale verím, že sa tento štát bude starať aj o ľudí postihnutých tvorivosťou, schopnosťou a takýmito atribútmi, ktoré sú dôležité pre spoločnosť 21. storočia, to znamená aj pre Slovenskú republiku. Tieto pripomienky v prvom čítaní som uviedol v tom zmysle, že sa obávam, že ak sa štát zbaví financovania materských škôl a odborného riadenia, delimitáciou originálnych kompetencií na obce sa zrušia ďalšie materské školy, či už pre nedostatok finančných prostriedkov obcí, alebo pre nedocenenie významu materských škôl. Slovenská republika sa tak dostane do rozporu s tendenciami štátov Európskej únie v oblasti predškolskej výchovy a vzdelávania, ako aj s niektorými prijatými záväzkami s ostatnými štátmi. V nich sa totiž kladie dôraz na kvalitnú predškolskú výchovu v materských školách ako prvého článku celoživotného vzdelávania a na vytváranie dostatku miest pre všetky deti v materských školách. Rád by som uviedol jeden konkrétny príklad predovšetkým vo vzťahu, ako sa to snažia povedzme niektoré obce a mestá riešiť. Samozrejme, v Brezovej pod Bradlom sa vytvoria z 3 materských škôlok 2 materské škôlky, čo je veľmi pozitívny príklad primátora. Jedna základná škola má dve budovy – I. stupeň a II. stupeň vzdelávania. Áno, veľmi pozitívne. Ale v tomto meste na rozhraní Záhoria a Myjavska je 580 detí a z týchto 580 detí 387 žiakov navštevuje základnú umeleckú školu po vyučovaní, slovom 387 žiakov. Nuž to je centrum, dovolím si povedať, kultúry, to je skutočne umelecký stánok, kto to navštívi, odporúčam túto základnú umeleckú školu navštíviť našim poslancom, bude vidieť, aké má aktivity, okrem toho, že sa tam venujú týmto deťom, sa tam realizujú v prospech mesta, v prospech občanov, v prospech detí, v prospech mládeže. A to isté sa týka aj športových aktivít vo vzťahu k združenej strednej škole, ktorá tam funguje, ktorá má samostatnú športovú triedu, v ktorej pôsobí veľa študentov aj vo vzťahu k základným školám, žiackej príprave v športe a tak ďalej atď. Nuž a práve v tomto meste sa znižuje kriminalita napriek tomu, že sa tam nachádza utečenecký tábor. A ministerstvo vnútra, to len na dôvažok chcem povedať, keďže sa tam znižuje kriminalita, uvažovalo o tom, samozrejme, mesto sa proti tomu postavilo, zrušiť obvodné oddelenie polície v tomto meste. Nuž práve tu je dokázané, že škola, kultúra, šport vytvárajú v obciach, mestách podmienky, by som povedal, veľmi dôležitej preventívnej činnosti proti akémukoľvek narastaniu kriminality, proti drogám a tak ďalej atď. Kladiem pánovi navrhovateľovi otázku: Vážený pán minister, prečo sú zvýhodnené tak výrazne súkromné školy v tomto procese oproti tzv. štátnym, dnes už, ťažko mi povedať, voči verejným školám na úrovni obcí, miest a krajov vyšších územných celkov? Páni poslanci, ja sa pýtam pána ministra, verím, že mi odpovie, a môžem uviesť, samozrejme, potom pri diskusii aj niektoré príklady, ale nechcem vás teraz zaťažovať príkladmi, ako to vyzerá skutočne v praxi, čo sa týka súkromných škôl, aké výhody dostávajú súkromné školy pri tomto rovnakom financovaní okrem, samozrejme, kapitálových výdavkov, ktoré idú na budovy, prípadne na ďalšie zabezpečenie, aké majú výhody súkromné školy oproti štátnym, resp. verejným školám. Opakujem, že na základe litery terajšieho znenia navrhovaného zákona nie je žiaden rozdiel medzi financovaním štátnych verejných škôl a predovšetkým, samozrejme, aj cirkevných škôl a súkromných škôl, i keď sa objavujú aj problémy. Samozrejme, z jednej strany štátna, z druhej strany cirkevná, sú takéto problémy, spory, existujú na Slovensku, dejú sa na obidvoch stranách isté skrivodlivosti, pretože ľudia si nevedia nájsť k sebe blízkosť v tom, by som povedal, politickom alebo spoločenskom ekumenizme. Hľadať tie východiská na zblíženie tých problémov, pretože nám ide o školu ako takú, slovenskú či maďarskú školu, či školy našich národností, ktoré pôsobia na Slovensku. Ale najlepšie výsledky, a tie výsledky sú jasné, vážení, najlepšie výsledky momentálne dosahujú štátne školy. Výsledky výskumu neklamú, tie výsledky výskumu sú tu a tie o tom hovoria. Štátne školy sa takýmto spôsobom viac-menej tlačia do útlmu na úkor predovšetkým súkromných škôl. Tento stav neodráža európske trendy vo vzdelávacom procese. Pri tzv. neštátnych školách je záujem predovšetkým o gymnáziá a obchodné akadémie, stredné odborné školstvo a učilištia sú pre súkromné školy z veľkej časti nezaujímavé. S rastom súkromných škôl, a to sa potom bude týkať aj tohto financovania, prirodzene, klesá úroveň vzdelanosti v Slovenskej republike. Takýmto spôsobom zlou legislatívou a vedno aj s finančnou školskou politikou bude naďalej na Slovensku klesať kvalifikovaná, najmä stredná odborná profesia. Zrejme sa u nás zopakuje príklad Talianska – a nechcem vám o tom hovoriť, na internete, na webovej stránke si tento materiál môžete nájsť, kde sa hovorí o tom, ako sa vlastne riešia tieto problémy v Taliansku, ktoré veľmi výrazne prenikli práve do toho stredného odborného vzdelávania, na ktoré sa orientuje predovšetkým teraz Európska únia, aj čo sa týka financovania. Napríklad v Bratislavskom kraji klesá počet odborných a učňovských škôl, nehovorím o chýbajúcich firemných školách, pre ktoré sa tu nevytvárajú kvalitné podmienky. Môžete sa opýtať napr. takej firemnej školy, aké má podmienky škola v Šali u pána Kollára, ktorá ešte funguje ako jedna z mála firemných škôl. Dnes Volkswagen priváža až 60 % zamestnancov zo vzdialenosti nad 100 km. Ide predovšetkým o vysokokvalifikované stredné a predovšetkým nástrojárske profesie, ktoré chýbajú v tomto regióne. V návrhu zákona chýba predovšetkým vykonávací predpis, v ktorom by boli transparentne dokumentované fixné náklady financovania školy a školských zariadení s väzbou, ako sa tu často hovorilo a hovorí, na klimatické podmienky, ku ktorým patria náklady na prevádzku školy, platy pedagógov a nepedagogických pracovníkov. Čo sa zaraďuje medzi negarantované náklady, je to laboratórne zariadenie, prístrojová technika, učebnice a ďalšie pomôcky. Tu si treba položiť takú otázku, akým spôsobom budeme tieto aktivity vo vzťahu k školám zabezpečovať. Jasne by bolo potrebné definovať na žiaka počet pedagógov a zosúladiť všetky dotknuté vyhlášky pre materské školy, základné školy, stredné školy, školské zariadenia aj vo vzťahu k školským internátom a školským jedálňam. A žiadalo by sa definovať financovanie na žiaka s väzbou aj na pedagogickú dokumentáciu, čo mi tu chýbalo, materiálne laboratórne vybavenie a zohľadnenosť predovšetkým tak žiaducej a tak potrebnej didaktickej techniky, aby sme zo škôl, z kabinetov nemali dnes už len technické školské múzeá. Z uvedeného dôvodu v zmysle rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky § 73 ods. 3 písm. a) navrhujem, aby Národná rada Slovenskej republiky prijala toto uznesenie, že Národná rada vracia návrh zákona jeho navrhovateľovi na dopracovanie v tých dimenziách, predovšetkým vykonávacej vyhlášky, a potom by sme mohli o tomto rokovať aj v Národnej rade. Zdôvodnenie: Prerokúvaný vládny návrh zákona o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení vytvára praktickú nerovnosť medzi štátnymi či verejnými školami na strane jednej a súkromnými školami na strane druhej nadštandardným zvýhodňovaním niektorých aj cirkevných a súkromných škôl s možnosťami lepších možností viaczdrojového financovania, najmä pri súkromných školách, zo strany zriaďovateľov. Ohrozuje budúcu existenciu predškolských zariadení, o čom som tu hovoril, predovšetkým materských škôl, ale aj základných umeleckých škôl a centier voľného času, t. j. verejných školských zariadení, pričom ďalším vážnym nedostatkom predkladaného zákona je skutočnosť, že k zákonu nie sú priložené spomínané vykonávacie predpisy ministerstva. Ďakujem vám za pozornosť a tento návrh uznesenia, neviem, komu mám odovzdať, lebo spravodajca tu nie je.