J. Burian, poslanec: (2004-01-20):
Prečo nesystémový prístup? No, jednoducho preto, že už predsa minimálne od polroka roku 2003 vláda vedela o tom, že sa bude zvyšovať alebo bol schválený zákon o dani z pridanej hodnoty, zvýšenie zo 14 na 19  percent, jasne sa vedelo o tom, že dereguláciou cien v energiách sa zvýšia náklady, pokiaľ ide o energiu, plyn, vodné, stočné. Bolo jasné, že takéto zvýšenie nákladov od 1. 1. 2004 bude mať výrazný dopad na náklady hlavne obyvateľstva, ako som spomenul, najslabšej časti obyvateľstva. Napriek tomu ministerstvo práce, sociálnych vecí na poslednú chvíľu zaradilo valorizáciu dôchodkov v zásade nesystémovú do zákona, ktorý nemal viac-menej nič spoločné s touto problematikou, namiesto toho, aby sa táto problematika riešila samostatnou novelou alebo samostatným zákonom. Naskytá sa tu tiež otázka, prečo práve sa do tohto zákona snažila vláda vniesť zvyšovanie dôchodkov? Budem veriť tomu, že táto vláda mala záujem uspokojiť dôchodcov, alebo chcela vyjsť v ústrety touto valorizáciou, ale nie spôsobiť tým alebo primať opozíciu hlasovať za tento zákon, za zákon o dôchodkovom starobnom sporení, ktorý, a teda využiť v opačnom prípade nehlasovanie opozície za tento zákon, využiť ako argument, že opozícia nie je ochotná rozprávať, alebo nie je ochotná snažiť sa o zvýšenie dôchodkov od 1. 2. 2004. Musím povedať, že je to síce nesystémové opatrenie, ale v konečnom priereze celého roku 2004 toto opatrenie neprinesie dôchodcom zvýšenie ani o korunu viac ako to, čo je v zákone o sociálnom poistení, teda valorizácia tým, že bude upravená od 1. februára 2004 o 4  percentá, alebo aký bol návrh, a tým, že bude upravená od 1. 12. 2004 tiež o 4 percentá, neprinesie zvýšenie dôchodkov, v podstate len kompenzuje určitým spôsobom alebo urýchľuje vyplácanie zvýšeného dôchodku namiesto dátumu 1. 7., keď malo byť zvýšenie v predpokladanej výške inflácie o 8 percent. Nesystémovým prístupom ministerstva práce a sociálnych vecí sa stalo to, čo sa dalo asi predpokladať, že pán prezident vrátil tento zákon do Národnej rady s pripomienkami, ktoré predpokladajúc vychádzajú z ekonomických východísk a z ekonomickej situácie dôchodcov. Spustila sa vlna kritiky o tom, že pán prezident vracia tento zákon z politickej motivácie alebo z politického konania, pričom zabúda sa práve na to, že nekoncepčným a nesystémovým konaním si práve táto koalícia zapríčinila sama alebo vláda zapríčinila tento problém, že ho neriešila v predstihu už spomínanou samostatnou novelou alebo samostatným zákonom. Myslím si, že práve vrátením tohto zákona, aspoň dúfam, vládna koalícia sa zamyslí nad tým, akým spôsobom, alebo ako sa bude pozerať na zvyšovanie nákladov, ktoré od 1. 1. 2004 stoja pred nami. Myslím si, že zvýšenie dôchodkov alebo navrhované zvýšenie dôchodkov pánom prezidentom vo variantnom riešení 6 alebo 8  percent má logické opodstatnenie minimálne v týchto nasledovných bodoch. Prvým hlavným dôvodov je už spomínaná deregulácia cien, zvýšenie dane z pridanej hodnoty. Druhým vážnym argumentom je to, že už v roku 2003, keby sme prihliadali na zákon o sociálnom poistení, zvýšenie dôchodkov by sa muselo realizovať minimálne na úrovni 8 percent, to, čo navrhovala strana Smer, ešte v čase teda prerokúvania tohto zákona o valorizácii dôchodkov. Preto si myslím, že dnes, že tým, že sa prijala valorizácia v roku 2003 alebo zvýšenie dôchodkov o 6 percent, vlastne dnes ďalšie zvýšenie o 2  percentá by nič iné len krylo to, čo sa zameškalo v roku 2003, keď reálna inflácia v roku 2003 je na úrovni 9,3  percenta, čo aj 8 percent len určitým spôsobom vo väčšej miere kompenzuje a kopíruje rast životných nákladov. Po tretie. Argumenty, či Sociálna poisťovňa má, alebo nemá na túto valorizáciu minimálne na úrovni 6 percent, nie sú pravdivé. Sociálna poisťovňa pracuje s prebytkom rozpočtu. V priebehu roku 2003 pracovala s prebytkom svojho rozpočtu na úrovni 12 miliárd Sk. Po štvrté. Schválením zákona o sociálnom poistení sa predĺžil odchod do dôchodku za každý rok o deväť mesiacov. Myslím si, že aj týmto spôsobom alebo aj týmto zákonným opatrením ušetrí Sociálna poisťovňa dosť veľký balík peňazí nato, aby táto kompenzácia zvýšenia dôchodkov bola opodstatnená. Po piate. Prepad dôchodkov, to, čo už tu bolo spomínané oproti roku 1989, a priemerný dôchodok vo výške na úrovni približne 43 percent z priemernej mzdy na Slovensku je veľmi nízky a dáva nedobrý základ nato, aby títo dôchodcovia po vstupe do Európskej únie a po raste ďalších životných nákladov dokázali s takýmito dôchodkami slušne prežiť. Na záver by som chcel pripomenúť už vládnou koalíciou spomínanú zodpovednosť za štátny rozpočet, zodpovednosť alebo zodpovedný prístup pri zvyšovaní deficitu štátneho rozpočtu. Musím upozorniť nato, že je to len verbálne proklamované, a nie reálna skutočnosť. Myslím si, že práve tým, že štátny rozpočet, tvrdím, že štátny rozpočet nebude mať schodok verejných financií 3,9 percenta, ale 5,3  percenta už vzhľadom nato, čo bolo prijaté pri štátnom rozpočte v pozmeňujúcom návrhu, a preto si myslím, že takisto ako výdavky Sociálnej poisťovne  sú okruhom verejných financií, takisto výdavky alebo na oddlženie zdravotných zariadení sú tiež výdavkom štátneho rozpočtu, a preto to, čo bolo prijaté v spoločnej správe pri schvaľovaní štátneho rozpočtu, to, že použitie peňazí získaných z privatizácie a predaja majetku prostredníctvom Fondu národného majetku a tieto peniaze prostredníctvom spoločnosti Veriteľ, ktorú nemusím zvlášť predstavovať, tieto peniaze budú použité na oddlženie zdravotníckych zariadení, tak toto oddlženie zdravotníckych zariadení vo výške 18,3 miliardy nie je vôbec zahrnuté do schodku verejných financií. Ak budeme rátať, že 18,3 miliardy potajomky alebo potichu táto vládna koalícia alebo vláda týmto spôsobom  umelo znížila deficit verejných financií, tak tvrdím, že takisto ako výdavky, pokiaľ idú na valorizáciu dôchodkov, takisto oddlženie zdravotníckych zariadení je súčasťou schodku štátneho rozpočtu, a ak rátame tento schodok alebo tento výdavok vo výške 18,3 miliardy, navýšime schodok verejných financií na 5,3 percenta. Takže pokiaľ rozprávame o vážnej zodpovednosti za deficit štátneho rozpočtu, hovoríme o vážnej zodpovednosti za to, že nie je dostatok peňazí na valorizáciu a takýmto spôsobom potajomky urobíme takú, by som povedal, nejakú malú partizánčinu na to, aby sme zabezpečili, by som povedal, splnenie cieľov cez spoločnosť Veriteľ, tak ja dnes dávam otázku, či by sme nemali založiť takú spoločnosť ako Dôchodca, a. s., a takýmto spôsobom urobiť valorizáciu. Potajomky cez Fond národného majetku vydáme nejaké, povedzme, ja neviem 3 miliardy, spomínané 3,5 miliardy, ktoré sú nutné na ďalšie zvyšovanie dôchodkov, a týmto spôsobom sa nám to vôbec nedotkne deficitu štátneho rozpočtu, my takýmto spôsobom, ak by sme urobili ešte ďalších päť veriteľov, pre nás nie je problém, aby sme takýmto spôsobom, dokonca nieže schodkový rozpočet by sme urobili, ale možno aj prebytkový rozpočet. Takže myslím si, že neobstoja tu celkom úvahy o tom, či teda toto je zodpovedný, alebo nezodpovedný prístup. Ja teda tvrdím, že už dnes sme zasadili v tomto štátnom rozpočte precedens, ktorý môže byť ako ďalším precedensom pre ďalšie náležitosti a, bohužiaľ, myslím si, že takisto ako Herald Tribune definoval gambling  shocking therapy, ako definoval v podstate šokovú terapiu, myslím si, že sa dotkne práve tej najslabšej časti obyvateľstva a práve tá udržateľnosť pomerov na Slovensku je veľmi dôležitá nato, aby proklamované transformačné alebo reformné snaženie bolo akceptované. Myslím si, že je veľmi dôležité, aby sme zabezpečili aj pre tú najslabšiu časť obyvateľstva dostatočné zdroje na ich reálne prežitie. Takže musím povedať, že strana Smer podporí návrh pána prezidenta na zvýšenie dôchodkov alebo valorizáciu dôchodkov k 1. 2. minimálne o 6  percent. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)