I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2006-01-31):
Chcem povedať, že v zásade to nepovažujem, aj keď pán poslanec tu nie je, ako býva zvykom, keď sa vyjadrujem k jeho návrhom, za problém, aby vláda predložila takúto analýzu, aj keď chcem povedať, že takáto analýza tvorila základ tohto návrhu novely zákona o bankách. Teda vecne, áno, je pravdou, že je tu vecný problém z hľadiska miery konkurencie medzi jednotlivými bankami pri bankových poplatkoch, a to z dôvodu tzv. informačnej asymetrie. To ekonomická teória pozná, že konkurencia môže byť obmedzená alebo aj kontrola zo strany zákazníka voči dodávateľovi môže byť obmedzená informačnou asymetriou. Táto informačná asymetria je spôsobená najmä tým, že banky ponúkajú rôzne produkty pod rôznymi menami, ktoré sú často neporovnateľné, a existuje pomerne zložitá štruktúra ťažko porovnateľná alebo neporovnateľná pre zákazníka, ktorý má sťažený prístup práve k tomu porovnávací, aké produkty za akú cenu jednotlivé banky ponúkajú. Práve preto je súčasťou tejto novely, ako som to povedal aj v úvodnom slove a ako si môžete prečítať v obsahu tejto novely, povinnosť pre jednotlivé komerčné banky posielať ministerstvu financií a Národnej banke informácie o cenách jednotlivých produktov a zároveň povinnosť Národnej banky Slovenska na svojej internetovej stránke porovnateľným spôsobom dať súhrn jednotlivých bankových produktov a ich cien, čím sa významne znižuje miera, táto práve informačná asymetria a zvyšuje sa možnosť zákazníkov, klientov porovnať si jednotlivé produkty bánk aj podľa obsahu, aj podľa ceny. A tým sa zavedie skutočná konkurencia. Pán poslanec Ďaďo to, myslím, spomínal, že veď Slovnaftu sme dali pokutu. No zásadný problém, vážené dámy, vážení páni, je v tom, že Slovnaft má dominantné postavenie, ako to potvrdilo stanovisko Protimonopolného úradu, kým na trhu s bankami a bankovými produktmi je silná konkurencia. Len do vstupu do EÚ na Slovensku pôsobilo 26 bánk a pobočiek zahraničných bánk. Od vstupu do Európskej únie, pani poslankyňa, ich je tu dokonca ešte viac, pretože ktorákoľvek banka, ktorá má licenciu v členskej krajine Európskej únie, môže pôsobiť aj na území Slovenskej republiky. Teda chcem veľmi jasne povedať, že návrhy na nejaké dodatočné zdaňovanie alebo dodaňovanie sú nesystémové. Jednoducho neslúžia v prospech rozvoja ekonomiky, aj preto, že obmedzujú prílev iných investícií, že spôsobujú priamo aj nepriamo škody na ekonomickom vývoji a na ekonomickom raste a na ekonomickom prostredí. Teda som si istý, že áno, je tu problém v tom, že ten podiel príjmov z bankových poplatkov je relatívne vysoký, ale on je vysoký aj preto, práve preto, že tu máme konkurenčné prostredie, a práve preto, že v tých iných produktoch pri poskytovaných úveroch je vysoká miera konkurencie, a aj privatizácia bánk, reštrukturalizácia bánk, ktorá bola podrobená, musím povedať, veľmi nekvalifikovanému hodnoteniu zo strany pána poslanca Buriana, tá priniesla tento efekt. Predtým, ak sa pamätáte, sme tu mali najväčšie štátom vlastnené banky, ktoré boli na pokraji krachu, a mali sme tu 25-percentné úrokové sadzby pri 6-percentnej inflácii a mali sme tu absolútny nedostatok úverov. Choďte ešte do rokov 1996, 1997, 1998 a uvidíte situáciu v nedostatkovosti, keď dopyt po úveroch bol rádovo väčší, ako bola ich ponuka zo strany bánk, úrokové sadzby boli 25-percentné pri 6-, 7-percentnej inflácii. Dnes banky ponúkajú úvery, ponúkajú ich za nízke úrokové sadzby, a to vďaka tomu procesu, ktorý vy ste, pán poslanec, podrobili, opakujem, veľmi nekvalifikovanému hodnoteniu, pretože zásadný problém, pán poslanec, a to by ste mali vedieť, ja si myslím, že áno, keď sa k tomu vyjadrujete, pri porovnávaní čísiel, ktoré ste porovnávali, mimochodom, veľmi nepresných a nepravdivých čísiel, je pravdou, že oddlženie bánk, resp. ozdravenie bánk stálo viac, ako sme inkasovali na privatizácii bánk, to je pravda, aj keď to druhé číslo nebolo pravdivé. Ale podstatné je, a to, si myslím, by ste mali vedieť, že špecifická charakteristika podnikania bánk je, že podnikajú s cudzími zdrojmi, s cudzími peniazmi, že väčšina peňazí v tých úveroch, ktoré tie banky požičali, neboli ich vlastné peniaze, ale peniaze vkladateľov, čím sme v konečnom dôsledku oddlžovali vkladateľov, pretože ak by sme to neboli urobili, tak tie banky by skrachovali a s nimi by skrachovali všetci vkladatelia, ktorí tam boli, a, to vám potvrdí ktorýkoľvek ekonóm, dokonca si dovolím povedať, že absolvent druhého ročníka každej ekonomickej školy vám potvrdí, krach jednej významnej veľkej banky v krajine znamená obrovské dôsledky, dominové dôsledky pre ekonomiku ako takú a pre množstvo vkladateľov a pre množstvo aj fyzických osôb, aj právnických osôb. Čo sa týka ďalšej vašej poznámky, že vy vlastne chcete dodaňovať monopoly a potom tie podniky, ktoré boli získané za neadekvátnych podmienok. Čo je podľa vás získané za neadekvátnych podmienok? Tieto podniky, pán poslanec, boli privatizované v normálnych medzinárodných tendroch. Konkrétne pri bankách, tam bola súťaž aj v tom zmysle, že sa tam uchádzalo viacero subjektov a že táto cena sa vygenerovala v súťaži. Ja neviem inak zistiť, a ešte to nikde na svete nevymysleli, ak to vymyslíte vy, máte šancu získať Nobelovu cenu za ekonómiu, nikde inde pri predaji štátnych podnikov nevymysleli iný spôsob generovania skutočnej trhovej ceny, ako je generovanie tendrom, teda súťažou. Je pravda, že pri takejto súťaži subjekty, ktoré sa uchádzajú o privatizáciu, zvažujú všetky možné aspekty, aj napr. politické riziká. A zvažujú aj to, že ak vaša strana sa vyhrážala pred rokom 2002, tak ako aj teraz sa vyhráža investorom vyvlastnením, tak, samozrejme, že to ovplyvňuje výšku kúpnej ceny. (Reakcia z pléna.) Ale áno, vyhrážate sa vyvlastnením, ako to robíte vy, váš predseda napr. v prípade letísk. Takže, samozrejme, aj tieto aspekty a tieto faktory sú potom premietané do ceny a tá cena potom môže byť nižšia, ako by bola, keby to prostredie bolo štandardné a keby tie riziká vyplývajúce z politických excesov, medzi ktoré patria aj vaše vyhlásenia na tému privatizácie, boli menšie. Pýtali ste sa, či zníženie poplatkov do Fondu ochrany vkladov prinieslo nejaký pozitívny efekt. Ja sám som zachytil minimálne pri dvoch bankách verejné informácie, ich reklamnú kampaň o tom, že v dôsledku tohto zákona znižujú poplatky. Nebudem tieto banky menovať, pretože by som im robil reklamu, ale minimálne pri dvoch bankách som ja z verejne dostupných zdrojov takéto informácie, pani poslankyňa, zachytil. Takže, áno, opakujem ešte raz, ten problém informačnej asymetrie a v dôsledku tejto informačnej asymetrie problém možných príliš vysokých poplatkov za bankové služby tu je. Je riešený tento problém systémovo v tomto návrhu novely zákona o bankách. A potvrdzujú to aj medzinárodné porovnania výšky bankových poplatkov, že to nie je tak, že by na Slovensku boli neúmerne vysoké. Ale napriek tomu, ja si myslím, že táto novela zákona, ak ju schválite, ja verím, že áno, prispeje k tomu, aby sa zvýšila miera konkurencie aj v oblasti poplatkov za bankové služby a aby klesli tieto poplatky aj v podmienkach Slovenskej republiky. Ďakujem pekne.