F. Šebej, poslanec: (2001-10-31):
Druhá poznámka je, že spôsob, akým prezentoval prechodné obdobie, ktoré nám vnútila, v tom má pán poslanec Tkáč pravdu, Európska únia, nie je korektný. Slovenská vláda má na druhej strane rokovacieho stola vlády 15 štátov a tie vlády 15 štátov dospeli k istej spoločnej pozícii, v ktorej sa sklonili pred relatívne nekompromisným nátlakom Rakúska a Nemecka a žiadna ďalšia krajina bez ohľadu na to, aké svaly budú ukazovať poslanci národných parlamentov, nevyrokuje nič lepšieho. Ani Slovensko nevyrokuje nič lepšieho. V tomto sa chcem vlády zastať. Jednoducho Česká republika s veľkou slávou  s polročným oneskorením vyrokovala v podstate smiešny dodatok, že aj česká vláda môže uvaliť prechodné obdobie, ak na ňu niečo uvalí EÚ. Ten dodatok, samozrejme, okamžite vzhľadom na potrebnosť spoločnej pozície prechádza aj na tie štáty, ktoré tú kapitolu už uzavreli. Jednoducho toto obvinenie vlády nie je fér. J. Migaš, predseda vlády SR: Áno. Pán poslanec Hofbauer. Nech sa páči, faktická. R. Hofbauer, poslanec: Ďakujem. Domnieva sa, že pán poslanec Tkáč veľmi vecne hovoril práve k tematike, ktorá tu odznieva, pretože tematika je veľmi široká a ohraničiť to do smiešnych mantinelov je buď nepochopením, alebo chcením deformovania tohto vystúpenia. Domnievam sa, že 31. októbra prerokúvať takýto dokument s platnosťou na rok 2001 je jednoducho legislatívna aj vecná bezočivosť a robenia si bláznov a vazalov z občanov tohto štátu zo strany koalície. Nie je to politicky korektné. Ak si zoberieme len dva fakty, rovnosť podnikania a sloboda voľného pohybu. Rovnosť podnikania neexistuje, pretože zahraniční investori dostávajú na území Slovenska daňové úľavy takého rozsahu, ktoré ich stavajú do bezkonkurenčnej polohy so slovenskými podnikateľmi na území svojho vlastného štátu. A navyše po vstupe do EÚ občania budú uväznení vo vlastnom štáte striktnejšie ako za čias železnej opony. Takže oprávnene sa občania nášho štátu nás pýtajú a aj budú pýtať, čo vlastne získame vstupom do Európskej únie, vážení páni poslanci. Toto si veľmi uvážme. Ďalej pán poslanec Tkáč sa dotkol politickej kultúry na našej úrovni a ja by som sa dotkol tej istej mince, a to politického hyenizmu súčasných koaličných síl. Nie inak totiž môžem označiť výroky napríklad podpredsedu KDH Vladimíra Palka o údajnej temnej minulosti Hnutia za demokratické Slovensko. Pritom toto nehorázne tvrdenie odznelo z úst pána, ktorý bol zástupcom riaditeľa Federálnej bezpečnostnej informačnej služby na Slovensku, ktorý tu budoval sieť konfidentov pre FBIS s centrom mimo územia tohto štátu a ktorý na výzvu riaditeľa Bačinského v júni 1992 skartoval zoznamy konfidentov, ktorí boli zakonzervovaní ako utajení pracovníci proti záujmom Slovenskej republiky na území nášho vlastného štátu. J. Migaš, predseda NR SR: Reakcia na faktické poznámky. Pán poslanec Tkáč, nech sa páči. V. Tkáč, poslanec: Ďakujem pekne, pán predseda, za slovo. Ja ďakujem všetkým, ktorí vystúpili v rámci faktických poznámok. Myslím si, že je evidentné, že Národný program acquis communautaire, ktorý je vlastne v októbri prerokúvaný na tento rok, ale tomu už nechcem venovať pozornosť, nežije a nepôsobí vo vzduchoprázdne. Existujú už dodatkové dokumenty o prístupových pozíciách, o správe o pripravenosti, pretože 13. novembra by mala byť zverejnená správa Európskej komisie o situácii na Slovensku. Takže hovoriť o tom, že som išiel mimo problému, je podľa mňa tiež nekorektné. Nemyslím si, že pozícia Českej republiky, tak ako ju Česká republika vyjednala, je smiešnym dodatkom. Absolútne si myslím, že to je nekorektné komentovanie pozícií Českej republiky. Práve naopak je evidentné, že Česká republika vyjednáva  ako dôstojný partner, a nie po kolenačky. Vyjednáva tri, štyri mesiace bez ohľadu na to, aby sa pýšila tým, či vedie v nejakých kapitolách tú vyjednávaciu ligu alebo to nie sú preteky. To je seriózne vyjednávanie Slovenskej republiky a jej orgánov o vstupe do závažného spoločenstva, ktoré bude mať na desiatky rokov zásadný vplyv na postavenie občana, na postavenie Slovenskej republiky, takže takto komentovať ja považujem za nekorektné, ale to je otázka politickej kultúry a postojov k zásadným európskym či slovenským otázkam. Nedotkol som sa problematiky kauzy eurofondov, ale treba si uvedomiť, že Dzurinda vymenil pána Hamžíka nie pre eurofondy, ale preto, aby si získal dobrú pozíciu pri privatizácii ako predseda SDKÚ, že to boli politické ťažké vojny vo vysokej politike v tejto súvislosti cez PHARE a cez ďalšie zdroje. Aj tomu by sme mali v Národnej rade venovať ešte pozornosť. J. Migaš, predseda NR SR: Ďalej v rozprave vystúpi pani poslankyňa Keltošová. Nech sa páči. O. Keltošová, poslankyňa: Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Neviem, či ma počuť. Asi už to je lepšie. Pán predseda, vážené kolegyne, kolegovia, ja sa pripojím len stručne k tomu, čo povedal už pán poslanec Tkáč. Pre informovanosť verejnosti treba povedať, že naozaj Národná rada sa vzdala svojich kontrolných mechanizmov. Samozrejme nemôže sa vzdať voči vláde v oblasti zákonodarstva prijímania zákonov, ale vzdali sme sa v prospech prijímaní nariadení vlády, výnosov a vyhlášok a tie takisto sú súčasťou nášho právneho poriadku. Dovoľte mi, aby som zacitovala len niekoľko perličiek. Je to vládny materiál o prioritných úlohách vlády a o meškaní jednotlivých termínov. Vláda pravidelne vydáva takéto povzbudivé materiály pre svojich ministrov, ktorí ich zrejme so záujmom odloženia rovno do šuplíka. Takže nariadenie vlády, ktorým sa ustanovujú technické požiadavky a tak ďalej, nedodržaný termín účinnosti 1. 7. Čo je pikantné, legislatívna rada vlády sa tým začala zaoberať už 3. 7. Ministerstvo hospodárstva malo predložiť šesť vyhlášok. Upozorňujem znova, že na toto parlament nemá dosah. Ja chcem len poukázať na techniku, ako sa ministri zbavujú svojej zodpovednosti a aká slabá je koordinácia, pokiaľ ide o prípravu legislatívy v súvislosti s acquis communautaire. Šesť vyhlášok ministerstva hospodárstva, všetky mali nadobudnúť účinnosť 1. 6. 2001, no a čo je na tom veľmi zaujímavé, spôsob, minister hospodárstva 22. júna, čiže tri týždne po termíne účinnosti adresuje list podpredsedníčke vlády pre európsku integráciu, kde uvádza, že uvedené právne predpisy, čiže vyhlášky budú do Stálej pracovnej komisie legislatívnej rady vlády opätovne predložené tak, aby táto ich mohla prerokovať 11. júla. 1. 6. už mali byť účinné. Ďalšia perlička z takzvanej legislatívnej činnosti vlády. Mala byť pripravená novela zákona č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade. Mala mať účinnosť od 1. júla 2001. Keďže tú účinnosť nesplnila táto novela, prišlo sa na to, že Najvyšší kontrolný úrad, citujem, nie je oprávnený predkladať návrhy zákonov. A ja sa pýtam, to dovtedy nikto nevedel? V legislatívnej rade vlády, na Úrade vlády, čo je to za úloha? Takže vyriešilo sa to, príslušná novela musí byť predložená formou poslaneckého návrhu, čo sa aj stalo. Ďalej ministerstvo financií malo doručiť do 1. 7. a vypracovať a doručiť na Úrad vlády   postupy pre finančnú kontrolu predvstupových nástrojov. Nestalo sa tak. Ministerstvo financií píše, k nedodržaniu termínu došlo v dôsledku intenzívnej práce na zákone o finančnej kontrole a vnútornom audite. Podľa mojich informácií, ministerstvo financií a jeho zamestnanci majú najvyššie platy, osobné príplatky zo všetkých rezortov. Ak toto je výhovorka, že nedodržiavajú termíny, tak si myslím, že sa treba vysporiadať s tým inak. Odňatím osobných príplatkov, prípadne odňatím ďalších zvýhodnení, ktoré títo úradníci na ministerstve financií majú. To isté platí pre ministerstvo spravodlivosti. Ministerstvo spravodlivosti malo dodať novelu zákona o neziskových organizáciách, k 1. 6. účinnosť, návrh novely zákona prerokovala legislatívna rada až 26. 6. Ak hovoríme o tom, že všetkým spoločne nám ide o prijímanie kvalitnej legislatívy, chcem apelovať teraz na jednotlivé gestorské výbory, aby sa viacej zaujímali, nielen integračný výbor o to, ako ich príslušné rezorty plnia tieto plány, ktoré si samy dávajú. A takisto sa potom pripájam aj k návrhu pána poslanca Tkáča, že spolupráca s vládou pri príprave negociačných pozícií Slovenskej republiky by sa nemala diať len prostredníctvom výboru pre európsku integráciu, ale aj a najmä prostredníctvom výborov príslušne vecných, to znamená tých, o ktorých kapitolách sa bude rokovať. V integračnom výbore dostávame informácie všeobecného charakteru, ale myslím si, že práve vecne príslušné výbory a najmä v tejto etape vyjednávania, keď ide o také ťažké kapitoly, ako je kapitola poľnohospodárstvo, životného prostredia, by sa mali do toho zaangažovať všetci poslanci, ktorí v tejto oblasti pracujú. Takže ďakujem vám za pozornosť a poprosím vás o podporu toho uznesenia, ktoré pripravuje pán poslanec Tkáč. (Potlesk.) J. Migaš, predseda NR SR: Pani poslankyňa Tóthová, faktická? Má procedurálny návrh. (Hlasy v sále.) Faktická, pani poslankyňa? Ústne. Panie poslankyne, páni poslanci, teraz sa pýtam, kto sa do rozpravy hlási ústne. Mám zapísaného pána Šebeja, pána poslanca Baca. Kto ďalej? Ústne. Bol napísaný na tabuli, potom vystúpil s faktickou  poznámkou, tak bol by. Pani poslankyňa, prosím vás, neriadite vy schôdzu a nemiešajte sa do toho, keď pán poslanec bol napísaný. Ja som ho už raz zaznamenal do zoznamu vystúpení, čiže to všetko platí, pretože on sa hlásil aj s faktickou poznámkou, aj pre ústne vystúpenie. Pýtam sa, kto sa hlási najprv do rozpravy ústne a potom dám faktické poznámky a potom dám procedurálny návrh. Pán poslanec Baco, pán poslanec Šebej. Ďalej pán poslanec Weiss (ruch v sále), pani poslankyňa Belohorská, ústne do rozpravy? (Hlas poslankyne zo sály.)  Pani poslankyňa Belohorská? Ústne do rozpravy? Kto sa hlási ešte do rozpravy ústne? Pani  poslankyňa Tóthová. Tak do rozpravy ústne sa prihlásili poslanci Baco, Šebej, Weiss, Belohorská a Tóthová. Uzatváram možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. S faktickou poznámkou sa hlásil pán poslanec Tkáč, nech sa páči, a potom procedurálny návrh pána poslanca Rusnáka. Preruším rozpravu o tomto bode a budeme hlasovať o bodoch, ktoré sme prerokovali včera. Nech sa páči, pán poslanec Tkáč. V. Tkáč, poslanec: Ďakujem, pán predseda, za slovo. Myslím si, že treba zvýrazniť, o čo tu ide. Podľa viacerých uznesení vlády Slovenskej republiky sa vykonáva pravidelný monitoring plnenia úloh v jednotlivých rezortoch v súvislosti s prístupovým procesom. Tento monitoring je verejne prístupný, nie je žiadnym tajomstvom, ale veľmi zásadným spôsobom súvisí s činnosťou, ale aj s kontrolnými funkciami Národnej rady Slovenskej republiky, pretože ide predovšetkým o vydávanie všeobecne záväzných normatívnych právnych aktov, najmä noriem nižšej právnej sily. Ten monitoring obsahuje zaujímavé piktogramy, o týchto tu už reč bola v minulosti, keď nie sú splnené termíny veľmi často, predloženia materiálu na rezortné pripomien-kovanie, medzirezortné pripomienkové konanie, predloženia právneho návrhu alebo návrhu právneho predpisu na rokovanie legislatívnej rady. Oneskorené predkladania materiálov jednotlivých rezortov na rokovanie vlády Slovenskej republiky a nadväzne na to oneskorený príchod tohto dokumentu v Národnej rade a potom legislatívny proces v Národnej rade, čiže sú tam evidentné omeškania mnohých rezortov, z ktorých by som zvlášť zvýraznil ministerstvo hospodárstva ako orgán ktorý zásadným spôsobom porušuje svoje povinnosti v oblasti implementácie acquis communautaire a v tejto súvislosti je závažné uvažovať o tom, ako by mala Národná rada kontrolovať tento proces takisto, pretože si myslím, že je právom, ale aj povinnosťou Národnej rady komunikovať s jednotlivými rezortmi a malo by to byť aj predmetom rokovaní výborov Národnej rady, akým spôsobom vlastne zvýrazňujeme pozíciu parla-mentu pri tak závažnej otázke, ako sú porušovania povinností vyplývajúcich z uznesení vlády alebo z prístupového procesu. O tom bolo vystúpenie pani poslankyne Keltošovej. J. Migaš, predseda NR SR: Nech sa páči, pán poslanec Rusnák, procedurálny návrh.