Karas, Viliam, minister spravodlivosti SR (2022-11-09):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážené poslankyne, vážení poslanci, na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky predkladám vládny návrh zákona, ktorým sa mení zákon č. 150/2022 Z. z. o zmene a doplnení niektorých zákonov v súvislosti s novými sídlami a obvodmi súdov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Vládny návrh zákona bol vypracovaný ako iniciatívny materiál a predstavuje revíziu reformy súdnej mapy schválený parlamentom, a to zákonom č. 150/2022 Z. z. o zmene a doplnení niektorých zákonov v súvislosti s novými sídlami obvodných súdov a zákonom č. 151/2022 Z. z. o zriadení správnych súdov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Ministerstvo spravodlivosti vykonalo v nadväznosti na schválenú reformu súdnej mapy sériu intenzívnych odborných diskusií so všetkými aktérmi zapojenými do procesu jej implementácie, a to s predsedami dotknutých súdov vrátane poverených predsedov správnych súdov, s predsedami najvyšších súdov, správou súdov, stavovskými organizáciami sudcov, Súdnou radou SR, Generálnou prokuratúrou SR, Ministerstvom financií SR a odborným tímom Úradu vlády SR pre Plán obnovy a odolnosti. Zistenia interného auditu a výsledky diskusií, ktoré sú pre predkladateľa východiskom pre formovanie obsahu predkladaného vládneho návrhu zákona, možno zhrnúť nasledovne: 1. Aktuálna persónna situá... personálna situácia na zriaďovaných správnych súdov a jej očakávaný vývoj k pôvodnému termínu implementácie reformy súdnej mapy, 1. január 2023, nevytvára predpoklad pre bezproblémový začiatok činnosti správnych súdov, pretože má dôjsť k presunu takmer 10-tisíc živých súdnych spisov v agende správneho súdnictva z krajských súdov na správne súdy, ktoré k 1. januára 2023 nebudú disponovať aspoň minimálnym potrebným počtom sudcov pre zvládnutie tejto záťaže, berúc pritom do úvahy aj spustenie nového nápadu vecí. 2. Organizačno-technické zabezpečenie zriadenia štyroch bratislavských mestských súdov si vyžaduje vzhľadom na pomernú komplikovanosť parlamentom schváleného riešenia a usporiadania prvostupňových súdov v hlavnom meste Bratislava dlhšie obdobie pre riadnu implementáciu. Situáciu komplikuje aj pilotná účasť rezortu spravodlivosti pri zavádzaní nového ekonomického informačného systému v gescii rezortu financií. 3. Schválená právna úprava so sebou prináša isté riziká spojené s procedúrou tvorby rozvrhov práce súdov dotknutých reformou súdnej mapy, ktoré sú dôsledkom absencie jednoznačnej zákonnej úpravy, ako aj riziká spojené s predkladaním sudcov pri zmenách v sústave súdov. Oba tieto aspekty môžu negatívne ovplyvňovať posudzovanie otázok spojených s inštitútom zákonného sudcu. 4. Vzhľadom na to, že reforma súdnej mapy predstavuje jeden logický celok, ktorého jednotlivé prvky sú navzájom podmienené, nefunkčnosť niektorého z jej prvkov môže negatívne ovplyvniť implementáciu zvyšných prvkov. Je dôležité túto skutočnosť mať na pamäti a vnímať reformu súdnej mapy ako jeden celok pri koncipovaní návrhov na jej revíziu. 5. Je dôležité, aby reforma súdnej mapy bola implementovaná v relatívne stabilnom justičnom prostredí, čomu súčasný stav absolútne nezodpovedá. V záujme riadneho zabezpečenia personálnych a organizačno-technických príprav sa preto javí ako nevyhnutné vytvorenie dodatočného časového priestoru na implementáciu reformy súdnej mapy v trvaní piatich mesiacov. Cieľom vládneho návrhu zákona je preto posun termínu implementácie reformy súdnej mapy, t. j. zákonných ustanovení účinnosti vybraných zákonov. Okrem toho sa vládnym návrhom zákona vykonávajú korekcie schválenej právnej úpravy, ktoré sa zameriavajú na vytvorenie lepších predpokladov pre funkčnosť súdov dotknutých reformou súdnej mapy z hľadiska ich personálneho obsadenia, najmä vo vzťahu k správnym súdom a súčasne sa navrhujú úpravy, ktorými sa koriguje nedostatočná úprava spojená napríklad s procedúrou tvorby prvých rozvrhov prác, ktorými sa budú zohľadňovať implikácie spojené so samotnou reformou. Dátum účinnosti vládneho návrhu zákona sa navrhuje 1. decembra 2022, čo zohľadňuje jednak predpokladanú dĺžku legislatívneho procesu, ako aj nevyhnutnosť toho, aby zákon nadobudol účinnosť pred pôvodným termínom implementácie reformy súdnej mapy, 1. január 2023. Vládny návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, nálezmi Ústavného súdu, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a zákon je súčasne v súlade s právom Európskej únie. Vládny návrh zákona nemá vplyv na rozpočet verejnej správy a zároveň vládny návrh zákona nezakladá vplyvy na podnikateľské prostredie, životné prostredie, vplyvy na informatizáciu spoločnosti, na služby verejnej správy pre občana, sociálne vplyvy ani vplyvy na manželstvo, rodičovstvo a rodinu. Vládny návrh zákona nebol predmetom predbežného pripomienkového konania. Nevykonanie predbežného pripomienkového konania je odôvodnené tým, že materiál bol pripravovaný s cieľom reagovať na súčasnú situáciu spojenú s reformou súdnej mapy a zamedziť tak možnému ohrozeniu cieľov sledovaných reformou súdnictva, pričom urgentnosť situácie nemôže mať vplyv na jeho vykonanie. Vládny návrh zákona nebol predmetom pripomienkového konania, a to podľa § 27 ods. 1 zákona č. 400/2015 o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky, pretože je pripravený s cieľom reagovať na súčasnú komplikovanú situáciu spojenú s implementáciou reformy súdnej mapy a zabrániť tak možnému ohrozeniu základných práv a slobôd viažucich sa na konanie pred súdmi. Ďakujem a prosím o podporu tohto návrhu.