Ľ. Jahnátek, minister hospodárstva SR: (2007-02-07):
Myslím si, že veľké veci sa skutočne ťažko rodia a rodia sa pomaly, a preto je veľmi potrebné dať každému priestor na vystúpenie a vypočuť si každú stranu a veľmi trpezlivo zvažovať a analyzovať, čo je únosné, čo nie je únosné, čo autor je schopný akceptovať, čo nie je schopný akceptovať a my sme vždy od začiatku, ja viem, že sme kritizovaní za tú prvú verziu zákona, ale my sme stále aj vo vláde, aj v médiách, aj vo výboroch tvrdili, že ministerstvo hospodárstva je pripravené rokovať o všetkých návrhoch, je ochotné akceptovať všetky rozumné návrhy, ktoré ale nenarušia ten základný princíp potreby novely, to znamená tie 3 základné piliere, a o všetkom sme schopní skutočne diskutovať a viesť diskusie a myslím si, že tento zákon dostal skutočne taký priestor, že už nastal čas, kedy môžeme pristúpiť k určitým záverom a myslím si, že aj keď budú poslanci hlasovať podľa svojej vôle, budú mať dostatok argumentov na to, aby sa pri hlasovaní rozhodli správne. Skôr než sa dostanem ku konkrétnym bodom, chcem ešte vysoko oceniť dnešnú diskusiu jednotlivých poslancov a som veľmi rád, že dnešná diskusia nepokračovala v tých invektívach a sčasti vulgarizmov, ktoré začali túto diskusiu o tomto zákone včera večer. Skutočne som veľmi rád, že sme sa vyvarovali už takýmto útokom a myslím si, že dneska všetky tieto návrhy mali svoje opodstatnenie, vychádzali z určitého pohľadu a ja som si ich skutočne, ak ste si všímali, veľmi pozorne vypočul a robil som si poznámky pri vystúpeniach jednotlivých poslancov. Čo som si však všimol, niektorí diskutujúci používali v tej argumentačnej časti tú prvú verziu zákona, ktorá išla do vlády ešte pred prerušením. Medzitým bola trikrát vlastne upravovaná táto verzia a verzia, ktorú vy dneska, páni poslanci a panie poslankyne, prerokovávate je už v inej podobe, ako bola v tej prvej forme predložená do vlády. Teraz k tým jednotlivým diskusným príspevkom. Ja by som sa snažil zareagovať na všetko, čo som stihol si podchytiť. Vzhľadom na to, že nemal som prípravu na tieto výhrady, takže niekde sa možno budem opakovať a niekde aj skonštatujem, že pripomienka už bola zodpovedaná u niektorého iného poslanca. Začal by som pripomienkami včerajšími, pripomienkami pána poslanca Brocku. Tu mám prvú poznámku, v ktorej hovorí, že návrh novely zákona je v rozpore s legislatívou Európskej únie a energetickou politikou Európskej únie. Predovšetkým je v rozpore oblasť cenovej regulácie a nezávislosti ÚRSO. Pán poslanec, skutočne vás uisťujem, že predložený návrh nie je v rozpore s legislatívou Európskej únie ani s novou energetickou politikou pre Európu. Naším cieľom bolo pripraviť taký návrh novelizácie právnych predpisov, ktorý zohľadňuje súčasnú situáciu v energetike na slovenskom trhu, berie do úvahy primerané záujmy všetkých účastníkov trhu s energiou a zároveň rešpektuje príslušnú legislatívu Európskej únie. Taktiež vo svojom príspevku ste povedali, že dňa 10. 1. 2007 Európska komisia zverejnila energetický balíček, ktorý je základom pre novú legislatívu a uvedené sa prerokuje na marcovej rade ministrov, t. j., kam sa ponáhľame, keď bude nová európska legislatíva. Pán poslanec, chcem vás uistiť, Slovenská republika víta tento energetický balíček a aktívne sa zapája do rokovaní a diskusií s cieľom prípravy záverov Európskej rady k jednotlivým materiálom v rámci balíčka. Chcem však uviesť na správnu mieru, že na februárovej rade ministrov, na ktorej sa zúčastním, bude prerokované a zrejme aj budú pripravené závery k politickým, zdôrazňujem k politickým dokumentom, a nie k legislatíve. Legislatíva sa bude pripravovať v zmysle pravidiel prijímania legislatívy a nie je predbežne v programe ani na júnovej rade ministrov. Odhaduje sa, že príprava na prijatie prípadnej novej legislatívy bude zhruba do roka a predpokladám, že členské štáty budú mať určitú transpozičnú lehotu na prijatie národných zákonov na aplikáciu smernice Európskej únie. Takže čakať. Asi by bolo predsa len na dlhšie, lebo hovoríme o horizonte 2 až 3 rokov a myslím si, že tento termín sa tu úmyselne podsúva a skutočne v marci sa nič nerozhodne. Ja tu mám, prosím vás pekne, pokiaľ tomu neveríte a ovplyvňovali ste takto poslancov, ja tu mám pozvánku na toto stretnutie ministrov, ktoré sa uskutoční 15. februára o 10.00 hodine. Tu je program. Prosím vás, každý poslanec si ho môže prečítať. Tu je program, kde nič také nie je, čo pán poslanec spomínal. Čiže došlo tu a dochádza tu aj v iných diskusných príspevkoch k úmyselnému zavádzaniu a skresľovaniu a, bohužiaľ, tieto tvrdenia sa nezakladali na pravde, lebo oficiálny program zasadnutia mám pred sebou. Tretiu poznámku tu mám – útok na regulačnú radu. Aby sa mohli rozdeliť zisky svojim blízkym a spájanie rozhodnutia ústavného zákona s pripravovanou novelou, boli tam napadnuté údajne tie sumy 17 mld., potom 2,7 mld. a podobne. Pán poslanec, jediným nepriamym spojením prípravy novely a rozhodnutia Ústavného súdu je, aby v budúcnosti, ak takto pochybia členovia rady pre reguláciu, mohli byť za to braní na zodpovednosť, t. j. odvolaní, čo dnes nie je možné ani pri porušeniach zákonnosti napríklad potvrdených rozhodnutím Ústavného súdu. Pokiaľ hovorím o Ústavnom súde a o mimosúdnom vyrovnaní, skutočne nabieha mi úsmev na tvári, ako tu opoziční poslanci predikujú a pravoverne tvrdia, ako sa ideme dohodnúť s týmito podnikmi a ako nás ovplyvňuje pán docent Fogaš a podobne. Ja jednoducho nezodpovedám za výroky médií. Ja zodpovedám za svoje skutky a konania, ktoré v tejto veci robím spoločne s ministrom financií. Bohužiaľ, nie je tu, mihol sa tu aj pán minister financií doobeda. Môžem vás, páni poslanci, uistiť, my rokujeme len v 2 alternatívach s pánom docentom Fogašom, ktorý zastupuje tieto podniky. Prvá alternatíva je nulový variant. To znamená nič. Nič, nula. Žiadne odškodnenie zo štátneho rozpočtu, žiadne výhody zo strany štátu. Nič, nula. To je prvý variant. Druhý variant. Pokiaľ podniky nebudú súhlasiť s takýmto variantom, nech rozhodnú okresné súdy. Vtedy sa budeme musieť jednoducho dohodnúť, ale potom sme... (reakcie z pléna). Pán poslanec, sme v parlamente, nie doma, ale ja neviem, čo teraz znovu kombinujete. Ja vás len upozorňujem. Vaše tvrdenia, že my sa chceme s niekým dohodnúť sú vymyslené, nepravdivé a nikdy sa v takýchto intenciách nerokovalo. Nikdy sa v takýchto intenciách nerokovalo. Ešte raz opakujem. Prvý variant je nula. Druhý variant, keď sa podniky chcú súdiť, musia ísť cez okresné súdy. Keď tam niečo vysúdia, asi vláda čo môže v tom spraviť? (Reakcie z pléna.) Platí u nás nezávislosť súdov? Ja si myslím, že platí. Tak sa spoľahnime na súdy. Ďalšiu pripomienku tu mám k tej pokute 600 mil. Sk za unbundling. Vláda Slovenskej republiky a ministerstvo hospodárstva jasne deklarujú, že je naším záujmom schválenie procesu právneho oddelenia v distribučných spoločnostiach do 1. júla tohto roku, ako to ukladá smernica 2000/54-ES a náš zákon o energetike. Niekoľkokrát bolo včera v rozprave konštatované, že štát je akcionárom týchto spoločností. Ak sme teda akcionári, tak máme plné právo mať vlastný názor a vlastnú predstavu o tom, ako sa tento proces má zrealizovať. Súčasná vláda má inú predstavu o výkone akcionárskych práv, ako mala vláda predchádzajúca. Nechceme pokračovať v praxi, že zahraničný investor niečo pripravil a zástupcovia štátu v predstavenstvách, dozorných radách a na valných zhromaždenia to bez väčšej diskusie schválili. Ak si myslíme, že model unbundlingu navrhovaný zahraničným investorom je pre štát nevýhodný, tak ho nemôžeme podporiť. Záujmom ministerstva hospodárstva je nájsť taký model, ktorý zaručí 51-percentnému akcionárovi postavenie zodpovedajúce jeho majetkovej účasti a také rozhodovacie právomoci, ktoré zodpovedajú 51 % akcií. Nie, ako ste to vy urobili v prípade SPP. (Potlesk.) Súčasne musíme veľmi pozorne posúdiť dopad unbundlingu na ceny, a to je práve úloha pre ÚRSO, aby jasne deklaroval, že realizácia tohto procesu nebude mať dopad na ceny. A nakoniec, čo je veľmi dôležité pre každého akcionára, je otázka dividend. Unbundling sa musí zrealizovať, aby akcionári nepocítili výpadok dividend z týchto spoločností. Realizácia unbundlingu je veľmi náročný proces, kde je potrebné zobrať do úvahy mnohé aspekty a skutočnosti. Štát sa tomu veľmi zodpovedne venuje, ale nemôžeme akceptovať bezvýhradne to, čo je navrhované druhou stranou, páni. Čo sa týka pripomienok pán poslanca Gála. Predložený návrh zákona podrobne a dôsledne prerokovalo, pán poslanec, niekoľko výborov Národnej rady a z ich rokovania vyplynulo niekoľko zmien predloženého návrhu zákona, ktoré sú premietnuté v spoločnej správe. Tiež boli podané niektoré pozmeňujúce návrhy aj v pléne. Spoločná správa a pozmeňujúci návrh pána poslanca Pelegriniho obsahuje riešenia všetkých problémov, na ktoré bolo poukázané. Spoločná správa obsahuje návrh riešenia nezlučiteľnosti funkcie s členstvom v riadiacich, kontrolných a dozorných orgánoch všetkých podnikateľských subjektov, upravuje sa vzťah ÚRSO a rady. Tiež sa rieši otázka rozhodovania o odvolaní v cenovom konaní, ktorá bola aj veľmi podrobne diskutovaná práve vo vašom ústavnoprávnom výbore. Postavenie účastníkov cenového konania v plnej miere rešpektuje ich rovnosť, zákon nepriznáva žiadnemu z nich, ani regulovanému subjektu a ani ministerstvu hospodárstva žiadne procesné práva a ani žiadnemu z nich neukladá žiadne procesné povinnosti, ktoré by iný účastník konania nemal. V súvislosti s navrhovanou úpravou v § 12 ods. 12 dávam do pozornosti zákon o cenách, ktorý tiež používa pojmy ako mimoriadna trhová situácia či nedostatočne rozvinuté konkurenčné prostredie. Teda nie sú to pojmy, ktoré by sa v našej legislatíve nepoužívali. Návrh pána poslanca Pelegriniho reaguje aj na vašu pripomienku k § 48 zákona o energetike obchodné podmienky, ktoré sa dopĺňajú aj o technické podmienky. Ďalej pán poslanec namietal, že v zákone sa vyskytujú opatrenia ÚRSO, ktoré nie sú definované. Pán poslanec, chcem podotknúť, že ÚRSO môže konať len v súlade so zákonom a v intenciách  zákona. Ak poslanca znervózňuje, že ÚRSO už môže prijímať aj opatrenia, tak to už je druhá vec. Ide však práve o posilnenie kompetencií ÚRSO. Úprava pôsobností ÚRSO sa oproti dnešnému stavu rozširuje v tom, že dnes v platnom zákone je kompetencia ÚRSO vymedzená len na sledovanie trhu a povinnosti prevádzkovateľov. Práve novela zákona navrhuje rozšírenie kompetencie, a tým zabezpečenie reálnej možnosti aplikovať náhradný mechanizmus v prípade zistenia nedostatkov, čo je vyjadrené napríklad v § 5 ods. 1 písm. r), s), t) a) a n). K pripomienkam pána poslanca Janiša. Hovorí o súlade s právom Európskej únie. Opätovne zdôrazňujem. Predložený návrh nie je v rozpore s legislatívou Európskej únie ani s novou energetickou politikou pre Európu. Platí to isté, čo som hovoril v prípade pána poslanca Brocku. Ďalšia poznámka. Politický rozmer § 19a ukončenie funkčnosti členov regulačnej rady. Nadobudnutím účinnosti tohto zákona sui lege sa končí funkčné obdobie doterajšej regulačnej rady, nakoľko ide o nový orgán s novými kompetenciami, s novými úlohami a s novým postavením. Ja si myslím, že to je logické a zdôvodniteľné. Okrem toho je tu ešte taký malý detail, že niektoré osoby sú aj aj. Čiže musia sa rozhodnúť, v ktorom orgáne chcú fungovať. Tretiu poznámku tu mám, že zákon umožňuje regulovať všetko. Pán poslanec, v novele zákona ide o ustanovenie, ktoré umožní Úradu pre reguláciu sieťových odvetví regulovať aj také služby alebo tovar poskytované v sieťových odvetviach, ktoré nie sú v § 12 ods. 1, a to v prípade, že si to vyžiada situácia na trhu. Ide o prípady mimoriadnej trhovej situácie, ak dôjde k ohrozeniu trhu vplyvom nedostatočne rozvinutého konkurenčného prostredia, alebo ak si to vyžaduje ochrana spotrebiteľa. Uvedené znenie je absolútne v súlade so znením v platnom zákone o cenách. Nič viac, nič menej. Tovar a služby sú zadefinované v zákone o regulácii. Takže nemôže ísť o reguláciu, včera bolo povedané toaletného papiera, vo výbere klincov, nie, je to presne definované v tomto zákone. Po druhé. Pojem nerozvinutý konkurenčný trh je pre ľudí znalých problematiky dostatočne známy a je ustanovený napríklad v platnom zákone o cenách presne v takej súvislosti, takže tu v žiadnom prípade nejde o neznámy pojem. Štvrtú poznámku. Regulovať nákupnú cenu. Pán poslanec, tu ide buď o zavádzanie, alebo o hlboké nedorozumenie v problematike. Návrh novely nestanovoval reguláciu nákupnej ceny plynu, ale reguláciu dodávok plynu vrátane kontroly, opakujem kontroly nákupnej ceny plynu. Ide o to, aby boli stanovené zákonné úpravy, ktoré umožnia v určitých prípadoch vstupovať regulačnému úradu hlbšie do nákladovej štruktúry k návrhu cien. Išlo o to, aby regulátor mohol skontrolovať celú štruktúru ceny dodávaného plynu vrátane kontroly nákupnej ceny bez jej regulácie či obmedzovania, zahrnutia do oprávnených nákladov. Išlo však o to, aby mohol tieto vstupy do ceny skontrolovať. O pozmeňujúcom návrhu, ktorý je uvedený v spoločnej správe gestorského výboru, je to bezpredmetné,  možnosť je stanovená v § 12 ods. 12. Ďalej je tu ďalšia poznámka. Oddelenie regulačnej rady a regulačného úradu. Mám tu poznámku, že je to nesprávne vykonané. Za účelom oddelenia regulačného úradu od regulačnej rady sa navrhuje výslovná úprava dvoch orgánov regulácie v sieťových odvetviach. Rada pre reguláciu, ktorá bude mať postavenie nezávislého kolektívneho štátneho orgánu stratégie a riadenia regulácie v sieťových odvetviach a Úrad pre reguláciu sieťových odvetví, ktorý zostane orgánom štátnej správy generis v tomto význame. Výraznou zmenou oproti súčasnému stavu je teda najmä skutočnosť, že zákon stanovuje striktný zákaz personálneho prepojenia vedenia ÚRSO a rady pre reguláciu. Vzhľadom na to, že časť terajších kompetencií úradu prechádza na radu pre reguláciu, nanovo sa upravujú kompetencie úradu. Novými kompetenciami sa posilňujú právomoci úradu. Úrad bude mať právomoc nielen sledovať a monitorovať trh s elektrinou a s plynom, ale po novom tiež prijímať opatrenia smerom k zlepšeniu hospodárskej súťaže, transparentnosti a konkurencieschopnosti. Ale myslím si, že to už som takisto spomenul. Šiestu zarážku tu mám, že bolo konštatované, že na regulovaný trh investori neprídu. Tu chcem podotknúť, že v Slovenskej republike je 2 roky legislatívne, nie skutočne otvorený trh, t. j. nie sú  legislatívne bariéry vstupu nových hráčov na trh. Ceny dodávok elektriny a plynu okrem domácností nie sú 2 roky regulované. Prečo potom je skutočné otvorenie trhu s plynom rovné nule a v elektrine len symbolické? Prečo významní hráči neprišli na takýto liberalizovaný trh? Prečo neprišli žiadni investori stavať nové zdroje na výrobu elektriny, keď bolo jasné, že ideme odstavovať zdroje a saldo dovoz vývoz bude negatívny. Dva roky pri takomto liberálnom prostredí sem nikto neprišiel. Ešte jeden postreh. Hovorilo sa, čo všetko nedostatočne vykonával ÚRSO. Okrem regulácie cien, o čom hovorím už dávnejšie, že nie je dostatočne vykonávané. Jeho základnou kompetenciou je aj zabezpečenie transparentnej nediskriminačnej a efektívnej hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach, tak ako túto kompetenciu dávajú regulátorovi tu už predtým spomínané smernice Európskej únie. Ak je výsledok skutočnej regulácie nula, potom si myslím, že regulátor uvedené asi dostatočne nezabezpečoval. Pán poslanec takisto spomína, že Európska komisia nám zaslala stanovisko za porušenie smernice a návrh zákona nereaguje na tento proces. Pán poslanec, mýlite sa, komisia nám poslala nie jedno, ale dve stanoviská. Prvé odôvodnené stanovisko pod označením K 2006(6120) porušenie č. 2006/2061 doručené dňa 15. 12. 2006, týkajúce sa porušenia implementácie niektorých ustanovení smernice Európskeho parlamentu a Rady označenie 2003/54/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou a po druhé, odôvodnené stanovisko označenie K2006(6056) porušenie č. 2006/2071 doručené 15. 12. 2006, týkajúce sa porušenia implementácie ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/55/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom. Európska komisia v týchto odôvodnených stanoviskách konštatuje, že Slovenská republika neinformovala komisiu o všetkých opatreniach prijatých na plnenie záväzkov univerzálnej služby a služby vo verejnom záujme, to sa týka elektriny aj plynu, ďalej nezabezpečila nezávislosť riadenia prevádzkovateľov distribučnej sústavy zavedením programu súladu, týka sa elektriny, ide o tzv. funkčný manažérsky unbundling, čo je však zabezpečené, udržiava systém preferenčného prístupu k sieti na prepojovacích vedeniach medzi Slovenskom a Poľskom a Maďarskom a Slovenskom, v dôsledku čoho nezabezpečila Slovenská republika nediskriminačný systém prístupu tretích strán v sieťach. Týka sa tento problém elektriny. Páni, to sú výhrady Európskej komisie k činnosti, resp. nečinnosti predchádzajúcej vlády, nie tejto vlády. (Potlesk.) Ani jedna z týchto konštatácií sa priamo nedotýka úpravy zákona č. 276/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov a podobne ani predloženého návrhu novely zákona. Za účelom prípravy odpovede pre Európsku komisiu požiadalo ministerstvo hospodárstva, samozrejme, aj o stanovisko ÚRSO. Aj zo stanoviska ÚRSO vyplýva, že Slovenská republika v daných prípadoch neporušila ustanovenia. Pripomienky pána Lipšica k nezlučiteľnosti funkcií. Platí to isté ako u pána poslanca Gála a je to skutočne riešené v spoločnej správe. V § 9 ods. 5 nie je riešené postavenie členov rady, ale ich  blízkych osôb a ide teda aj nad rámec ústavného zákona o konflikte záujmov a nie je s ním v rozpore. Problematika konania o odvolaní voči cenovým rozhodnutiam je tiež riešená v spoločnej  správe, kde odvolacím orgánom bude rada, a nie predseda. K pripomienkam pána poslanca Abrhana. Po prvé tu mám možnosť postupu podľa navrhovaného § 12 ods. 12. Pán poslanec, ide o ustanovenie, ktoré umožní Úradu pre regulácie sieťových odvetví na základe jeho rozhodnutia regulovať aj také služby alebo tovar poskytovaný v sieťových odvetviach, ktoré nie sú uvedené v § 12 ods. 1, a to v prípade, že si to vyžiada situácia na trhu. Ide o prípady mimoriadnej trhovej situácie, ak dôjde k ohrozeniu trhu vplyvom nedostatočného rozvinutého konkurenčného prostredia. V podstate znovu len opakujem to, čo je uvedené v zákone o cenách. Tovar a služby sú zadefinované v zákone o regulácii, takže nemôže ísť o reguláciu akýchkoľvek tovarov a služieb. Treba si len dobre prečítať ten zákon. Navrhované postavenie ministerstva hospodárstva nie je v rozpore s kompetenčným zákonom, pretože ministerstvo hospodárstva je ústredným orgánom štátnej správy v oblasti energetiky a na druhej strane podľa zákona o cenách je cenové konanie v oblasti regulovaných činností vyňaté z pôsobnosti cenového zákona. Navyše ministerstvo hospodárstva nebude o cene rozhodovať, ale iba vystupuje v cenovom konaní. Konečné rozhodnutie je na Úrade pre reguláciu sieťových odvetví, preto ministerstvo hospodárstva nikde nevystupuje ako cenový orgán. K pripomienke pána poslanca Pelegriniho. K tomu „pozmeňováku“ nemáme pripomienky. Súhlasíme s ním. Myslím si, že ďalšie pripomienky pánov poslancov Bauera, Kužmu, Mikuša Jozefa a vo veľkej časti pána Mikloša sa opakovali, čiže pomaly zbytočne sa k tomu vracať. Mám tu ešte určité poznámky k pripomienkam pána poslanca Štefanca. Tam bola tá cenová regulácia pôvodne do roku 2012,  to trvá 3- a 5-ročné regulačné obdobie a až od roku 2012 mali byť deregulované ceny. Toto je už vyriešené v spoločnej správe, kde sa              inkriminovaných 3 a 5 rokov nevyskytuje. Pán poslanec tam spomínal takú vetu, že od júla má byť možnosť pre domácnosti výberu dodávateľa energie, ale tento návrh ho znemožňuje. Tu chcem pripomenúť, že v Slovenskej republike je 2 roky legislatívne otvorený trh. To nie sú bariéry vstupu nových hráčov na trh. Ceny dodávok elektriny a plynu okrem domácností nie sú 2 roky regulované. Skutočné otvorenie trhu s plynom je rovné nule a v elektrine len symbolické pre veľké podniky. Ako potom si majú vyberať domácnosti? Prečo významní hráči neprešli na takýto liberálny trh? Prečo neprišli žiadni investori stavať nové zdroje na výrobu elektriny, keď bolo každému jasné, že Slovensko nové zdroje elektrickej energie potrebuje. Dva roky pri takomto liberálnom prostredí, aké ste vy nastavili, v skutočnosti nikto neprišiel. Bola tam poznámka k unbundlingu, myslím si, že to už som vysvetľoval a tie ostatné pripomienky boli opakujúce sa. Už len poslednú poznámku. S údivom som si vypočul komentár pána poslanca Mikloša k rozhodnutiu Ústavného súdu. Skutočne, keď sa takto začneme pozerať na nezávislý súd, myslím si, že nastáva nová politická kultúra. Ďakujem pekne. (Potlesk.)