L. Nagy, poslanec: (2001-11-07):
Prvý návrh má takéto znenie: V § 48 ods. 4 v úvodnej vete sa vypúšťajú slová „v prevažnej miere“. Druhý návrh má znenie: V § 48 ods. 5 písm. b) sa slová „daňový nedoplatok“ nahrádzajú slovami „nedoplatok na dani (v zátvorke § 1 písm. a)“. A tretí návrh má znenie: V § 48 ods. 5 písm. h) sa slová „daňový nedoplatok“ nahrádzajú slovami „nedoplatok na dani (v zátvorke § 1 písm. b)“. Čo sa týka prvého pozmeňujúceho návrhu, tak mal som na mysli a za cieľ to, aby sme vylúčili jednak nejaký subjektívny faktor alebo subjektívny vplyv budúcich posudzovateľov toho, kto a ako spĺňa podmienky, ktoré sú vymenované v ods. 4 tohto § 48 pod bodmi a) až h). Prečítam vám pôvodné znenie tohto bodu 4: „Podiel zaplatenej dane možno poskytnúť prijímateľovi, ak predmetom jeho činnosti v prevažnej miere sú a) ochrana duchovných hodnôt, b) ochrana ľudských práv, c) ochrana a tvorba životného prostredia, d) ochrana a podpora zdravia a vzdelávania, e) podpora športu vrátane športu detí, mládeže a občanov zdravotne postihnutých, f) poskytovanie sociálnej pomoci, g) zachovanie prírodných a kultúrnych hodnôt, h) podpora regionálneho rozvoja.“ Mám za to, ak necháme v úvodnej uvádzacej časti bodu 4 slová „v prevažnej miere“, tak otvárame podiel alebo otvárame cestu k subjektivizmu budúceho úradníka alebo štátneho orgánu, ktorý bude posudzovať podmienky použitia podielu zaopatrenej dane. Teda navrhujem, aby slovíčka „v prevažnej miere“ boli vypustené. Druhý návrh, ktorý je uvádzaný pod bodom b), sa týka daňovníka a pôvodné znenie tohto § 48 ods. 5 bodu b) je takéto: „Správca dane podľa ods. 1 poukazuje podiel zaplatenej dane prijímateľovi uvedenému vo vyhláseniach, ak sú splnené tieto podmienky.“ A teda konkrétne ide o podmienku: „b) daňovník nemá do lehoty na podanie vyhlásenia podľa písm. a) daňový nedoplatok“. Ja odporúčam, aby namiesto slov „daňový nedoplatok“ sme použili výraz „nedoplatok na dani“. Podľa § 1 písm. a) to znamená, že § 1 písm. a) obsahuje slová „z príjmov fyzických osôb“. Je to upresnenie. A tretí návrh sa týka § 48 ods. 5 písm. h) a zase prijímateľa tohto podielu. Pôvodné znenie je takéto, čítam aj s uvádzacou vetou: „Správca dane podľa ods. 1 poukáže podiel zaplatenej dane prijímateľovi uvedenému vo vyhláseniach, ak sú splnené tieto podmienky“, teda pod písm. h) hovorí, že „prijímateľ nemá daňový nedoplatok“. Ja odporúčam, aby sme špecifikovali, teda vypustili slová „daňový nedoplatok“, špecifikovali slovami „nedoplatok na dani“. Podľa § 1 písm. b) to znamená, nemá nedoplatok ako právnická osoba. To je, vážené panie poslankyne a páni poslanci, všetko. Ešte raz opakujem, že som mal zámer, aby sme spresnili a zlepšili pôvodný zámer predkladateľa. Prosím tak vás, ako aj pani ministerku, aby ste podporili moje návrhy. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem. Dve faktické poznámky. Pán poslanec Maňka, nie. Vystúpili všetci, ktorí boli prihlásení písomne. Pýtam sa, kto sa hlási do rozpravy ústne. Pán Andrassy, Maňka, Prokopovič, Delinga, Bartoš, Brocka. Šesť poslancov. Ešte niekto? Nie. Končím možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. Dávam slovo poslancovi Ľubomírovi Andrassymu. Ľ. Andrassy, poslanec: Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Kolegyne, kolegovia, budem krátko hovoriť k dvom veciam, ktoré súvisia s novelou zákona č. 366/1999 o daniach z príjmov. V prvom rade chcem pozitívne hodnotiť tú skutočnosť, že v spoločnej správe, tak ako som vystúpil aj v prvom čítaní, sa objavuje nové znenie. Znenie, ktoré umožní školám a školským zariadeniam uplatniť si neplatenie dane z príjmu. A tieto finančné prostriedky využiť potom na modernizáciu školy, na modernizáciu vyučovacieho procesu. Myslím si, že 7. bod spoločnej správy bude schválený. Bol podporený ako gestorským výborom, takisto aj výborom pre školstvo, mládež a šport. A osobne si myslím, že týmto pozmeňujúcim návrhom a týmto krokom vychádzame aj v ústrety Ústave Slovenskej republiky tým, že všetci si máme byť rovní pred zákonom, keďže od roku 2000 sú oslobodené od platenia dane z príjmu vysoké školy a ich fakulty. Myslím si, že týmto krokom zrovnoprávňujeme všetky školy, školské zariadenia počnúc základnými, strednými až po vysoké školy. Druhý môj pozmeňujúci návrh pramení zo skutočnosti, že o tomto návrhu zákona sme mali hlasovať a uzavrieť ho ešte v októbri. Aj preto bola jeho účinnosť stanovená na 1. novembra tohto roku. Keďže tento termín je už za nami a predpokladá sa, že tento zákon by išiel do účinnosti od 1. decembra, je potrebné upraviť aj niektoré prechodné ustanovenia. Preto predkladám pozmeňujúci návrh k § 58c, kde tento § 58c navrhujem doplniť o ods. 10, ktorý znie: „(10) Notár môže za zdaňovacie obdobie roku 2001 osvedčiť splnenie podmienok podľa ods. 5 § 48 do 31. januára 2002.“ Teda predlžujeme lehotu pre neziskové organizácie, ktoré si môžu uplatniť 1 % z dane z príjmu na svoju činnosť o 15 dní. A potom aj Komora notárov zverejní zoznam prijímateľov podľa ods. 6 § 48 v zdaňovacom období roku 2001 do 15. februára 2002. Aj táto lehota je posunutá o 15 dní. Je posunutá aj preto, že tento zákon pôjde do účinnosti začiatkom decembra. V decembri je veľa voľných dní, väčšina notárov v medzisviatkovom období má dovolenku alebo neúraduje, preto chceme predísť tomu, aby občianske združenia, nadácie a tie inštitúcie, ktoré si môžu uplatniť 1 %, neboli pod časovým stresom a mohli tento zákon využiť v plnej možnosti, ako im poskytujeme. Verím, že Národná rada v spoločnej správe podporí školstvo, školské zariadenia tým, že budú tieto inštitúcie oslobodené od daní. A verím, že aj podporíte tento legislatívnotechnický pozmeňujúci návrh, ktorý umožní neziskovým organizáciám využiť tie možnosti, ktoré im dáva zákon v súvislosti s možnosťou získania finančných prostriedkov v hodnote 1 % z dane z príjmu. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pánovi poslancovi Andrassymu. Pán poslanec Maňka. V. Maňka, poslanec: Vážená pani ministerka, vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, vážení kolegovia, predložím dva krátke pozmeňujúce návrhy. Predtým ešte by som poprosil pána spravodajcu, chcel by som vyňať niektoré body na osobitné hlasovanie, preto uvediem ktoré. Sú to body zo spoločnej správy č. 2, 4, 5, 7, 12, 13. Prvý pozmeňujúci návrh sa týka jednej veci, ktorá dlho trápi, myslím si, aj ministerstvo financií pri efektívnom výbere daní. Dnes používajú rôzne firmy v spoločnosti a stravujú svojich zamestnancov cez rôzne Ticket Restaurant firmy. A tu sa často stáva, že použijú tieto „stravovacie lístky“ aj na také veci, ktoré vôbec nesúvisia so stravovaním. Dokonca sa stáva to, že ich použili na taxík, že ich použili v železiarstve, že si za to kupujú alkohol. Popritom v Zákonníku práce sa jasne hovorí, na čo môžu byť tieto lístky použité a kedy si môže dať zamestnávateľ do nákladov a koľko finančných prostriedkov. Čiže stáva sa, že zamestnávateľ si dá do svojich nákladov niečo, čo vôbec nesúvisí so stravovaním pracovníkov. K čomu tu dochádza? Dochádza tu k tomu, že po predbežnom prieskume nám vychádza z tých 6 mld. korún, ktoré sa používajú ročne na stravovanie, asi 3,5 mld. korún ide úplne iným smerom, nie na stravovanie zamestnancov. A tu dochádza k dvom veciam. Prvá vec je tá, že dochádza aj k únikom DPH. Druhá vec je tá, že tým, že sa tí pracovníci nestravujú, tak museli stravovacie zariadenia znížiť počet pracovníkov. A dnes vychádza jedno. Ak to budeme môcť efektívne kontrolovať, tak v priebehu pár mesiacov títo zamestnajú minimálne 15 000 zamestnancov, hlavne v tej oblasti pomocný pracovník, ktorých počet museli znížiť kvôli tomu, že tie tržby, čo boli určené na stravovanie, sa presmerovali úplne niekde do tých oblastí, kde je minimálna pridaná hodnota. To znamená, budú väčšie efekty pre štát, bude väčší výber pre štát. A k tomu smeruje aj môj pozmeňujúci návrh, ktorý teraz prečítam. 1. V § 24 ods. 2 písm. i) bod 4 nový text znie: „(2) Daňové výdavky podľa ods. 1, ktoré možno uplatniť len v rozsahu a za podmienok ustanovených v tomto zákone, sú ii) výdavky (náklady) na pracovné a sociálne podmienky a starostlivosť o zdravie vynaložené na 4. príspevky na stravovanie zamestnancov poskytované preukázateľne za podmienok ustanovených osobitným predpisom, pričom fyzická a právnická osoba, ktorá má oprávnenie sprostredkovať stravovacie služby, je povinná preukázať použitie stravných poukážok výlučne podľa osobitného predpisu.“ Osobitný predpis je § 152 zákona č. 311/2001 Z. z. Čiže odstránenie a možnosť kontroly pri zneužívaní stravných poukážok na iné účely ako na účely stravovania nám urobí to, čo hovorí Zákonník práce, ktorý hovorí o poskytnutí jedného teplého hlavného jedla vrátane vhodného nápoja zamestnancovi v priebehu pracovnej zmeny. Toto opatrenie, povedal som, bude mať pozitívny vplyv na zamestnanosť, kde sa zamestná 15 tisíc zamestnancov v našej republike, hlavne v kategórii pomocný pracovník, a obmedzia sa daňové úniky v reštauračných službách. Ďalší pozmeňujúci návrh. Predmetný návrh vytvára priestor na, ktorý spomeniem, o chvíľočku ho aj prečítam, zamedzenie daňových únikov s využitím oblasti tzv. daňových rajov. Problematika a klasifikácia daňových únikov do krajín s tzv. daňovými rajmi je zložitá oblasť medzinárodného zdanenia, keď je aj problematické dokázať zámer, že účelom vykonania predmetnej transakcie je len zníženie dane, a preto nie je to ani oblasť, ktorá by bola priamo vymedzená v legislatíve zákonov jednotlivých štátov. Dobrá legislatíva v tejto oblasti vyžaduje preto kvalitnú prípravu návrhu zdanenia vrátane možnosti konzultácie pripravených riešení s odborníkmi, najmä s odborníkmi zahraničnými. Napríklad nemecký daňový systém túto oblasť rieši úpravou v osobitnom zákone, t. j. nie v zákone o daniach z príjmov. Teraz navrhovaná úprava v zákone o daniach z príjmov však pripraví legislatívne možnosť klasifikácie a spôsobu zdanenia takých príjmov na základe ich konkretizácie vo všeobecne záväznom právnom predpise. Prečítam teraz legislatívny návrh. „1. V § 23 sa doplňuje nový ods. 26, ktorý znie: „(26) Základ dane daňovníka, ktorý uhrádza platby osobe s bydliskom alebo sídlom na území so zvýhodneným daňovým režimom určenom podľa kritérií vydaných všeobecne záväzným právnym predpisom vydaným Ministerstvom financií Slovenskej republiky, účelom ktorých je obchádzanie režimu zdanenia určeným týmto zákonom, sa upraví o sumy podľa podmienok vydaných Ministerstvom financií Slovenskej republiky vo všeobecne záväznom právnom predpise.“ 2. V § 53 ods. 3 znie: „(3) Preddavok na daň vo výške podľa sadzby dane uvedenej v § 21 ods. 1 zrazí platiteľ dane zo zdaniteľných príjmov okrem príjmov, z ktorých sa daň vyberá osobitnou sadzbou dane a z platieb uhrádzaných na účely vymedzených všeobecne záväzným právnym predpisom vydaným Ministerstvom financií Slovenskej republiky, uhrádzaných osobe s bydliskom alebo sídlom na území so zvýhodneným daňovým režimom.“.“ Ďalším pozmeňujúcim návrhom je návrh, ktorého znenie je veľmi krátke, ja ho najprv prečítam. Je to návrh na zmenu bodu 99, ktorý znie: „99. V § 58b ods. 8 sa na konci pripája táto veta: „Podmienky uvedené v § 35a ods. 11 sa použijú na daňovníkov vzniknutých po 1. januári 2002.“.“ Zdôvodnenie je, že vzhľadom na požiadavku Európskej únie k zosúladeniu úľav na dani z príjmov so zákonom o štátnej pomoci sa doplnené ustanovenia § 45a ods. 1 použijú na daňovníkov vzniknutých už po 1. januári 2002. To znamená, že daňovníci, ktorí vznikli pred týmto obdobím, pokračujú aj v čerpaní úľavy podľa podmienok, ktoré sú platné do konca roku 2001. Ja by som ešte povedal pár poznámok. Mal som tú možnosť prijať tento piatok delegáciu Medzinárodného menového fondu a Svetovej banky spolu s ďalšími poslancami z výboru pre financie, rozpočet a menu a výboru pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie a tu som počul jednu vetu, ktorú nám povedali. Povedali, že Slovensko nemá dnes priestor na znižovanie daní, až kým sa nepotvrdí zlepšený výber pri súčasných sadzbách. To povedali. A musím tu zdôrazniť, že Európsku komisiu a Medzinárodný menový fond, pritom tí, ktorí navrhujú radikálne zníženie daní, považujú za výrazné autority. A tu je trošku ten rozpor. Neuvážený krok v oblasti daní by mohol vážne narušiť predpoklady dlhodobo udržateľného hospodárskeho rozvoja Slovenskej republiky a hospodárskeho rastu. Ja osobne nie som zástanca vysokých daní, som však za postupy, ktoré sú premyslené. Výrazné zníženie daní by spôsobilo výpadky štátneho rozpočtu. A čo by sa neskôr mohlo stať? Na jednej strane by sa znížili zdroje na školstvo, zdravotníctvo, na sociálne dávky, ale boli by aj nižšie výdavky rozpočtu na byty, na diaľnice, na dôchodky. Mohli by sme ohroziť základné sociálne funkcie štátu. Vláda tento týždeň schválila rodinné prídavky pre každé dieťa na Slovensku, ktoré sa narodí a ktoré tu býva, a nikto z nás si neželá, aby sme im to z dôvodu zle prijatých daňových opatrení museli znovu zobrať. Nikto z vás si určite neželá, aby sme výpadky zo znižovania priamych daní nahradili zvyšovaním nepriamych daní, to znamená dane z pridanej hodnoty a spotrebných daní. Strana demokratickej ľavice a ja osobne som za znižovanie daní, ale musí to byť ekonomicky podložené. Ak ste si preštudovali pôvodný návrh ministerstva financií, ktorý išiel do vlády, museli ste si všimnúť, že je tu výrazný krok v podpore podnikania, ďalší krok súčasnej vlády k zníženiu daní pre zamestnancov, podporu investovania. Média to zatiaľ nepovedali, ale ak si ten zákon po schválení, verím, že ho zatiaľ schválime, prečítajú obyvatelia našej vlasti, tak uvidia, že je to výrazný krok k zníženiu daní. A ja by som poprosil jednak podporiť moje pozmeňujúce návrhy a, samozrejme, aj zákon ako taký. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec Mesiarik a Oberhauser majú faktické poznámky. Ako prvý – pán poslanec Mesiarik. M. Mesiarik, poslanec: Ďakujem za slovo, pán podpredseda. Ja by som chcel trošku oponovať pánovi kolegovi poslancovi Maňkovi, pokiaľ ide o úvahy opierajúce sa o rozhovor so zástupcami Medzi-národného menového fondu. Nemyslím si, že je to celkom tak, že na Slovensku nemáme v oblasti znižovania daňového zaťaženia rezervy, že by sme nemali touto cestou ísť, pretože ono je to začarovaný kruh. A už v tomto parlamente o tom dlho hovoríme, že pokiaľ neurobíme s tým niečo, čo by malo pozitívny dosah na zvýšenie reálnej mzdy, tak sa to zase vracia z druhej strany zníženou spotrebou, nižším nákupom tovarov a problémami vo výrobe. Takže myslím si, že tá cesta je správna, ktorou ideme, len treba skutočne, ako pán Maňka hovoril, rozumne zvažovať únosnosť, ktorú vieme zniesť tak, aby sme zabezpečili aj správny chod štátu. K tej druhej citlivej otázke, ktorú navrhuje pán poslanec, zaviesť určitý poriadok do povinností zamestnávateľa prispievať na stravovanie. Súhlasím, samozrejme, pretože viem ako aj bývalý odborár, že mnohé veci sa v tejto oblasti zneužívali. To nie je problém zaviesť taký poriadok, len chcel by som upozorniť na jedno, že nie všetci robia na stabilných pracoviskách. Sú zamestnania, keď sú v teréne, keď žijú celý týždeň v maringotkách, v lese, na rôznych pracoviskách, na vrtoch, nejde vždy technicky zabezpečiť tú teplú stravu. Takže aby sme dali pozor zase na skutočnosť, aby sme v tejto dobrej snahe nezamedzili a nezabránili možnosti prispievať aj tej časti zamestnancov, ktorí nemajú šancu a možnosť z technického hľadiska si zabezpečiť cez nejakého dodávateľa teplú stravu, ale musia si ju navariť priamo tam v tej maringotke. Takže dá sa to riešiť, samozrejme, prísnou kontrolou a, presne ako pán Maňka navrhuje, určením kontrolovaných výdavkov, účelových výdavkov na stravovanie. A to je možné, samozrejme. I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec Oberhauser. V. Oberhauser, poslanec: Ďakujem, pán predsedajúci. Ja vítam iniciatívu pána poslanca Maňku, ktorý hľadá cesty, ako zabezpečiť zdroje do štátneho rozpočtu akousi ochranou úniku, daňových únikov zo Slovenska. V tejto súvislosti som už aj pani ministerku upozornil, že existujú tu dokonca aj organizácie vydávajúce sa za multilevel marketingové, ktoré si dávajú odvádzať platby do zahraničia za pseudoslužby, ako napríklad organizácia menom Scilin, ktorá si dáva platby 1 600 dolárov posielať niekde do Švajčiarska, je to minimálne daňový únik, a služby, ktoré ponúka, sú za to veľmi problematické, lebo údajne chce ľudí naučiť podnikať. Takže veľmi podozrivé. To je jedna stránka veci. Na druhej strane si tiež treba všimnúť, že práve na colných opatreniach by sa mohlo získať oveľa viac peňazí. Sú už dneska technické prostriedky, hologramy, ktoré by priniesli oveľa väčšiu kontrolu dovozov na území Slovenska a zabránili by preniku nepreclených tovarov na Slovensko, ktoré, samozrejme, potom po všelijakých pokútnych miestach sa predávajú, síce o niečo lacnejšie, ale naši občania na to doplatia tým, že sú to absolútne nekvalitné tovary na jednej strane a na druhej strane je tu obrovský daňový únik. A k tej otázke jedálnych lístkov, ja som to pochopil tak a myslím si, že je to veľmi správny krok, čo navrhuje pán poslanec Maňka, že tu budú postihnutí práve tí výrobcovia tých lístkov. Sú to zahraničné firmy, ktoré s pár ľuďmi na Slovensku predávajú lístky zhruba za 6 mld. Sk, ale tieto sa míňajú cieľa a nie sú mnohokrát, mnohokrát neslúžia naozaj na to stravovanie, kde sa plne stotožňujem s pánom... (Zaznel zvuk časomiery.) I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec Prokopovič, máte tri minúty. (Reakcia z pléna.) Pán poslanec Maňka. Takže tým skončíme, pokiaľ pán poslanec využije svoje dve minúty. Nech sa páči. V. Maňka, poslanec: Ďakujem, pán predsedajúci. Ja budem reagovať na faktické poznámky k môjmu vystúpeniu. Chcel by som sa poďakovať obidvom pánom poslancom za podporu mojich návrhov s tým, že chcem poznamenať, áno, Medzinárodný menový fond za účasti viacerých poslancov z tejto snemovne, aj tí, ktorí chcú radikálne znižovať dane, počuli z vlastných úst Medzinárodného menového fondu, že nie je tu priestor na výrazné znižovanie daní, pokiaľ sa nepotvrdí zlepšený výber pri súčasných sadzbách. To neznamená, že zablokovať dane. A ak ste si prečítali skutočne návrh ministerstva financií, ktorý išiel do vlády, tak tu dochádza k zníženiu aj daní z príjmov fyzických osôb, kde sa znižujú sadzby z 12 na 10 % a zo 42 na 40 %, to bol návrh ministerstva financií. Všimli ste si, že sa tu zavádza tzv. investičný úver pre fyzické osoby podnikateľov. Znamená to, že živnostníci sa zrovnoprávnia s právnickými osobami. A v prípade, ak vypočítaná daň z príjmu pre živnostníka bude vychádzať vyššia, ako keby podnikal ako právnická osoba, napríklad eseročka, nebude musieť tento vypočítaný rozdiel dane zaplatiť, stačí, keď do troch rokov tento rozdiel bude investovať do rozvoja svojho podnikania. Ďalej sú tu zrýchlené odpisy. Viete, že váš počítač sa niekedy morálne alebo fyzicky, skôr morálne, opotrebuje, možno za dva roky, a nemali ste možnosť ho dať do nákladov. Dnes si ho budete môcť dať do nákladov po dvoch rokoch, ak ho vyradíte – a čo je to? Je to vlastne fakticky zníženie daní, získanie prostriedkov, ktoré budete môcť znovu investovať. Čiže je to výrazné znižovanie daní a podpora investovania. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem. Páni poslanci, prerušujem rokovanie do zajtra do 9.00 hodiny. Vystúpi pán Prokopovič ako prvý v rozprave, po ňom pán poslanec Delinga, Bartoš a Brocka. Dobrú noc vám prajem. (Prerušenie rokovania o 20.58 hodine.)