Žarnay, Oto, poslanec NR SR (2017-04-06):
Vážené kolegyne, vážení kolegovia, prv než pristúpim k priblíženiu cieľov navrhovaného zákona, jeho obsahu, chcem z tohto miesta zdôrazniť, že predkladaný návrh zákona je zásadnou podporou a pomocou školských, študentských a žiackych samospráv. Je zároveň splneným verejným prísľubom, ktorý bol daný na prvej historickej tlačovej konferencii Aliancie stredoškolákov na pôde Národnej rady Slovenskej republiky 16. novembra 2016. Vzhľadom na skutočnosť, že som sa touto problematikou zaoberal po dlhšiu dobu, už pred samotným verejným vystúpením a prostredníctvom neformálnych stretnutí a konzultácií som ju podrobil dôkladnej analýze spolu s odborníkmi v pedagogike, psychológii, sociológii, práva a so žiakmi a študentmi, vznikol úplne nový pohľad na nové smerovanie žiackej a študentskej samosprávy. Cieľom predkladanej novely je vytvorenie rámca pre dianie fungovania žiackej a študentskej samosprávy, zvýšenie participácie žiakov a študentov na živote a organizácii školy prostredníctvom demokratických inštitútov, čím sa významne podporuje výchova a vzdelávanie smerované k pozitívnemu postoju k občianskej spoločnosti a patriotizmu prostredníctvom zážitkového učenia a v neposlednom rade nastáva posilnenie pôsobenia samosprávnych inštitútov v podobe študentskej rady, žiackeho parlamentu, ako aj posilnenie poslania rady školy a jej kooperácie so žiackou a študentskou samosprávou. Ak rozmeníme už uvedené na drobné, dostaneme súbeh parciálnych cieľov, ktoré ako celok prinášajú reálne a celostné fungovanie žiackej a študentskej samosprávy ako platnej súčasti občianskej spoločnosti. Kreovanie študentských rád a žiackych parlamentov nie je v našej spoločenskej praxi obvyklým javom. Súčasná zákonná úprava uvádza len takzvané žiacke školské rady s pôsobnosťou pre stredné školy s dôvetkom, ak sú ustanovené. Čiže ponecháva na vôli riaditeľov stredných škôl iniciatívne podporiť existenciu žiackej samosprávy. Tento stav považujem za nedostatočný, pretože už v samotných deťoch a mládeži je potrebné budovať vedomie byť aktívnym účastníkom a spoluvytvárateľom komunity, v ktorej žijem a pracujem. Byť pripravený aktívne sa podieľať na živote v občianskej spoločnosti. Doterajšie ponímanie kreovania a fungovania tejto samosprávy v zákonnej podobe bolo veľmi vágne, čo spôsobovalo študentom so záujmom o verejný život množstvo prekážok. Preto som sa v návrhu zákona snažil vyriešiť proces volieb do žiackej a študentskej samosprávy, jej postavenie, funkčné obdobie, kompetencie, ako aj kontrolné a odvolacie mechanizmy dvojinštančného charakteru, ktoré by mali priniesť právnu istotu a zároveň podporovať záujem mladých ľudí o život verejný. Považujem za mimoriadne dôležité vytvárať podmienky a podporovať ich snahu o zmeny v ich komunite. Vytvárame tak priestor na rozvoj kritického myslenia, participácie na riešení problémov a kreácie a realizácie nových myšlienok a nápadov. Zároveň však takto upravený systém žiackej a študentskej samosprávy prakticky pripraví budúcich verejných činiteľov a voličov. Budú ako prvovoliči mať reálnu predstavu o dôvode, procese a dôsledkoch akýchkoľvek volieb v spoločnosti, pretože ich počas svojho pôsobenia na základných a stredných školách zažijú niekoľkokrát v duchu myšlienky „nestačí raz počuť, treba zažiť“. Budú mať možnosť zistiť, overiť a cibriť si vlastné schopnosti, možnosť zapojiť sa a ovplyvniť ich veci verejné, fungovanie komunity školy, napomáhanie budovania kvalitnej občianskej spoločnosti s väzbami na miesto, kde žijem a zodpovednosťou za toto miesto i moju participáciu. Každý človek má túžbu niekam patriť. Dieťa opúšťajúce prvotnú komunitu rodinu sa socializuje vo väčších a väčších komunitách, ako sú trieda, škola, obec. Práve v tomto procese socializácie, ktorý zásadne ovplyvní jeho dospelý život je významný proces učenia, učenia sa, ako koexistovať a kooperovať s ostatnými, ako realizovať svoje práva tak, aby iba v nevyhnutnej a prijateľnej miere zasahovali do práv iných v kontexte so zodpovednosťou za moje povinnosti. Pochopenie a realizácia tohto mechanizmu je problematická i u bežnej dospelej populácie a aj preto má fungovanie žiackej a študentskej samosprávy rozhodujúce miesto. Mnou navrhovaný zákon stanovuje základné kompetencie študentskej rady, a to v možnosti vyjadriť sa k podstatným otázkam, návrhom a opatreniam školy v oblasti výchovy a vzdelávania, v možnosti podieľať sa na tvorbe a dodržiavaní školského poriadku, možnosti zastupovať študentov vo vzťahu k riaditeľovi a vedeniu školy, predkladať im svoje stanoviská a návrhy, zastupovať študentov aj navonok, možnosti vyjadrovať sa k vylúčeniu a podmienečnému vylúčeniu študentov zo školy v lehote do 10 dní od oboznámenia sa s návrhom na vylúčenie alebo podmienečné vylúčenie študenta, v možnosti podieľať sa na organizácii školských a charitatívnych, športových, spoločenských a kultúrnych podujatí a súťaží a možnosti zúčastniť sa predsedovi študentskej rady na zasadnutí pedagogických rád a porád vedenia školy podľa potreby. Zákon tiež stanovuje, že náklady na činnosť študentskej rady sa uhrádzajú na základe schváleného rozpočtu študentskej rady na dané volebné obdobie, povinnosť školy podieľať sa na finančnom rozpočte študentskej rady v súvislosti s mimoškolskou činnosťou a umožní aj ďalšie financovanie činnosti študentskej rady z výnosov z organizovania študentských, športových, spoločenských či kultúrnych podujatí a z darovaných príspevkov fyzických a právnických osôb a grantov. Významnejšiu rolu v novom ponímaní žiackej a študentskej samosprávy zohráva aj rada školy, samosprávny orgán, v ktorom sú zastúpení všetci dôležití hráči – pedagógovia, nepedagogickí zamestnanci, rodičia, žiaci a študenti a zriaďovateľ na školskom ihrisku. Nepôsobí ako nadriadený, ale kooperujúci orgán so špecifickými kontrolnými, pokiaľ ide o narábanie s finančnými prostriedkami a odvolacími, pokiaľ ide o voľby do žiackej a študentskej samosprávy a vybavovanie sťažností kompetenciami. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, v súčasnosti, keď sa na Slovensku v čoraz väčšej miere začínajú prebúdzať a aktivovať rôzne extrémistické skupiny, keď sa spoločnosť radikalizuje a mladí ľudia majú problém sa zorientovať v spleti populistických názorov niektorých politikov, je nanajvýš dôležité, aby sa práve mladej generácii poskytlo čo najviac možností, ako by sa mohli sami podieľať na správe vecí verejných. Ak chceme túto spoločnosť očistiť od morálneho bahna, v ktorom sme po 28 rokoch od nežnej revolúcie uviazli, musíme dať priestor práve mladým ľudom, aby mohli prejaviť a nahlas hovoriť svoje názory a dať im šancu poukazovať na nespravodlivosť v tom najširšom slova zmysle. Možno ich názory nebudú úplne objektívne a nie vždy správne, ale dôležité je, že nebudú mlčať. Slovensko potrebuje aktívnu generáciu mladých ľudí, ktorí sa budú vyjadrovať k najrozmanitejším zmenám a problémom v slovenskej spoločnosti a zároveň na nich pracovať. Budúcnosť tejto krajiny stojí práve na mladej generácii, ktorá sa nesmie stať len pasívnym prijímateľom spoločenských zmien a nanútených predstáv o fungovaní demokracie. Každá dnes prijatá zmena sa v konečnom dôsledku dotkne v priebehu najbližších rokov mladých ľudí, ktorí budú chcieť zostať na Slovensku žiť, ale v normálnych podmienkach. Odsúvať ich na vedľajšiu koľaj, či ignorovať ich hlasy, sa nám môže kruto vypomstiť. Čím menej ich budeme zapájať do aktivít a posilňovať v nich právne a spoločenské vedomie, tým viac dávame šancu extrémistom, ktorí sa veľmi radi ujmú svojej úlohy formovať názory a postoje mladých ľudí tápajúcich v neistej a demoralizovanej dobe. Predpokladám, že sa zhodneme na tom, že vytvorenie akéhokoľvek nového systému je proces mimoriadne náročný. Každý systém je potrebné naštartovať a pokiaľ sú kritériá nastavené správne, začne fungovať. Isteže v jeho procese sa vyskytnú nuansy, ktoré bude potrebné upraviť, doladiť, inovovať, zmeniť. Každý živý systém týmto prechádza. Podstatné však je, že iniciatíva na jeho vytvorenie prišla od tých, ktorých sa to priamo dotýka, od mladých ľudí. Ich stotožnenie sa s týmto procesom v predkladanej podobe zohráva kľúčovú úlohu. Systém, zákon môže byť kvalitatívne vytvorený, nastavený, prepracovaný, no ak jeho aktéri sa s ním nedokážu dobrovoľne vžiť, neprijmú ho, zanikne a s ním sa stratí i nádej a vôľa meniť svet a veci v ňom k lepšiemu. Preto aby sme zabránili týmto zásadným stratám, ktoré ovplyvnia budúcnosť všetkých, je našou povinnosťou otvoriť dvere do demokracie pre našich žiakov a študentov dokorán. Nenechať ich len ako štatistov sledovať dianie cez úzku škáročku. Dať im priestor nadýchnuť sa a rozhliadnuť, zakričať „Patrím sem!“ a do rúk s vyhrnutými rukávmi vložiť pomyselný štafetový kolík. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, podporme spoločne iniciatívu a záujem žiakov a študentov meniť veci verejné. Doprajme im aj sebe lepšiu občiansku spoločnosť. Ďakujem vám za pozornosť.