P. Farkas, poslanec: (2003-06-25):
P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne. Prerušujem rokovanie v tomto bode programu. Prosím vás, keby ste zaujali svoje miesto. správa o menovom vývoji v Slovenskej republike za rok 2002 . Správu ste dostali ako tlač 248 a spoločnú správu výborov máte ako tlač 248a. Prosím viceguvernérku Národnej banky Slovenska pani Elenu Kohútikovú, aby správu uviedla. Nech sa páči, pani viceguvernérka. E. Kohútiková, viceguvernérka Národnej banky Slovenska: Vážený pán predsedajúci, vážené dámy poslankyne, páni poslanci, ďakujem vám za dôveru, ktorú ste mi dali, že môžem správu predniesť. Dovoľte mi, aby som v stručnosti zhrnula hlavné charakteristiky ekonomického a menového vývoja v minulom roku, ktoré sú obsahom predkladanej správy. Správa je predkladaná v súlade s § 3 ods. 1 zákona o Národnej banke Slovenska. Základný rámec makroekonomického a menového vývoja v roku 2002 vytvárali znižujúca sa miera inflácie spolu s postupným zrýchľovaním ekonomického rastu, ale aj pretrvávajúci deficit zahraničného obchodu a bežného účtu platobnej bilancie. Spotrebiteľské ceny v roku 2002 zaznamenali spomalenie tempa rastu na 3,4 %, čo je najnižšia inflácia v histórii Slovenskej republiky v porovnaní so 6,5 % v roku 2001. A súčasne aj dynamika jadrovej inflácie sa znížila o 1,3 bodu na 1,9 %. Pomalší cenový rast v porovnaní s rokom 2001 bol determinovaný predovšetkým nižším rozsahom úprav regulovaných cien, ale aj znížením tempa rastu v ostatných základných segmentoch spotrebiteľských cien, predovšetkým potravín. Takisto tlmiaci efekt malo mierne zhodnotenie výmenného kurzu slovenskej koruny hlavne voči doláru. Hospodársky rast slovenskej ekonomiky bol charakterizovaný zrýchlením jeho medziročnej dynamiky. Podľa predbežných údajov vzrástol hrubý domáci produkt v roku 2002 o 4,4 % v stálych cenách. Na rozdiel od roku 2001 bol ekonomický rast v roku 2002 ovplyvnený aj kladným príspevkom čistého exportu v dôsledku predstihu tempa ratu exportu pred importom. Na raste hrubého domáceho produktu sa však podieľal predovšetkým domáci dopyt s rozhodujúcim príspevkom konečnej spotreby. Pomerne dynamický rast konečnej spotreby domácností bol do značnej miery ovplyvnený predstihom rastu reálnych miezd pred rastom reálnej produktivity práce, čo bolo ovplyvnené predovšetkým mzdovým vývojom vo verejnom sektore. Relatívne dynamický vývoj zaznamenala aj konečná spotreba verejnej správy, o ktorej sa tu už hovorilo, ktorej rast sa však po prijatí úsporných opatrení v druhom polroku spomalil. Podiel fiškálneho deficitu na hrubom domácom produkte sa mierne znížil zo 7,3 % v roku 2001 na 7,2 % v roku 2002. Deficitný vývoj bežného účtu platobnej bilancie pokračoval aj v roku 2002. Jeho podiel na hrubom domácom produkte sa však znížil z 8,5 % na 8,1 %. Zníženie deficitu obchodnej bilancie, ktoré malo pozitívny dopad na vývoj bežného účtu, bolo ovplyvnené nižším prírastkom dovozu v porovnaní s minulým rokom a miernym zvýšením exportnej výkonnosti. Čo je pozitívne, že vo vývoze došlo k čiastočnému zlepšeniu komoditnej štruktúry, keď najvyššiu dynamiku rastu dosiahol vývoz hotových výrobkov. Menová politika bola aj v uplynulom roku realizovaná v prostredí rastúceho prebytku voľnej likvidity obchodných bánk, ktorá bola sterilizovaná štandardnou formou. Významným prolikvidne pôsobiacim faktorom bol v roku 2002 predovšetkým vysoký objem privatizačných príjmov. Potreba sterilizácie prebytočných zdrojov výrazne vzrástla predovšetkým v dôsledku použitia ich častí na skládku domáceho štátneho dlhu. V prvej polovici roku 2002 bola menová politika prísnejšia. Dôvodom sprísnenia menovej politiky bolo napriek znižujúcej sa miere inflácie predovšetkým prehlbovanie vonkajšej ekonomickej nerovnováhy ovplyvnené rastúcim deficitom zahraničného obchodu, ako aj neprijatie dostatočných opatrení na elimináciu rizík v oblasti verejného sektora spolu s potenciálnymi dopytovými stimulmi vyplývajúcimi z použitia privatizačných príjmov. Koncom apríla preto Banková rada Národnej banky rozhodla o zvýšení kľúčových sadzieb o 0,5 percentuálneho bodu. Rast miery neistoty v očakávaniach ekonomických subjektov sa prejavil znehodnotením kurzu slovenskej koruny voči euru. Nakoľko podľa Národnej banky Slovenska bola bezprostredná miera tohto znehodnotenia neprimeraná, vstúpila Národná banka Slovenska v priebehu júna na devízový trh a realizovala priame intervencie za účelom stabilizácie situácie. V II. polroku sa situácia zmenila. Očakávania ekonomických subjektov pozitívne motivované výsledkami parlamentných volieb, progresom v prístupových rokovaniach Slovenska s Európskou úniou, zlepšením ratingu Slovenska medzinárodnými agentúrami a pozvaním Slovenska na prístupové rokovania o vstupe do NATO viedli k výraznému prílevu krátkodobého kapitálu zo zahraničia s následným tlakom na výmenný kurz. Zhodnocovanie slovenskej koruny však nebolo podložené primeraným zlepšením ekonomických fundamentov a jeho pokračovanie by mohlo negatívne ovplyvniť exportnú výkonnosť ekonomiky. Národná banka Slovenska preto realizovala intervencie na devízovom trhu, pričom tieto operácie boli podporené znížením kľúčových úrokových sadzieb o 1,5 percentuálneho bodu v novembri roku 2002. Proces harmonizácie nástrojov menovej politiky s inštrumentáriom ECB pokračoval aj v roku 2002. V splatnosti od 1. januára bola znížená sadzba povinných minimálnych rezerv z 5 % na 4 %, v tomto roku na 3 % a súčasne boli zrušené zmenkové obchody a lombardný úver. Národná banka je presvedčená, že Slovensko by sa malo usilovať o plné naplnenie integračných efektov v Európskej únii čo najskorším splnením podmienok na prijatie eura. Problematikou vstupu do Európskej menovej únie sa zaoberá spoločný strategický materiál Národnej banky Slovenska a ministerstva financií, ktorý bol predložený pred niekoľkými týždňami na verejnú diskusiu. Je prístupný prostredníctvom internetu. Formulácia spoločnej stratégie by mala tvoriť významný komunikačný nástroj Národnej banky Slovenska a vlády Slovenskej republiky pri prezentácii zámerov Slovenska tak voči verejnosti a domácim subjektom, ako aj voči zahraničným inštitúciám. Realizácia menovej politiky bude teda v strednodobom horizonte prebiehať v podmienkach členstva Slovenskej republiky v Európskej únii a v zmysle napĺňania Maastrichtských kritérií, resp. vytvárania prostredia na ich plnenie, pričom bude naďalej zameraná na plnenie hlavného cieľa, ktorým je udržanie cenovej stability. Vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.) P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pani viceguvernérka. Prosím predsedu výboru pre financie, rozpočet a menu pána poslanca Pála Farkasa, aby podal správu o výsledkoch prerokovania materiálu vo výboroch Národnej rady.