M. Číž, podpredseda NR SR: (2007-10-19):
Vážené kolegyne, kolegovia, otváram rozpravu. Do rozpravy som nedostal žiadnu písomnú prihlášku. Preto sa pýtam, kto sa do rozpravy chce prihlásiť ústne. Zdá sa, že nikto. Uzatváram preto možnosť ústne sa prihlásiť do rozpravy. Vyhlasujem zároveň rozpravu za skončenú. Ďakujem pánovi ministrovi za uvedenie tohto návrhu aj spravodajcovi za vykonanie spravodajských činností. A prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Teraz nasleduje druhé čítanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 527/2002 Z. z. o dobrovoľných dražbách a o doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov . Tento vládny návrh zákona máme pod tlačou 371, spoločnú správu výborov máme ako tlač 371a. Nech sa páči, opäť pán podpredseda Štefan Harabin uvedie tento vládny návrh. Máte slovo, pán minister a podpredseda vlády. Š. Harabin, podpredseda vlády a minister spravodlivosti  SR: Vážený pán predsedajúci, vážené poslankyne, vážení poslanci, na rokovanie Národnej rady sa predkladá ako iniciatívny materiál ministerstva spravodlivosti návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 527/2002 Z. z. o dobrovoľných dražbách a o doplnení zákona č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Návrh zákona prerokovala a schválila vláda Slovenskej republiky na svojom zasadnutí 15. augusta 2007 uznesením č. 701/2007. Cieľmi navrhovanej právnej úpravy sú stransparentniť proces dobrovoľných dražieb, zamedziť nekalostiam pri ich vykonávaní a zabrániť zneužívaniu dobrovoľných dražieb vydražením veci výrazne pod cenu, čo sa v praxi veľmi často využívalo, ďalej, stanoviť jasne pravidlá pri dojednávaní a výkone kontroverzného zabezpečovacieho prevodu práva, zamedziť niektorým nečestným praktikám na finančnom trhu, zefektívniť niektoré inštitúty súkromného práva a, konečne, posilniť postavenie spotrebiteľa pri uzatváraní spotrebiteľských zmlúv. Zmeny smerujú k zvýšeniu právnej ochrany vlastníka veci, ktorá má byť predmetom dražby, a v neposlednom rade s poukazom na zásadu právnej istoty aj k zvýšeniu právnej ochrany vydražiteľa. Návrh zákona sleduje jasné definovanie práv a povinností účastníkov občianskoprávneho vzťahu tak, aby nevznikali až prekvapivé stavy spôsobujúce občanom definitívnu stratu majetku, ktorý má niekoľkonásobne vyššiu hodnotu, než bola výška samotnej pohľadávky. Dopad zmien sa zároveň prejaví v minimalizovaní neplatných dražieb a predchádzaní súdnym sporom o vrátenie veci a vydanie bezdôvodného obohatenia. S posilneným prvkom transparentnosti súvisí aj doplnenie doteraz chýbajúcej právnej úpravy týkajúcej sa kontroly dodržiavania zákonných podmienok organizovania a priebehu dražieb dražobníkmi a na to nadväzujúce sankcie pre prípad porušenia alebo obchádzania zákonom vymedzených povinností dražobníkov. K zvýšeniu ochrany vlastníka draženej veci ďalej prispejú limity najnižšieho podania, stanovenie stropu pri odmene dražobnej spoločnosti, rozšírenie dôvodov na upustenie od dražby a odbúranie prepätého formalizmu pri uplatnení práv na súde. Zjednodušuje sa aj proces naturálnej reštitúcie v prípade neplatnej dražby s posilnením aj práv vydražiteľa. V čl. II sa navrhuje vykonať zmeny v Občianskom zákonníku v inštitúte zabezpečenia záväzkov prevodom práva v súvislosti s nekalosťami vyskytujúcimi sa v praxi. Vzhľadom na neprimerane vysoké až úžerné úroky a rôzne poplatky sa navrhuje zakotviť do právneho poriadku obdobne ako pri neprimerane vysokej zmluvnej pokute moderačné právo súdov na zníženie celkovej odplaty za poskytnutie úveru. Predkladateľ trvá na navrhovanej právnej úprave moderačného ustanovenia chrániaceho spotrebiteľov pri poskytovaní peňažných prostriedkov za neprimerane vysokú odplatu z nasledujúcich dôvodov. Prax jednoznačne ukázala, že na ochranu spotrebiteľov pri poskytovaní peňažných prostriedkov je potrebná účinnejšia úprava, ktorú môže zabezpečiť moderácia, teda znižovanie vysokých úrokov, teda odplaty súdom. Inštitút dobrých mravov a rozhodovanie o neplatnosti právneho úkonu sa z hľadiska účinnosti ochrany spotrebiteľov nedá porovnávať s výslovnou právomocou súdov na znižovanie neprimeraných úrokov. Odplata v rozsahu 50 %, 60 %, 70 % per annum je v našich podmienkach bežnou záležitosťou, kým v krajinách Európskej únie ide najčastejšie o rozpätie od 10 % do 15 %. No toto je doslova ožobračovanie jednoducho. Ďalej, znižovanie odplaty nebude predstavovať zásah do akejkoľvek odplaty, ale len do neprimeranej. Ďalej, o neprijateľnú podmienku nejde v prípade, ak sa značná nerovnováha v právach a povinnostiach zmluvných strán v spotrebiteľských zmluvách dotýka ceny plnenia, § 53 ods. 2 Občianskeho zákonníka tak musí chrániť slabšieho, pretože silný sa dokáže ochrániť aj sám. Toto vyučujeme naše deti na právnických fakultách. Reálne ide v praxi o veľké množstvo prípadov predražených pôžičiek. Ako príklad treba uviesť fakt, že jedna z renomovaných firiem ponúka v masívnej reklame výhodné pôžičky, pričom pri niektorých jej produktoch vychádza ročná percentuálna miera nákladov až na 516 %. No tak to sú nové nebankové inštitúcie. Súdy znižujú úroky aj v iných krajinách, napr. v Grécku na zákonnú úrokovú mieru 9,75 %. Treba vysloviť vážne obavy, že len cez inštitút dobrých mravov by bola ochrana spotrebiteľa nedostačujúca a súdy by ťažko poskytli dostatočnú ochranu spotrebiteľovi určením zmluvy za neplatnú, keď v nej bude uvedená priemerná ročná percentuálna miera nákladov. Spotrebitelia však mnohým veciam, konkrétne zložitým právnym a ekonomickým inštitútom, nerozumejú. Napr. v jednom z posledných listov adresovaných ministerstvu spravodlivosti spotrebiteľ poukazuje na revolving, avalistu, devocivačnú doložku, indosáciu zmenky a že vrátil už reálne požičaných 120 000 Sk, avšak žiadaných je ďalších 300 000. Ak by problém nebol taký vypuklý, nenavrhovali by sme spomenutý zásah štátu do daných právnych vzťahov. Spotrebiteľ je zjavne slabším článkom, a preto by mu mal zákonodarca poskytnúť v právnej úprave dostatočnú právnu ochranu. Na zmeny navrhované v zákone o dražbách reaguje novelizácia Exekučného poriadku v čl. III a kompetenčného zákona v čl. IV. Ďalej sa budem zaoberať stanoviskom k spoločnej správe. Predkladateľ návrhu zákona nesúhlasí s pozmeňujúcim návrhom uvedeným v IV. časti v bode 12 spoločnej správy výborov Národnej rady o prerokovaní vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 527/2002 Z. z. o dobrovoľných dražbách a o doplnení zákona č. 323/1992 Zb. v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 371), vo výboroch Národnej rady v druhom čítaní. Predmetný bod 12 koliduje so zmenou obsiahnutou v bode 11 spoločnej správy, v rámci ktorej sa precizuje celá druhá veta čl. II § 53 ods. 1 (Občiansky zákonník) tak, aby bol dosiahnutý súlad so smernicou Rady 93/13/EHS o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách. S pozmeňujúcimi návrhmi v ostatných bodoch spoločnej správy výborov Národnej rady predkladateľ súhlasí. Úprava v nich uvedená vo vládnom návrhu zákona i v platnom právnom stave chýba a ich zapracovanie prispeje pozitívne zároveň k zvýšeniu prehľadnosti novej právnej úpravy. Pán podpredseda, ďakujem za slovo.