Žitňanská, Lucia, poslankyňa NR SR (2015-02-11):
Áno? Vážené kolegyne, vážení kolegovia, predkladám za stranu MOST – HÍD novelu zákona o konkurze a reštrukturalizácii, ktorá je vlastne dopracovaná novela zákona o konkurze a reštrukturalizácii, ktorú sme prvýkrát predložili do Národnej rady v apríli minulého roku. Predložili sme ju v apríli minulého roku preto, pretože v tom čase už prebiehal proces reštrukturalizácie Doprastavu a bolo známe, že s veľkou pravdepodobnosťou reštrukturalizácii podľahne aj Váhostav. Priznávam, že je to svojím spôsobom účelová novela zákona o konkurze a reštrukturalizácii, ktorá naozaj chce cielene reagovať na existujúci stav reštrukturalizácií v týchto podnikoch a im podobným podnikoch bez nároku na to, aby predstavovala nejaké systémové riešenie reštrukturalizácií ako takých. Táto novela rieši v zásade len dva body, a síce, aby nezabezpečení veritelia, čo sú spravidla veritelia z obchodného styku, nemohli byť vyšachovaní z hry tým, že nebudú môcť hlasovať o reštrukturalizačnom pláne, pretože ich pohľadávky budú popreté. Síce nakoniec nebudú ukrátení, ale nebudú môcť spolurozhodovať o tom, ako ten reštrukturalizačný plán bude vyzerať. To bol ten prvý cieľ, ktorý mala táto novela a má ju aj dnes v znení, v akom som ju predložila v apríli predchádzajúceho roku. Už vtedy som v rozprave hovorila, že pravdepodobne, keď ten vývoj reštrukturalizácií týchto podnikov bude vyzerať tak, ako vyzerá, že pravdepodobne bude treba do zákona dať nejakú minimálnu hranicu uspokojenia pre týchto nezabezpečených veriteľov. Preto ten druhý bod tohto návrhu je, aby tá hranica minimálneho uspokojenia pre nezabezpečených veriteľov predstavovala 50 percent. Rovno hovorím, táto novela nemá ambíciu zásadne riešiť reštrukturalizácie na Slovensku. Táto novela má záujem naozaj riešiť len dve otázky, aby tí, ktorí nie sú zabezpečení, nemohli byť len tak ľahko vyšachovaní z hry o schvaľovanie reštrukturalizačného plánu. A za druhé, aby dostali nejakú hranicu uspokojenia, ktorá je fér. Priznám sa, že ja návrhy, ktoré hovoria 100-percentné uspokojenie a podobne, tieto názory nezdieľam, pretože vychádzam z toho, že ak by dlžník bol schopný na 100 % uspokojiť všetkých svojich veriteľov, tak pravdepodobne by nebol v reštrukturalizácii. Tak aj o tom je reštrukturalizácia, primárne o tom je reštrukturalizácia, že sa rieši úpadok dlžníka, to znamená, on už nevie vyplatiť svojich veriteľov v plnej miere všetkých. Toto je cieľ tohto návrhu zákona. Ja si uvedomujem, už som to dnes povedala, že pravdepodobne v budúcnosti bude sa treba pozrieť na ten proces reštrukturalizácie, či je dobre nastavený na základe skúseností, ale nejaké zásadné riešenie podľa mojej mienky vyžaduje naozaj vládu, to znamená, s nejakým zásadným riešením musí prísť vláda. Dve reakcie chcem na prebiehajúcu diskusiu. Keď sme predložili tento návrh zákona do parlamentu, tak reagovalo aj ministerstvo spravodlivosti a reagovalo tým, že však ono chcelo túto situáciu riešiť a len akurát to nevyšlo, pretože tá novela zákona o konkurze a reštrukturalizácii bola v parlamente súčasťou balíka zmien novely Obchodného zákonníka. Po prezidentskom vete sa nenašla znovu väčšina, aby ten zákon bol schválený, ergo preto nie je riešenie na svete. Chcem povedať tu z tohto miesta, že to nie je pravda, pretože vládna novela Obchodného zákonníka, ktorou sa menil aj zákon o konkurze a reštrukturalizácii, vôbec neriešila hlasovacie práva nezabezpečených veriteľov, riešila výslovne a len hlasovacie práva alebo aby sa nezneužívalo popieranie pohľadávok voči tým veriteľom, ktorí majú priznanú pohľadávku rozhodnutím súdu, a voči tým veriteľom, ktorí majú uplatnené zabezpečovacie právo. Čiže vlastne úplne iné kategórie veriteľov, čiže nie tých, ktorí sú nezabezpečení, ktorí nemajú súdne rozhodnutie, a síce tí, ktorí sú naozaj tí, ktorí sú bezbranní, o ktorých tu dnes celý deň alebo nejakú časť dňa už sme hovorili. Takže to je prvá poznámka. Druhá poznámka. Keby vláda mala záujem riešiť 1 300 veriteľov Váhostavu a tisíc neviem koľko veriteľov Doprastavu, tak prišla by do parlamentu so skráteným legislatívnym konaním, ktorý by predstavoval nejaké minimálne riešenie tejto situácie v týchto dvoch podnikoch. Prečo? Normálne zákony neprijímame kvôli dvom podnikom, ale v tomto prípade z jednoduchého dôvodu preto, pretože to, že tá situácia nastala, je zodpovednosťou vlády. Pretože niekto tie zákazky Doprastavu, Váhostavu dal a niekto sa nestaral o to, či tie peniaze tečú ďalej alebo netečú ďalej. A niekto tú situáciu toleroval. A musím znova dnes zopakovať, aj spolu s bankami, ktoré tie transakcie financovali. Čiže preto bolo namieste, aby vláda túto situáciu v týchto dvoch podnikoch jednoducho riešila a riešila ju, keď treba, tak aj legislatívnou cestou. My sme s predsedom strany MOST – HÍD oslovili premiéra Fica, aby schválil skrátené legislatívne konanie k tomuto návrhu zákona. Nestálo mu to ani za odpoveď. Ani takú odpoveď, že poslanecké návrhy si nevšímame, ale pripravujeme vlastné riešenie. Ani za formálnu odpoveď mu to nestálo. Takže toľko vzťah vlády k veriteľom firmy Doprastav a Váhostav. Takže keď dnes kolegovia zo strany SMER budú hlasovať proti tomuto návrhu, tak áno, hlasujú proti tomu, aby sa týmto veriteľom pomohlo. Doprastav má schválený reštrukturalizačný plán, čiže tam to je už pasé. Váhostav je pred predložením reštrukturalizačného plánu. Ten termín je 22. marec, ak som si dobre pozrela verejné zdroje, dokedy má Váhostav predložiť reštrukturalizačný plán. Toto je procesná norma. Jej schválenie v skrátenom legislatívnom konaní alebo akejkoľvek inej zajtra, by sa tým do tohto procesu mohlo ešte vstúpiť. To ticho zo strany SMER a hlasovanie proti bude znamenať, že vláda nemá o to záujem. A opakujem, tá zodpovednosť vlády je tu zrejmá, pretože vláda vedela, komu tie zákazky dáva. Čiže toľko k tomuto návrhu zákona. Prosím o jeho podporu. Ďakujem pekne. (Potlesk.)