J. Jasovský, poslanec: (2003-10-22):
Dámy a páni, a. s. Slovenská plavba a prístavy je majoritným prevádzkovateľom vodnej dopravy a prístavov Slovenskej republiky. Tak ako som skonštatoval, bola sprivatizovaná v apríli 2002, pričom predmetom privatizácie bola aj infraštruktúra prístavov, ako sú elektrické, vodovodné, kanalizačné, telefónne siete, sklady, administratívne budovy, železničná vlečka a cestné komunikácie. Údržba, opravy a investície do infraštruktúry sú ale realizované zo zdrojov Slovenskej plavby a prístavov, a. s. Vznikla nová príspevková organizácia Slovenská správa verejných prístavov. Táto nová inštitúcia môže prevziať od Štátnej plavebnej správy správu pozemkov a ich prenájom. Preto, ako som uviedol, infraštruktúra prešla privatizáciou do súkromnej spoločnosti. A ja pochybujem, že by sa ich táto dobrovoľne vzdala. V zákone ale nie je presne zadefinované, ako sa bude riešiť poskytovanie služieb vo verejnom záujme. V novele zákona sa totiž uvádza, že Slovenská správa verejných prístavov, tá nová, bude dbať na dodržiavanie poskytovania služieb na základe rovnosti. Prístavy majú mať charakter verejných prístavov, ale sú v rukách súkromných spoločností postavených na pozemkoch vo vlastníctve štátu. Je tu zrejmý rozpor. Ak má spoločnosť poskytovať služby vo verejnom záujme, je potrebné, aby podobne ako pri Železniciach boli presne stanovené kritériá a rozsah týchto služieb, príp. náhrady za ich poskytovanie. V dôvodovej správe sú vymenované aj doplnkové činnosti Slovenskej správy verejných prístavov. Je to predaj prístavných služieb, je to skladovanie a spracovanie, opracovanie tovaru, obchodná činnosť mimo služieb, ktoré súvisia so základným účelom zriadenia Slovenskej správy verejných prístavov. Tieto činnosti, dámy a páni, sú predmetom podnikateľskej činnosti súčasných prevádzkovateľov, resp. užívateľov prístavov a pochybujem, že by sa ich títo dobrovoľne vzdali. V týchto prípadoch môže ale prísť ku konfliktu záujmov, vytvoreniu podmienok pre korupciu, príp. Slovenská práva verejných prístavov môže robiť nátlak z pozície správcu prístavov na užívateľov prístavov. Riešenie tejto problematiky bolo aktuálne pred privatizáciou Slovenskej plavby a prístavov, keď si štát mohol ponechať v rukách infraštruktúru prístavov. To znamená, dámy a páni, v prvom čítaní uvažujem nad tým, či ponechať tento zákon, či ho doporučiť snemovni, aby prešiel do druhého čítania, alebo dať návrh na vrátenie tohto zákona na dopracovanie, pretože tu je rozpor, ako som hovoril aj pri novele zákona o telekomunikáciách alebo o elektronických komunikáciách. Tam som ale mohol doporučiť, aby zákon prešiel do druhého čítania. Tu už to celkom jednoduché nie je. Budeme vidieť, ako dopadne hlasovanie. Ak prejde do druhého čítania, budem mať potom návrhy k druhej časti „Vodné cesty a prístavy“ k vodným cestám a ich žiadostiam o uvedenie licencie, ku kvalifikácii plavidiel, kde v tomto zákone, si myslím, sú chyby. A budem teda v druhom čítaní dávať pozmeňujúce návrhy tak, aby zákon mohol byť vylepšený. Čiže zatiaľ dávam len na úvahu, či zákon má pokračovať v druhom čítaní alebo ho vrátime ministerstvu na dopracovanie s tým, že potom by som tam uviedol aj svoje pripomienky, ktoré sú v odbornej časti tohto zákona. Ďakujem pekne. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Pán poslanec Jasovský bol prihlásený písomne do rozpravy. Otváram v tejto chvíli možnosť ústne sa prihlásiť do rozpravy k tomuto bodu programu. Uzatváram možnosť hlásiť sa ústne do rozpravy. Vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Pán minister, chcete sa k rozprave vyjadriť? Ďakujem, pán minister. Pán spravodajca, chcete sa vyjadriť k rozprave? Ďakujem. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Budeme pokračovať prvým čítaním o vládnom návrhu zákona o elektronickom obchode . Vládny návrh zákona ste dostali ako tlač 381, návrh na jeho pridelenie na prerokovanie výborom máte v rozhodnutí pod č. 373. Pán minister hospodárstva Pavol Rusko, prosím, aby ste vládny návrh zákona v snemovni odôvodnili. P. Rusko, podpredseda vlády a minister hospodárstva SR: Ďakujem pekne, pani podpredsedníčka, za slovo. Vážená pani predsedajúca, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, návrh zákona o elektronickom obchode predkladá na rokovanie Národnej rade Slovenskej republiky vláda Slovenskej republiky na základe Plánu legislatívnych úloh na rok 2003. Návrh zákona bol schválený uznesením vlády č. 726 z 20. augusta 2003, je súčasťou harmonizácie práva Slovenskej republiky s právom Európskej únie v rámci prístupového procesu do Európskej únie. Jeho účelom je zapracovať smernicu 2000/31/ES o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode do právneho poriadku Slovenskej republiky. Smernica aj návrh zákona upravujú len základné povinnosti poskytovateľov služieb informačnej spoločnosti z hľadiska ochrany príjemcov týchto služieb. Služby informačnej spoločnosti zahŕňajú celú škálu ekonomických činností, ku ktorým dochádza tzv. on-line cez elektronické zariadenia. Sú tu aj iné služby, ako je elektronický obchod, napr. služby umožňujúce prístup k údajom, spracovanie, prenos, uchovávanie, vyhľadávanie alebo zhromažďovanie dát a elektronická pošta, ale táto len v komerčnej komunikácii. To znamená, že elektronický obchod, uzatváranie záväzkových vzťahov, tvorí len časť týchto služieb. Treba zdôrazniť, že na vznik, zmenu a zánik týchto vzťahov sa neustanovujú žiadne nové alebo iné pravidlá ako tie, ktoré platia podľa všeobecných predpisov, napr. podľa Občianskeho zákonníka alebo Obchodného zákonníka. Návrh zákona vychádza z princípu slobody ponúkať a poskytovať služby informačnej spoločnosti prostredníctvom elektronických zariadení bez obmedzenia, oznámenia či registrácie. Poskytovateľovi služieb sa však vzhľadom na charakter týchto služieb ukladajú niektoré osobitné povinnosti, povinnosť jednoznačne sa identifikovať tak, aby nezostal pre príjemcu služby anonymný, ďalej, povinnosť príjemcovi služby vytvoriť také podmienky v programe na elektronickom zariadení, aby mohol úkony smerujúce k vzniku záväzkových vzťahov urobiť slobodne, vážne a zrozumiteľne, aby svoje chybné úkony mohol opraviť, ďalej, aby elektronický dokument zostal uchovaný a mohol byť použitý ako dôkazný prostriedok. Návrh zákona obsahuje tiež ustanovenia o vylúčení zodpovednosti poskytovateľa služieb v prípadoch, keď poskytuje len služby v obmedzenom rozsahu, ktoré pozostávajú v technických podmienkach zabezpečenia prenosu. Návrh zákona obsahuje tiež ustanovenia o dohľade nad dodržiavaním zákona a ustanovenia, ktoré vytvárajú základný rámec medzinárodnej spolupráce v tejto oblasti, ktorá je vzhľadom na charakter týchto služieb nevyhnutná. Navrhovaná právna norma predstavuje len základ úpravy vzťahov, ku ktorým dochádza pri komunikácii cez elektronické zariadenia. Elektronické komunikačné technológie sa veľmi rýchlo rozvíjajú a právo takpovediac nestačí s týmto rozvojom držať krok a len veľmi ťažko sa zmocňuje procesov, ktoré na elektronických zariadeniach prebiehajú. Preto treba počítať s tým, že po tejto základnej úprave bude právo vstupovať do týchto vzťahov častejšie. Na obhajobu návrhu zákona proti kritike, ktorá bola vznesená proti nemu zo strany niektorých záujmových združení pôsobiacich v oblasti elektronických komunikácií, by som chcel uviesť, že k návrhu zákona bol vypracovaný posudok expertkou Európskej únie, z ktorého vyplýva, že zákon v takejto podobe bude vyhovovať právu Európskej únie. Ani štáty Európskej únie ako napr. Nemecko alebo Rakúsko nemajú rozsiahlejšiu a podrobnejšiu právnu úpravu tejto problematiky. Čo sa týka tvrdenia, že zákon nebude vytvárať podmienky na rozvoj elektronického obchodu, by som chcel uviesť, že viac ako 80 % elektronického obchodu tvorí elektronický obchod medzi podnikmi podľa Obchodného zákonníka a rozvoju takéhoto obchodu ani v súčasnosti, keď už je účinný zákon o elektronickom podpise, nič nebráni. Preto som presvedčený, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, že budete súhlasiť s tým, aby bol návrh zákona posunutý do druhého čítania na posúdenie vo výboroch Národnej rady. Ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán minister, aj pomalšie môžete hovoriť, lebo zopár ľudí aj zaujíma tento zákon a radi by sme si to odôvodnenie pozornejšie vypočuli. Dávam slovo spravodajcovi z navrhnutého gestorského výboru, výboru pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie pánovi poslancovi Ľubomírovi Vážnemu. Nech sa páči.