I. Farkas, poslanec: (2009-10-28):
V priebehu októbra a novembra 2008 presiakli informácie o nekalých praktikách ohľadom obstarania služieb súvisiacich s Technickou asistenciou Regionálneho operačného programu v programovom období 2007 až 2013. Na politickej scéne som ako prvý 25. novembra 2008 v mene Strany Maďarskej koalície – Magyar Koalíció Pártja upozornil na nekalé praktiky na ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja v súvislosti s obstaraním služieb v hodnote 3,6 mld. korún. V ten deň som mal dve iniciatívy. Najprv na pôde Výboru pre financie, rozpočet a menu Národnej rady som navrhol poslanecký prieskum výboru na ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja. Čuduj sa svete, poslanci výboru môj návrh odsúhlasili, v rámci toho aj koaliční poslanci okrem poslancov Slovenskej národnej strany. Poslanecký prieskum sa uskutočnil 5. decembra 2008. Od tohto dňa sa kauza nazýva nástenkovým tendrom omylom, vážení, pretože mala by sa nazvať nástenkovým antitendrom, lebo zo zdrojov zvnútra ministerstva máme informácie o tom, že táto výzva nebola zverejnená dokonca ani na nástenke. Takúto argumentáciu ako barličku v núdzi používal alebo vymyslel ešte vtedajší minister Janušek. Neskôr som na tlačovej besede odprezentoval, čo sa deje na ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja, a zároveň som vyzval premiéra, aby odvolal ministra Janušeka, aby konal podobne tomu, ako keď odvolal ministra životného prostredia Izáka, ministra obrany Kašického alebo ministerku pôdohospodárstva Kramplovú. No prečo o tom hovorím? Lebo sa blíži prvé výročie môjho vystúpenia a upozornenia kompetentných na nekalé praktiky a dodnes táto kauza nie je uzatvorená. Čo to teda znamená? V momente odvolania predchádzajúceho ministra Janušeka boli v súvislosti s touto kauzou objednané a spotrebované služby vo výške 360 mil. korún, bola teda spotrebovaná asi desatina celkového rámca 3,6 mld. korún. Potom sa čerpanie rámca v zmysle zmluvy, teda objednania služieb od spriaznených služieb pozastavilo. Pred niekoľkými dňami nám Európska komisia dala najavo, že neuhradí z rozpočtu Európskej únie ani jedno euro na tento účel. Bude to nutné uhradiť zo štátneho rozpočtu, teda uhradíme to my všetci občania Slovenskej republiky. Blíži sa teda prvé výročie a bude nás to stáť asi 1 mil. korún slovenských za každý deň trvania tejto kauzy. Kde sú ale problémy? 1. Premiér pri navrhnutí osoby Igora Štefanova za ministra výstavby a regionálneho rozvoja sa vyjadril, že dôkladne pozná jeho dovtedajšiu činnosť na ministerstve, spoznal ho ako kvalitného odborníka, preto bude dobrým ministrom. Čiže premiér osobne sa za jeho osobu zaručil. 2. Prvýkrát sme za opozičné strany podali návrh na odvolanie ministra Štefanova týždeň po jeho vymenovaní, nakoľko sa vyskytli nové skutočnosti o tom, že aj on spolupodpisoval zmluvy a svojím podpisom schvaľoval úhradu faktúr za dodávku služieb za značne predražené, v niektorých prípadoch za viacnásobne predražené ceny. Okrem toho Európska komisia začala šetrenie tohto prípadu. Premiér sa vtedy rázne postavil na obranu ministra a zároveň mu dal podmienku. Minister dostal od premiéra za úlohu zadržanie a vrátenie peňazí zaplatených na základe pochybnej zmluvy, inak bude okamžite odvolaný. Deväťdesiat percent finančných prostriedkov zaplatených v zmysle pochybnej zmluvy sa dalo zachrániť, podmienka premiéra teda znela, že minister Štefanov musí získať peniaze dodanej služby naspäť. Rozumej, naspäť od dodávateľov služieb, teda mal vyrokovať stav, aby nebolo potrebné dodávateľom zaplatiť za dodané služby. Ak sa to nepodarí, tak analogicky, ale aj politicky podmienka zrejme znela tak, že treba dosiahnuť, aby úhradu za spotrebované služby zaplatili úradníci z Bruselu zo spoločného rozpočtu Európskej únie. Lenže Európska komisia začala šetrenie tohto prípadu. Dnes už vieme, ako sa rozhodla Európska komisia, neuhradí ani jedno euro v súvislosti s týmto nástenkovým tendrom. Aká je teda konklúzia? Premiér už dávno mal odvolať ministra Štefanova, pretože jeho podmienka nebola splnená. Pritom nielenže minister Štefanov nesplnil podmienku tým, že nevyrokoval v Bruseli zaplatenie faktúr za spotrebované služby, ale on vraj o zaplatenie ani nestál, teda ani nepožiadal Európsku komisiu o zaplatenie týchto faktúr. Tých faktúr, ktoré schvaľoval on ako generálny riaditeľ Agentúry na podporu regionálneho rozvoja. Minister tým dvojnásobne pochybil. Nielenže uvedené faktúry bude treba uhradiť zo štátneho rozpočtu, lebo u dodávateľov nevyrokoval stiahnutie a vystornovanie faktúr podľa želania a usmernenia premiéra. Ale tým, že nepožiadal Brusel o úhradu uvedených faktúr, nezabojoval o ich úhradu Európskou komisiou, tým sa priznal, že celý projekt, celý nástenkový tender bol kamuflážou a podrazom poctivých ľudí, daňových poplatníkov. Veď nakoniec to zaplatia oni, všetci daňoví poplatníci. Pritom tento výsledok pokladá minister za veľký úspech, veď nám Brusel namiesto nástenkového tendra uhradí iné projekty, vznikol tým priestor pre iné projekty v rámci Technickej asistencie k Regionálnemu operačného programu. Pán minister, a čo tak poctivosť vášho ministerstva a dobré meno Slovenskej republiky v Bruseli, resp. dôvera euroúradníkov v budúce projekty, ktoré predložíte na schválenie? Dôvera Bruselu v budúcnosti nebude podlomená? Ďalej stačí, keď spomeniem mieru úspešnosti, resp. neúspešnosti čerpania prostriedkov z fondov Európskej únie. V septembri tohto roku uplynulo 40 percent časového úseku z programového obdobia 2007 až 2013, v septembri sme mali vyčerpané o málo viac ako 1 percento z disponibilných zdrojov vo výške 11,4 mld. eur. Je to žalostne málo, ocitli sme sa na chvoste rebríčka spomedzi 27 členských štátov Európskej únie. A v budúcom roku to má byť spása pre príjmovú stránku štátneho rozpočtu, čerpanie eurofondov má zachrániť ako takú priechodnosť, vyfinancovateľnosť a ako takú rovnováhu verejných financií. Ale ako to chcete dosiahnuť, vážení? Tak, že napríklad ministrom výstavby a regionálneho rozvoja bude niekto iný, bude nejaký kúzelník? Lebo vláda chce ireálne a iracionálne v budúcom roku z fondov Európskej únie vyčerpať 30-násobok sumy, koľko vyčerpala za prvé tri roky programovacieho obdobia. Ale späť k nástenkovému tendru. 360 miliónov korún kľudne mohlo byť zachránených. Premiér začal konať v súvislosti s pochybným nástenkovým antitendrom až po uzatvorení kontroly Úradu pre verejné obstarávanie. Pritom už kontrola ministerstva financií z júla 2008 poukázala na problémy v nástenkovom tendri alebo antitendri. To, že ministerstvo financií má dohliadať nad dodržiavaním pravidiel Únie pri čerpaní eurofondov. Ako certifikačný orgán nemusel čakať na stanovisko Úradu verejného obstarávania. Minister financií mohol konať hneď, ako sa dozvedel o nezrovnalostiach na ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja v súvislosti s týmto nešťastným tendrom. Ak by kompetentní, minister financií a premiér, konali včas, mohli sme zachrániť aj tých 360 mil. korún. Náhodou premiér nesľúbil hneď po zostavení vlády, že v prípade podozrení ministrov z nekalej činnosti bude konať do troch minút? V období hospodárskej krízy by sme našli oveľa rozumnejšie čerpanie uvedenej sumy ako úhrady nepotrebných inzerátov, log, televíznych spotov a inzerátov v tlači, v magazínoch typu Extra plus. Napríklad na financovanie udržania pracovných miest a vytváranie nových pracovných miest, rozumným preskupením priorít medzi jednotlivými operačnými programami a aj v rámci jednotlivých operačných programov. Že ako sa kruh uzatvára a kto bolo v celom procese stransparentnenia čerpania z fondov Európskej únie Igor Štefanov, dovoľte citát z časopisu Trend. Citujem: „K stransparentneniu čerpania eurofondov sa vláda zaviazala pred dvomi rokmi v Modernizačnom programe Slovensko 21. Ide o jeden z mála zásadnejších projektov, ktorého uskutočnenie si želali aj opozičné strany. Plán na podporu znalostnej ekonomiky, zlepšovanie podnikateľského prostredia a zvyšovanie zamestnanosti schválil kabinet na návrh ministra financií. Vláda sa v Modernizačnom programe zaviazala, že bude zverejňovať na internete všetky žiadosti o príspevok z fondov spolu s údajmi o žiadateľoch vrátene neúspešných. Rovnako malo byť vidno do procesu vytvárania orgánov zodpovedných za schvaľovanie dotácií a tiež mená ich členov. Splnenie tejto predstavy dostalo za úlohu ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja. Rezort sa jej zhostil formálne prípravou zákona o pomoci a podpore čerpania z eurofondov. Ambícia otvoriť verejnej kontrole všetky stupne rozhodovania o bruselských peniazoch sa v ňom neodzrkadlila, hoci zákon účinný od začiatku roka niekoľkých základných technických pravidiel na rozdeľovanie pomoci priniesol. Nesplnenie zadania si všimlo ministerstvo financií. V odpočte krátkodobých plnení Modernizačného programu úrad Jána Počiatka konštatuje, že úloha je len čiastočne splnená. Výsledok bol návrh uznesenia vlády, podľa ktorého by neporiadny rezort musel zabezpečiť zverejňovanie podrobností o prideľovaní fondov najneskôr do konca apríla vlaňajšieho roka. No potom prišlo rozporné konanie a ministerstvo financií, teda úrad pána Počiatka národniarom ustúpil. Konanie sa uskutočnilo v čase, keď dosluhoval Marián Janušek. Ten sa rokovania o odstránení nepohodlného uznesenia nezúčastnil. Namiesto neho tam sedel vtedy ešte neznámy podriadený Igor Štefanov. Bol to teda aj súčasný minister, ktorý nedokázal alebo ktorý dokázal rezort zbaviť tejto chúlostivej úlohy. Odpočet plnenia Modernizačného programu v novej podobe vláda hladko schválila v apríli 2008. Návrh zverejňovať kľúčové časti rozhodovania o prideľovaní peňazí z Európskej únie zmizol aj z papiera.“ Toľko citát. Najsilnejšia vláda strana SMER pritom vždy v týchto prípadoch hádže vinu za netransparentnosť, klientelizmus, korupciu v súvislosti s čerpaním fondov Európskej únie a katastrofálnu efektivitu čerpania eurofondov na koaličného partnera, na Slovenskú národnú stranu. Nezabúdajme ale pritom, že na kľúčovom ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja, ktorý je hlavným koordinátorom čerpania eurofondov, sedí štátny tajomník nominovaný stranou SMER. Za SMK – MKP môžem len potvrdiť, že minimálne dva roky alebo skoro tri roky dozadu permanentne poukazujeme na zvrhlosti, na klientelizmus, na korupciu v súvislosti s čerpaním fondov Európskej únie a taktiež na veľmi slabý výkon kompetentných, čo sa týka efektivity čerpania. Veď sa Slovensko dostalo na úplný chvost rebríčka spomedzi 27 členských štátov Európskej únie, pričom pre všetky krajiny sa súčasné programovacie obdobie začalo 1. januárom 2007, Slovensko nevynímajúc. Takže výhovorky, vážení, neobstoja. Preto môžem potvrdiť v mene poslaneckého klubu SMK – MKP, že budeme hlasovať za odvolanie ministra Štefanova. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.)