R. Fico,  poslanec: (2001-10-23):
Dovoľte mi, aby som na úvod urobil jednu krátku poznámku o vzťahu parlamentu Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky. Zdá sa, že za posledné obdobie sa veľmi posilnila pozícia vlády vo vzťahu k parlamentu a nie v jednom prípade sa vláda správala tak, že z poslancov Národnej rady si urobila len hlasovacie figuríny. Národná rada Slovenskej republiky má určite zlý obraz  v spoločnosti aj kvôli tomu, že dostatočne nekontroluje vládu Slovenskej republiky a že nereaguje na najvýznamnejšie hospodárske, sociálne a spoločenské rozhodnutia, ktoré vláda prijíma. Mám zato, že tento imidž si Národná rada Slovenskej republiky môže zlepšiť aj dnes, ak vykoná riadnu kontrolnú funkciu vo vzťahu k vláde Slovenskej republiky. Mám zato, že ako poslanci Národnej rady nie sme slúžkou vlády, ale sme jej kontrolnou inštitúciou a je našou povinnosťou zaujímať vždy a v každom čase postoje k tomu, čo vláda Slovenskej republiky robí. Je nepochybné, že odstavenie a pravdepodobne aj následná likvidácia Jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice bloky 1, 2 je jednou z najvýznamnejších hospodárskych rozhodnutí, ktoré vláda Slovenskej republiky prijala za posledné desaťročia. Bez posvätenia Národnou radou Slovenskej republiky však považujem takéto mimoriadne dôležité rozhodnutie vlády za nemožné, za neplatné, za rozhodnutie, ktoré nie je možné v plnej miere akceptovať. Nechcem dnes hovoriť v žiadnom prípade o rozdieloch, ktoré sa objavili v anglickom a slovenskom texte zmluvy. Otázka vôbec dnes nestojí tak, či bloky 1, 2 Jadrovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach budú zlikvidované alebo nie. Otázka stojí tak, či odstaviť dva bloky jadrovej elektrárne v rokoch 2006 - 2008, či Národná rada má súhlasiť s jednostranným politickým záväzkom vlády Slovenskej republiky odstaviť jeden z najlacnejších zdrojov výroby elektrickej energie. Jadrovú energetiku treba považovať za výsostný národnoštátny záujem Slovenskej republiky. Je určite takým istým národnoštátnym záujmom, ako je poľnohospodárstvo alebo vstup do Európskej únie v rámci zahraničnej politiky. Kladiem si preto základnú otázku a chcem sa aj spýtať pána predsedu vlády, ako vláda Slovenskej republiky vyvažuje tieto národnoštátne záujmy pri realizácii zahraničnej politiky? Chcem sa spýtať predsedu vlády, čo sa "uhralo" pri vstupe do Európskej únie? Veľmi pozorne sledujeme uzatváranie kapitol pri vstupe do tejto inštitúcie. Niektoré sú predbežne uzatvorené, o niektorých veľmi významných sa stále ešte rokuje a predpokladá sa ukončenie v najbližších mesiacoch. Mám zato, a dovolím si to na tomto mieste konštatovať, že sme pri vstupe do Európskej únie neuhrali absolútne nič. Neuhrali sme ani jeden vlastný národnoštátny záujem. Stačí, ak uve-diem, že Česká republika urobila bezprecedentnú zmluvu s Nemeckou spolkovou republikou o budúcnosti Jadrovej elektrárne Temelín a dohodla sa s Nemeckou spolkovou republikou, že za to, že Nemci budú rešpektovať fungovanie a výrobu elektriny v tejto elektrárni, že Česká republika bude súhlasiť s dvoj- alebo trojročnými prázdninami, pokiaľ ide o využívanie slobodného pohybu. Vláda Slovenskej republiky nielen že dala jednostranný politický záväzok zastaviť prevádzku jadrovej elektrárne v rokoch 2006 a 2008, ale súhlasila so sedemročnými prázdninami. Ak teda môžem ešte raz veľmi v krátkosti zhodnotiť stav vyjednávania vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie, neuhrali sme absolútne, ale absolútne nič. Odstavenie dvoch blokov Jadrovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach je jednostranným politickým záväzkom vlády Slovenskej republiky. Vláda Slovenskej republiky sa nemôže vyhovárať na to, že ju k tomu niekto núti, že to je podmienka vstupu alebo niečo podobné. Je tu obrovské množstvo dôkazov a myslím si, že dnes to ani nikto nebude spochybňovať, že výroba elektrickej energie v Jaslovských Bohuniciach je naozaj maximálne bezpečná a ani nepredpokladám, že by niektorí z poslancov, ktorí sa prihlásia do rozpravy, otvorili otázku bezpečnosti jadrovej prevádzky. Občania Slovenskej republiky asi nie sú dobre informovaní, ale treba povedať, že do modernizácie týchto dvoch blokov, ktoré chceme odstaviť v roku v roku 2006  a v roku 2008, sme investovali z peňazí daňových poplatníkov takmer 9 mld. korún. 9 mld. korún sme dali do roku 2000 do tejto elektrárne a my dnes jednostranne súhlasíme s tým, že moderná  bezpečná jadrová elektráreň bude zastavená bez akýchkoľvek kom-penzácií zo strany Európskej únie alebo bez akýchkoľvek kompenzácií na strane Slovenskej republiky. Pretože zobrať od Európskej komisie 150 mil. EUR, to je asi 6,5 mld. korún, to je ročná strata, pokiaľ ide o odstavenie jadrovej elektrárne,  takže netvárme sa, že sme urobili nejaké fantastické víťazstvo, ak podpisujeme takúto sumu. Okrem toho je veľmi pochybné, k akým ďalším peniazom sa zaviaže Európska komisia po prípadnom odstavení v roku 2006 - 2008, lebo finančné prostriedky, o ktorých teraz hovoríme, sú viazané len na obdobie, ktoré teraz spomíname. Netvárme sa rovnako, že Slovensko je nejakou výnimkou vo výrobe elektrickej energie z jadra. V súčasnom období je v štátoch OECD 24 % elektrickej energie vyrobenej v jadrových elektrárňach a v štátoch Európskej únie je to dokonca až 35 %. Slovenská republiky vždy hrala a myslím si, že aj bude hrať otvorenú hru so svojimi susedmi, a predovšetkým s Rakúskom, pokiaľ ide o bezpečnosť prevádzky jadrovej elektrárne. Ak mám dobré informácie, boli sem pozvané misie vyme-nované rakúskou vládou, ktoré opakovane hodnotili súčasný stav bezpečnosti v Jaslovských Bohuniciach. Každý rok sa stretávajú odbor-níci z jednej aj z druhej strany a určite dochádza neustále k výmene relevantných informácií. Verejnosť by mala vedieť, že v elektrárni V1 v Bohuniciach od roku 1990 bolo vykonaných 18 medzinárodných misií, a ak zrátame aj spoločné misie s elektrárňou V2 zamerané na seizmicitu lokality, bolo ich 21. Správy so všetkých misií sú prístupné a väčšinou boli priamo odovzdávané rakúskej strane. Program zvýšenia bezpečnosti Jadrovej elektráne v Jaslovských Bohuniciach nemá vzhľadom na svoju rozsah, to znamená inves-tovaných 9 mld. korún, obdobu v žiadnej jadrovej elektrárni na svete. Bol veľmi rozsiahly, komplexný, nakoniec ho realizovala veľmi významná firma Siemens, a bol v odbornej verejnosti aj pozitívne prijatý. Ak pristúpime k odstaveniu Jadrovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach, dôjde tak po 28 rokoch prevádzky dvoch blokov. Paradoxne najstaršia elektráreň, ktorá používa reaktor toho istého typu, ako je v Jaslovských Bohuniciach, je v Ruskej federácii a na budúci rok dosiahne už 30 rokov prevádzky a pripravuje sa predĺženie jej prevádzky na 45 rokov. Európska komisie investovala do zvýšenia bezpečnosti tejto elektrárne veľké prostriedky, ale ani zďaleka to nie je 9 mld. korún, ktoré sme dali my do roku 2000. Rovnako treba povedať, že je tu podobná elektráreň vo Fínsku  a tá má predĺženú licenciu až na 40 rokov. Nie je možné sa dnes baviť, ako to nakoniec navrhoval pán predseda vlády, len o texte zmluvy. Text zmluvy je významný v tom, že po prvýkrát sa v zmluve medzinárodného  charakteru objavuje záväzok vlády Slovenskej repub-liky odstaviť dva bloky v rokoch 2006 a 2008.  Preto treba, aby sme odstavenie týchto blokov neposudzovali izolovane od dopadov na celú elektrizačnú sústavu. Bloky V1 predstavujú významný zdroj, preto ich odstavením dôjde k podstatnému narušeniu doterajšej bilancie s následným dopadom na životné prostredie a zvlášť citlivo zasiahne do sociálnej problematiky trnavskej oblasti. Samozrejme, že sa môžeme baviť, akým spôsobom nahradíme odstavenie týchto dvoch blokov. Môžeme hovoriť o výrobe v plynových alebo uhoľných elektrárňach, ale vieme, v akom stave sú Nováky a Vojany. Môžeme určite hovoriť o dokončení  tretieho  a štvrtého bloku Atómovej elektrárne v Mochovciach, ale toto je téma, ktorej sa bojí vláda Slovenskej republiky ako čert kríža, no a  nakoniec je to tretia možnosť, je to možnosť dovoz elektriny. V dlhodobom časovom priemere je však takéto riešenie oproti domácej výrobe drahšie minimálne o náklady na prenosy. Nechcem teraz používať všetky informácie, ktoré sa objavili v súvislosti s hodnotením odstavenia týchto dvoch blokov, ale sú známe a myslím si, že všetkými aj akceptované informácie, podľa ktorých odstavenie blokov V1 v rokoch 2006 a 2008 si vyžaduje oproti prevádz-kovaniu do roku 2015, ktoré navrhujeme, vyššie  náklady na výrobu elektriny až o 47,8 mld. korún, pri náhrade klasickými zdrojmi. Ak by sme nahradili odstavenie dvoch blokov dostavbou tretieho a štvrtého bloku v Mochovciach, tak tieto náklady by boli vyššie o 20,38 mld. korún. Každý rok prevádzky blokov V1 rozhodujúcim spôsobom sa prispieva k zníženiu nákladov na pokrývanie spotreby elektriny. V prípade náhrady klasickými elektrárňami predstavuje každý rok prevádzky zníženie nákladov až o 5,3 mld. korún a pri náhrade dokončením v Mochovciach okolo 2,6 mld. korún. Hovorme si, aká môže byť situácia po odstavení v oblasti cien s elektrickou energiou. Priemerné náklady dodávky elektriny zo zdrojov slovenských elektrární budú v ďalšom období po roku 2005 viac ako dvojnásobne vyššie ako náklady dodávky z V1. Náklady výroby elektriny rozhodujúcim spôsobom ovplyvňuje výroba vo V1, ktoré v roku 2005 budú predstavovať len okolo 45 % priemerných nákladov výroby v Slovenských elektrárňach. Po odstavení tohto vysoko efektívneho zdroja dôjde k nárastu priemerných nákladov a v konečnom dôsledku i prie-mernej odbytovej ceny v Slovenských elektrárňach o 15 % a vo výrobe elektriny na Slovensku sa to prejaví nárastom okolo 8 až 10 %. Celý tejto nárast bude musieť zaplatiť konečný odberateľ len v dôsledku odsta-venia V1 už okolo roku 2007. V podstate nezáleží, či sa nahradí domácim výrobcom, alebo sa dovezie, ako aj či náhradu budú realizovať Slovenské elektrárne alebo iní výrobcovia. Z vývoja nákladov a z toho vyplývajúcich cien elektriny v Európe sa dá očakávať, že za každú dovezenú megawat hodinu zaplatíme minimálne dvakrát viac, ako budú náklady na vyrobenú elektrinu z blokov V1. Dovezená elektrická energia bude zhoršovať bilanciu zahraničného obchodu a určite bude ne-priaznivo pôsobiť aj na zamestnanosť. Príspevok Európskej únie, a to som nakoniec povedal, aj keď je významný a predstavuje okolo 6,5  mld. korún, predstavuje približne len ročnú stratu vzniknutú v dôsledku odstavenia V1, pričom príspevok je zrejme viazaný na odstavenie v rokoch 2006 a v rokoch 2008. Argumenty, že odstavenie Jadrovej elektrárne V1 Bohunice a uhoľných elektrární budeme môcť lacnejšie nahradiť dovozom elektriny, nie sú pravdivé, lebo za dlhodobo kontrahované dovozy veľkého množstva elektriny by sme museli zaplatiť viac, ako sú priemerné náklady u nás. Ako som už uviedol, stálo by nás to obrovské devízové prostriedky, ale aj stratu energetickej nezávislosti a sociálne neistoty. Vážený pán predseda vlády, vážené dámy a páni, tých odborných argumentov, ktoré hovoria, že elektráreň je bezpečná a je dostatok a nikto to nebude spochybňovať. Dôležitý argument, ktorý chcem opätovne zopakovať, je investícia vo výške 9 mld. korún. My nedostaneme od Európskej komisie ani len to, čo sme dali do modernizácie týchto dvoch blokov  do roku 2000. Ďalej je významná informácia, že aj dôjde k odstaveniu  jadrovej elektrárne v Bohuniciach a ak nedôjde k dostavbe Mochoviec a prípadne dôjde aj k tlaku na zastavenie Novák a Vojan, Slovenská republika bude odkázaná na dovoz elektrickej energie, nehovoriac o tom, že samotne odstavenie dvoch blokov bude znamenať zvýšenie cien elektrickej energie. Vláda Slovenskej republiky chce podpísať rámcovú zmluvu, ktorá je predmetom dnešnej diskusie. Treba však pripomenúť, že táto rámcová zmluva obsahuje aj časť, ktorá hovorí o dodatkoch a prílohách. Keď sa na tom dohodnú obidve strany tejto zmluvy, je možné pristúpiť k dohode  dodatkom alebo prílohou a zmeniť a dohodnúť iné podmienky odstavenia Jaslovských Bohuníc. Mám zato, že Slovenská republika ide v tomto jednostrannom záväzku ďaleko nad rámec vlastných národ-noštátnych záujmov a že je v rozpore so záujmami našej krajiny, aby sme pristúpili k takémuto záväzku. Bol by som rád, keby vláda Slovenskej republiky využila ešte obdobie, ktoré je pred nami aj v súvislosti s otvorenou kapitolou energetiky, a aby vyjednala úplne iné, ale úplne iné podmienky odstavenia tejto elektrárne, ak sa tak nestane tak bude zodpovedná za zvýšenie cien elektriny, ale aj za to, že Slovensko bude krajina, ktorá nebude sebestačná vo výrobe. Vážené dámy a páni, urobím určité porovnanie. V roku 1989 až 1990 bolo vtedy ešte Československo a Slovensko kritizované kvôli výrobe zbraní. Vraj je to v rozpore s ľudskými právami, vraj je to amorálne. My sme prestali vyrábať pod určitým tlakom zbrane, súhlasím, že to bolo spôsobené aj stratou trhov. Ale dnes tie krajiny, ktoré nás kritizovali kvôli výrobe zbraní, vyvážajú zbrane tam, na tie trhy, ktoré sme stratili rozhodnutiami v rokoch 1989-1990. Uvediem rozhodnutia v poľnohospodárstve. V rokoch 1990 až 1992 boli prijaté nie náhodné rozhodnutia, pokiaľ išlo o podlomenie kolien slovenského poľnohos-podárstva. Dnes prichádza tretí úder, je to úder do slovenskej energetiky. V čase, keď si všetky krajiny dávajú pozor na to, aby si udržali významné energetické zdroje, v čase, keď nie je istota ďalšieho vývoja, robíme jeden krok za druhým, zbavujeme sa Slovenského plynárenského priemyslu, zbavujeme sa atómových elektrární, zastavujeme ich, myslím si, že  to v rozpore s tým, čo Slovenská repub-lika potrebuje v blízkej budúcnosti. Ak by som teda mal povedať na záver jednu vetu, tak by som povedal, že treba odstaviť premiéra Dzurindu a jeho vládu, a nie bloky 1 a 2 Jaslovských Bohuníc. (Potlesk.) Dovoľte mi, aby som predniesol aj návrh uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky k textu zmluvy, ktorá má byť podpísaná medzi vládou a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj. Národná rada Slovenskej republiky odporúča vláde Slovenskej republiky, aby v návrhu Rámcovej zmluvy medzi Slovenskou republikou a Európskou bankou pre obnovu  a rozvoj, týkajúcej sa aktivít Medzinárodného fondu pre podporu odstavenia Bohuníc na Slovensku, nahradila text v časti 4 písm. c) textom nasledujúceho znenia. Teda chcem, aby sme nahradili tú časť zmluvy, ktorá hovorí o odstavení blokov v roku 2006 a 2008 takýmto textom. Slovenská republiky prijme všetky potrebné opatrenia na implementáciu energetickej politiky, aby splnila záväzok Slovenskej republiky ku konečnému odstaveniu Jadrovej elektrárne Bohunice V1 bloky 1 a 2 v termíne, ktorý bude zodpovedať spôsobilosti Jadrovej elektrárne Bohunice V1 bloky 1 a 2 plniť medzinárodne uznávané bezpečnostné štandardy. Na tento účel sa vláda Slovenskej republiky zaväzuje plne spolupracovať so všetkými medzinárodnými subjektmi oprávnenými vykonávať dozor nad bezpečnosťou jadrovej prevádzky. Ďakujem pekne. I. Presperín,  podpredseda NR SR: Ďakujem pekne pánu poslan-covi Ficovi za jeho vystúpenie v rozprave. Prosím, aby ste sa prihlásili do faktických poznámok, tí, ktorí chcete pravda, posledný pán poslanec Jan Budaj. Končím možnosť prihlásiť sa s faktickými poznámkami k tomuto vystúpeniu. Pán poslanec Cuper, poprosil by som naozaj načas, vyzýval som. Takže pán poslanec Cuper posledný, pani poslankyňa Keltošová má slovo s faktickou poznámkou. O. Keltošová, poslankyňa: Ďakujem za slovo, pán predsedajúci, dovoľte mi, aby som doplnila vystúpenie pána poslanca Fica o dôkazy, keď naozaj aj s ním v tomto musím súhlasiť, že vláda, čiže exekutíva v poslednom období výrazne posilnila svoje postavenie voči zákonodarnej moci, konkrétne voči parlamentu. Prvý príklad z praxe, z nedávnej praxe je vyjednávanie v kapitole Voľný pohyb osôb. Za dva týždne vláda odsúhlasila nevýhodnú kapitolu, nevýhodné podmienky pre našich občanov, ktorí sa budú chcieť zamestnať po vstupe do Európskej únie. Na rozdiel od Českej republiky, my sme vyjednávali respektíve naša vláda vyjednávala dva týždne, Česká republika vyše dva mesiace si kládla podmienky a dosiahli nakoniec svoje. Druhý príklad o tom, ako vláda posilňuje svoje postavenie voči exekutíve a nadraďuje sa nad Národnú radu. Je reforma verejnej správy. Pamätáte si, ako vláda prišla sem do parlamentu so zaklínadlom, že jedine 12 vyšších územných celkov, pretože chce to Európska únia a Európska únia sa skloňovala a časovala vo všetkých pádoch a rodoch, nakoniec sme odhlasovali reformu tak, ako bola a čuduj sa svete, Európska únia vôbec neprotestovala, do tretice vláda takisto teraz používa ako zaklínadlo zrovnoprávnenie žien a mužov v súvislosti s predĺžením veku odchodu do dôchodku,  pričom vláda neuvádza, aké iné pozitívne príklady a možno aj prijateľnejšie v tejto súvislosti by pre naše ženy mohli vstúpiť cez zákony do platnosti. Vláda znova používa zásterku a hovorím zaklínadlo v Európskej únii. Takže, pán poslanec Fico, ak ste sa pýtali, čo sa uhralo na prospech Slovenskej republiky pri jednotlivých negociáciách, aj podľa týchto príkladov vidíte, že to bolo mizerne málo, ak nie nula. I. Presperín,  podpredseda NR SR: Pán poslanec Švantner.