D. Lipšic, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: (2005-06-21):
Schválením nového Trestného zákona a Trestného poriadku sa významným spôsobom zavŕšil dlhoročný proces rekodifikácie základných trestnoprávnych predpisov. Prijatím uvedených zákonov je položený základ v oblasti trestnoprávnych predpisov, na ktorý však musí nadväzovať a z ktorého musí vychádzať príprava a spracovanie ďalších všeobecne záväzných právnych predpisov súvisiacich z vecného hľadiska s uvedenými trestnými kódexmi, medzi ktorými významné miesto patrí aj základným predpisom upravujúcim oblasť väzenstva. V súčasnosti platný zákon č. 59/1965 Zb. o výkone trestu odňatia slobody bol od roku 1965, keď bol prijatý, novelizovaný 8-krát, čím sa do značnej miery stal neprehľadným. V 90. rokoch minulého storočia sa niektorými novelami podstatným spôsobom zmenili existujúce inštitúty a zaviedli sa mnohé nové inštitúty. Predovšetkým novelou zákona z roku 1990 a potom z roku 1993 sa v dôsledku nových spoločensko-ekonomických a politických zmien prehĺbila vnútorná diferenciácia odsúdených vo výkone trestu a zmenilo sa zaobchádzanie s niektorými špecifickými kategóriami odsúdených, precíznejšie sa upravila oblasť právneho postavenia odsúdených a disciplinárnej praxe a v neposlednom rade sa prehĺbila humanizácia a demokratizácia výkonu trestu v porovnaní s predchádzajúcim obdobím. V súčasnosti už zákon z roku 1965 však v mnohých smeroch nevyhovuje novým požiadavkám, ktoré sa kladú na výkon trestu a niektoré z nich sú predkladané aj medzinárodnými organizáciami, ako je Európsky výbor na zabránenie mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania, čo je poradný výbor Rady Európy. Taktiež uplatňovaním mnohých inštitútov v praxi si v dôsledku častých zmien a doplnkov vyžaduje poskytovanie opakovaných výkladov, stanovísk a právnych názorov z dôvodu, že pôvodný zámer zákonodarcu sa stal do značnej miery nejednoznačný v dôsledku neskôr prijatých noviel. Z týchto dôvodov pristúpilo ministerstvo spravodlivosti a následne vláda k vypracovaniu a predloženiu úplne nového zákona o výkone trestu odňatia slobody. Novou právnou úpravou sa odstraňujú z výkonu trestu také postupy a tiež niektoré inštitúty, ktoré splnili svoj účel v čase ich platnosti, avšak už sú neopodstatnené a prekonané vzhľadom na zmeny vo filozofii uplatňovania trestu odňatia slobody. Nová kodifikácia je v súlade s ústavou a s našimi medzinárodnými dohovormi a vychádza z rekodifikácie trestného práva hmotného a trestného práva procesného. Vychádza tiež z analýzy a zhodnotenia účinnosti doterajšej právnej úpravy, uplatňovanie jednotlivých inštitútov v rámci výkonu trestu a z dostupných poznatkov penologického výskumu a právnej úpravy v niektorých európskych štátoch. Vládny návrh zákona upravuje spôsob výkonu trestu odňatia slobody uloženého v trestnom konaní, práva a povinnosti odsúdených vo výkone tohto trestu a dozor a kontrolu nad výkonom trestu. Základnými cieľmi návrhu zákona je predovšetkým - zabezpečiť ochranu základných práv a slobôd osôb vo výkone trestu, - prehĺbiť progresívnosť a diferenciáciu výkonu trestu vo vzťahu k jednotlivým kategóriám odsúdených, - vytvoriť predpoklady na začlenenie sa odsúdených do spoločnosti po skončení výkonu trestu. Ale jedným z najdôležitejších cieľov zákona je zabezpečiť dostatočnú ochranu spoločnosti najmä pred páchateľmi obzvlášť závažných zločinov a recidivistami. Z uvedených dôvodov si vás dovoľujem, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, požiadať o podporu vládneho návrhu zákona. Ďakujem, pán predsedajúci.