Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2015-03-12):
Ďakujem, pán poslanec Kadúc, za otázku. Pri tejto téme je vždy potrebné mať na pamäti naše záväzky a naše ciele. Naše strednodobé ciele, ktoré súvisia s výškou deficitu verejných financií a verejného dlhu, ale aj s potrebným tempom znižovania deficitu, naše záväzky vyplývajúce z domácej tzv. dlhovej brzdy, zo zákona o dlhovej brzde, ktorý je nastavený veľmi prísne a má aj svoje pozitívne a negatívne dopady na tvorbu pracovných miest a verejné investície. Najdôležitejšie sú však, je však potreba financovania zákonom stanovených obligatórnych výdavkov. A takisto je potrebné aj odborne diskutovať o pomere daňového zaťaženia práce, ide o tzv. daňovú kvótu II, a o tie nožnice, ktoré my trvalo máme od roku 2004, stále ich máme roztvorené medzi daňovým zaťažením práce a kapitálu. Čiže máme viac zaťaženú daňovú, odvodovú prácu ako samotný kapitál. Do úvahy musíme brať aj vývoj globálnej ekonomiky a financie ako také. Dovoľte mi dve poznámky. Pri prvej príležitosti sme znížili sadzbu dane z príjmu právnických osôb o jeden percentuálny bod, stalo sa tak hneď v roku 2013 na rok 2014. A dovoľte mi, aby som si pomohol aj medzinárodným porovnaním podľa Svetovej banky, ja vám potom ten podklad aj odovzdám, pán poslanec. Umiestnenie Slovenska podľa indikátora platenia daní – a zase sme pri tabuľkách a pri rebríčkoch – je dané hlavne výškou daňových sadzieb aj tých, ktoré podniky odvádzajú za svojich zamestnancov, čiže hlavne sociálnych odvodov. V ďalšom je tam zastúpené čas vyžadovaný na vykonanie všetkých povinností súvisiacich s daňovou agendou a potom v počte daňových platieb. Dotazník, ktorý vypĺňa viacero exponentov na Slovensku, však zahŕňa aj mnoho ďalších súvisiacich otázok. Pre medzinárodné porovnanie som vybral päť štátov, ide o susednú Českú republiku, Rakúsko, Poľsko, nášho najdôležitejšieho obchodného partnera Nemecko a aj veľmi progresívne baltské Estónsko. Z porovnania s vybranými štátmi vyplýva príliš vysoký počet platieb na Slovensku a výrazne dobré umiestnenie Estónka v tejto oblasti, ktoré, mimochodom, vykázalo na druhej strane mierne vyššiu celkovú daňovú sadzbu, a to je ťažko uveriteľné, čiže Estónsko má vyššiu celkovú daňovú sadzbu ako Slovensko, z pohľadu domácich médií sa vám to zdá asi neuveriteľné, ale podľa tabuľky Doing Business a Svetovej banky je to tak, a celkové daňové sadzby krajín, ktoré som spomenul, s výnimkou Poľska sa výrazne nelíšia. Ja vám ten podklad, samozrejme, odovzdám na porovnanie. A chcem na záver povedať snáď ešte jednu vec a chcem byť v tomto konzistentný. Naozaj to kľúčové, ktoré je pred nami, je verejný stav verejných financií, to znamená snaha dostať stranu výdavkov a príjmov do rovnovážnej roviny z takého toho štrukturálneho, skutočného štrukturálneho hľadiska. Tento cieľ je nastavený na rok 2017. Je uskutočniteľný. Je pravdou, že dotiahnuť tú káru do toho cieľa bude musieť nasledujúca vláda, ale potom v ďalších rokoch, prirodzene z ďalších prírastkov a ekonomického rastu, ktorý prirodzene predpokladáme, pretože predpokladáme normálne časy, dobré časy, a z primárnych prebytkov v rozpočte bude môcť financovať rôzne priority, a to už bude potom naozaj na nasledujúcej vláde, ako tieto prebytky použije. Či ich použije na zníženie príjmov, alebo na zvýšenie výdavkov v oblastiach, ktoré tá alebo oná strana, ktorá môže byť zastúpená v tej-ktorej koalícii, môže presadzovať. Dovolím si vám pripomenúť, že máme spoločnú známosť z hľadiska už minimálne troch rozpočtov, ktoré som predkladal tu v Národnej rade, a väčšina príspevkov poslancov aj vládnych, ale aj opozičných je venovaná nedostatočnému dofinancovaniu mnohých oblastí. Čiže to budú veľkí kandidáti, samozrejme, na zvyšovanie výdavkov, teda stále hovorím o používaní prebytkov po roku 2017, ale myslím si, že rovnakú pozornosť si určite zaslúži aj znižovanie celkového zaťaženia v oblasti zdanenia práce, aby sme naozaj viac a viac stimulovali tvorbu pracovných miest. Pretože stále a stále sa musím vrátiť k tej najväčšej boľačke našej krajiny, a to je nízka zamestnanosť a nízka schopnosť vytvárať nové pracovné miesta hlavne v oblasti s nízkou kvalifikáciou. A tu si dovolím teda poznamenať, že to, čo sme urobili aj s menším alebo s väčším konsenzom v tejto sále minulý rok, keď sme síce na úkor zdravotných odvodov, ale znížili sme odvodové zaťaženie pre skupinu 600-tisíc zamestnancov s jedným kľúčovým cieľom, áno, aj zlepšiť životnú úroveň, ale aj lepšie vytvoriť podmienky na tvorbu pracovných miest v tejto oblasti. Ďakujem, skončil som.