NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2003-02-26):
Teraz prosím pána poslanca Hurbana, aby z poverenia výboru informoval Národnú radu o výsledku prerokúvania návrhu zákona v gestorskom výbore. Nech sa páči, pán poslanec. J. Hurban, poslanec: Vážený pán predseda, vážené kolegyne a kolegovia, vážený pán podpredseda, dovoľte mi, aby som v zmysle zákona Národnej rady č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku vystúpil k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 310/1992 Zb. o stavebnom sporení v znení neskorších predpisov a zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý ste dostali ako tlač 155, ako spravodajca Výboru Národnej rady pre financie, rozpočet a menu. Uvedený návrh bol doručený poslancom Národnej rady v stanovenej lehote, čím boli splnené podmienky určené § 72 ods. 1 zákona Národnej rady o rokovacom poriadku. Ako spravodajca v prvom čítaní si osvojujem stanovisko, že predmetný návrh spĺňa z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti návrhu zákona uvedené v § 67 a § 68 zákona Národnej rady o rokovacom poriadku, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Z hľadiska vecného zastávam stanovisko, že predložený návrh zákona rieši závažnú problematiku, keďže reaguje na pozitívny trend všeobecného znižovania úrokových sadzieb na peňažnom trhu, teda rieši svojím obsahom závažnú problematiku, ktorú je potrebné upraviť spôsobom, ako sa navrhuje v predmetnom návrhu. Predkladaný návrh vytvára zo strany štátu lepšie možnosti pre efektívny výkon kontroly, nakladania s prostriedkami fondu stavebného sporenia. Čo osobitne vítam, tento návrh zamedzí špekuláciám s viacnásobným prevodom zmlúv a zároveň jasným a jednoznačným spôsobom stanovuje sankcie za porušenie tohto zákona. Prosím, pán predseda, aby ste otvorili rozpravu.
P. Paška, predseda NR SR: (2007-10-30):
(Hlasovanie.) 132 prítomných, 76 za, 38 proti, 16 sa zdržalo, 2 nehlasovali. Tento návrh pána poslanca Jánoša sme schválili. Ďalej pani spravodajkyňa. Pani spravodajkyňa, poprosím vás, uvádzajte hlasovanie.
Hort, Milan, podpredseda NR SR (2010-09-08):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážený pán kolega Pavol Paška, najviac ma zaujala v tom vašom vystúpení tá časť, kde ste rozprávali o úžasnej šanci Slovenska po roku 1989. Áno, vnímam to aj ja ako jeden z najfantastickejších darov ten dar slobody, ktorý sme dostali a je medzníkom našej histórie. Nie som si ale celkom istý, že tento názor zdieľajú všetci vaši kolegovia z vášho poslaneckého klubu nielen pre ich minulosť, ale aj pre mnohé vystúpenia v tomto parlamente. Som si ale istý, že jeden človek tento názor naozaj nezdieľa. Na rozdiel od vás, ktorý ste sa dokázali vo vzťahu k roku 1989 k tým hodnotám prihlásiť, aj keď ste povedali pokorne, že ste vtedy kachličkovali kúpeľňu, tak váš predseda, váš predseda strany povedal viackrát, že on si tohoto dátumu ani nevšimol, ani tejto zmeny. Je to pre mňa dosť problémové, aby som prijal tie vaše slová, ktoré ste tu povedali úprimne, aj po tom, keď ešte existuje jeden skanzen toho totalitného režimu, ktorý sa volá Lehota pod Vtáčnikom. A tam váš predseda chodieva s tými ľuďmi, ktorí absolútne neprijali rok 1989 a to, čo prišlo po ňom. Dozvedám sa, že sa to tam končí Piesňou práce, plače sa tam nad starými dobrými časmi. Skúste si, prosím vás, túto schizofréniu vysvetliť, aby ste potom tu, keď budete vystupovať a hovoriť tie krásne veci, boli zajedno aspoň s vaším pánom predsedom. Ďakujem pekne.
Krátky, Rastislav, poslanec NR SR (2023-12-20):
Ďakujem za slovo. Ja stále uvažujem nad vami, pán Blcháč, že ako sa k vám prihovoriť, lebo ja chodím na tie výbory pre financie a rozpočet aj keď nie som členom, lebo ma to fakt zaujíma a obzvlášť teraz, keď tam bol rozpočet. A ja som si všimol, že vy po tej slušnosti voláte dlhšie a že vy ste to opakovane zdôrazňovali na výbore. A viete čo, ja vám možnože aj trošku verím, že naozaj akože úprimne by ste chceli, aby tá slušnosť tu bola, len vy ste potom netrafili stranu. Lebo zároveň, keď ste to povedali na výbore, a teraz opäť akože vôbec to nechcem, aby to vyznelo osobne voči pánovi Kamenickému, ale keď sa kolegovia dožadujú analýzy, ktorú pán minister povie, že má na stole, tak on povie, že spravte si vlastnú. To teraz myslím, že sa jednalo o analýzu výdavkových limitov. Že proste to takto nejde, že vy voláte po slušnosti a pritom sami sa chováte opačne. Akože naozaj vás chcem poprosiť, že tento gordický uzol v skutočnosti, ktorý sa nám sem dostal do Národnej rady, má veľmi jednoduché riešenie. Stiahnite ten návrh na zrušenie špeciálnej prokuratúry a my spokojne odrokujeme o rozpočte, povieme vám svoje výhrady a čo si predstavujeme ináč, ale vôbec nemusí byť v tej situácii, len ten návrh stiahnite, lebo to je celé to, čo tu eskaluje túto situáciu. A budete aj vy spokojní, ak to teda myslíte vážne.
Svrček, Miloš, poslanec NR SR (2021-05-03):
Ďakujem za slovo. Pán poslanec Tomáš, mňa sekla trošku taká informácia alebo veta, ktorú ste povedali, že jednotlivé úrady práce po Slovensku sú organizované údernými jednotkami SME RODINA, no ja by som vám chcel pripomenúť, že na rozdiel od predchádzajúcich vládnych garnitúr súčasný minister práce pán Krajniak jednoducho dal na odbornosť, dal na manažérske schopnosti ľudí, ktorí, ktorí sú dlhé roky v rámci tejto oblasti. Veľmi dobre viete, že napríklad ústredie práce riadi človek, ktorý je tam v podstate už 9-10 rokov. Zároveň na úradoch práce sú schopní manažéri, ktorí, ja som to už aj dnes povedal, bravúrne zvládli riešenie pandémie v rámci tohto segmentu, čiže som trošku ako nemilo prekvapený, že zhadzujete týchto ľudí, ktorí jasne ukázali, že majú manažérske a odborné schopnosti viesť tieto úrady. A čo sa týka tej antisociálnosti SME RODINA, ja som to už aj hovoril dnes, keď bola rozprava, v rámci vystúpenia pána poslanca Richtera, my sme žiadne obedy pre deti nezrušovali v rámci škôl, jednoducho každý pracujúci rodič, ktorý má dieťa od 6 do 15 rokov, má nárok na daňový bonus, na zvýhodnený daňový bonus, jednoducho od 1. júla sa zvýšilo o 1,7-násobok z tej základnej sadzby tohto daňového zvýhodnenia, tuším to vychádza na 39 eur, od 1. januára 2022 na 44 eur, čo sa týka rodičov, ktorí sú v hmotnej núdzi, im sa zvyšovali tie príspevky z 1,20 na 1,30 eura s tým, že teraz, pokiaľ mám informáciu, tak koaliční poslanci niektorí predkladali návrh do pléna, aby do toho boli zaradení aj rodičia, ktorí sú nezamestnaní alebo ktorí sú poberatelia aj dôchodkov, čiže... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-10-18):
Pani poslankyne, páni poslanci, budeme pokračovať v rokovaní o bodoch programu tak, ako som ich uviedol na začiatku dnešného rokovacieho dňa. Prvým bodom je vládny návrh zákona o finančnej kontrole a o vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov , ktorý prerokúvame ako tlač 1045.  Spoločnú správu výborov ste dostali ako tlač 1045a. Prosím teraz, aby z poverenia vlády Slovenskej republiky pred-metný návrh zákona odôvodnila a uviedla pani ministerka financií Brigita Schmögnerová.  Pani ministerka, máte slovo. B. Schmögnerová, ministerka financií SR: Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážená poslanecká snemovňa, na základe Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2001 predkladám na rokovanie Národnej rady do druhého čítania návrh zákona o finančnej kontrole a o vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Tento zákon vychádza z koncepcie vnútornej finančnej kontroly vo verejnej správe, ktorú vláda schválila ešte 25. 10. 2000. Koncepcia rieši jednotný systém finančnej kontroly, t. j.  kontroly  rozpočtových prostried-kov a prostriedkov európskych spoločenstiev  a iných prostriedkov zo zahraničia na financovanie projektov na základe medzinárodných zmlúv. Chcela by som uviesť, že príprava tohto zákona bola aj podmienkou otvorenia kapitoly Finančná kontrola a je zároveň jeho prijatie v Národnej rade aj podmienkou uzatvorenia tejto kapitoly. Tento zákon je veľmi dôležitý z hľadiska vytvorenia dostatočných legislatívnych podmienok na zmeny vo vnútornej finančnej kontrole a chcem len uviesť,  že po jeho prijatí sa výrazne zlepší aj vyjednávacia pozícia Slovenskej republiky v procese uzatvárania kapitoly Finančná kontrola. Zákon definuje predbežnú finančnú kontrolu, priebežnú finančnú kontrolu a následnú finančnú kontrolu. Osobitnou súčasťou je vnútorný audit, ktorý upravuje tretia časť návrhu zákona. Štvrtá časť návrhu zákona obsahuje ustanovenia, ktoré hovoria o možnosti ukladania pokút a prechodné ustanovenia, ktoré upravujú postup pri dokončovaní kontrol hospodárenia s prostriedkami štátneho rozpočtu začatými pred účinnos-ťou tohto zákona. Vážená poslanecká snemovňa, dovoľte mi, aby som vás požiadala o podporu tohto vládneho návrhu zákona. Ďakujem.
Gašpar, Tibor, poslanec NR SR (2024-02-08):
Hlasujeme o bode 57 pozmeňujúceho návrhu poslanca Galka.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-05-03):
Pán poslanec Martin Beluský má ďalšiu faktickú poznámku, nech sa páči.
Tomáš, Erik, poslanec NR SR (2021-01-14):
Vážený pán predseda, ja som rád a je chvályhodné, že ste priznali, že takýmto spôsobom sa nemajú legislatívne normy prijímať. Ale umožňuje to parlament. Vy stojíte na jeho čele, tak pevne verím, že nezostane len pri konštatovaní. Ale nabudúce možno aj do toho svojou osobnosťou vstúpite, pretože máte tieto právomoci. Čiže nielen to nejakým spôsobom komentovať, ale patrilo sa aj zasiahnuť. Zvlášť že my, ako aj všetky krajiny vo svete už dlhodobo vieme, že sa bude očkovať a takýto plán mal byť očkovací prijatý a pripravený už dávno so všetkými pravidlami, ktoré s tým súvisia. Nepovažujem za veľmi dobrý príklad s pani Cibulkovou, že teda poďme, nech je aj sto paní Cibulkových a berme ľudí z ulice v prípade, ak neminieme vakcínu. Naozaj tu išlo o protekciu a tú predsa schvaľovať nebudeme. Predpokladám, že väčšina očkovacích centier je v zdravotníckych zariadeniach, tak nemusíme siahať po ľuďoch z ulice, ale siahať po zdravotníkoch, lekároch, sestrách, ktoré tam v tom čase sú a dajme tú látku naozaj tým, ktorí to potrebujú. A už absolútne ako sociálny demokrat nemôžem súhlasiť s tým, že si ľudia zaplatia za vakcínu a dostanú ju prednostne. To teraz budú uprednostňovaní tí ľudia, ktorí na to majú, pred tými, ktorí na to nemajú? Toto je naozaj nie veľmi citlivé. A len preto, že ľudia nemajú peniaze, tak nedostanú vakcínu v čase, keď na ňu budú mať nárok. S tým absolútne nesúhlasím. Je to dokonca nehumánne. Jednoducho treba postupovať podľa jasne zvoleného plánu. Prvá línia – starí ľudia a podobne. Keď môžu v Nórsku napríklad čakať politici v poradí a ďalší ľudia podľa veku a ďalších kritérií, tak určite sa to dá aj na Slovensku. Treba mať jasný plán.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2019-05-15):
Nech sa páči, pán poslanec Dostál, môžte reagovať.
Goga, Pavol, poslanec NR SR (2015-05-14):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predseda, dámy, páni, dovoľte mi, aby som prečítal zápisnicu o výsledku tajného hlasovania o návrhu na voľbu kandidátov na člena Regulačnej rady, ktoré sa konalo 14. mája 2015. Na tajné hlasovanie o návrhu na voľbu kandidátov na člena Regulačnej rady bolo vydaných a poslanci si osobne prevzali 103 hlasovacích lístkov, teda na voľbe bolo prítomných 103 poslancov. Po vykonaní tajného hlasovania overovatelia Národnej rady Slovenskej republiky spočítali hlasy a zistili, že v tajnom hlasovaní o návrhu na voľbu kandidátov na člena Regulačnej rady všetci poslanci odovzdali hlasovacie lístky. Zo 103 odovzdaných hlasovacích lístkov boli 3 neplatné a 100 platných. Podľa platných hlasovacích lístkov overovatelia zistili, že: za Milana Hargaša hlasovalo za 77, proti 9, 14 sa zdržali hlasovania, za Jána Hijja hlasovalo za 76, 9 hlasovalo proti, 15 sa zdržalo hlasovania, za Antona Nováka 20 hlasovalo za, 47 proti, 33 sa zdržali hlasovania. Na voľbu kandidátov na člena Regulačnej rady je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov. Overovatelia konštatujú, že v tajnom hlasovaní boli za kandidátov na člena Regulačnej rady zvolení Milan Hargaš, Ján Hijj. Overovatelia poverili svojho člena Pavla Gogu oznámiť výsledok hlasovania Národnej rade Slovenskej republiky. Pán predseda, skončil som.
Taraba, Tomáš, poslanec NR SR (2020-07-09):
Ja len v krátkosti, ďakujem za... (Ruch v sále a prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2014-07-08):
Pán poslanec Jurzyca, nech sa páči. Poprosím vás, zapnite pána poslanca Jurzycu. Nejde? Je pán poslanec prihlásený. Už máte, nech sa páči.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2016-06-15):
Pani poslankyňa Cigániková, kričať nemusíte. (Reakcia z pléna.) Nie, v tejto, v tomto priestore nie, môžte v krčme, keď chcete, ale tu nie. (Reakcia z pléna.) Pani poslankyňa Jurinová, nech sa páči.
Bublavý, Dušan, poslanec NR SR (2012-04-04):
Sľubujem. (Potlesk.)
Šimečka, Michal, podpredseda NR SR (2024-02-09):
Ďakujem veľmi pekne. Otváram týmto rozpravu o tomto bode programu. Konštatujem, že písomne sa do rozpravy nikto neprihlásil, a preto sa pýtam, či sa niekto z poslancov a poslankýň hlási do rozpravy ústne. Nie je tomu tak. Vyhlasujem teda rozpravu za skončenú. A ak chce navrhovateľ sa vyjadriť, prosím, pán minister, máte slovo.
Pleštinská, Zita, poslankyňa NR SR (2020-05-14):
Ďakujem pekne.
Budaj, Ján, poslanec NR SR (2016-09-12):
Najprv chcem oceniť, najprv chcem oceniť, že to je naozaj politická rozprava. Pán Krajniak sem vnáša širší kontext, než je utilitarita. Ale samozrejme, v niečom by som mu protirečil. Ošiaľ informatizácie, aby som ho citoval, nie je haluz, pán Krajniak, ale dlhoročný zdroj ziskov. Ziskov firiem nalepených na Slovenskú republiku, ktoré už roky dojili a doja rozpočet za všetkých vlád. Opakovane prináša u nás informatizácia a la Slovakia presne pravý opak, čo sa sľubuje. Procesy sa neurýchľujú, ale spomaľujú. Ceny rôznych úkonov neklesajú, ale naopak, prehľadnosť vzťahov občana a štátu sa nezlepšuje, ale naopak. Ochrana osobných údajov a súkromia zaniká. Informatizácia ale nie je vinníkom toho, z čoho ju obviňujete. Sú totiž aj štáty, kde informácia ľuďom naozaj prináša prospech. Práve celá debata podľa mňa v hlbšom slova zmysle o mnohých veciach v tomto parlamente je debata o tom, či v budúcnosti Slovensko dokáže nielen v tejto, ale aj v mnohých iných sférach prekonať túto fázu rozvoja a začať za verejné prostriedky prinášať občanom jednoznačný prospech. Nevyrieši to všetky otázky, ktoré ste nastolili, ale vyrieši to prinajmenej tú kľúčovú a kardinálnu otázku, či za naše peniaze neprichádzame iba ku škode.
Mazurek, Milan, poslanec NR SR (2023-06-14):
Ja ďakujem veľmi pekne kolegom, na rozprávočky pána Benčíka a Lehotského je zbytočné reagovať, ale ja som za nich vďačný, pretože v tom vystúpení som hovoril o konkrétnych statiach, naschvál som ich vždy citoval, aby som potom reagoval a povedal svoj názor, a som nesmierne rád, že z toho všetkého, čo som dvadsať minút hovoril, nevypichli jednu jedinú konkrétnu vec, ktorú by mi vyčítali, že by som bol fakticky nesprávny, že by môj pohľad vychádzal z nesprávnych skutočností, že by som to zle prečítal, zle pochopil. Len blbosti, hovorili úplne nezmysly a tým pádom nič faktické k veci, čo mi uľahčuje túto politickú činnosť, pretože viem, že som sa nemýlil, nemusím sa v rámci toho vystúpenia v ničom zlepšiť, napraviť, pretože všetko tam bolo fakticky správne, a to som rád. Ale vrátim sa k tomu, čo povedal teraz kolega Edo Kočiš ohľadne tej desegregácie škôl. Preto som to takto pomenoval, že títo ľudia vôbec nevedia, o čom hovoria a chcú dávať svoje deti do elitných škôl niekde v súkromných zariadeniach v Starom Meste a podobne, v Bratislave alebo v iných mestách, veď to je v podstate jedno, ale určite ich nedajú do desegregovanej školy v Rakúsach alebo v Huncovciach, pretože ja keď som nastúpil do piatej triedy základnej školy, tak my sme boli pol na pol. Polka žiakov z osady, polka žiakov z mesta. V šiestej triede už to bolo dve tretiny k tretine a v siedmej triede už sme ostali úplne bez osadníkov. A fakticky stav bol taký, že kvalita toho vzdelávacieho procesu bola katastrofálna. Jednoducho tí učitelia sa nedokázali normálne venovať tým žiakom, ktorí sústavne vyrušovali, robili problémy, ja ich nehodnotím na nejakej farby pleti a podobne, ten vzdelávací proces trpel, kvalita proste išla smerom dole a hoci mali obidvaja, jedni aj druhí, úplne rovnaký prístup s tým, že tamtí dostávali obrovské množstvo rôznych pomôcok, desiat a tak ďalej zadarmo od štátu, tak to neurobilo nič. Žiadnu zmenu, žiadnu zmenu. To, že vy niečo desegregujete, že zoberiete jednu kopu a dáte ju tu, neurobíte nič, len zhoršíte to všetkým tým učiteľom aj tým deťom zo slušných rodín, či sú maďarské, slovenské, menšinové, akékoľvek, slušným deťom zo slušných rodín, kde sa ich rodičia snažia a starajú, tak tým strpčíte život všetkým. A ak to chcete urobiť, najprv vaše deti a až potom ukazujte príkladom na iných.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-05-27):
Pán poslanec Beluský s faktickou poznámkou.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-11-08):
Pán podpredseda vlády Kaliňák. (Reakcia z pléna.) Pán navrhovateľ, do začiatku rokovania požiadal podpredseda vlády o slovo, ja som to prečítal. A je to podľa § 28 rokovacieho poriadku, člen vlády má v rozprave prednosť.
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2023-05-05):
Pán poslanec Viskupič.
Mezenská, Helena, poslankyňa NR SR (2014-07-04):
Vážená pani predsedajúca, prítomní poslanci, ja nebudem vystupovať dlho jednak z toho dôvodu, že v žiadnom prípade si nedovolím pasovať sa do pozície odborníčky na tvorbu daňového systému, daňovej politiky alebo aj kontroly finančnej správy. Skôr si dovolím predniesť stručný postoj, pripomienku, možno aj so spojenou otázkou k tomu, čo ešte nebolo okrem zvýšenej DPH práve pre tie najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva pri tých najdôležitejších výdajoch predmetom kritiky, a to je vlastne systém udelenia výnimky pre subjekty, ktoré v nadnárodnom rámci poskytujú telekomunikačné služby, služby rozhlasového a televízneho vysielania, prípadne elektronické služby. Tento zákon bol predložený v druhom čítaní aj na programe rokovania hospodárskeho výboru a ja som sa pri tomto rokovaní, pri analýze predmetného zákona popri tom, ako sa udeľuje výnimka pre tieto nadnárodne pôsobiace subjekty v zmysle ich globalizácie, zamyslela nad tým, že ak sa udeľuje výnimka pre registráciu, priznanie a aj s tým spojené uhrádzanie, daňové plnenie, či je z národnej úrovne aj ošetrené dohľad a možnosť... (Ruch v sále. Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2013-11-28):
Treťou otázkou v poradí je otázka od poslanca Ľuboša Blahu na podpredsedu vlády a ministra zahraničných vecí a európskych záležitostí Miroslava Lajčáka, ktorého zastupuje pán Peter Kažimír, vicepremiér, nech sa páči. Otázka znie: „Vážený pán minister, na Slovensku sa v poslednom čase čoraz viac množia útoky na základné európske hodnoty, na toleranciu, otvorenosť a zrovnoprávnenie menšín, ultrakonzervatívci dokonca napádajú zrovnoprávnenie žien a rodovú rovnosť, útočia na každého, kto sa snaží pomôcť sexuálnym menšinám, nenávidia tých, ktorí tolerujú a snažia sa slovenskú spoločnosť modernizovať, som presvedčený, že v takejto nenávistnej atmosfére treba ešte dôslednejšie chrániť a presadzovať ľudské práva a zrovnoprávnenie menšín, ako chcete reagovať na agresívne kampane voči hodnotám tolerancie a rovnosti?“ Nech sa páči.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2013-03-22):
Ďakujem pekne, pán poslanec. Na vaše vystúpenie jedna faktická poznámka. Uzatváram možnosť prihlásiť sa. Nech sa páči, pán poslanec Záhumenský.
I. Mikloš, poslanec: (2009-04-17):
U daní je pravda, že nie je stopercentná zhoda na tom, či plošné znižovanie daní áno, alebo nie, aj keď väčšina odborníkov sa zhoduje na tom, že aj dane. Ale u odvodov nie je pochybnosť žiadna. Ak som spomínal tú anketu, ktorú robila Slovensko-nemecká obchodná priemyselná komora medzi nemeckými, rakúskymi a francúzskymi investormi, ktorí investovali na Slovensku, tak ani jeden nezabudol, ani jeden z tých anketovaných podnikov nezabudol zdôrazniť, že odvodové zaťaženie na Slovensku je vysoké a neprehľadné a že by sa malo riešiť. To, že vláda v tejto oblasti nekoná, je evidentné a zrejmé aj z toho, akým spôsobom odložila jedno z možných efektívnych riešení, ktorým je jednotný výber daní a odvodov. Projekt jednotného výberu daní a odvodov bol pripravený vo vláde Mikuláša Dzurindu a schválený ešte v roku 2005. Bol schválený aj harmonogram, ako odvody a dane zjednocovať. A v tomto harmonograme bol cieľový rok, od ktorého mal platiť jednotný výber daní a odvodov 1. január 2009. Ak by vláda Roberta Fica len pokračovala v tomto harmonograme, mohli sme mať jednotný výber daní a odvodov, ktorý podľa odhadu odborníkov by umožnil znížiť odvodové zaťaženie zhruba o 2,5 až 3 %. Výsledok vládnutia vlády Roberta Fica je ten, že povedal, áno, budeme zjednocovať výber daní a odvodov, ale urobíme tak až 1. 1. 2013. Počujete dobre, vláda si dala záväzok urobiť tak tri roky po skončení svojho funkčného obdobia. Napriek tomu, že to bolo pripravené, ak by práce len pokračovali tak, že už to mohlo platiť. No, keďže to neplatí, tak prichádzame s iným riešením, a teda v reakcii na hospodársku krízu navrhujeme zníženie minimálneho vymeriavacieho základu pre platbu poistného na zdravotné poistenie pre samostatne zárobkovo činné osoby zo súčasnej úrovne minimálnej mzdy, teda z úrovne 44,2 % priemernej mzdy platnej od 1. januára 2010, na úroveň životného minima. Toto opatrenie by znížilo finančnú záťaž existujúcich živnostníkov a zároveň by slúžilo na uľahčenie uplatnenia prepustených zamestnancov v oblasti drobného podnikania. Ďalej navrhujeme zaviesť odpočítateľnú položku a to je ten hlavný návrh, pretože ten prvý návrh – zníženie minimálneho vymeriavacieho základu, ten by sa týkal len živnostníkov, ale zavedenie odpočítateľnej položky pri odvodoch z vymeriavacieho základu by pozitívne zasiahlo všetkých. Teda všetkých zamestnancov aj všetkých zamestnávateľov. Konkrétne u zdravotného poistenia, teda u tejto tlače, navrhujeme zaviesť odpočítateľnú položku z vymeriavacieho základu, ktorá zníži podnikateľským subjektom náklady na zamestnávanie v priemere o 3,5 eurá mesačne a zamestnancom zvýši ich čistú mesačnú mzdu v priemere o 1,4 eura. Odpočítateľná položka sa navrhuje zaviesť iba na prechodné obdobie do konca roku 2010, pričom navrhujeme, aby Národná rada zaviazala vládu na reformu systému odvodov tak, aby už od 1. januára 2011 platil jednotný výber daní a odvodov, teda aby sa skrátila tá vládou schválená lehota, ktorá je dnes platná, schválená od 1. 1. 2013. Ďakujem.
Číž, Miroslav, poslanec NR SR (2019-05-14):
Ďakujem pekne. No, pán Zsolt, ja si nesmierne vážim, že našou krajinou zbytočne nelomcujú zasa národnostné problémy a že sme našli mechanizmus riešenia problémov, len tá diskusia tu opäť prechádza do nezmyselnej a pravdepodobne politickej roviny alebo niekam, čo nemá nič spoločné s bežným ľudským právom alebo právom na to, že všetci občania našej krajiny majú právo na istý typ emócií. Bavíme sa o hymne ako o štátnom symbole, ako o symbole teritoriality, predsa hymny sa spievajú predovšetkým v domácej krajine a naznačuje sa tým, že tu som v Slovenskej republike. A keď príde k nám hosť na nejakej úrovni významný, tak mu zaspievame jeho hymnu ako znak teritoriality, že prišiel hosť a reprezentant istého štátu. V danom prípade nakladať týmto spôsobom s hymnou ako s obyčajnou piesňou znamená nepochopiť zmysel štátneho symbolu. Slovenská hymna je symbolom Slovenskej republiky, štátneho symbolu Slovenskej republiky, pán Zsolt Simon. Nie maďarskej. Mám hlboký rešpekt k tomu, keď si chcú naši maďarskí priatelia zaspievať hymnu pri nejakých príležitostiach. Ale veď to je otázka možnosti aj zneužitia, znevažovania hymny. Čokoľvek. Bude sa spievať krčmy, po krčmách sa budú spievať, pani kolegyňa, keď tam dáte, že môže každý spievať, kde chce hymnu. Je štátny symbol. Ak dodržiavame vcelku bez veľkých predpisov istú úctu k hymnám ako takým, po tomto celom to bude naďalej tak? Nemá náhodou to spievanie tej hymny na tých štadiónoch aj politický význam, pán Zsolt Simon? Ktorý nie je celkom náležitý a trošičku je v rozpore s tým, čo tu demonštrujeme? Takže ja nechcem nič viacej, len trošku viacej citu. Hovoríme o veľmi vážnych veciach, hovoríme o štátnom symbole, ktorý reprezentuje túto krajinu. A každý iný štátny symbol reprezentuje inú krajinu. A som hlboko za priateľské, za rozumné posudzovanie všetkých vzťahov medzi nami, ale v danom prípade aj od vás, páni kolegovia, z men... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Žiak, Miroslav, poslanec NR SR (2021-11-26):
Ešte som mal čas. Pán poslanec Krajčír, ja hlavne mám fakt skutočné vzdelanie. Ja nie som samozvanový, samozvaný post... (pozn. red.: rýchlo vyslovené) kritik. Čiže ja to reálne viem vyhodnotiť. A vy ste spolupredkladateľ tohto zákona a zaráža ma, keď sa oháňate, aby, hch, ste stiahli návrh zákona, ktorý, pre ktorý sám pod... predkladáte. A hovoríte kolegom, ktorí hája váš záujem, váš predkladaný návrh, aby sa nevyjadrovali za vašu podporu. Tak ja už tomu nerozumiem. Vy máte zrejme nejakú schizofréniu.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-05-28):
Pán poslanec Fico.
Baránik, Alojz, poslanec NR SR (2022-03-16):
Hlasovanie bude dnes o sedemnástej.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2013-12-18):
Pán poslanec Poliačik, reakcia.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2017-02-09):
Končím možnosť nahlásiť sa s faktickými poznámkami. Štyri faktické poznámky na vystúpenie pána poslanca. Nech sa páči, pán poslanec Simon.
V. Jánoš, poslanec: (2010-02-03):
Viete sám, že štát disponuje jedinou spoločnosťou, a to sú Rudné bane. Takisto určite viete, že prieskumné práce na získavanie poznatkov o geologickom bohatstve alebo nerastnom bohatstve si vyžadujú nemalé investičné prostriedky. Čiže tie vstupné náklady sú mnohokrát obrovské, ale ja nechcem obhajovať súkromné spoločnosti a zatracovať štát, práveže si myslím, že určite by sa dokázali dohodnúť tieto dva subjekty a vytvoriť spoločnú inštitúciu, kde by participoval štát, povedzme, majoritou 51 % na prieskume a súkromná spoločnosť minoritným podielom. Myslím si, že takýto model by bol veľmi racionálny a dal by sa reálne uskutočniť. Ja, samozrejme, zastávam ten istý váš názor, ktorý ste odprezentovali, že by obec mala mať zastúpenie v geologickom konaní. Súčasný stav to neumožňuje obciam. Ja s tým absolútne súhlasím a stotožňujem sa s tým, ale na druhej strane ten extrém, ktorý je tu spomenutý vo vašom návrhu zákona, že obec má právo veta v geologickom konaní a de facto môže zastaviť akýkoľvek prieskum, tým pádom štátu, ktorý je výhradný vlastník nerastného bohatstva a znemožniť to poznanie, že vlastne aké nerastné suroviny sú na území Slovenskej republiky, tak toto si myslím, že je scestné a je to tá úplná krajnosť. S týmto súhlasiť nemôžem. Ďakujem pekne.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2019-02-08):
Ďalší v rozprave je pán poslanec Poliačik, nech sa páči.
Vančo, Branislav, poslanec NR SR (2024-06-14):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Kolega Hargaš poukázal na jednu vec, ktorá, a pýtal sa, že kde je tá logika. No nie je tam logika, lebo keď niekto argumentuje, že chce šetriť, a ušetrí 600-tisíc, pričom ten orgán alebo tá organizácia dokáže šetriť oveľa viac len na jednej veci, alebo teda v iných, v iných prípadoch, a tam jednoducho sa neberie ohľad a potom, potom je ťažké veriť tomu a stáva sa nám to opätovne od začiatku tohto volebného obdobia, že koalícia argumentuje pri svojich návrhoch zákonov nejakým spôsobom, ale vôbec to nesedí a potom, a to je aj tento prípad, a potom je jasné, že my rozmýšľame nad tým, že čo sú tie skutočné dôvody. A je jasné, že aj tento návrh zákona podľa tejto rozpravy, podľa tých dôvodov, ktoré koalícia komunikuje, jednoducho nesedí. A je jasné, že tie dôvody musia byť niekde inde.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2014-11-09):
Pán poslanec Fitz.
M. Číž, podpredseda NR SR: (2008-09-04):
Máte slovo pán poslanec Rafaj.
Krajniak, Milan, poslanec NR SR (2018-10-24):
Chcel by som oceniť vecné vystúpenie pána poslanca Matoviča na rozdiel od veľmi emotívnych a nekorektných vystúpení niektorých našich poslaneckých kolegov. Budem vystupovať čisto vecne. Ja mám rád fakty a zdravý sedliacky rozum. Tak by som chcel niekoľko faktov oznámiť. Po prvé. Ja osobne nikdy nebudem hlasovať za kandidáta JUDr. Fica ako sudcu Ústavného súdu, ak taký návrh niekedy do parlamentu príde. (Reakcie z pléna.)
Ľ. Petrák, poslanec: (2008-10-23):
Konštatujem, že uvedený návrh zákona spĺňa z formálno-právnej stránky náležitosti uvedené v § 67 a 68 zákona o rokovacom poriadku, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Zo znenia návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Dôvodná správa uvádza, že návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a nevyžiada si zvýšené nároky na pracovné sily, štátny rozpočet ani rozpočty obcí, čo potvrdzuje aj pripojené stanovisko Ministerstva financií Slovenskej republiky. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie ustanovení navrhovaného zákona. Pripojená doložka zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie spĺňa náležitosti určené v čl. 3 legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Vyplýva z nej, že problematika návrhu predmetného zákona nie je upravená v práve Európskej únie. Vo vzťahu k Európskemu spoločenstvu nie sú evidované žiadne záväzky Slovenskej republiky. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla, že podľa § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku odporučí uvedený návrh zákona prerokovať v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky č. 800 z 2. októbra 2008 podľa § 74 rokovacieho poriadku navrhujem, aby návrh zákona prerokovali tieto výbory Národnej rady Slovenskej republiky: Ústavnoprávny výbor Národnej rady a Výbor Národnej rady pre financie, rozpočet a menu. Za gestorský výbor navrhujem Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky. Odporúčam, aby výbory predmetný návrh zákona prerokovali v druhom čítaní do 30 dní a v gestorskom výbore do 31 dní od jeho prerokovania v prvom čítaní na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky. Pán predseda, skončil, prosím, otvorte rozpravu.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2022-02-02):
Otváram všeobecnú rozpravu, vážené pani poslankyne, páni poslanci. Do rozpravy sa písomne prihlásili títo páni poslanci: pán poslanec Habánik, pán poslanec Raši a pán poslanec Šudík. Udeľujem slovo ako prvému pánovi poslancovi Habánikovi. Keďže nie sú poverenými členmi poslaneckého klubu, vystupujú písomne prihlásení, máte 20-minútový čas. Nech sa páči.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2005-05-25):
Takže prerušujem rokovanie a budeme pokračovať potom hlasovaním o 17.00 hodine. (Prerušenie rokovania o 16.42 hodine.) (Pokračovanie rokovania o 17.11 hodine.)
Galis, Dušan, poslanec NR SR (2010-12-10):
Teraz pristúpime k hlasovaniu o návrhoch, ktoré odzneli v rozprave. Prvý návrh som podal ja, pán predsedajúci, prosím, dajte hlasovať o mojich návrhoch spoločne.
I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2004-10-26):
Novelizáciou zákona sa umožní poistenie tuzemského rizika vývozcov súvisiace s vývozom. Doplňujú sa pojmy v zákone o obchodovateľné a neobchodovateľné riziká v súvislosti so vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie a transformujú sa do zákona smernice Rady. V nadväznosti na zákon o dani z príjmu sa špecifikuje tvorba použitia rezerv. Doplňujú sa ustanovenia týkajúce sa poskytovania informácií. Ďakujem za pozornosť.
J. Halecký, poslanec: (2008-11-06):
Pred niekoľkými dňami sme prijímali zákon o sociálnych službách a vidíme, že je tam výrazný deficit financií. Dokonca niekoľko miliárd pre plnenie základných funkcií, ktoré by každé mesto a každá obec voči svojim občanom mala plniť. Ide to v miliardách. Či postačuje podľa jeho, vašich skúseností pokryť to terajší systém podielových daní, terajší objem, ktorý v tejto zóne hlavné mesto spravuje, alebo či sa počíta už aj s príspevkom, tým celkovým z rozpočtu, ktorý ste spomínali aj na túto oblasť, na oblasť sociálnych služieb a ich zabezpečenie. Vieme, že dokonca nie sú jednotné názory, či tie sociálne služby by sa mali zabezpečovať z centrálnej úrovne, z úrovne ministerstva, alebo či by mali ísť na regionálnu alebo subregionálnu úroveň. Ja si myslím, že predsa len v tých obciach a mestách je skôr možnosť spoznať sociálnu situáciu týchto občanov, zvýšiť adresnosť týchto príspevkov, ale vcelku a v závere by ma zaujímala celková suma, či postačuje pre ten hospodársky a hlavne pre ten sociálny rozvoj hlavného mesta Bratislava. Ďakujem.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-12-09):
Pán poslanec Cuper ako prvý. J. Cuper, poslanec: Nech mi bude odpustené, nepokladal som za potrebné k takejto predlohe vystúpiť v rozprave, lebo si myslím, že si to nezaslúži, je veľmi pre zasvätených politicky účelovo prifarbená, takže len chcem doplniť moju kolegyňu, aby nedošlo opätovne k tomu systému, ktorý sa používa zo strany niektorých ministrov KDH, že jednoducho svojich oponentov v médiách, ktoré majú pod kontrolou, s prepáčením za výraz, dehonestujú namiesto toho, aby seriózne argumentovali, máme ešte v čerstvej pamäti vystúpenie pána ministra Fronca v televízii na argumenty pani prof. Tóthovej. Takže ja sa len stotožňujem s tým, čo tu napísala aj Súdna rada k tejto predlohe návrhu zákona, že ju treba jednoducho stiahnuť a prepracovať. A pánovi ministrovi by som rád, lebo pani profesorka mu to zabudla pripomenúť, povedal, že nech si do toho svojho pionierskeho tábora legislatívneho zaradí aj nejakých skúsenejších legislatívcov a nech s takýmito predlohami do parlamentu jednoducho nechodí. Ďakujem za pozornosť.
Kaščáková, Katarína, poslankyňa NR SR (2017-05-16):
Ďakujem pekne, vážený pán predsedajúci. V rozprave, vážení kolegovia, kolegyne, v rozprave vystúpil jeden poslanec, pán poslanec Ondrej Dostál. Nebol podaný žiaden procedurálny návrh. Preto, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky sa v súlade s rokovacím poriadku uzniesla prerokovať predložený návrh zákona v druhom čítaní.
Heger, Eduard, poslanec NR SR (2019-04-05):
Ďakujem pekne, pani predsedajúca. Pán podpredseda, ja to vidím asi tak, že teraz ani nechcem možno hodnotiť konkrétne osobu pána ministra, ale skôr možno aj tie výsledky, ktoré sa tu dejú. A myslím si, že to nie je maslo len na hlave pána ministra, ale je to maslo na hlave celej vlády. A to preto, pretože vidíme, že naozaj táto vláda mnohokrát koná, lebo aj pán minister je obmedzovaný politickými záujmami. A ak by aj chcel niečo pohnúť ďalej, tak narazí na istý strop, kam sa už ďalej nemôže pohnúť. A v tomto vidím zlyhanie práve aj vás, ale aj iných politických predstaviteľov koaličných strán, pretože vidíme, že ten samotný minister nemôže urobiť všetko, čo by chcel, na napravenie stavu, pretože tu má práve túto blokádu politickú a tam vidím koreň problému pri viacerých veciach, ktoré ste tu aj spomínali. Takže môžme možno vymenovať nejaké veci, ktoré on urobil, ale nemôže zájsť dostatočne hlboko na to, aby sme pocítili nejaký kvalitatívny posun práve z toho, že táto vláda zle spravuje Slovensko. Ja by som povedal; a je to vidieť povedzme aj na tých prioritách tých ciest I. triedy, ktoré ste hovorili. To, že sa prileje pár desiatok miliónov, vieme, že nie je dostačujúce. To, že sa povie 200 mil. na štyri roky, je to síce veľká cifra, ale stále je to menej ako treba. A ja si pamätám na dobu, kedy vy ste boli vo vláde a boli ste schopní nájsť pri menších rozpočtových zdrojoch rezervy na potrebné priority. A pýtam sa, prečo sa to nedeje teraz. Prečo práve aj vy ako podpredseda parlamentu, ale hlavne predseda strany a člen koaličnej rady netlačíte na to, aby ste našli rezervy, pretože dnes v tom rozpočte sú omnoho väčšie rezervy pri efektivite na to, aby sme mohli zabezpečiť priority z hľadiska dopravy. A infraštruktúra je kľúčová pre Slovensko a ak ju má váš minister, tak by som očakával, že práve teraz budete aj v iných rezortoch ukazovať na to, kde sa... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Sulík, Richard, podpredseda vlády a minister hospodárstva SR (2022-04-28):
Určite, určite by to lepšie nebolo. Nebudem to tu hovoriť a verejne, ale keď skončím, tak prídem za tebou ti to vysvetliť. S čím ale súhlasím, resp. si myslím, že je dobrý nápad. Vedúci úradu vlády pán Jakab pripravuje niečo ako strážnu službu štátu a to je myšlienka, ktorá mne sa veľmi podáva. Čiže nech sa všetky tie strážiace objekty preto, lebo napríklad ministerstvo hospodárstva nikdy nebude mať 2 500 zamestnancov na stráženie, čo je logické. A keď máš málo strážnikov, povedzme 8, čo tak asi na to ministerstvo potrebujeme, alebo 12, a potom dôjdu dovolenky alebo niekto naozaj vypadne, alebo dôjde pandémia a zrazu je, 4 ľudia sú zrazu na covid karanténe, tak potom je normálne, reálne problém so strážením, to je teda taký ten technický problém. Ak by to bolo, že úrad vlády to organizuje, už to nie sú že 8-12 strážnici, ale povedzme 800 strážnikov, tam sa to ľahšie vykryje, čiže s tým súhlasím. A ja som aj na vláde, kde sme sa o tomto bavili, pánovi Jakabovi povedal, akonáhle mi dá on možnosť, lebo momentálne si neviem to stráženie uňho objednať, akonáhle mi dá tú možnosť, tak vypoviem všetky strážne kontrakty a budeme si brať úradníkov, teda strážnikov z tejto štátnej strážnej služby. Asi toľko.
Pollák, Peter, poslanec NR SR (2024-01-16):
Ďakujem. Podľa toho ako bol predložený tento návrh zákona, tak Úrad špeciálnej prokuratúry k dnešnému dňu mal byť zaniknutý a znížené trestné sadzby za trestné činy korupcie mali byť uplatnené k včerajšiemu dňu. Je 16. 1. a opozícia si môže naozaj zatlieskať, že sme oddialili tento návrh zákona, teda učinenie tohto návrhu zákona, ktorý hovorí o zrušení ÚŠP a znižovaní trestných sadzieb. Ja by som sa dotkol ešte jednej veci. Od začiatku prerokovania tohto bodu návrhu a medzi prerokovaním tohto bodu sa udialo niekoľko vecí, ktoré mali slúžiť ako dymová clona na odpútanie pozornosti verejnosti. Udiali sa tu veci ako Ficov byt, Július Hudáček alebo teda aj Dankov exces, a to najviac vyhovuje práve Petrovi Pellegrinimu, ktorý sa snaží aj cez tieto obrazy a cez tieto skutky odpútať pozornosť od seba, lebo je najdôležitejším členom koalície pri tom, keď sa bude hlasovať o tomto návrhu zákona. Tak ako minulý týždeň som hovoril o dôležitosti a zodpovednosti Petra Pellegriniho, tak je tomu aj dnes. Peter Pellegrini sa bude snažiť kozmetickými zmenami tu zmeniť tento bod alebo tento návrh zákona, avšak v skutočnosti pôjde naozaj iba o nejakú kozmetiku. Ak chce naozaj Peter Pellegrini zabodovať, donúti koalíciu, aby tento návrh stiahla, aby išla klasickým legislatívnym konaním alebo aby naozaj tento návrh zákona stiahli, aby sa vôbec nerokovalo o tom. Ak Daniel Lipšic špeciálny prokurátor ponúkol svoju funkciu, tak koalícii by naozaj malo ísť o to, aby sa zachovala, aby sa zachoval tento úrad, aby na Slovensku platil právny štát, aby nerobili zo Slovenska raj pre kriminálnikov.
Taraba, Tomáš, poslanec NR SR (2023-03-16):
Ja plne podporujem, aby došlo k regulácii toho, čo teraz častokrát sa deje, ak bez súčinnosti v podstate advokátov sa tu dokážu orgány činné v trestnom konaní dostať k materiálom, ktoré absolútne nesúvisia s trestnou činnosťou. Osobitne ak ide o nejakých advokátov, ktorí zastupujú nadnárodné spoločnosti a podobne, v prípade nejaký únik týchto dokumentov vie vážnym spôsobom aj vystaviť Slovenskú republiku k relatívne vysokým potom penálam, penálom, ale to, čo som trochu nepochopil, keď som vás tak počúval, toto, tento návrh, vy ste vlastne povedali, že najskôr teda ten ideálny stav je, že musí advokátska komora byť súčinná, to znamená, musia tam poslať nejakého, nejakého svojho zástupcu, ktorý bude ako pri tej prehliadke, ale keď nikoho nepošlú, tak tak či tak v podstate to môže zbehnúť, hej? To znamená, že to vidím ako jeden problém. A druhý problém, že či by nebolo jednoducho lepšie vlastne skonštatovať, že z toho miesta ani len nemôžu byť odobraté nejaké dokumenty, ktoré s tou trestnou činnosťou nesúvisia. Lebo v podstate to, čo sa tu teraz deje, je, že oni sa tak či tak k tým dokumentom dostanú, to vidíme za tieto roky, že tento štát je tak deravý, že všetko unikne. To znamená, že darmo my do zákona napíšeme, že nemôže sa oboznámiť a nemôže uniknúť alebo podobne. No unikne, aj sa oboznámi. To je dneska realita tridsaťročnej existencie štátu. Toto sa napríklad udialo, ešte nebohý advokát Ernest Valko, keď mu robili prehliadku advokátskej kancelárie, už vtedy, si spomínam, a to je teda už možno dvadsať rokov dozadu, že mu zhabali kompletné počítače a on keďže zastupoval dosť veľké firmy, tak to bol problém. Takže ja som plne za, ale ide o to, aby už keď sa to mení, aby to nebolo samé toto proste zmätočné, že síce vyzerá to dobre, ale de facto to tak či tak nič nerieši.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2012-06-28):
Ďakujem pekne. Pán poslanec Fecko.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2021-12-02):
Dve faktické poznámky, tri faktické poznámky na vaše vystúpenie. Pani predsedkyňa Marcinková, nech sa páči.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2001-10-17):
Prítomných je 94 poslancov, to znamená, že môžeme pristúpiť k hlasovaniu. Nech sa páči ešte raz, pán spravodajca, budeme hlasovať o... J. Volf, poslanec: Budeme hlasovať spoločne o dvoch návrhoch pána poslanca Langoša, ktoré uplatnil v rozprave. Jeden je úprava v texte a druhý je úprava účinnosti zákona.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-11-03):
Panie poslankyne, páni poslanci, pokračovať budeme v prerušenej zlúčenej rozprave v druhom čítaní o troch poslaneckých návrhoch na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 241/1993 o štátnych sviatkoch, dňoch pracovného pokoja a pamätných dňoch. Sú to tlače 222, 224 a 229. Prosím niektorého z navrhovateľov, aby zaujal miesto určené pre navrhovateľov. Už sa tak stalo. A niektorého zo spravodajcov z výboru pre kultúru a médiá, aby zaujal miesto určené pre spravodajcov. Takisto sa už stalo. Vo štvrtok 22. októbra neukončila svoje vystúpenie v rozprave písomne prihlásená pani poslankyňa Magdaléna Sulanová z klubu Ľudovej strany Naše Slovensko, ktorej teraz odovzdávam slovo. Ale keďže nie je prítomná v rokovacej sále, tak o toto slovo prichádza. A dávam možnosť reagovať na jej vystúpenie zo štvrtka 22. októbra faktickými poznámkami. Sú ich dva, štyri, šesť. Končím možnosť prihlásiť sa s faktickými poznámkami. Ako prvý prednesie; mrzí ma to, pán poslanec, ukončil som. Ako prvý má slovo pán poslanec Šudík, nevidím ho v sále. Pán poslanec Dostál takisto nie je v sále. Pán poslanec Osuský s faktickou poznámkou. (Pokračovanie rokovania o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 241/1993 Z. z. o štátnych sviatkoch, dňoch pracovného pokoja a pamätných dňoch v znení neskorších predpisov , tlač 222, návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Anny Remiášovej, Milana Vetráka, Jaromíra Šíbla, Moniky Kozelovej a Gábora Grendela na vydanie zákona, ktorým sa dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 241/1993 Z. z. o štátnych sviatkoch, dňoch pracovného pokoja a pamätných dňoch v znení neskorších predpisov , tlač 224 a návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 241/1993 Z. z. o štátnych sviatkoch, dňoch pracovného pokoja a pamätných dňoch v znení neskorších predpisov , tlač 229.)
Martvoň, Anton, poslanec NR SR (2015-04-17):
... pán poslanec Blanár, správne vystúpenie a myslím si, že na záver tohto celého môžeme povedať, že pán Figeľ je zbabelec, kvôli tomu, že ani raz sa tu dnes neukázal pri svojom odvolávaní, niekde sa teraz skrýva. Otázka znie, kde je Figeľ? Nájdime Figeľa. Lebo sa skrýva a zaňho tu potom vykrikuje pán Brocka, ktorý v podstate vie kričať iba na nás, ale keď Široký sa ukazuje v KDH, tak vtedy čuší. Toľko z mojej strany.
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2023-05-17):
Pán poslanec Kočiš.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2021-11-10):
Ďakujem pekne. Hlasovanie bude zajtra o sedemnástej o tomto vládnom návrhu zákona. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu a zvolávam grémium. (Zasadanie poslaneckého grémia. Prestávka.)
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2019-09-11):
Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme o pridelení tohto návrhu výborom a určení lehôt výborom na jeho prerokovanie. (Hlasovanie.) Prítomných 143 poslancov, za 133, proti 1, 9 sa zdržalo. Návrh sme schválili. Znovu prosím pána poslanca Kondróta, aby uviedol hlasovanie v druhom čítaní o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 71/2013 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti ministerstva hospodárstva, tlač 1507. (Hlasovanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 71/2013 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov , tlač 1507.)
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2023-06-27):
Otváram rozpravu, do ktorej som dostal jednu písomnú prihlášku, a to od pána poslanca Milana Mazureka. Takže nech sa páči, pán poslanec, máte slovo.
Burian, Jozef, poslanec NR SR (2016-04-22):
Ďakujem. Pán poslanec Vašečka, súhlasím s tým, čo ste hovorili. Súhlasím s tým, že teda tá rodina a dôležitosť teda v demografii je na Slovensku dôležitá, ale chcem upozorniť na niekoľko faktov. Od roku 2004 máme poistný systém nezabezpečujúci systém ten, ktorý každý tu chcel na Slovensku, čiže rôzne úvahy o tom, akým spôsobom odpúšťať odvody tým, ktorí majú deti alebo rôzne možno kalkulačné náležitosti, sú dosť náročné. Ale veľmi rád si vypočujem, povedzme, vaše návrhy. Už tu boli poslanci za KDH, ktorí takéto návrhy dávali. A väčšinou boli také, by som povedal, utopistické. Po druhé, chcem upozorniť na to, že všeobecne objímajúca náležitosť podpory rodín naráža na jeden fakt, že ten fakt predstavujú ľudia, ktorí do budúcna nebudú vytvárať hodnoty. Ono už to bolo možno nejako spomenuté, ale ide o to, že práve preto v Maďarsku zaviedli ten systém na daňové úľavy, práve preto aj na Slovensku sú vlastne nielen rodinné prídavky, ale daňová výhoda alebo daňová odpočítateľná položka práve na počet detí. Čiže treba rozmýšľať systémom tým, kde vytvoriť predpoklady na to, aby tá demografia mala aj ten výrazný účel. A je tu niekoľko príkladov a jeden príklad chcem spomenúť ako to, čo aj bývalej vašej opozícii bolo proklamované, to znamená to, že napríklad rodičovský príspevok bol niekedy rozdelený pre tých, ktorí pracovali 270 dní pred nástupom na materskú dovolenku, a pre tých, ktorí nepracovali vôbec alebo kde bol veľký predpoklad, že nebudú pracovať ani potom. A práve aj takouto malou, by som povedal, kozmetickou úpravou sme znechutili týchto ľudí. A tí pracujúci by mali o 100 až 120 eur vyšší rodičovský príspevok, čo by im pomohlo k lepšiemu... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2013-01-31):
Pán poslanec Kuffa.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-09-21):
(Hlasovanie.) 137 prítomných, 63 za, 23 proti, 50 sa zdržalo, 1 nehlasoval. Neschválili sme pozmeňujúci návrh pána poslanca Jarjabka. Prosím, ďalší návrh...
Kuffa, Štefan, poslanec NR SR (2014-02-05):
Áno, áno. Prosím, pani predsedajúca, aby ste dali hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla v súlade s § 73 odsek 3 písmeno c) zákona o rokovacom poriadku prerokovať predložený návrh zákona v druhom čítaní.
V. Veteška, podpredseda NR SR: (2006-03-15):
Otváram rozpravu. Písomne sa k tomuto bodu nikto neprihlásil. Kto sa hlási, prosím, ústne do rozpravy? Nikto sa nehlási. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Budeme pokračovať druhým čítaním o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov . Vládny návrh zákona ste dostali ako tlač 1376, spoločnú správu 1376a. Teraz prosím ministra vnútra Slovenskej republiky pána Pada, aby vládny návrh zákona odôvodnil.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2016-06-07):
Pán poslanec Blanár.