R. Kaliňák, podpredseda vlády a minister vnútra SR: (2009-10-29):
Vážená pani predsedajúca, vážený pán poslanec, ďakujem za otázku. Zavedenie eura bolo otázkou splnenia našich záväzkov, ktoré sme prevzali podpisom prístupovej zmluvy k Európskej únii. Tento krok považujeme za jedno z najvýznamnejších strategických rozhodnutí v novodobej histórii samostatného Slovenska. Pre každú členskú krajinu je zavedenie eura otázkou dosiahnutia vyhovujúcej ekonomickej kondície. Slovensku sa splnením náročných Maastrichtských kritérií podarilo prijať novú menu v správny čas aj vzhľadom na neustále postupujúcu ekonomickú recesiu v celosvetovom meradle. Prechod na novú menu je veľmi zložitý proces. U verejnosti sa preto celkom prirodzene objavili obavy, že by ho niektorí obchodníci mohli zneužívať na neodôvodnené zvyšovanie cien. Dnes môžeme konštatovať, že prijatie eura prebiehalo bezproblémovo a pokojne, a to vďaka veľmi dôslednej príprave. Vyslúžili sme si pochvalu a uznanie z úst šéfov európskych inštitúcií, ako aj od predsedov vlád susedných krajín. Myslím si, že verejnosť ocenila kroky vlády zamerané na ochranu spotrebiteľov pred prípadnými neférovými krokmi niektorých obchodníkov a obchodných reťazcov. Ku konsolidácii vzťahov na trhu prispelo aj prijatie Etického kódexu. Jeho hlavným poslaním bolo navodenie pocitu dôvery a dostatočnej informovanosti, ako aj čestnosť, transparentnosť a dodržiavanie zákonov pri obchodovaní. V reálnej hospodárskej politike sa presviedčame, že na aktívne ovplyvňovanie regulačnej funkcie trhu je žiaduca a žiaduce sústavné monitorovanie a vyhodnocovanie činnosti jednotlivých regulačných orgánov s cieľom identifikovať procesy a faktory, ktorými možno eliminovať prípadné zlyhanie trhu a z toho prameniaci nežiaduci vývoj inflácie. Celý súbor spomenutých vzťahov sme museli budovať od začiatku, pretože predchádzajúcej vláde sa podarilo vytvoriť obraz, akoby štátna cenová politika vôbec neexistovala, resp. bola nezlučiteľná s členstvom Slovenskej republiky v Európskej únii. V uvedenom duchu zámerne prehliadala zákonné možnosti kontroly a regulácie cien výrobkov. Opak je však pravdou, pretože už primárne pramene komunitárneho práva obsahujú ustanovenia o cenovej stabilite a o ochrane spotrebiteľa. Zmluva o založení Európskeho spoločenstva v čl. 4 ods. 3 určuje stabilné ceny ako jednu z hlavných zásad činnosti členských štátov, podporujúcu dosiahnutie cieľov spoločenstva. Stabilné ceny patria medzi hlavné zásady, rovnako ako zdravé verejné financie, menové podmienky a trvalo udržateľná platobná bilancia. V čl. 153 ďalej zmluva upravuje ochranu spotrebiteľa, keď hovorí, že spoločenstvo prispieva k zabezpečeniu vysokej úrovne ochrany záujmov spotrebiteľov, požiadavky ochrany spotrebiteľov sa zohľadnia pri definovaní a uskutočňovaní iných politík a činností spoločenstva a členské štáty majú možnosť zaviesť prísnejšie ochranné opatrenia ako spoločenstvo. V súlade so spomenutým právom Európskej únie sme začali s opatreniami na zabezpečenie cenovej stability ešte pred samotným zavedením eura. Pozvali sme sociálnych partnerov k podpisu Deklarácie spoločenskej zhody zaviesť a používať euro, v ktorej sa zaviazali nezvyšovať ceny. Ďalším krokom bolo podnietenie celospoločenskej atmosféry, najmä spotrebiteľského prostredia, sledovať cenovú politiku výrobcov a poskytovateľov služieb. Kľúčovú úlohu tu zohrala Slovenská obchodná inšpekcia, ktorá vykonala veľké množstvo kontrol. Zriadili sme aj Cenovú radu ako poradný, iniciatívny a koordinačný orgán vlády v oblasti cenovej stability na zamedzenie nežiaduceho cenového vývoja, ktorá pravidelne sleduje vývoj cien a reaguje na prípadné pokusy zneužiť zavedenie eura na ich neoprávnené zvyšovanie. Cenová rada sa zaoberá konkrétnymi prípadmi, napríklad oprávnenosťou nárastu cien bankových poplatkov, potravinárskych tovarov, stomatologických výkonov, parkovného, taxislužieb, internátov, poštovného a ďalších tovarov a služieb. Na vývoj cien po zavedení eura však vplýval aj rad ďalších ekonomických ukazovateľov. Tu možno konštatovať, že inflácia sa aj v III. štvrťroku vyvíja veľmi priaznivo. Aj vďaka vstupu do eurozóny máme najlepší kreditný rating  spomedzi krajín V4. Máme aj najnižšie náklady na financovanie vládneho dlhu. Menové podmienky nastavené Európskou centrálnou bankou sú v súčasnosti a v súčasnom období vhodné pre slovenské hospodárstvo a jednou z oblastí, kde je viditeľný jasný vplyv eura, je práve kurzová stabilita. Aj podľa rôznych analýz finančných inštitúcií sa potvrdilo, že obavy občanov o vývoj cien po zavedení eura neboli opodstatnené, hlavne v niektorých rozhodujúcich segmentoch spotrebného koša sa ceny vyvíjajú dokonca lepšie, ako očakávalo ministerstvo financií a Národná banka Slovenskej republiky. Miera inflácie od septembra 2008 klesá a v auguste 2009 dosiahla iba 0,5 %. Vnímaná miera inflácie od leta 2008 zaznamenávala neustály pokles a v poslednom mesiaci sa dokonca dostala až do záporných čísel. Vo všeobecnosti vstup do eurozóny prináša pre Slovensko podstatne viac výhod s dlhodobou pôsobnosťou, ako rizík v krátkodobom horizonte. Prijatie eura odbúrava bariéry v konaní tak podnikateľov, vlády, ako aj občanov, zníži transakčné náklady, odstráni kurzové riziká, sprehľadní cenové relácie vo všetkých oblastiach, uľahčí pohyb na všetkých trhoch a urýchli ďalší proces celkovej konvergencie Slovenskej republiky k vyspelým krajinám. Prechod na euro je významnou menovou reformou, ktorá sa bezprostredne dotkla všetkých občanov Slovenska a v porovnaní s reformami bývalej vlády môžeme povedať, že sme ju urobili s ohľadom na ľudí a v prospech ľudí. Dúfam, že sa nám podarilo presvedčiť aj väčšinu kritikov. Ďakujem pekne. Skončil som, pani podpredsedníčka.