R. Fico, predseda vlády SR: (2007-05-17):
Podľa mňa tieto aktivity sú dobrým príkladom toho, že napriek rozmanitým národným záujmom je Európska únia aj v takých citlivých a predovšetkým strategických témach, akými sú napríklad európska energetická bezpečnosť alebo ochrana klímy, schopná dosahovať závery s ďalekosiahlymi dôsledkami. Prijaté závery Európskej rady, na ktoré sa pýtate, sú z hľadiska ambicióznosti cieľov naozaj významným krokom ku skutočnej energetickej politike Európskej únie. Možno dokonca konštatovať, že ide o výsledky, ktoré patria k najzávažnejším, aké kedy boli prijaté na pôde Európskej rady. Ochrana klímy a energetická politika sa stávajú významnými témami nielen pre celú Európu a, samozrejme, aj pre Slovensko, ale aj pre celý svet, čo bolo zdôraznené aj včera na Rade ministrov OECD v Paríži. Aktívnou spoluprácou a súčinnosťou zainteresovaných expertov úradu vlády, ministerstva hospodárstva a ministerstva zahraničných vecí sme sa stali súčasťou tvorby tohto dôležitého dokumentu na pôde Európskej rady. Vláda Slovenskej republiky – a rád by som vám to oznámil – je spokojná s dosiahnutými závermi, pretože plne zodpovedajú našim predstavám, či už ide o záväzok vo vzťahu k obnoviteľným zdrojom energie, ako aj vo vzťahu k biopalivám. Čo považujeme za najväčší úspech? Za najväčší úspech pre Slovensko možno v tejto súvislosti považovať skutočnosť, že Európska únia uznala význam jadrovej energetiky v súvislosti s cieľom znižovania emisií. Pre Slovensko to znamená, že bezpečná jadrová energia, ktorá má plnú podporu vlády Slovenskej republiky, už prestáva byť v Európe tabu, čo je mimoriadne priaznivým a významným signálom. Pozrite sa, vláda Slovenskej republiky vďaka zlým rozhodnutiam v minulosti, pokiaľ ide o energetickú bezpečnosť, stojí dnes pred najväčšími výzvami, aké vôbec môže mať. Spomeňme si, že len donedávna vláda Slovenskej republiky a celá Slovenská republika, vrátane súkromného sektora bola schopná zabezpečovať takú produkciu elektrickej energie, že Slovenská republika elektrinu vyvážala. Vďaka zlým rozhodnutiam, ktoré boli urobené, najmä pokiaľ ide o zatvorenie dvoch blokov v Jaslovských Bohuniciach, Slovenská republika sa stala súčasťou tých štátov v Európe, ktoré musia elektrickú energiu dovážať. Toto považujem za obrovskú tragédiu, ak z krajiny, ktorá bola schopná vyvážať 10 – 12 % svojej produkcie, sa stáva krajina, ktorá bude odkázaná na dovoz 20 – 25 % elektrickej energie. Toto je jediný výsledok energetickej politiky predchádzajúcich vládnych garnitúr. Najväčšou výzvou pre súčasnú vládu Slovenskej republiky je zabezpečiť, aby sa Slovenská republika vrátila tam, kam patrí, teda do skupiny tých štátov, ktoré sú spôsobilé zabezpečiť si dostatočné množstvo najmä elektrickej energie bez toho, aby sme boli nútení drahú elektrickú energiu dovážať. Tomuto zodpovedá aj Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky, v ktorom sa ukladá úloha pripraviť Stratégiu energetickej bezpečnosti Slovenska s výhľadom až do roku 2030. Zámerom je zabezpečiť sebestačnosť vo výrobe elektrickej energie, optimálnu cenovú politiku, bezpečné a spoľahlivé zásobovanie energiou, ako aj udržanie pozície Slovenska ako tranzitnej krajiny na trhu s elektrickou energiou, plynom a ropou. Vláda Slovenskej republiky je v tejto oblasti mimoriadne aktívna. Stačí, ak pripomeniem, že vďaka veľmi náročným rokovaniam, ktoré sme absolvovali so Slovenským plynárenským priemyslom, prvýkrát v histórii Slovenska išla cena plynu v januári  pre domácnosti dole. Je pre nás dobrá správa aj to, že od júla starší zákazníci Slovenského plynárenského priemyslu dostanú určité zľavy. Rád by som spomenul, že veľmi aktívne pôsobíme, pokiaľ ide o Transpetrol, kde bojujeme za to, aby čím ďalej väčší objem ropy bol prevážaný cez tento ropovod. Bojujeme za to, aby 51 percentám akcií, ktoré štát má v tomto podniku, zodpovedalo aj postavenie Slovenskej republiky v predstavenstve a v dozornej rade a, samozrejme, bojujeme aj za to, aby sme sa prepojili na Schwechat a zabezpečili pre Slovensko možnosť dodávok ropy aj z iného prostredia ako len z Ruska. Je to obrovská výzva pre Slovenskú republiku aj preto, lebo privatizácia strategických podnikov, ktorá prebehla v tejto oblasti, bola pre Slovensko úplne katastrofálna. Išlo o hrubé obchádzanie zákona o strategických podnikoch, kde síce na jednej strane sa privatizovali iba 49-percentné podiely, ale s týmito 49-percentými podielmi odovzdávala predchádzajúca vláda kompletnú kontrolu nad podnikmi. Slovensko síce dnes má 51 % v SPP, ale podnik vôbec nekontroluje, absolútne nekontroluje. Toto platí aj o distribučných podnikoch, ako aj o ďalších podnikoch, ktoré boli takýmto nevhodným spôsobom privatizované. Máme obrovský záujem na tom, aby sme podpísali čo najlepšie a vzájomne výhodné zmluvy na dodávky plynu a ropy. Viete, že tieto zmluvy pomaly končia a Slovenská republika musí mať zabezpečené stabilné dodávky týchto strategických surovín. Diverzifikácia je však pre nás rovnako dôležitá, a tak ako som hovoril o Transpetrole a o napojení na Schwechat, veľmi nás zaujíma aj projekt Nabuco, ide o možnosť dodávok plynu z Kaspiku, takisto nás zaujíma aj to, ako pracovať pri využití ropovodu Adria. Na Európskej rade 8. a 9. marca 2007 sme naozaj dosiahli významný prelom smerom k dosiahnutiu ambicióznych cieľov v oblasti energetiky a ochrany ovzdušia. Významným prvkom marcovej rady bola aj skutočnosť, že o problematike energetiky a ochrany klímy sa rokovalo prvýkrát spoločne v takej tesnej previazanosti, že možno právom hovoriť o integrovanej klimatickej a energetickej politike. Uvedomme si jedno, že štáty, ktoré dnes pôsobia v rámci Európskej únie, majú úplne rozdielne národné záujmy. Slovensko je napríklad odkázané úplne iným spôsobom na dodávky plynu a ropy z Ruskej federácie ako iné krajiny. Niektoré krajiny vôbec nie sú odkázané na takýto dovoz, preto sa vcelku ťažko hľadajú spoločné stanoviská a riešenia. Napriek týmto rozdielnym názorom, týmto rozdielnym národným záujmom môžem konštatovať, že to, čo dosiahla Európska rada v marci 2007, je obrovským úspechom tejto medzinárodnej organizácie. Tým, čo Európska rada urobila, tým, že sme schválili závery nemeckého predsedníctva, sa Európska únia stavia do pozície lídra v boji proti klimatickým zmenám. Slovenská republika podporuje aktivity Európskej únie smerujúce k vytvoreniu jednotnej európskej energetickej politiky a opakovane potvrdzuje svoj záujem aktívne sa spolupodieľať na tomto procese. Zvýšenie bezpečnosti dodávok energií, zabezpečenie konkurencieschopnosti európskych ekonomík a dosažiteľnosti cenovo dostupnej energie, podpora environmentálnej udržateľnosti a boj proti klimatickým zmenám predstavujú výzvy, na ktoré musíme v spolupráci s ostatnými členskými krajinami hľadať spoločné riešenie. Tieto riešenia sa však musia zakladať na férových, transparentných a spravodlivých princípoch, ktoré zohľadnia špecifiká a okolnosti jednotlivých krajín. V tejto súvislosti osobitne vláda Slovenskej republiky víta závery marcovej Európskej rady, prijatie Akčného plánu na roky 2007 – 2009 a najmä zakotvenie princípu, opakujem, zakotvenie princípu, v súlade s ktorým si každý členský štát môže zvoliť energetický mix zodpovedajúci jeho potrebám a špecifikám. A je to práve jadro, ktoré my považujeme za také dôležité a na ktoré sa môžeme sústrediť. Sú pred nami vážne rozhodnutia. Dokončiť tretí a štvrtý blok v Mochovciach, rozhodnutie padlo a ja verím, že na jeseň tohto roku sa tretí a štvrtý blok začne ďalej stavať a že ho v roku 2010 alebo 2011 dokončíme. Som rád, že je obrovský záujem o výstavbu ďalšieho reaktora v Jaslovských Bohuniciach. Vláda Slovenskej republiky všetky tieto aktivity bude podporovať. Samozrejme, budeme sa sústreďovať aj na iné typy výroby elektrickej energie, ale tie v žiadnom prípade nemôžu nahradiť obrovský výpadok spôsobený zatvorením dvoch zdravých a dobrých blokov v Jaslovských Bohuniciach. To, čo robíme v Jaslovských Bohuniciach, je jedna z najväčších škôd, aká sa pácha na slovenskej ekonomike. Je mi ľúto, že to hovorím. Vláda Slovenskej republiky sa však drží zásady pacta sunt servanda, ale nikdy by sme s takýmto rozhodnutím nesúhlasili, keby sme mali možnosť veci ovplyvňovať. (Potlesk.) Považujeme za významný krok aj presadenie a uznanie pozitívneho príspevku jadrovej energie k riešeniu problémov spojených so zmenou klímy. Prvýkrát sa v Európskej únii na Európskej rade otvorene hovorilo o jadre a prvýkrát jadro nebolo len predmetom útokov, ale bolo predmetom veľmi konštruktívnej diskusie. Vláda je presvedčená, že v dlhodobom výhľade môžu dôležitú úlohu pri uspokojovaní energetických potrieb a riešení otázky znižovania emisií skleníkových plynov popri obnoviteľných zdrojoch energie zohrať práve jadrové elektrárne. Viaceré členské štáty Európskej únie v nadväznosti na riešenie tejto problematiky uvažujú práve s využívaním jadrovej energie, ktorá ako jediná neemitujúca emisie oxidu uhličitého má aj priemyselné využitie. Medzi krajiny uvažujúce v budúcnosti s využívaním jadrovej energie patria Poľsko, Litva, Veľká Británia, tradične Francúzsko a dokonca aj v Nemecku sa ozývajú hlasy, že je nutné prehodnotiť rozhodnutia bývalej spolkovej vlády ohľadne výstupu z atómového programu. Slovenská republika vystupuje, samozrejme, za rôznorodosť zdrojov energie. V apríli tohto roku vláda Slovenskej republiky schválila stratégiu vyššieho využitia obnoviteľných zdrojov energie, v ktorej sa hodnotí stav a potenciál ďalšieho využívania jednotlivých zdrojov – slnečná a veterná energia, biomasa, vodná a geotermálna energia. Opakujem však ešte raz, žiadny z týchto zdrojov nie je schopný nahradiť výpadok, ktorý je spôsobený zatvorením dvoch zdravých blokov v Jaslovských Bohuniciach. Záväzok na vytvorenie podmienok, vrátane motivačných pravidiel pre ich vyššie využívanie pri výrobe elektriny a tepla, ako aj využívanie biopalív v doprave sa premietol aj do Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na obdobie rokov 2006 až 2010. Do roku 2020, a to je záväzok, vidíme reálnu možnosť zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie na celkovej spotrebe zo súčasných 4 % až na 12 %. Prosím, nech to niekoho nemýli, že v Európskej únii sme schválili záväzok 20 % podielu obnoviteľných zdrojov na celkovej spotrebe. Tento záväzok, ktorý vyplýva zo záverov Európskej rady, ktorý sa týka zvýšenia podielu energie z obnoviteľných zdrojov na úroveň 20 %, sa vzťahuje na Európsku úniu ako celok. A pri definovaní záväzkov členských štátov budú zohľadnené ich národné špecifiká a východiskové  pozície. Vážené dámy a páni, vážený pán poslanec, vaša otázka naozaj postavila pred Národnú radu Slovenskej republiky vážnu tému a ja verím, že keď vláda Slovenskej republiky príde v krátkom čase s rôznymi návrhmi, ktoré sa týkajú práve zabezpečenia energetickej bezpečnosti, že tu nájdeme porozumenie naprieč celému politickému spektru, pretože dnes prebieha na celom svete boj o energie. A tá krajina, ktorá bude mať zdroje na vlastnom území, tá krajina, ktorá bude schopná produkovať dostatok energie pre svoje vlastné potreby, tá bude mať obrovskú výhodu v porovnaní s inými štátmi. Robme teda všetko pre to, aby Slovensko najmä tam, kde to môže byť, najmä pri výrobe elektrickej energie bolo absolútne sebestačné. Úplne najlepšie pre Slovensko by bolo, keby sa opäť mohlo vrátiť k tomu, že bude časť svojho potenciálu 10 – 15 % vyvážať do okolitých štátov, ktoré elektrickú energiu súrne potrebujú. Ďakujem ešte raz za vašu otázku. (Potlesk.)