Holý, Štefan, podpredseda vlády SR (2022-06-22):
Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky predkladám vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente) v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Návrh zákona bol vypracovaný na základe plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na mesiace jún až december 2021. Cieľom predkladaného materiálu je predovšetkým zefektívniť elektronickú úradnú komunikáciu z pohľadu orgánu verejnej moci, revidovať dnes používané nástroje inštitútu elektronizácie a zároveň vyhovieť viacerým požiadavkám na úpravy vyplývajúce z aplikačnej praxe. Návrh zákona obsahovo smeruje najmä do oblastí elektronických schránok, autorizácie, autentifikácie, zaručenej konverzie, integrovaných obslužných miest a oblastí vládneho cloudu. Prácu s elektronickou schránkou zjednodušujeme tak pre verejnú moc, ako aj pre podnikateľov. Navrhujeme napríklad, aby štátne orgány či obce mali len jednu schránku. Dnes majú zriadené schránky dve, keďže sú aj právnickými osobami. Ide o drobné zjednodušenie, ktoré ale výrazne uľahčí administratívu pri prijímaní podaní. V prípade živnostníkov navrhujeme automaticky deaktivovať schránku, ak skončia svoju činnosť, čo ich odbremení od tejto časti administratívy. Zjednodušujeme pravidlá pre verejnú moc pri prijímaní podaní, ako aj pri vyhotovovaní rozhodnutí. Orgány si budú môcť na svojich portáloch zaviesť aj jednoduchšie spôsoby elektronického podpisovania, kde je to pre ich agendu vhodné. Ušetrí to finančné prostriedky na ich strane, ale pomôže to aj občanom a podnikateľom, ktorí budú môcť jednoduchším spôsobom elektronicky podpisovať napríklad aj cez mobilné zariadenia. Kde to je možné sa teda podávanie podaní zjednoduší a priblíži k dnes bežnému spôsobu komunikácie cez mobil. Pri vyhotovovaní rozhodnutí sa dnes používajú povinne elektronické formuláre. Tento spôsob je síce vhodný pre ďalšie strojové spracovanie údajov, ale náročný na prácu a financie, keďže vyžaduje použitie špeciálnych programov a v mnohých prípadoch neumožňuje použitie špeciálnych objektov, ako sú grafy, tabuľky či obrázky. Navrhujeme preto dať verejnej moci možnosť rozhodnúť sa, kde majú formuláre zmysel a kde nie, a následne vyhotovovať rozhodnutia aj bez použitia formulára. Úradníci tak budú môcť pracovať v programoch, na ktoré sú bežne zvyknutí, ušetria sa finančné prostriedky a občanovi bude rozhodnutie doručované napríklad vo formáte PDF, s ktorým vie bežne pracovať, a to aj v mobilnom prostredí. Posilnenie mobilnej komunikácie a nových technických riešení prinesú aj zmeny v autentifikácií, teda v overovaní totožnosti v elektronickom svete. Medzi povinne podporované nástroje na autentifikáciu budú patriť len doklady ID či doklad o pobyte, ako aj podobné prostriedky z iných členských krajín Európskej únie. Okrem nich bude možné použiť akékoľvek iné riešenie, ktoré spĺňa technické a bezpečnostné podmienky. Navrhujeme teda zaviesť režim, v ktorom umožníme verejnej moci používať moderné, najmä mobilné spôsoby overovania identity, ktoré sú známe zo súkromných sektor, napríklad pri komunikácie s bankami. Výrazne to napomôže rozvoju mobilných platforiem komunikácie, pričom štát bude len kontrolovať, či je daný nástroj bezpečný a bude ich evidovať. Preto aj všetky budú spôsoby, preto aj všetky spôsoby overenia skutočne nebudú vyžadovať zmenu zákona, ale len absolvovanie posúdenia zo strany Ministerstva investícií, regionálneho rozvoja a informatizácie Slovenskej republiky. Navrhujeme aj zmeny, ktoré ušetria značné finančné prostriedky na strane štátu a zároveň neznížia dostupnosť obľúbených služieb. Takou je aj zrušenie integrovaného obslužného miesta. Táto zmena ušetrí štátu zhruba milión eur ročne, ktoré sme museli vynakladať na prevádzku centrálneho systému, pričom dopyt po asistovanej komunikácii, na ktorú bol systém primárne určený, bol minimálny. Naďalej však bude zachovaná hojne využívaná možnosť vydávania odpisov a výpisov a vykonávania zaručenej konverzie. Tieto služby si totiž nevyžadujú existenciu centrálneho systému. Týmto prístupom chceme ísť v budúcnosti, pravidelne revidovať využívanie existujúcich systémov a udržiavať len tie, ktoré dávajú reálnu hodnotu za peniaze. V neposlednom rade upravujeme podmienky vykonávania zaručenej konverzie, vytváranie právne použiteľných kópií listín do elektronickej podoby a naopak. Jednak zjednodušujeme výkon na strane tých, ktorí konverziu robia, odpadne im povinnosť viesť lokálne evidencie, či komplikovane elektronicky podpisovať záznamy o konverzii. Poskytneme im nástroje na ukladanie záznamov priamo do existujúcej štátnej evidencie, kde si ich ktokoľvek bude môcť overiť online, ak bude konvertovaný dokument používať. To povedie aj k posilneniu dôveryhodnosti takýchto kópií. Rozširujeme zároveň okruh osôb, ktoré konverziu môžu vykonávať, a to o banky. Banky budú môcť konverziu ako doplnkovú činnosť pre vlastné potreby a pre svojich klientov. Ak bude v praxi potrebné vytvoriť elektronickú podobu listiny, napríklad pri poskytovaní hypotekárnych úverov, banka ich bude môcť vykonať sama a klient nebude musieť ísť osobitne na poštu či k notárovi. V prípade novely zákona o e-Governmente Ministerstvo investícií, regionálneho rozvoja a informatizácie Slovenskej republiky úzko spolupracovalo so všetkými relevantnými zástupcami užívateľov štátnych elektronických služieb, so starostami a primátormi, bankovým sektorom, pracovnými skupinami aj IT komunitou. Predložený vládny návrh schválila vláda Slovenskej republiky na svojom rokovaní 26. mája 2022. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, s nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a zákonmi a súčasne aj v súlade s právom Európskej únie. Návrh zákona má negatívne vplyvy na rozpočet verejnej správy, pozitívne vplyvy na podnikateľské prostredie, pozitívne a negatívne vplyvy na informatizáciu spoločnosti a negatívne vplyvy na služby verejnej správy pre občana. Nemá vplyv na životné prostredie, sociálne vplyvy a vplyvy na manželstvo, rodičovstvo a rodinu. Účinnosť návrhu zákona sa navrhuje 1. októbra 2022 okrem ustanovení meniacich a doplňujúcich právnu úpravu zaručenej konverzie a zrušenie vyhlášky o alternatívnom autentifikátore, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. októbra 2024. Vážené dámy, vážení páni, som presvedčený, že táto novela zákona o e-Governmente prinesie zmeny v elektronických službách štátu, ktoré musia byť jednoducho vykonateľné a prívetivé, nemali by byť zdĺhavé, neprehľadné či komplikované. Ďakujem za pozornosť a dovoľujem si vás požiadať o podporu tohto návrhu zákona.