NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
T. Cabaj, poslanec: (2004-06-14):
A teraz ma to celkom prekvapuje, že v tomto vystúpení by sa bolo možno žiadalo aspoň jedno slovko ďakujem tým, ktorí vtedy našli tú odvahu a hlasovali za deklaráciu o zvrchovanosti, pretože aj v tomto parlamente sedia niektorí kolegovia, ktorí síce sedeli vtedy vo federálnom parlamente, a tým, ktorí sme podporovali rozdelenie republiky, sľúbili, že odvisneme na kalandroch. To bola realita roku 1992. A teraz ak sa takýmto spôsobom objavuje, myslím, že by bolo potrebné povedať to podstatné: Nebyť Deklarácie o zvrchovanosti Slovenskej republiky, hoci teraz po 12 rokoch sa Slovensko určitej zvrchovanosti zbavuje, ale to je na vyjednávačoch, ktorí budú v tomto pokračovať, čo vyjednajú, ako budeme pokračovať ďalej, dnes by vlastne nebolo o čom hovoriť. Možno v Európskej únii by teraz bola oficiálna reč nie slovenčina, ale čeština – a nechcem to rozvíjať ďalej. Vtedy sme boli federácia. Ale tým, že vznikla v hodine dvanástej Slovenská republika, vytvoril sa vôbec priestor, aby sa Slovensko zviditeľnilo, aby sa vôbec vedelo, kto je to Slovenská republika. Takže od toho, kto bol proti, ma to prekvapuje. (Potlesk.)
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-09-13):
Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, otváram tretí rokovací deň Národnej rady Slovenskej republiky. O ospravedlnenie neúčasti na dnešnom rokovaní 34. schôdze požiadali pán poslanec Martinák a pani poslankyňa Grausová. Budeme teda pokračovať v prerušenej rozprave v prvom čítaní o návrhu skupiny poslancov na vydanie zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 91/2010 Z. z. o podpore cestovného ruchu (tlač 1108). Do rozpravy ešte písomne je prihlásená pani poslankyňa Kaščáková, ktorej teda dávam slovo. Nech sa páči. (Pokračovanie rokovania o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 91/2010 Z. z. o podpore cestovného ruchu v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony , tlač 1108.)
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-10-24):
Prezentujme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných 147, za 100, zdržalo sa 47 poslancov. Uznesenie sme schválili. A teraz, prosím, aby ste dali hlasovať o návrhu uznesenia k správe o hodnotení plnenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti za rok 2017 (tlač 1118). (Hlasovanie o návrhu uznesenia k Správe o hodnotení plnenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti a pravidiel rozpočtovej transparentnosti za rok 2017 , tlač 1118.)
Kažimír, Peter, minister financií SR (2016-10-12):
Ďakujem, pán predsedajúci. Prajem všetkým príjemný dobrý deň. Návrhom zákona sa ponecháva ročná sadzba osobitného odvodu bánk na roky 2017 až 2020 na súčasnej úrovni 0,2 percenta. Ruší sa degresia bankového odvodu, to jest jeho automatické znižovanie a zároveň sa časovo obmedzuje platenie odvodu do roku 2021. Dôvodom je navýšenie prostriedkov štátnych finančných aktív určených na riešenie potenciálnych kríz v slovenskom bankovom sektore a teda na ochranu stability bankového sektora Slovenskej republiky, vrátane možnosti doplnenia systému ochrany vkladov. Sami vidíme, že bankový sektor v Európe je stále veľmi zraniteľný, o čom nás presvedčili nedávne udalosti okolo nemeckej nespochybniteľnej Deutsche bank a nepriaznivý stav aj v Taliansku. Rovnako hlasovanie o brexite vo Veľkej Británii spôsobilo nestabilitu finančného trhu. Slovenské banky sú veľmi úzko prepojené s európskym bankovým trhom, je preto potrebná zvýšená obozretnosť, čo bol dôvod, pre ktorý sa vláda rozhodla ponechať súčasnú úroveň sadzby bankového odvodu, aby tak banky vyzbierali viac prostriedkov na ich prípadnú záchranu. Vzhľadom na to, že sadzba odvodu sa v porovnaní so súčasnou úrovňou nezvyšuje, nie je ani dôvod na žiadnu obavu, žeby sa premietla do zvýšenia poplatku klientov bánk, ako to bolo naznačované už napríklad v priebehu debaty v prvom čítaní. Zároveň vás chcem upozorniť na pozmeňujúce návrhy vo výboroch. Ústavnoprávny výbor Národnej rady odporučil schváliť návrh zákona s pozmeňujúcimi návrhmi, ich cieľom je zmena účinnosti zákona na deň vyhlásenia. Dôvodom bola skutočnosť, že ak by sme ponechali pôvodnú dobu účinnosti 24. október, prezidentovi Slovenskej republiky by po schválení Národná rada zrejme neposkytla dostatok času na plnú lehotu na podpis zákona. To je 15 dní, ktoré mu vyplýva z ústavy. Bol by to precedens, ktorý by sa mohol, samozrejme, v budúcnosti vypomstiť, a preto sa skrátila lehota dňom vyhlásenia, čím sa dosiahlo, že podpis v kratšej lehote bude rozhodnutím prezidenta Slovenskej republiky, jeho samotným rozhodnutím. Buď návrh podpíše v lehote, alebo nepodpíše vôbec, ak by s ním prípadne nesúhlasil. V tejto veci s prezidentskou kanceláriou rezort financií už komunikuje, aby v prípade jeho súhlasu bol dosiahnutý ten podpis čím skôr. Toľko, toľko asi na úvod. Ďakujem veľmi pekne.
Laššáková Jana, podpredsedníčka NR SR (2013-01-29):
Prezentujme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) 135 prítomných poslancov, 56 za, 75 proti, zdržali sa 3, nehlasoval 1 poslanec. Návrh sme neschválili. Nech sa páči, ďalší návrh uvádzajte.
Choma, Igor, poslanec NR SR (2015-09-29):
Ďakujem pekne. Pán poslanec Beblavý, hovorili ste naozaj o všelijakých veciach, hovorili ste o mechanizmoch na odhalenie nekalých funkcionároch, ktorí kradnú, o tom, že tento návrh zákona nezaplátava diery a tak ďalej a tak ďalej. Nedávno ste sa vyjadrovali aj o pánovi Foraiovi, vyzývali ste ho na odstúpenie. Predtým ste podávali oznámenia na všakovakých ľudí, ktorí nekonajú dobro. Ale všetky tieto veci, ktoré tu dnes komentujete a ktoré tu s takým tým pátosom, snáď sa vidíte najspravodlivejší, vo mne vôbec nevyvolávajú ten dojem, ktorý by som mal mať, z jedného jediného dôvodu, pretože vy vo svojom predsedníctve máte presne takého istého človeka, ktorý toto robil. A vy dobre viete, o kom hovorím, vy dobre viete, čo ten človek spôsobil doteraz. Aj napriek tomu vám to nevadí. Preto čokoľvek, čo v tejto sále na tému korupcie, na tému prihrávania zákaziek niekomu, napríklad mame alebo napríklad ujovi, alebo napríklad kamarátovi bude vyznievať absolútne nedôveryhodne. A verte, že ja ešte v tejto sále o tom budem veľmi podrobne rozprávať.
Jurinová, Erika, poslankyňa NR SR (2017-06-16):
Ďakujem pekne. Pán kolega, zmiešané pocity môžeme mať, ale podľa mňa dôležitý je výsledok a ja naozaj oceňujem tú snahu ministerstva sa s nami rozprávať o tom a počúvať naše pripomienky. A aj keď môžem povedať, že možnože argumenty neboli prijaté celkom, ale došli sme ku takému spoločnému výsledku, ktorý, verím, že naozaj významnou mierou vylepší to, čo ste sa snažili nejak kritizovať. Ja teda prosím aj vás, aj vašich kolegov o hlasovanie teda za pozmeňujúci návrh, aj potom za celý návrh.
Budaj, Ján, poslanec NR SR (2017-04-05):
Ďakujem kolegovi Dostálovi, že tento návrh predkladá, je to rozumný pokus urobiť rovnosť aj v tomto uznesení. Rád to podporím, presadzoval som to. Takisto je veľmi náležité, že upozornil, že zaznel, že hovoril takým varovným tónom, pretože naozaj nie je toto chvíľa na to, aby sa peli chvály, hoci pán Erik Tomáš mal pocit, že je. Nie je, pretože, obávam sa, pán Tomáš, že časť poslancov... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Brocka, Július, poslanec NR SR (2013-09-13):
Ďakujem pekne, pani podpredsedníčka. Vážené kolegyne, kolegovia, výbor ma určil ako spoločného spravodajcu výborov k tomuto návrhu zákona Jána Figeľa na vydanie zákona o ochrane osôb pri odhaľovaní trestnej činnosti súvisiacej s korupčnými a inými vybranými trestnými činmi, tlač 415. Návrh prerokovali výbory, ktorým ho Národná rada pridelila, to znamená: ústavnoprávnemu výboru, výboru pre financie a rozpočet, výboru pre obranu a bezpečnosť, výboru pre ľudské práva a národnostné menšiny a výboru pre sociálne veci, ktorý určila ako gestorský výbor. Poslanci Národnej rady z iných výborov nepredložili k tomuto návrhu žiadne stanoviská gestorskému výboru. Výsledok rokovaní vo výboroch bol nasledovný. Návrh zákona odporučili schváliť: výbor pre financie, výbor pre obranu a bezpečnosť, výbor pre ľudské práva a výbor pre sociálne veci. Ústavnoprávny výbor návrh prerokoval, ale neprijal platné uznesenie, nakoľko návrh uznesenia nezískal súhlas nadpolovičnej väčšiny poslancov. V spoločnej správe je 19 pozmeňovacích návrhov, nebudem o nich hovoriť, pretože ich uviedol a okomentoval predkladateľ. Gestorský výbor odporúča Národnej rade, aby predmetný návrh zákona v znení schválených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov schválila. Gestorský výbor odporúča hlasovať o návrhoch 1 až 19 v štvrtej časti tejto spoločnej správy spoločne, so stanoviskom gestorského výboru schváliť. Pani podpredsedníčka, nech sa páči, otvorte rozpravu.
Richter, Ján, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2018-03-13):
Ďakujem pekne za slovo. Veľmi stručne. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny na túto tému, by som povedal, s vyhlasovateľmi petície, konkrétne s Odborovým zväzom KOVO rokovalo, uskutočnili aj istú, by som povedal, masovku pred, priamo pred ministerstvom, kde som vystúpil a vyjadril sa, že som pripravený na túto tému analyzovať veci a hľadať možnosti, ako zabezpečiť tie dve veci, ktoré tá petícia požaduje. Prvý je tzv. preddôchodok. My už máme pripravenú legislatívnu normu, ktorá sa konzultuje dnes na úrovni ministerstva financií, kde treba nájsť, samozrejmá vec, súhlas a pochopenie. Čo sa týka zastropovania, áno. Minimálne pozícia ministra, a dovolím si povedať aj za stranu SMER – sociálna demokracia, je taká, že sa treba tou otázkou zaoberať. Ja sa nebudem vyjadrovať, či to má byť 65, 65, to musí vyjsť trošku z analýzy, a áno, súčasťou druhého návrhu v súvislosti s týmto riešením je možno zohľadniť skorší odchod pre ženy. Ja sa skôr prikláňam pre to, aby sme zvýhodnili rodičov, ktorí vychovali a pripravili pre spoločnosť deti. To znamená nie rodičovstvo a rodenie detí, ale výchovu detí. To je jedna z alternatív, ktorá je s týmto úzko spojená, a opakujem ešte raz, zaoberáme sa s touto problematikou aj v príprave legislatívnej normy. Ďakujem.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2014-07-08):
Pán poslanec Frešo.
Budaj, Ján, poslanec NR SR (2017-03-28):
Ďakujem. Plne podpisujem tie naozaj dobre mienené slová pána Grendela o druhej šanci. Mali by sme si všetci dopriať – aj my v opozícii – šancu uveriť v dobrú vôľu koalície, ale predovšetkým to má v rukách koalícia. Ak sa nás podvedie a má to ona v rukách, tak prehĺbi frustráciu v spoločnosti a v tejto, v tomto parlamente sa sotva už vráti nálada na spoluprácu. Druhé, čo chcem podčiarknuť, že pán Grendel veľmi náležite upriamil pozornosť na ten jeden problém, s ktorým zrejme prichádza do styku aj MOST – HÍD, ale ktorý trápi nás všetkých, a to je civilizačný rozpor, ktorý akoby stále zostával medzi endemickými mečiarovcami, ktorí existujú aj na politickej scéne aj za ňou a medzi demokratmi. V tých, v tom myslení tých endemických mečiarovcov, v podstate ľudí, ľudí z éry karpatského modelu demokracie je Michal Kováč zradcom, lebo neposlúchal vodcu, ale riadil sa podľa ústavy, preto bolo namieste, že bol potrestaný, že mu uniesli syna, o on by mal byť označený za amorálneho, keď toho syna sa pokúšal dostať do Nemeckej republiky na výsluch udelením amnestie, toto myslenie, podčiarkol aj pán Grendel, sa objavuje ešte aj v dôvodovej správe predkladaného návrhu. Tohoto myslenia a tejto politiky sa treba zrieknuť. Je 21, storočie, mečiarizmus musí odísť a myslenie typu karpatského modelu demokracie nesmieme k nám pustiť!
Kollár, Boris, predseda NR SR (2022-09-20):
Je prosím, všeobecný súhlas? (Súhlasná reakcia pléna.) Ďakujem pekne, presunuté. Pokračujeme v prerušenom rokovaní hlasovaním v prvom čítaní o návrhu poslancov Svrčeka, Hajšelovej na vydanie ústavného zákona, ktorým sa mení a dopĺňa ústava, tlač 1163, bod 2 schváleného programu. Spravodajcom je člen ústavnoprávneho výboru poslanec Dominik Drdul, prosím ho, aby uviedol hlasovanie. (Hlasovanie o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Miloša Svrčeka a Petry Hajšelovej na vydanie ústavného zákona, ktorým sa mení a dopĺňa Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov , tlač 1163.)
I. Šimko, minister vnútra SR: (2001-11-29):
Pán poslanec Bohunický, ja vám najskôr prečítam odpoveď, ktorú mi pripravili moji odborníci, a potom vám poviem, čo si o tom myslím. Vážený pán poslanec, na vašu otázku, či bude správny poplatok vo vládnom návrhu zákona o osvedčovaní listín a podpisov na listinách okresnými úradmi a obcami príjmom obce alebo štátu, si vám dovoľujem odpovedať, že za osvedčovanie listín a podpisov na listinách sa bude správny poplatok vyberať podľa zákona č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov. To znamená, pokiaľ bude osvedčovať podpis alebo listinu obec, tento poplatok bude príjmom obce. Pokiaľ však bude správny poplatok vyberať okresný úrad, bude príjmom štátu. Poplatky podľa citovaného zákona vyberané správnymi orgánmi sa do sumy 10 tisíc korún platia kolkovými známkami alebo poštovou poukážkou. V prípadoch osvedčovania listín a podpisov na listinách budú obce vyberať správny poplatok kolkovými známkami. Obec alebo mesto, ktoré osvedčenie vykoná, dostane finančnú čiastku v príslušnom rozpočtovom období do výšky uhradeného správneho poplatku zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky. Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky v spolupráci s ministerstvom financií vypracuje k plateniu správnych poplatkov pre obce a mestá osobitné metodické usmernenie. No, takto to znie celkom pekne a bezproblémovo, ale keď som sa trošku viac zaujímal o to, ako sa tak vlastne stane a akým spôsobom obec zúčtuje potom to, čo nedostala, lebo však kolky sa platia štátu, tak som dostal odpoveď, že existuje nejaké ústne ubezpečenie ministerstva financií, že to zohľadní vždy v budúcom rozpočtovom roku, čomu by som ja osobne priveľmi neveril, že to bude veľmi trvalé. To znamená, pokiaľ by bol ten poplatok nad 10 tisíc korún, znamená to, že by to bolo, myslím si, asi 200 podpisov, tak v takom prípade by to mohlo byť príjmom obce. Ale podľa môjho názoru, kým to nie je v zákone, nehovorím, že v tomto, ale, povedzme, v zákone o správnom konaní alebo v nejakom inom zákone, ktorý by zabezpečoval vlastne transfer, že by si to obec mohla zúčtovať, tak asi zrejme budú poplatky príjmom štátu.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2014-11-09):
Pán poslanec Blaha.
Sulík, Richard, predseda NR SR (2010-11-03):
Ďakujem. S faktickými poznámkami sa prihlásil pán poslanec Kaník. Uzatváram možnosť prihlásiť sa s faktickou poznámkou.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2022-10-19):
S reakciou na faktickú poznámku, pán poslanec Matúš Šutaj Eštok.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2003-10-22):
Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Teraz pristúpime k prerokovaniu ďalšieho vládneho návrhu v prvom čítaní, a to vládneho návrhu zákona o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) , ktorý prerokúvame ako tlač 397. Vládny návrh zákona uvedie minister kultúry Slovenskej republiky Rudolf Chmel. Nech sa páči, máte slovo.
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2020-11-12):
Samozrejme.
Grendel, Gábor, poslanec NR SR (2024-01-24):
Ďakujem za slovo. Pán poslanec Dubéci, aj vaše vystúpenie sme si mali za normálnych okolností vypočuť zajtra ráno, ale Peter Pellegrini, ktorý nikomu nebude robiť podržtašku, sa rozhodol, že ak si Robert Fico, ktorému tiež nebude robiť podržtašku, si želá, aby parlament rokoval o tomto skrátenom legislatívnom konaní aj v noci, tak budeme rokovať aj v noci. Položili ste otázku, čo sú tie inkvizičné tresty. To je veľmi správna otázka a mám na ňu jednu odpoveď. Dvanásť nepodmienečných trestov zo štyridsať, to sú tie inkvizičné tresty. Viete, kto všetko vyviazol s podmienkou, je právoplatne odsúdený a je na slobode? Bernard Slobodník, Milan Žáčik, Ivan Bobocký, Martin Fleischer, Margaréta Fleischerová, Boris Beňa, Martin Ciriak, Adrián Szabó, František Imrecze, Daniel Čech, Kornélia Černá, Denisa Židová, Lenka Wittenbergerová, Jana Rovčaninová, Pavol Boško, Štefan Poláček, Tomáš Rajecký, Miriam Repáková, Zoroslav Kollár, František Tóth, Pavol Polka, Mária Urbanová, Patrik Murza, František Salinger, Ľuboš Mahdoň, Pavol Kuric, Ján Slota. Dvadsaťosem zo štyridsať doteraz právoplatných, právoplatne odsúdených ľudí v korupčných kauzách dostalo podmienku. To sú tie ich inkvizičné tresty. A budem to opakovať do nemoty, ak sudca v nejakej veci dospeje k názoru, nielen v korupčnej trestnej veci, v akejkoľvek inej, majetkovej, násilnej, drogovej, ak sudca dospeje k presvedčeniu, že trestné sadzby sú príliš prísne, môže udeliť aj nižší trest, ako je dolná hranica trestnej sadzby, kvôli tomuto zákon meniť netreba.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-11-05):
Pán poslanec Fecko.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2016-11-30):
Ďakujem. Končím možnosť nahlásiť sa s faktickými poznámkami. Nech sa páči, pán poslanec Bagačka.
Mezenská, Helena, poslankyňa NR SR (2014-09-16):
Ja by som chcela vo faktickej vystúpiť nielen na podporu toho, čo predniesol pán poslanec Hraško, ale aj na argumenty, ktoré predložili zástupcovia Únie autodopravcov. Ja si rovnako myslím, a som presvedčená, že to, že mnohí malí a strední autodopravcovia a podnikatelia v tomto segmente nemodernizujú stav a neinvestujú do ekologickejších vozidiel, nie je výrazom ich nezáujmu. Veď to je neprirodzené. Predsa každý autodopravca má záujem viezť sa a poskytovať služby v modernejšom a ekologickejšom vozidle. To, že nemodernizujú stav svojich vozidiel, je výrazom už i tak výraznej odvodovej aj daňovej záťaže. A presne tak, ako to povedal aj pán Hraško a ako pri tom argumentujú aj zástupcovia Únie autodopravcov, toto opatrenie, ktoré predkladáte, vôbec nie je nastavené na to, aby sa harmonizovali a nejakým spôsobom objektivizovali, vyvažovali možnosti konkurencieschopnosti medzi veľkými, malými a strednými. Práve, naopak, toto opatrenie a táto zvýšená daňová povinnosť pre malých a stredných autodopravcov bude kontraproduktívna. Zvýrazní možnosti a posilní konkurencieschopnosť už i tak silných autodopravcov veľkých spoločností na úkor záujmov a potrieb malých, stredných autodopravcov. Preto budem rada, ak sa v druhom čítaní objavia pozmeňujúce návrhy, ktoré to upravia a zamedzia takémuto rozdielu. Verím, že to bude vládnou stranou podporené. Ďakujem.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2017-02-02):
Ďakujem. Máte záujem o doplňujúcu otázku? Nech sa páči. Trojku stlačiť. Nech sa páči.
Ondruš, Branislav, poslanec NR SR (2011-07-13):
Ďakujem pekne, pán podpredseda. Pani ministerka, ja nadviažem na svojich dvoch kolegov. Prvou poznámkou nadviažem na pána kolegu Číža. Ja som to hovoril už aj včera, keď sa začala rozprava k tomuto zákonu, že považujem za veľmi nezodpovedné, ak v prípade tak dôležitého zákona alebo ak v prípade tak dôležitých dvoch právnych noriem, o akých dnes rokujeme, sa robia zásadné úpravy zo strany vládnych poslancov v druhom čítaní. A nie je mi celkom jasné, akým prípravným procesom ten zákon vlastne prešiel, keď napr. pani poslankyňa Dubovcová tu včera podala podľa môjho názoru pozmeňujúci návrh, ktorý ja som ocenil, ale ktorý skutočne zásadným spôsobom mení, ja mám pocit, dokonca zámer predkladateľa, nielen teda ten navrhovaný text, ale dokonca ten zámer predkladateľa, lebo ja si myslím, že ten posun z nedbanlivosti úmyselnej do neúmyselnej je podľa môjho názoru dosť zásadný posun. A ja mám tiež vážne obavy o to, že aj takto formulovaný zákon bude stále veľmi vážnou prekážkou alebo neumožní nám skutočne objektívne posúdiť rozhodovanie jednotlivých funkcionárov, ktorých sa má dotýkať. A vy ste teraz síce reagovali tak na diaľku pána kolegu Podmanického, že v prípade toho premiéra nie je tá trestnoprávna zodpovednosť. Ale ja mám stále pocit, že v tomto nedostávame celkom jasnú odpoveď, kde bude tá hranica tej trestnoprávnej a tej politickej zodpovednosti. A domnievam sa, že ani tie pozmeňujúce návrhy, ktoré predkladajú vládni poslanci, alebo napr. ten pozmeňujúci návrh, ktorý predkladala pani poslankyňa Dubovcová, na toto nedávajú odpoveď, kde a akým spôsobom budete nachádzať v budúcnosti tú hranicu medzi tou politickou a trestnoprávnou zodpovednosťou.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-12-09):
Prezentujme sa a hlasujme o bodoch spoločnej správy, tak ako ich uviedla pani spravodajkyňa. (Hlasovanie.) Prítomných 138 poslancov, za hlasovalo 80, proti bol 1, zdržalo sa 55, nehlasovali 2. Tieto body sme schválili.
Ježík, Jozef, poslanec NR SR (2015-10-07):
Ďakujem za slovo. Pán poslanec, vrátim sa k tomu, čo ste hovoril o tom, že je tu možnosť, že v štátnych nemocniciach podľa tohto znenia zákona, že by mohlo dôjsť k poklesu vlastne základných miezd zdravotných sestier. Teoreticky je to možné, lebo tento zákon naozaj nie je koncipovaný tak, aby išiel pomáhať štátnym nemocniciam. Tento zákon zrovnoprávňuje postavenie zdravotných sestier v rámci ústavných zdravotníckych zariadení, hej. A to je dobré. Lebo v tých mimoštátnych nemocniciach, tam práve tie platy sestier určite pôjdu hore, si myslím, vo väčšine. Čo sa týka toho nebezpečenstva v štátnych zdravotníckych zariadeniach, toto nebezpečenstvo bolo aj teraz. Veď ten zákon č. 62/2012 bol napadnutý, bol zrušený Ústavným súdom. Čiže vlastne už od 2012 alebo 2013 štátne nemocnice nemuseli dodržiavať to, čo bolo v tom zákone nastavené, a napriek tomu to od roku 2012 až doteraz dodržiavajú a platy sestier v štátnych zariadeniach sú také, ako keby ten zákon bol platný. Ďakujem.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-12-02):
Ďakujeme, pán generálny prokurátor. Otázka č. 3 je od pána poslanca Juraja Šeligu a je smerovaná na ministra vnútra Slovenskej republiky Romana Mikulca, ktorého zastupuje pani ministerka kultúry Natália Milanová, a znie: „Aké opatrenia prijal Policajný zbor Slovenskej republiky, aby pomohol predchádzať domácemu násiliu, ktorého riziko je v čase pandémie, resp. lockdownu vyššie?“ Nech sa páči, pani ministerka, máte slovo.
Lehotský, Tomáš, poslanec NR SR (2022-03-22):
Pán predseda, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady prideľuje predložený návrh zákona na prerokovanie Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie a rozpočet, Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie a rozpočet. Zároveň odporúčam, aby výbory uvedený návrh prerokovali do 30 dní a gestorský výbor do 32 dní od jeho prerokovania v prvom čítaní na schôdzi Národnej rady. Prosím, dajte o mojom návrhu hlasovať.
Budaj, Ján, poslanec NR SR (2017-05-09):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vec je veľmi jednoduchá a jasná, preto verím, že to stihnem aj za päť minút. Pripomeniem kolegom tú zasadnú, a to je taká naozaj zákonná súvislosť, ktorá s dnešnou diskusiou bezprostredne súvisí, aj politickú. SMER si kedysi adoptoval bývalého predsedu ÚRSO a mnohí sme sa obávali, keďže naozaj išlo o politickú adopciu, že či to nebolo vykúpené stratou nezávislosti pána Holjenčíka, či sa nestal, či sa nestal vlastne straníckym nominantom SMER-u. Ale nikdy sme nepredpokladali, že, aj keď sme sa toho obávali, že by jeho závislosť na SMER-e a na, na politických stranách bola až tak bezodná, ako potom predviedol pán Holjenčík v priamom prenose, kde sme mohli všetci sledovať úbohý obraz vystrašeného úradníka, ktorý zráža podpätky, hoci je na čele orgánu, ktorý je veľmi významný a ktorý je v zákone definovaný jednoznačne ako nezávislý orgán. Bola to teda veľká, veľmi veľká hanba. Musím povedať, že strana SMER, resp. súčasná koalícia nedokázala ustrážiť nezávislosť ÚRSO, nezávislosť orgánu ani férovosť jeho práce, a podľa mňa v pochabej snahe občanov presvedčiť, že sú priam darcami lacnej energie, predviedla niečo celkom iné. Predviedla v priamom prenose porušovanie zákona, ktoré definuje ÚRSO ako nezávislú inštitúciu. Pán Holjenčík pod politickým tlakom ukázal, že je úbohou figúrkou, a nie predsedom nezávislého orgánu. Napokon, keď mu prikázali, tak odstúpil. A teraz má vládna koalícia problém, čo s touto trápnosťou urobiť. Rieši to však tým najnevhodnejším spôsobom. Chce, aby z trápnosti sa stala norma. Aby sa ešte menej garantovala nezávislosť a viac líšila možnosť vytvoriť z budúceho predsedu ÚRSO, teda nájsť budúceho predsedu ÚRSO, len metódou ako politického nominanta vládnej koalície. Dámy a páni, ten balans medzi prezidentom a vládou nebol vymyslený celkom márne, ten naznačuje, že predsa len prinajmenej dve inštitúcie, jedno je parlamentná väčšina, ktorá vytvorila vládu, a druhé je priamo volený prezident, vytvárajú nejaký mocenský balans, ktorý by mohol dávať, nevravím, že sa to musí, že sa to vždy podarí. V prípade pána Holjenčíka to naozaj bola paródia, ale inštitúcie nevznikajú pre konkrétnych ľudí a nerušia sa kvôli konkrétnym ľuďom. Ak pán Holjenčík zlyhal, a podľa mňa veľmi veľkú chybu urobil pán premiér, keď pri tom jeho zlyhaní, morálnom aj odbornom, asistoval svojím zlyhaním, pretože verejne ukázal, že on nerešpektuje zákon, a to je nešťastie, ak premiér krajiny nerešpektuje zákon. Nie je to, nie je to nič pekné. Ale teraz by ste chceli, aby sa stranícka nominácia už natrvalo stala súčasťou legislatívy, aby sme rezignovali na to, že ÚRSO by predsa len bolo vyváženým, teda jeho voľba, nového predsedu, predsa len nebola iba vecou mocenskej prevahy vládnej väčšiny. Odrádzam od toho a ako poslanec budem podporovať opačný postup, aby sme nevylievali s vaničkou aj dieťa, aby za to, že pán Holjenčík bol iba sluhom, sme si nezakázali pre budúcnosť zvoliť čestného a odvážneho predsedu ÚRSO, ktorý bude stáť na strane, ako veríme, zákona a verejnosti a nebude straníckym nominantom. Ďakujem pekne.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2022-06-15):
Ďakujem, pán spravodajca. Otváram všeobecnú rozpravu k tomuto návrhu zákona. Písomnú prihlášku som neobdržal pred začatím rokovania o tomto bode, preto dávam možnosť prihlásiť sa ústne, panie poslankyne, páni poslanci. Uzatváram možnosť prihlásiť sa ústne do rozpravy. Ako jediný – pán navrhovateľ Martin Beluský, ktorému udeľujem slovo, nech sa páči.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2020-02-25):
Prosím, prezentujme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných 122 poslancov, za 27, proti 93, zdržali sa 2. Konštatujem, že sme návrh neschválili.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2022-11-08):
Prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 141 poslancov, za 136, proti nikto, zdržali sa 5, hlasovali všetci prítomní. Konštatujem, že sme schválili návrh novely zákona o službách zamestnanosti. Teraz budeme hlasovať o bode 29 schváleného programu, ktorým je druhé čítanie o návrhu poslankyne Žitňanskej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti (tlač 1149). Spoločnou spravodajkyňou je opäť pani poslankyňa Drábiková. Prosím ju, aby hlasovanie uvádzala. (Hlasovanie o návrhu poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Jany Žitňanskej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov , tlač 1149.)
V. Veteška, podpredseda NR SR: (2006-01-31):
(Hlasovanie.) Prítomných 132, za 73, proti 20, zdržalo sa 23 a nehlasovalo 16. Konštatujem, že predmetný návrh skupiny poslancov na vydanie zákona bude prerokovaný v druhom čítaní. Prosím ďalší návrh.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2022-12-06):
Ďakujem pekne. (Povedané súbežne s poslancom Sujom.) Ďakujem za oznámenie. Pán poslanec Kuriak.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-10-19):
Nech sa páči, pani... (Vypol sa mikrofón.)
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2013-06-04):
Ďalším do rozpravy prihláseným poslancom je Alojz Hlina. Môžete, nech sa páči, pani navrhovateľka.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-07-15):
Pán poslanec, kritizujete možnosť vybrať si generálneho prokurátora z radov neprokurátorov, a pritom zamlčiavate fakt, že takáto možnosť je v európskych krajinách úplne bežná a možná. Kritizovať, samozrejme, čokoľvek je legitímne, ale opomenúť tento fakt je proste falošné a účelové. Kde ste boli s týmto názorom, keď sa hovorilo o tom, že pán Fico chce byť generálny prokurátor? Vtedy ste bolo tíško. Potom kritizujete prílepky. Táto dvojminútová faktická poznámka by mi nestačila na to, a by som vymenoval prílepky, ktoré tu pred... presadzovali vaši kolegovia 12 rokov, kým niesli zodpovednosť za riadenie štátu. Vy ste spokojný s tým, ako viedli Generálnu a Špeciálnu prokuratúru kariérni prokurátori? Lebo my s tým spokojní nie sme. Dvanásť rokov ste s tým mohli niečo urobiť a neurobili ste nič, resp. nič, čo by vrátilo dôveru ľudí v právny štát. (Potlesk.)
Mikloško, František, poslanec NR SR (2024-09-25):
Najprv chcem povedať, že návrh novely tohto zákona je legitímny, v každej demokratickej spoločnosti treba takéto problémy otvoriť a tuto sa ku nim postaviť. Mám tieto tri doplňujúce otázky, keby ste mi ich mohli zodpovedať. K akým náboženským smerom sa hlásia tí ľudia, ktorých, ktorí tvoria tých 56-tisíc? Tie nové trendy, ktoré sú to smery, keby ste mohli popísať. Druhá, tých šesťtisíc budhistov, akým spôsobom sa oni hlásia k tomu budhizmu, alebo ako, ako? Len tým, že sa zaregistrujú, že sú budhisti, alebo, alebo už nejakým spôsobom praktikujú svoje náboženstvo? A tretia je taká asi najháklivejšia, že akým spôsobom chcete odhadnúť prípadnú možnosť registrovania tých manipulatívnych náboženstiev. Pretože je úplne samozrejmé, že v tom návrhu, ktorý oni predložia, nebudú nič také spomínať. To je logické. A ak budú zaregistrované, samozrejme, nesie to nebezpečenstvo, že oni dostanú možnosť potom už pôsobiť v médiách a podobne. A poprípade, ak sa medzičasom zistí, že oni sú manipulatívne a škodlivé, je možné v novele zákona ich zrušiť? Navrhujete aj takú možnosť, že ich štát má právo zrušiť? To je zatiaľ, tieto tri otázky by som rád počul.
Číž, Miroslav, podpredseda NR SR (2015-10-02):
Ďakujem pekne. Vzhľadom na to, že nie sú faktické poznámky, tak vyhlasujem všeobecnú rozpravu za ukončenú. Pán navrhovateľ chce zaujať stanovisko? Nie. Pani spravodajkyňa, predpokladám tiež, že nie. Ďakujem. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Pán Lipšic zostane, pretože budeme pokračovať prvým čítaním o návrhu Daniela Lipšica na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Návrh zákona má tlač 1743 a návrh na jeho pridelenie výborom je v rozhodnutí 1756. Máte slovo, pán poslanec, a uveďte tento návrh zákona. [Rokovanie o návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Daniela Lipšica na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov , tlač 1743.]
Luščíková, Darina, poslankyňa NR SR (2024-01-16):
Pani kolegyňa, ďakujem vám za váš príspevok, v ktorom ste poukázali na ozaj veľmi veľa skutočností, ktoré prebehli hlavne minulý týždeň ohľadom tohto skráteného legislatívneho konania. Poukázali ste aj na to, že Robert Fico na tlačovej konferencii vlády minulý týždeň hovoril o tom, že ani jeden z príspevkov opozície sa netýka skráteného legislatívneho konania. Mňa stále prekvapuje ako bohapusto a veľmi ľahko vie pán premiér vypúšťať zo svojich úst lži. Opozícia tu v pléne nielen vyjadrovala svoje odborné názory, ale aj citovala ústavy, nálezy Ústavného súdu k skrátenému legislatívnemu konaniu a citovala Benátsku komisiu a som presvedčená, že Robert Fico veľmi dobre vie, o čom tu v pléne rozprávame, aj keď určite nemá čas to sledovať, ale má ľudí, ktorí to sledujú. Takže vie veľmi dobre, aké odborné argumenty používame. A to ani zďaleka nebolo jediné klamstvo minulého týždňa, lebo klamstvo, lož a ohýbanie pravdy a faktov sú pracovným nástrojom Roberta Fica, čo veľmi dobre vieme, a tým pádom aj koalície a pre vytváranie nejakej akejsi paralelnej reality pre svojich voličov, aby s nimi mohli manipulovať. Napríklad minulý týždeň povedal Robert Fico aj toto, že, toto nie je skrátené legislatívne konanie, to je predĺžené legislatívne konanie, to sú stovky vystúpení. Nechce sa mi veriť, že by pán premiér netušil, že čas nie je jediným parametrom, ktorým sa posudzuje skrátené legislatívne konanie. Dokonca sa dá povedať, že nie je ani najvýznamnejším, ako hovorí jeden z nálezov Ústavného súdu 13/22, rýchlo odcitujem: „Samotná podstata rokovania diskusie si vyžaduje už na vstupe oboznámenie aktérov s relevantnými informáciami, ktoré by mohli mať vplyv minimálne na obsah a rozsah takéhoto rokovania a diskusie.“ Keďže to už asi nestihnem povedať celé, tak stále sa vrátim k tomu, že ide o naozaj obsahovo a argumentačne vyprázdnenú diskusiu.
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2016-06-16):
Pán poslanec Osuský tu spomenul Jána Langoša, ktorý bol autorom zákona o pamäti národa a zároveň prvým šéfom Ústavu pamäti národa. Zhodou okolností včera uplynulo desať rokov od jeho tragickej smrti. Pred pár týždňami sme na pôde tohto parlamentu boli poučení, že minúta ticha sa nedrží za ľudí, ktorí zomreli alebo zahynuli dávnejšie, ale za aktuálne nešťastia alebo úmrtia. Takže nejdem navrhovať minútu ticha, ale myslím si, že je vhodné, správne a potrebné, aby sme si pamiatku a odkaz Jána Langoša pripomínali, pripomínali si ho nielen teraz, keď si pripomíname výročie jeho tragickej smrti, ale aj vo svojej reálnej činnosti. Ján Langoš bol najlepší možný človek na čelo takejto inštitúcie, pretože Slovensko má v dejinách svojej, teda v novodobej histórii dve totality, fašistickú a komunistickú. Obe boli zlé, obe páchali zločiny. Zločiny oboch je potrebné si pripomínať a k obom je potrebné byť rovnako kritický. Nech si už z toho každý vyvodí záver, aký chce v tejto voľbe. Mňa aj myšlienka na toto vedie tiež k rovnakému rozhodnutiu, že dám svoj hlas kandidátke pani Šípošovej (potlesk).
Ledecký, Vladimír, poslanec NR SR (2024-01-10):
Mňa tiež veľmi zaujala, ten príklad, ktorý uviedla Via Iuris, že nie každý odbehne 42 kilometrov, kto štyri hodiny beží, a rovnako sa tvária, že tá diskusia nejaká tu prebieha, ale v podstate neprebieha. To ako keby si niekto išiel odbehnúť posledných sto metrov maratónu a by zobral medailu a tvrdil, že áno, aj ja som odbehol ten maratón. Lebo diskutujeme len my opozícia, vôbec nediskutuje, oni tvrdia, že diskusia prebieha, ale v skutočnosti neprebieha. Ale to je presne, ako vníma predseda tohto parlamentu, keď minulého roku zaradil tento bod na rokovanie prekvapivo, nikto to nečakal, s tým, že zabránil poslancom, ktorí neboli prítomní, aby sa prihlásili do písomnej rozpravy. A jeho argument, že nemajú tú možnosť sa prihlásiť do rozpravy, bol, veď ich je tam dosť prihlásených , hej? On naozaj nechápe, že každý poslanec má rovnaké práva a, a tie ako predseda by mal uplatňovať. Koalícia má o štyri hlasy navyše ako opozícia, to znamená, že rozhodujúce hlasy sú tie štyri a tie sú dôležité, a preto každý poslanec, každý hlas musí mať rovnakú šancu podieľať sa na rozhodovaní. A viete, ten argument ohľadom ľudských práv, no nič ma tak nepobavilo, ako odvolávanie sa na ľudské práva z úst poslancov, poslancov SMER-u, keď minulé volebné obdobie ani raz sa nezúčastnili výboru pre ľudské práva, keď akýkoľvek, akékoľvek upozornenie od ombudsmanky na ľudské práva nieže ignorovali, ale robili tlačové konferencie a vyjadrovali sa zásadne proti. Ľudské práva nie sú DNA SMER-u, práve naopak, a dneska oni vytiahnu bez hanby, že idú... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2015-09-24):
Ďakujem pekne, pán minister. V poradí; môžete zaujať svoje miesto. V poradí štvrtú otázku položil pán poslanec Hlina ministrovi zdravotníctva Slovenskej republiky Viliamovi Čislákovi a otázka znie: „Keďže sídlo firiem tety Anky bolo v Košiciach, aké opatrenia, resp. aké personálne zmeny urobíte v pobočke Všeobecnej zdravotnej poisťovne v Košiciach?“ Poprosím vás o odpoveď, pán minister, ako aj o oznámenie ukončenia odpovede.
Kamenický, Ladislav, poslanec NR SR (2023-10-25):
Sľubujem. (Potlesk.)
J. Liška, minister obrany SR: (2004-06-30):
A druhý, druhý sa vyjadril pán poslanec Buček. Nevidím, nevidím tu pána poslanca Bučeka, tak neviem, či ostatným to bude jasné. Ja by som to odmietol en block, mám tu celé stanovisko k jednotlivým jeho siedmim bodom, ktoré to jednoznačne vyvracajú, a ide tu v podstate o prerobenie celého návrhu s úplne iným motívom a ten náš zámer bol iný, keďže tu pán poslanec nie je, nebudem tu teraz odborne zdôvodňovať, prečo to tak je. Rád mu ho doručím. Tretí návrh dal pán poslanec Šimko. Ja s tým súhlasím, ja s tým súhlasím. Štvrtý návrh dával pán Béreš, aby Národná akadémia obrany bola poľného maršala Andreja Hadíka. Súhlasím a takisto Akadémia ozbrojených síl generála Milana Rastislava Štefánika, čo nakoniec aj pán Čaplovič tento návrh má v bode č. 1, takže myslím, že tam sa pri tom ešte pristavíme. Pán Paška, no v spoločnej správe je navrhovaný september. Teraz nevidím tu pána Pašku. Viacerí ste navrhovali rôzne termíny. Pán Paška mi potom povedal, že on si to nevšimol, takže by ten svoj návrh stiahol a s pánom Čaplovičom podľa tých jeho ôsmich bodov, podstatne s bodom č. 1 áno, ale je to aj v spoločnej správe, takže myslím, že sa k tomu dá vyjadriť, sa to dá aj stiahnuť, lebo rieši to aj pán Béreš a rieši to aj spoločná správa. Bod č. 2 „vrcholné“ nahradiť „najvyššie“, ja s tým súhlasím. Ja s tým súhlasím. Bod č. 3, 4 bol stiahnutý a v podstate body 5, 6, 7, 8, no, dá sa o tom polemizovať, ale nemení to charakter, kľudne to tak môže byť, nechám už na vašom rozhodnutí, ale aj nemusí, pretože verím, že to stihneme aj tak, ako to bolo navrhnuté v spoločnej správe, ale ďakujem za tieto pripomienky. No škoda, že pán Buček nie je prítomný, á, už je. Treba? Môžem prečítať celé stanovisko. Ja som sa tu vyjadroval o tom, že... Môžem ho doručiť. Ďakujem.
Droba, Juraj, poslanec NR SR (2012-06-28):
Igor, ďakujem za tvoj príspevok do rozpravy. Ja už som niekoľkokrát opakoval argumenty, takže nepôjdem znova dookola. Zarazilo ma trochu, keď si v podstate znevážil registrované partnerstvo, nazveme to dvoch heterosexuálov momentálne. Prečo si osobuješ právo povyšovať manželstvo nad nejakú inú formu vzťahu dvoch ľudí, do ktorého slobodne, svojvoľne vstúpia? Mne sa nezdajú byť menejcenní. A ty sa snažíš tých ľudí proste označiť alebo onálepkovať tak, že manželstvo to je to jediné správne riešenie. No existujú rôzne iné formy, kde ľudia žijú spolu, sú šťastní, sú prínosom pre rodinu, platia dane. Prečo si osobujeme právo, alebo prečo si určitá časť konzervatívnych poslancov osobuje právo diktovať iným ľuďom, ako by mali žiť a podľa akých noriem?! Na záver ja ti už len môžem poďakovať vlastne za tú poslednú myšlienku, čo si vyslovil. Ty si viac-menej parafrázoval jednu zo základných téz liberalizmu: úplne s vami nesúhlasím, ale urobím všetko pre to, aby sme mohli slobodne prezentovať svoj názor. Takže z tohto titulu mne sa zdajú vízie na stiahnutie zákona neslušné, hanlivé, možno až urážlivé. Bol som prekvapený, že takéto žiadosti tu odzneli. A tebe, Igor, ďakujem za to, že dávaš tomu šancu a že sa môžeme o tej téme baviť ďalej.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2012-09-11):
Prosím, pán podpredseda, zaujmite miesto určené pre navrhovateľov. A teraz dávam slovo spoločnej spravodajkyni z výboru pre financie a rozpočet, pani poslankyni Eve Hufkovej, aby informovala Národnú radu o výsledku rokovania výborov a aby odôvodnila návrh a stanovisko gestorského výboru. Nech sa páči, pani spravodajkyňa.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2019-05-14):
(Zaznievanie gongu.) Vážené panie poslankyne, páni poslanci, pristúpime k hlasovaniu. Predtým ešte, pán poslanec Bernaťák, procedurálny návrh.
Ďuriš Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR (2017-10-10):
Ďakujem pekne. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. V rokovaní pokračujeme druhým čítaním o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 492/2009 Z. z. o platobných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov . Vládny návrh zákona má tlač 621. Spoločná správa výborov 621a. Nech sa páči, pán minister financií, opäť vás poprosím odôvodniť tento vládny návrh.
Holý, Štefan, podpredseda vlády SR (2020-12-09):
Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, zároveň s ústavným zákonom č. 227/2002 Z. z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu v znení neskorších predpisov sa navrhuje novelizovať zákon č. 314/2018 Z. z. o Ústavnom súde Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 413/2019 Z. z. Cieľom návrhu zákona je v reakcii na súčasne predkladaný návrh ústavného zákona, ktorým sa mení a dopĺňa ústavný zákon č. 227/2002 Z. z., doplniť možnosť prieskumu rozhodnutia o predĺžení núdzového stavu Ústavným súdom Slovenskej republiky. Nevyriešenie tejto otázky navrhovanou novelizáciou by viedlo k interpretačným pochybnostiam, či rozhodnutie o predĺžení núdzového stavu je, alebo nie je preskúmateľné Ústavným súdom Slovenskej republiky v súlade s čl. 129 ods. 6 Ústavy Slovenskej republiky. Hoci je možné túto právomoc Ústavného súdu Slovenskej republiky teoreticky vyvodiť z ustanovenia zákona o Ústavnom súde, ktoré umožňuje prieskum rozhodnutí nadväzujúcich na rozhodnutie o vyhlásení núdzového stavu, je dôležité sa pochybnostiam v tak dôležitej veci vyhnúť a sledovať systematiku zákona a textáciu mechaník prieskumu, ktoré používa, prípadne nedostatočne fungujúci súdny systém prieskumu tak zásadných rozhodnutí, akým nepochybne je aj rozhodnutie o predĺžení núdzového stavu, by mohol veľmi negatívnym spôsobom ovplyvňovať výkon základných práv a slobôd v tom najširšom ponímaní. Keďže vyriešenie uvedeného problému neznesie odklad, navrhuje vláda Slovenskej republiky prerokovať návrh právneho predpisu v skrátenom legislatívnom konaní v súlade s § 89 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky z dôvodu možnosti ohrozenia základných ľudských práv a slobôd, osobitne čl. 40 Ústavy Slovenskej republiky.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2014-03-25):
Pán poslanec Lipšic.
R. Kaliňák, podpredseda vlády a minister vnútra SR: (2009-11-05):
Vážené dámy poslankyne, páni poslanci, vážená pani poslankyňa, Slovensko ako malá otvorená ekonomika je výrazne závislé na vývoji vonkajšieho prostredia. Prudký prepad ekonomiky v roku 2009 bol spôsobený prepadom zahraničného dopytu po našich exportoch a takisto oživenie ekonomiky v roku 2010 je podmienené oživením našich obchodných partnerov. Svetová ekonomika napriek určitým známkam stabilizácie v II. a III. štvrťroku v roku 2009 čelí naďalej hlbokej hospodárskej kríze a oživenie sa očakáva pomalé a finančný systém naďalej ostáva oslabený. V dôsledku globálneho oživenia ekonomiky sa očakáva v roku 2010 aj postupné oživenie ekonomického rastu aj na Slovensku a v nasledujúcich rokoch by mal rast hrubého domáceho produktu znovu dosiahnuť pomerne vysoké hodnoty. Rast v roku 2010 by mal byť ťahaný predovšetkým domácim dopytom a k oživeniu prispeje najmä spotreba domácností a investícia a tvorba zásob. Pokiaľ ide o hodnotenie pozícií Slovenskej republiky v poslednej správe Európskej únie alebo Európskej komisie, musím povedať, že je občas aj vnútorne rozporné. Slovenská republika má v roku 2010 rásť najrýchlejšie v celej Európskej únii. Má dosiahnuť 1,6-percentný rast, ale zároveň Európska únia neverí Slovensku v oblasti štátneho rozpočtu, že ho dodrží. Je to analogické ako u hodnotenia zadlženosti. Zadlženosť Slovenskej republiky na úrovni 34,6 % HDP správa hodnotí ako problémovú, pritom nie sú ani teoreticky pohľady na to, kde je kritická hladina zadlženosti štátu. Je to 40, je to 50, 70, či 90 %? Pripomínam, že maastrichtské kritérium je 60, čo Slovensko, samozrejme, hravo plní. Problém je vraj aj v II. pilieri dôchodkového sporenia. Vraj fungoval a bol nastavený dobre. Pripomínam, že Nemecko sa rozhodlo odvádzať do II. piliera 4,5 %, na viac nemecká ekonomika nemá. Česká republika zvažuje s 2,8-percentným odvodom. Obidve krajiny zdôrazňujú, že vyššie odvody by tvorili veľké riziko pre sociálne poistenie. Na Slovensku sa odvádza 9 %, čo je európsky unikát, a dlh, ktorý vzniká v Sociálnej poisťovni, má riešiť práve táto vláda, hoci o jeho veľkom rozmere vedela i bývalá vláda, ktorá systém v roku 2004 spúšťala napriek tomu, že bola upozorňovaná, že je nefinancovateľný. Z tohto hľadiska sú úvahy o fungujúcom systéme zavádzajúce. Podľa správy Európskej únie je problém v nedostatočnosti vymožiteľnosti práva, v zvýšení efektívnosti verejného sektora a v čiastkových zmenách podnikateľského prostredia. Ale veď v globálnej kríze, najväčšej od roku 1929, ako chce dnes niekto hovoriť o stabilnom podnikateľskom prostredí? Stabilná je iba štátna pomoc jednotlivých vlád v rámci sanačných opatrení. Je paradoxné, že dnes má štát zachraňovať aj veľkých liberálov, ktorí sa spolupodieľali svojimi rozhodnutiami na vzniku krízy liberalizáciou finančného sektora, virtuálnym i finančným svetom produktov, príjmovou polarizáciou vyúsťujúcou do krízy práve globálnej spotreby. Slovensko zatiaľ krízu zvláda dobre, napriek svojej otvorenosti, malej veľkosti krajiny s malým domácim trhom a vysokej závislosti od vývoja trhu a trhov iných krajín. Skončil som, pán podpredseda.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2013-11-29):
(Hlasovanie.) 135 prítomných, 79 za, 54 sa zdržalo, 2 nehlasovali. Tieto body sme schválili.
R. Fico, poslanec: (2004-11-02):
Na úvod mi dovoľte, aby som poďakoval členom mandátového a imunitného výboru, ktorý rozhodli, že neexistujú dôvody, aby bol vydaný súhlas na trestné stíhanie pána poslanca Dušana Muňka. Naozaj charakteristika deja, ktorý veľakrát bol podávaný cez médiá, vyzerá byť mimoriadne komplikovaná. Dovoľte mi niekoľko viet, čo sa vlastne stalo, na jasné pochopenie a objasnenie celej situácie. Predovšetkým treba na úvod povedať, že nie sú žiadne pochybnosti o tom, že pán poslanec Muňko je dlhoročný legálny chovateľ papagájov s tým, že túto činnosť vykonáva už viac ako 50 rokov, to znamená v podstate od útleho veku, od 10 rokov, sa tejto činnosti venuje. V roku 1997 mu boli príslušnými orgánmi vydané všetky potrebné doklady na všetky držané exempláre a v roku 1997 neboli žiadne pochybnosti o tom, že všetko to, čo má, je držané v súlade so zákonmi Slovenskej republiky. Toto mu dokonca potvrdil aj okresný úrad. Rovnako riadne viedol dokumentáciu, ktorá súvisela s takýmto chovom. V roku 1999 nadobudla účinnosť vyhláška ministerstva životného prostredia, ktorá však zmenila iba formálne názvy niektorých potvrdení. To, čo sa predtým volalo potvrdenie, sa zrazu malo volať preukaz a stovky chovateľov na Slovensku neurobilo základnú elementárnu zmenu, jednoducho, že si nevymenili tie administratívne papiere, ktoré mali vymeniť. Na základe toho začali kroky voči pánovi poslancovi Muňkovi, dokonca mu bola urobená domová prehliadka. Tu chcem však povedať, že pán poslanec veľmi úzko spolupracoval s orgánmi činnými v trestnom konaní a urobil všetky kroky, ktoré boli od neho vyžiadané. Rovnako však požiadal aj príslušný okresný úrad, aby mu okamžite zamenil tie staré doklady za nové doklady. Čiže celý problém, vážené dámy a páni, je v tom, že oneskorene došlo k výmene dokladov na legálne držané exempláre konkrétnych živočíchov. Veľmi krátko k trestnoprávnej rovine. Treba najmä zdôrazniť, že pri trestnom čine, o ktorom hovorí prokurátor, je dôležité úmyselné konanie. Tu nepostačuje nedbanlivostné zavinenie. V danom prípade nie je možné povedať, žeby pán poslanec Muňko konal úmyselne, pretože od samého začiatku spolupracoval, žiadal príslušné orgány, aby mu vydali doklady, ktoré predtým legálne držal. A, samozrejme, už nechcem hovoriť ani o tom, že absentuje materiálny znak trestného činu, to je nebezpečnosť tohto činu pre spoločnosť, lebo ide o dlhoročného chovateľa, ktorý sa tejto problematike venoval. Chcem preto vysloviť podporu v mene poslaneckého klubu strany Smer pánovi poslancovi Muňkovi. V jeho prípade nejde o kriminálne správanie. A prosím aj poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, aby hlasovali tak, že neschválime uznesenie, na základe ktorého by sme vydali pána poslanca Dušana Muňka na trestné stíhanie. Ďakujem pekne. (Potlesk.)
Pellegrini, Peter, podpredseda NR SR (2020-09-22):
Pán poslanec Ďurica.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2014-02-05):
Pán poslanec Kuffa, nech sa páči.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2021-11-30):
Prosím, prezentujme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných 128 poslancov, za 1, proti 88, zdržalo sa 39. Uvedený návrh sme neschválili.
M. Hort, podpredseda NR SR: (2007-09-14):
Pán navrhovateľ vystúpil v rozprave. S faktickou poznámkou sa hlási pani Katarína Tóthová. Končím možnosť prihlásenia sa s faktickými poznámkami na vystúpenie navrhovateľa. Nech sa, páči pani poslankyňa.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2011-05-18):
Páni poslanci, kľud.