Fecko, Martin, poslanec NR SR (2017-06-15):
Ďakujem pekne, pani predsedajúca. Kolegyne, kolegovia, vážení hostia, hoci názov je krkolomný a sú tam spojené viacero zákonov, tak myslím si, že to, čo chcem riešiť, je, myslím, že jednoduché, zrozumiteľné aj pre všetkých ľudí, ktorí nie sú možnože poľnohospodárski zdatní v tejto oblasti, a poviem to v skratke asi tak, aby sme odstránili tvrdosť zákona pri rôznych druhoch pozemkov v poľnohospodárskej pôde. V čom je problém. Myslím si, že každá novela alebo každý zákon má riešiť nejaké problémy, a mne sa tento problém dostal na stôl zhruba pred rokom. Otvorene poviem, nevedel som o ňom, ale občania, dôverujúc nám ako poslancom, zákonodarcom, myslím, že každého z nás oslovujú rôznymi podnetmi, a tento sa mi zdal doslova že taký do očí bijúci. V katastrálnom zákone máme zadefinované druhy pozemkov. Všeobecne, asi viete, že môžme rozdeliť pôdu ako takú na poľnohospodársku a lesnú. Pri poľnohospodárskej pôde, samozrejme, sú ešte definované druhy pozemkov a máme tam ornú pôdu, trvalé trávne porasty, záhrady, máme tam aj vodné plochy a chmeľnice, vinice, ovocné sady. Super, je to tak, a zrazu sa tam vyskytne kategória ostatné plochy. Kategória ostatné plochy sa zadefinovala už aj v minulosti v zákonoch o ochrane poľnohospodárskeho pôdneho fondu, ktorý sme tu mali zhruba od 50. rokoch, cirka asi 3- alebo 4-krát takéto zákony boli prijaté v našej, či už Slovenskej socialistickej republiky, alebo Slovenskej republiky po ’89. A práve preto ostatné plochy v súčasnosti robia problém, čo sa týka daní. Aký? Taký, že ostatná plocha pri poľnohospodárskej pôde, to znamená, to sú pozemky, ktoré sú nevyhnutné pre výkon poľnohospodárskej činnosti, to znamená, sú to pozemky ako poľné cesty, pozemky, ktoré slúžili na vodné plochy, pozemky, ktoré slúžili proti erózii, to znamená nejaké zasekovacie pásy. Pozemky, ktoré boli porastené nejakými krovinami, to znamená biokoridory. Pozemky, ktoré slúžili proti vodnej erózii a veternej erózii. To znamená, tiež tam boli nejaké zelené pásy. Tieto všetky pozemky boli označené u poľnohospodárskych pozemkov ako ostatná plocha. Žiaľ, toto, myslím, že dobré ustanovenie asi pred tromi rokmi vypadlo z našej legislatívy a povedalo sa, že budeme mať iba ostatné plochy. Písalo mi mnoho urbariátov, mnoho aj agropodnikateľov, že, samozrejme, samospráva, ktorá je správcom dane, túto povinnosť možnože aj privítala, že máme iba ostatné plochy, a dáva rovnaké sadzby za ostatné plochy ostatných pôd, to znamená, kde máme napríklad parkovisko, a máte ostatnú plochu. A keď máte ostatnú plochu nejakú remízku alebo nejakú strž, nejaký výmoľ, tak tie je tiež ostatná plocha. Takže daň v týchto prípadoch je rovnaká. Takže myslím si, že je to veľmi tvrdý zásah do daňových povinností iba kvôli tomu, že jeden druh pozemku vypadol, a to ostatné plochy pri poľnohospodárskej pôde. Preto chcem sa vrátiť späť s týmto titulom druhu pôdy, aký to bol zadefinovaný v zákone č. 307/1992 Zb., kde prakticky takýto druh pozemku fungoval, a myslím si, že je to správne. Nemôžme predsa rovnakou sadzbou iba kvôli tomu, že neni iná kategória ostatných plôch, komerčné aj nekomerčné pozemky takouto sadzbou zdaniť. Preto vychádzam v ústrety týmto kritickým hlasom, ktoré sa mi dostali, a myslím, že aj k vám, mailom alebo inou poštou sa dostali na môj stôl, tak snažím sa túto problematiku riešiť tým, že zavádzam znovu druh pozemku ostatné plochy poľnohospodárskej pôdy. Samozrejme, že takáto definícia je viazaná aj na iné zákony, nie iba zákon o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy, a preto sme museli takýto dlhý návrh, teda alebo názov zákona, zákonov použiť, ako vidíte v úvode mojej novely. Tento zákon bude mať síce negatívny dopad na rozpočet verejnej správy, lebo, samozrejme, že zníži sa príjem do obcí a rozpočtu, hlavne u tých plôch, u tých urbariátov, ktoré majú tie strže, majú tie rôzne rokliny porastené či už trávou, alebo porastami a slúžia bezprostredne na tú nejakú činnosť, aj tú poľnohospodársku, resp. lesnú, tak, samozrejme, že keď sa tam stanoví na základe takéhoto kritéria ostatnej poľnohospodárskej pôdy, že bude tá miestna daň menšia. Na druhej strane však bude mať aj kladný dopad na podnikateľskú sféru, hlavne na poľnohospodárov. A myslím si, že v nemalej miere to privítali aj urbárnici, ktorí v mnohých prípadoch nie sú ekonomicky až tak výkonní a činní, nie každý urbariát má také, by som povedal, svoje majetky, kde môže okamžite z toho ťažiť ťažké desaťtisíce, ale má tam pozemky, ktoré prakticky môžu byť v prevažnej väčšine práve takýmito ostatnými poľnohospodárskymi pozemkami. A práve, myslím, že títo boli jedni z tých, ktorí najviac apelovali na zmenu tohto zákona. Návrh zákona má tiež pozitívny vplyv na životné prostredie, pretože tieto pozemky ostanú naďalej v tej poľnohospodárskej pôde a budú zabraňovať ako ostatná plocha či už vodnej, alebo veternej erózii, ako som už spomínal. Samozrejme, že deklaruje sa aj význam poľnohospodárskej pôdy ako základného prírodného zdroja zložky životného prostredia a dopĺňame pod právnu reguláciu zákona úpravu, ktorou je v princípe ochrana a využívanie poľnohospodárskej pôdy vo vzťahu k vlastnostiam a funkciám pôdy, jej zabezpečenie trvalo udržateľného obhospodarovania a poľnohospodárskeho i nepoľnohospodárskeho využívania tak, ako to deklaruje dokument Zásady štátnej pôdnej politiky, ktorý bol u nás prijatý. Predkladaný návrh zákona nemá sociálne vplyvy ani vplyv na informatizáciu spoločnosti. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie. Toľko, vážení kolegovia, na úvod. A chcem veriť, že túto novelu podporíte, aby sme takúto krivdu a nespravodlivosť medzi našimi občanmi odstránili touto novelou zákona. Ďakujem pekne.