Štefanec, Ivan, poslanec Európskeho parlamentu (2017-03-31):
Dobrý deň, dámy a páni, vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, páni poslanci, kolegyne, kolegovia, milí hostia, naozaj si veľmi vážim toto pozvanie a oceňujem začiatok intenzívnejšej komunikácie medzi europoslancami a vami, poslancami Národnej rady, pretože to považujem za dôležité. V súčasnosti sa rozhoduje o budúcnosti Európskej únie a tým pádom aj o budúcnosti Slovenska. Tak myslím si, že tento dialóg je nielen užitočný a prospešný, ale naozaj aj nevyhnutný. Mal som tú česť osem rokov stráviť v Národnej rade Slovenskej republiky a počas tohto obdobia som pracoval vo výbore pre európske záležitosti, dokonca dva roky ako jeho predseda, dva roky ako jeho podpredseda a vždy som sa snažil z tohto postu dodržiavať dôsledne princíp subsidiarity. Viackrát som dokonca rozporoval európsku legislatívu na základe tohto princípu. Trošku mi chýba v poslednom čase, že tento princíp nie je opakovaný, pretože ho považujem za veľmi dôležitý nástroj pri možnom rozporovaní, aktívnom vstupovaní do európskej legislatívy, pretože dobre pripravené a vyargumentované odôvodnené stanoviská sú naozaj veľmi silným nástrojom a mňa naozaj mrzí, že v tomto sa nerobí dostatočne. Samozrejme, som pripravený kedykoľvek s vedením Národnej rady aj výborom pre európske záležitosti spolupracovať a hovoriť nielen na túto tému. Mandát Európskeho parlamentu zvoleného v roku 2014 má za sebou zhruba polovicu. Za tieto 2,5 roka, za toto obdobie sme prežili snáď najturbulentnejšie časy, aké kedy Európska únia zažila. Migračná kríza, brexit, ruská invázia na Ukrajine sú udalosti, ktoré mediálne prekryli všetko ostatné, čo sa nám v Európskom parlamente podarilo dosiahnuť. Keď som v lete preberal mandát v roku 2014, tak som sľúbil, že budem robiť všetko pre podporu tých, ktorí sú najväčší zamestnávatelia, to sú malí a strední podnikatelia. Tí tvoria hodnoty, tvoria najviac pracovných miest, stabilizujú spoločnosť a sú nositeľmi tých najlepších tradícií každého národa. Komunistický režim ich po roku 1948 úplne zničil a následky pociťujú naše regióny dodnes. Európska únia im práve ale otvorila nové možnosti. Vďaka spoločnému trhu je jedno, či dnes sa predáva v Považskej Bystrici, Rožňave alebo Hamburgu. Európska legislatíva im poskytuje ochranu pred neplatičmi a zjednodušuje administratívu, ktorá sa oproti obdobiu trebárs spred roka 2004 skrátila z mesiacov na týždne, dni a niekedy aj hodiny. Stále však existujú bariéry, ktoré im bránia v plnom rozvoji ich potenciálu. Podľa prieskumov im vadia hlavne tri veci. Po prvé, slabý prístup k investičnému kapitálu, po druhé, vymožiteľnosť pohľadávok a po tretie, byrokracia. Na všetky tri sa snažíme nachádzať riešenia aj na európskej úrovni. Už krátko po nástupe nového Európskeho parlamentu sme schválili nový Európsky fond pre strategické investície vo výške viac ako 300 mld. eur. Som rád, že sa nám podarilo presadiť, aby slúžil najmä ako zdroj podpory malých a stredných podnikov. Prostredníctvom programu COSME môžu z neho malí podnikatelia čerpať úvery až do výšky pol milióna eur s úrokom od 1 do 1,5 % s dĺžkou splatnosti až do 15 rokov. Pre lepšiu vymožiteľnosť pohľadávok, najmä cezhraničných, sme prijali novelu legislatívy, ktorá zjednodušuje súdne konania, znižuje poplatky a umožňuje napríklad aj to, aby sa veriteľ zúčastnil súdu prostredníctvom telemostu a nemusel tak trebárs míňať peniaze na ďalšie cestovanie. Znižovanie byrokracie je dôležitý problém, pretože často narážame na rôzne obštrukcie aj zo strany niektorých členských štátov. Ale aj tu konáme a som rád, že máme výsledky. Spoločne s Komisiou pracujeme na zavedení aj jednotného systému registrácie dane z pridanej hodnoty v celej Únii, čo si ale netreba zamieňať za daňovú harmonizáciu. Proti tej dlhodobo a konzistentne protestujeme. Cieľom je tu skutočnosť, aby podnikatelia nemuseli nanovo študovať rôzne postupy, ale jednoducho si otvorili internetový portál a urobili tam všetky potrebné úkony. Toto opatrenie je aj významným príspevkom v boji proti daňovým podvodom a únikom. Minulý rok sme podporili zlepšenie pohybu pracovných síl aj tak, že sme prijali legislatívu, ktorá občanov odbremeňuje od opakovaného predkladania tých istých notársky overených prekladov rôznych dokumentov. V celej Únii na to bude slúžiť jednotný viacjazyčný formulár, ktorý bude stačiť dať overiť len jediný raz. Cezhraničné podnikanie v digitálnom veku je aj o rýchlosti a flexibilite. Ako tieňový spravodajca pracujem aj na návrhu zavedenia jednoosobovej spoločnosti s ručením obmedzeným, ktorú bude možné založiť elektronicky v jednom štáte a automaticky získa povolenie podnikať vo všetkých členských štátoch Únie. Verím, že tento návrh získa dostatočnú podporu v Európskom parlamente. Čoraz viac sa ale, žiaľ, stretávame s tým, že členské štáty stavajú na jednotnom trhu stále nové a nové a pritom aj zbytočné prekážky. Najnovšie medializované prípady – napríklad šikanovania slovenských autodopravcov vo Francúzsku, Nemecku a v Rakúsku – sú toho dôkazom. Aj vďaka mojim iniciatívam už Európska komisia začala voči prvým dvom krajinám konanie a v súčasnosti prešetruje aj rakúsky zákon o minimálnej mzde a tiež odmietanie vydávania licencií pre dopravu osôb, ľudí, ktorí podnikajú na trase Bratislava a letisko Schwechat a späť. Všetky opatrenia a iniciatívy v prospech malých a stredných podnikateľov na európskej úrovni, samozrejme, niekedy nevyvažujú chyby na úrovni členských štátov a chcem teda vás aj požiadať v tomto ohľade, aby sme našli spoločnú reč pre podporu malých a stredných podnikateľov, aby sme im nehádzali polená pod nohy, pretože si zaslúžia našu podporu. Jeden za všetky príklady môžem uviesť, a to je napríklad nezmyselné daňové licencie, de facto dane zo straty, ktoré boli posunuté z neznámeho dôvodu, ich zrušenie bolo posunuté až na rok 2018. Ako člen Európskeho parlamentu, člen výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, aj ako viceprezident organizácií pre podporu malého a stredného podnikania SME Europe a SME Circle naozaj pozývam všetkých poslancov Národnej rady na spoluprácu pri zlepšení postavenia slovenských podnikateľov. Ich prosperita a rozvoj musí byť záujmom nás všetkých. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, Európa sa dnes nachádza na križovatke. Zo všetkých strán počúvame hlasy, ktoré volajú po reforme jej fungovania alebo dokonca niekedy o jej zániku. Povinnosťou nás, zástupcov občanov Slovenskej republiky, či už v Národnej rade, alebo v Európskom parlamente, je hľadieť predovšetkým na ich záujem. Opýtajme sa ale naozaj: Je záujmom slovenských občanov, aby stratili možnosť pracovať, študovať a žiť v ktorejkoľvek krajine Únie? Je v záujme našich občanov, aby slovenské firmy stratili prístup k spoločnému trhu? Je v ich záujme to, aby sme sa odstrihli od najúspešnejšieho ekonomického projektu v ľudskej histórii, ktorý priniesol nášmu kontinentu obdobie stability, prosperity a mieru? Určite nie. Budúcnosť pred nás stavia mnohé, mnohé výzvy. A som si istý, že ich môžeme zvládnuť len spoločne. Za všetky spomeniem digitálnu revolúciu a nástup priemyslu, ktorý označujeme pod číslom 40. Digitalizácia zasahuje do všetkých sfér našich životov a začína meniť aj povahu priemyselnej výroby. Dokonca tak radikálne, že čoskoro budeme musieť redefinovať samotný pojem robotník. Veľkú časť v priemysle preberajú stroje a pred nami stojí otázka, čo bude naozaj robiť človek. Určite sa bude musieť viac preorientovávať z manuálnej práce na duševnú a znamená to, že roboty a ich softvér budú vyvíjať viac práce a človek ich musí programovať a najmä kontrolovať. Na to, aby tento prerod prebehol úspešne, musíme radikálne zreformovať náš vzdelávací systém a pripraviť ľudí na to, že nové zručnosti sa budú musieť učiť po celý život. Určite to nezvládneme sami, ale len v úzkej spolupráci s krajinami, ktoré sú v tomto podstatne ďalej a môžu nám slúžiť ako inšpirácia. Digitálna ekonomika si vyžaduje aj plynulý tok dát. Na európskej úrovni pracujeme na vytvorení jednotného digitálneho trhu, ktorý zjednotí regulácie toku dát a pripraví nás tak na globálnu konkurenciu, ktorá neustále silnie. Pred dvoma týždňami sme v Európskom parlamente prijali legislatívu, ktorá harmonizuje frekvenčné pásma a otvára cestu pre budovanie sietí vysokorýchlostného internetu. Minulý týždeň sme sa výrazne posunuli v odstránení geoblokovania na internete a tovary či služby budú môcť, verím, že už od roku 2018, využívať oveľa viac zákazníkov, ako tomu bolo doteraz. Aby som ilustroval, ako je to všetko pre našu budúcnosť dôležité, poviem len toľko, že kým v Indii aj napríklad v Číne alebo v Spojených štátoch amerických, ktoré sú v oblasti digitálnej ekonomiky našimi konkurentmi, tak tam platí jedna regulácia. V Európskej únii ich je zatiaľ stále 28, týchto regulácií. To enormne zvyšuje náklady a, samozrejme, znižuje konkurencieschopnosť. Digitálna ekonomika je ďalšou témou, v ktorej vidím neužitý potenciál na spoluprácu medzi Národnou radou a Európskym parlamentom. Teší ma, že po našich aktivitách v europarlamente budú môcť občania telefonovať v rámci Únie lacnejšie, pretože od júna tohto roku bude konečne zrušený roaming, teda poplatky za cezhraničné volanie v rámci Únie. Musíme ísť ďalej. Robíme teda všetko preto, aby od budúceho roku bolo zrušené aj spomínané geoblokovanie. Digitalizácia priemyslu so sebou prináša aj veľké nároky na spotrebu elektrickej energie. Súčasné systémy a infraštruktúra už nebudú stačiť, najmä ak bude pokračovať trend rozvoja elektromobility a elektrické autá sa stanú bežnou súčasťou našich miest. Budovanie energetickej únie teda neslúži len na to, aby sme znížili našu závislosť od jedného a navyše veľmi nevyspytateľného zdroja surovín, ale aj na to, aby sme energiu využívali inteligentne, šetrne, aby sme znížili jej ceny pre domácnosti a firmy. Nie je predsa normálne, aby také Nemecko platilo za plyn menej ako Slovensko, ako je tomu v súčasnosti. To sa musí zmeniť. Je absolútne ale zrejmé, že bez úzkej spolupráce na európskej úrovni to jednoducho nepôjde. Treťou oblasťou, kde je európska spolupráca životne dôležitá, je otázka bezpečnosti. Migračná kríza nám ukázala, aké dôležité je chrániť vonkajšie hranice schengenského priestoru a, naopak, dočasné hraničné kontroly v jeho vnútri nám pripomenuli časy, keď sme čakali na rakúskej hranici aj niekoľko hodín. Bez spoločného postupu voči tretím krajinám, bez spoločného tlaku na ukončenie vojnových konfliktov a bez európskej pobrežnej a pohraničnej stráže ďalšie krízy nezvládneme. Otázka bezpečnosti veľmi úzko súvisí s terorizmom a kybernetickými hrozbami. Naše tajné služby musia medzi sebou oveľa viac spolupracovať a vymieňať si informácie, aby sme dokázali všetky plánované teroristické útoky – a je jedno, z akého zdroja pochádzajú – zlikvidovať včas. Vlády členských štátov musia oveľa viac spolupracovať pri prevencii kybernetických útokov, bez ohľadu na ich zdroje. Ako konštatoval aj pán prezident Slovenskej republiky Andrej Kiska, Slovensko v tomto smere nerobí pre vlastnú bezpečnosť takmer nič, a pritom sme v situácii, keď jeden vyškolený hacker je schopný urobiť viac škody ako celý vojenský výsadok. Myslím, že každému je jasné, odkiaľ v súčasnosti kybernetické útoky nielen proti našim hodnotám, ale aj proti našej infraštruktúre pochádzajú. Zdroje v Rusku a mimoriadne agresívna hybridná vojna proti európskej spolupráci má jediný cieľ: rozdeliť nás natoľko, aby sme neboli schopní vystupovať jednotne napríklad v oblasti nákupu energií alebo pri modernizácii a digitalizácii nášho priemyslu. Na európskej úrovni si toto veľmi dobre uvedomujeme a som rád, že orgány na boj proti hybridným hrozbám sa postupne vytvárajú a získavajú čoraz viac kompetencií. Zo všetkých aktivít, ktoré konám na úrovni europarlamentu, mi dovoľte ešte spomenúť jednu, ktorá je pre našu krajinu veľmi dôležitá, pretože automobilový priemysel je pre Slovensko naozaj kľúčový. Ako jediný slovenský zástupca som pracoval rok vo výbore pre vyšetrovanie emisného škandálu, známeho aj pod skratkou Dieselgate, a výsledkom je legislatívny návrh, ktorý bude schvaľovaný na našom plenárnom zasadnutí práve budúci týždeň. Verím, že bude schválený, pretože potom sa už niečo podobné nebude môcť opakovať. Chceme zaviesť novú štruktúru testov automobilov nielen vo výrobe, ale aj v ich prevádzke, posilnenie právomocí Komisie pri akýchkoľvek podozreniach, no a najmä rovnaké pravidlá na celom európskom trhu. Pri porušení pravidiel a klamaní občanov hrozia automobilkám pokuty až do výšky 30-tisíc eur za každé auto. Na našom spoločnom trhu musia platiť rovnaké pravidlá. Ak tomu tak nie je, konám. Je to v prípade porušovania práv našich vodičov, v prípade podozrení na rozdielnu kvalitu pod rovnakou značkou, trebárs spotrebných tovarov, či v prípade uznávania kvalifikácií. Vítam každú iniciatívu a ocením podnet každého občana a všetci ste vítaní sa na mňa kedykoľvek obrátiť, napríklad čo sa týka podnetov na... (zaznievanie zvukového signálu časomeru) áno, už končím, už len dokončím vetu, ... podnetov na rozdielne kvality za rovnakú značku. V tomto budem pokračovať. Napríklad organizujem aj v budúcich týždňoch osobitné podujatie na túto tému Bruselu. Ďakujem ešte raz za túto možnosť a verím, že naša komunikácia sa stane dobrou tradíciou a základom intenzívnejšej spolupráce. Dámy a páni, ďakujem pekne. (Potlesk.)