Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2016-11-25):
Dobrý deň prajem. Vážený pán predsedajúci, vážený pán kolega a súčasný generálny riaditeľ Sociálnej poisťovne, vážená pani spravodajkyňa, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, ako tieňový predseda Dozornej rady Sociálnej poisťovne za SaS si teda dovolím komentovať predloženú, predložený rozpočet Sociálnej poisťovne na rok 2017 a s výhľadom na ďalšie roky a dovoľte mi teda pár poznámok. V úvode, v úvode treba povedať, že v zásade sa tento dokument číta dobre z pohľadu správcu kasy, pretože na rozdiel od minulých rokov je cítiť zlepšovanie kondície Sociálnej poisťovne, ktoré ja vnímam z niekoľkých dôvodov. Prvý, myslím ten hlavný dôvod, je ten, že sa jednoducho zlepšila ekonomická situácia na Slovensku, klesá počet nezamestnaných. To znamená, na druhej strane stúpa počet tých, ktorí sú poistení, ktorí platia, platia príslušné odvody do Sociálnej poisťovne. S klesaním nezamestnaných teda klesá počet, no klesá, ako klesá, on až tak celkom neklesá, ale klesal by zrejme viac, keby nezamestnanosť zostala na predošlých úrovniach. Ďalší pozitívny faktor sú dobre nastavené procesy v Sociálnej poisťovni, omnoho lepšie, ako to bývalo v minulých rokoch, kedy je cítiť ten nárast úspešnosti výberu poistného, ktorý sa blíži k 100 percentám, čo je, samozrejme, pozitívne. Samozrejme, mohlo by to byť ešte aj lepšie, ale to by sme asi veľa v súčasnej situácii chceli, a teda čo by sme chceli, chceli by sme jednotný výber daní a odvodov, tzv. UNITAS, ale, žiaľ, toho sa zrejme tak ľahko nedočkáme. No a, samozrejme, sú to tie, aj tie nepopulárne opatrenia, ktoré teda ťažko ja budem chváliť, či je to zvyšovanie, zvyšovanie tých maximálnych základov, ktoré sa, ako sme sa aj dozvedeli z úst pani spravodajkyne, vlastne premietajú do upraveného návrhu rozpočtu, plus 20 mil., ktoré Sociálna poisťovňa takto získa naviac. Kompenzáciou možno nazvať to, že sa o 15 mil., približne, zvýšia výdavky fondu nemocenského poistenia jednak kvôli zvýšeniu stropu pri výpočte nemocenských dávok na dvojnásobok priemernej mzdy, jednak kvôli pripravovanému – a verím, že to aj príde a že to aj schválime, pod to sa rád podpíšem ako opozičný poslanec – zvýšeniu materského na 75 % denného vymeriavacieho základu. Čo chcem pripomenúť ako negatívne z hľadiska dlhodobého, je to, že na jednej strane chválim, že rozpočet je v lepšej kondícii, a vymenovávam prečo, ale dôležité, prečo je v lepšej kondícii oproti takému roku 2011 alebo 2012, asi tušíte, k čomu mierim, je to, že od roku, od septembra, 2012 sa nám znížila výška príspevku do II. piliera z dovtedajších 9 % na 4 % z vybratého poistného, z vybratého starobného poistenia. To znamená, že v Sociálnej poisťovni zostáva viac okolo 500, možno aj 600 mil. ročne oproti roku 2011. Takže ono sa teda ľahšie dýcha, lenže tušíte, čo poviem, horšie sa bude dýchať tejto inštitúcii o 10, 15, 20 rokov, kedy ten nápor dôchodcov na výplatu dávok bude omnoho vyšší ako teraz a, naopak, z hľadiska demografického vývoja vieme, koľko máme ľudí v ktorých ročníkoch, tak očakávame omnoho nižší, omnoho nižší počet poistencov, to znamená v tom relatívnom porovnaní omnoho nižší výber poistného. Tie nožnice medzi počtom platiteľom odvodov a počtom poberateľov dôchodkov sa úplne zmenia. Takže, fajn, teraz Sociálna poisťovňa je relatívne na tom dobre, už je tam v podstate, ja to veľmi zjednoduším a zaokrúhlim, len požiadavka na nejakých možno 200, možno 300 mil. reálne, reálne pomoci zo štátneho rozpočtu, aj z toho časť ide z hľadiska zákonných povinností na poistencov štátu ako takých. Ale nechcem vidieť, čo pri takomto nastavení II. piliera dôchodkového systému čaká Slovensko zhruba o 10 rokov v budúcnosti. Mnohí z náš tu už nebudú, takže ako povedala Madame de Pompadour, nechcem ju citovať, ale viete, čo myslím. No, po tomto úvode by som rád trošku rozpitval niektoré čísla a vlastne ukázal na to, ako my máme systémovo zle nastavené jednotlivé fondy, v prvom rade jednotlivé fondy, ktoré sú v Sociálnej poisťovni. My sa tu v podstate od roku 2004 hráme na fondové hospodárenie v Sociálnej poisťovni, pipleme sa s tým, vyhodnocujeme to každý rok, sledujeme v rozpočte, ako to bude, a je to pritom úplne zbytočná hra, pretože tí, čo v tom v tejto oblasti pracujeme, tak vieme, že aj tak sa potom tie deficitné fondy, a tým je vlastne jeden deficitný fond starobného poistenia, dodotujú v prvom rade z rezervného fondu, ktorý celý ide na dôchodky, na starobné dôchodky, predčasné starobné dôchodky, a tá dotácia do fondu starobného poistenia každoročne ide z tých tzv. prebytkových fondov, ktoré sú temer všetky tie ostatné fondy. Pre lepšiu ilustráciu ja zdôrazním čísla, ktoré máte v materiáli, čiže každý si ich môže skontrolovať. Zoberte si, už pri tom skorigovanom rozpočte príjmy do nemocenského poistenia, do fondu nemocenského poistenia, predpokladám, teda budú o niečo vyššie ako tých pôvodne plánovaných 589 mil. eur, čiže bude to niečo cez 590 mil. eur, a výdavky majú byť 535 mil. eur. Čiže napriek tomu zvyšovaniu materskej stále bude fond nemocenského poistenia prebytkový o približne 55-60 mil. eur, čiže tu si neodpustím poznámku, že to zvyšovanie materskej je komfortne z čoho zaplatiť, pretože tento fond aj po týchto zmenách, aj po tomto zvýšení materského, kde už zvyšovať asi ťažko možno, ale možno uvažovať o predĺžení poberania materského z tých štandardných 34 možno na dlhšiu dobu, stále je tam k dispozícii 60 mil. z prijatých príjmov, to znamená, že úplne pokojne by sa objem vyplatený na materskú mohol ešte o tretinu zvýšiť. Čiže ak by som to premietol do zvýšenia počtu týždňov poberania materského, tak tých súčasných 34, úplne pokojne tam ešte 12 môžme pridať a materská by sa mohla poberať temer celý rok a fond nemocenského poistenia by to zniesol. Na druhej strane, keď si všimnete to, čo je plánované, starobné poistenie, výber 4 miliardy 114, no, zaokrúhlim, 120 miliónov eur, tak výdavky na dôchodky zo starobného poistenia majú byť až 5 845 000. Čiže tento jeden jediný fond, fond starobného poistenia, je deficitný vo výške 1 700 mil.; 1 700 mil., to je úžasne vysoká suma. Ale zas ďalej. Fond úrazového poistenia, kde je asi najviac cítiť ten percentuálny rozdiel medzi príjmami a výdavkami, príjmy do fondu úrazového poistenia 174 mil. a výdavky 50 mil. Čiže ani nie tretina toho prijatého poistného na úrazové poistenie ide na samotné úrazové dávky, vyše dve tretiny prijatého poistného na úrazové poistenie idú inde. No kam inde? Na dôchodky. Garančné poistenie, podobne, príjem 52 mil., výdavky 17 mil., čiže znova je to tretina z toho prijatého poistného, ktorá poslúži tomu účelu, ktorý tam je, a to keby sme sa na to ešte pozreli bližšie, tak vlastne z tých 17 mil. drvivá väčšina ide z hľadiska povinnosti Sociálnej poisťovne, že refunduje nezaplatené odvody do II. piliera za darebáckych zamestnávateľov. Čiže ten samotný výdavok na tie garančné dávky je, neviem, teraz si to nespomeniem možno presne, možno 2 mil. z toho 52-miliónového poistného. No a ďalší zaujímavý fond, fond poistenia v nezamestnanosti, príjem 380 mil., ale výdavky na dávky v nezamestnanosti 153 mil. Takže znova je to veľký nepomer. Tak ja neviem, ja toto hovorím každý rok, vy to počúvate každý rok, stále sa o tom bavíme koldokola a je to jednoducho už ošúchaná pesnička. Neviem, pán generálny riaditeľ, či budete navrhovať zmenu v tom fondovom systéme hospodárenia, no najlepšie by to fondové hospodárenie bolo jednoducho zrušiť, nehrať sa na tie fondy. Ale ak ich chcete ponechať tak, ako sú, tak minimálne by bolo dobré a poctivé sa zamyslieť nad tým percentuálnym rozdelením celkového vybratého poistného, aby to, skrátka, bolo reálnejšie. Veď sa nehanbime povedať, že z tých odvodov nie 18 %, ako je to deklarované v zákone, ide na starobné dôchodky, ale je to vlastne 25 alebo 26 %. Nehanbime sa to povedať, aby tí, ktorí majú možno nejakú naivnú predstavu o tom, ako funguje 
I. pilier, aby aj z tohto čísla sa presvedčili, že ak zarobia 100 eur hrubej mzdy u zamestnávateľa, tak fakticky 25 alebo 26 eur z toho dajú oni, plus odvody zamestnávateľa na starobné dôchodky. Jednoducho takto to je a neklamme sa donekonečna, že je to lepšie. Bude to len horšie, pretože počet dôchodcov bude pribúdať, a ako sa zdá, počet ekonomicky aktívnych bude ubúdať. Mimochodom, keď sme pri tom, premostím to, keď sme pri tom ubúdaní ekonomicky aktívneho obyvateľstva, veľmi zaujímavé je pozrieť sa v týchto číslach na počet samostatne zárobkovo činných osôb, ktorí platia poistné do Sociálnej poisťovne. Ja si pamätám pred 5 rokmi, keď som do toho teda bol osobne angažovaný z pozície či ministra, alebo predsedu Dozornej rady, tak v tých časoch v roku 2010, 2011 sme mali v Sociálnej poisťovni okolo 250-tisíc povinne poistených samostatne zárobkovo činných osôb. Keď sa pozriete do tohto materiálu, do návrhu rozpočtu na rok 2017, tak rozpočet plánuje s počtom samostatne zárobkovo činných osôb v počte 191-tisíc, takže to je omnoho menej ako pred piatimi rokmi, kedy, opakujem, ich bolo okolo 250-tisíc. A dal som si tú námahu a okrem rozpočtu som sa ešte pozrel do dokumentov, ktoré sa prerokovávajú, o ktorých sa rokuje na jednotlivých dozorných radách v Sociálnej poisťovni, a tam vlastne na rokovaní, ktoré ste mali v auguste, je možno vyčítať z materiálov, že reálne počet SZČO, momentálne, to znamená stav na konci augusta 2016, je len 185-tisíc. Len 185-tisíc. A pre tých, čo to zaujíma a čo sledujú aj ten kľúčový ukazovateľ, tie povinné minimálne odvody, ktoré trápia množstvo živnostníkov, tak z tých 185-tisíc SZČO, ktorí sú teraz v Sociálnej poisťovni prihlásení, tak 
135-tisíc, pre vašu informáciu, platí odvody z minimálneho základu, čiže 73 % samostatne zárobkovo činných osôb platí poistné do Sociálnej poisťovne z minimálneho základu. Keď sa ešte teraz naspäť vrátim k nemocenským dávkam, to je oblasť, ktorá ma mimoriadne zaujíma, pretože si tam hlavne rád sledujem, ako to je s materským, či už je to z hľadiska toho zvýšenia, ktoré, vďaka mu, urobil pán minister Richter k 1. 1. 2016 alebo ďalšie zvyšovanie bude v máji 2017, tak je veľmi zaujímavé sledovať, že ako nám pekne, ako nám nielenže sa zvyšuje tá suma materského, ktorá sa každý mesiac v priemere vypláca, ale ako nám stúpa aj počet poberateľov materského. A prečo nám stúpa počet poberateľov materského? No rozhodne nie preto, že by sa rodilo viac detí, to vás musím sklamať, počet narodených detí nám stagnuje niekde na úrovni 53-55-tisíc možno, ale je to tým, že stále viac a viac otcov využíva možnosť, ktorú som zaviedol v roku 2011 ako tzv. iní poistenci, môžu takisto pri splnení podmienky poistenia 270 dní v období 2 rokov pred nástupom na tú svoju materskú pri splnení podmienky, že nemocensky poistení sú, resp. sú v ochrannej lehote, a pri splnení, samozrejme, podmienky, že majú dieťa vo veku od pol roka do troch rokov a preberú o toto dieťa starostlivosť od matky, môžu si úplne pokojne čerpať materskú, veď si predsa platia nemocenské poistenie, čiže prečo nie, zákon to umožňuje. A vidíme v praxi, že počet otcov na materskej je, predpokladám, dnes okolo 
3- možno aj 4-tisíc mesačne. Bol by som strašne rád, pán generálny riaditeľ, keby ste mi prezradili to aktuálne číslo, ako to momentálne je, naozaj ma to veľmi úprimne zaujíma. A opakujem ešte raz, teším sa z toho, že otcovia, resp. rodiny túto možnosť využívajú a tak si teda dokážu vylepšiť situáciu v rodinnom rozpočte aspoň týmto spôsobom, keď už napríklad rodičovské príspevky, ako tu stále opakujem, tri roky po sebe sa nezvyšovali, tak je tu aspoň táto možnosť, ako si rozpočet mladej rodiny vylepšiť. Takže ako ste si snáď všimli, môj príspevok nebol primárne kritický, snažil som sa chladnokrvne hodnotiť situáciu, ktorá je aj dobrá v tomto momente a prečo je dobrá, ale chcem zároveň znova na záver upozorniť, že nenechajme sa opiť tým, že momentálne je Sociálna poisťovňa v dobrej kondícii. V najlepšej, ako možno bola za posledných 10 rokov. Je to tým, že štát, resp. Sociálna poisťovňa šetrí oproti minulosti 500-600 mil. eur na II. pilier a to sa jednoducho raz negatívne vráti. Takže zdvíham prst, možnože to mnohých ľudí tu nezaujíma, ale tí, ktorí budú túto krajinu spravovať o 10 rokov, tak tých to trápiť bude. Ďakujem.