Fico, Robert, predseda vlády SR (2014-12-04):
Ďakujem, pán poslanec, za postavenú otázku. Začnem možno trochu netradične a idem urobiť niekoľko porovnaní, pokiaľ ide o vyhlásenia. Dámy a páni, ja, samozrejme, aj po dlhých rokoch strávených v Národnej rade vnímam právo opozície kritizovať a vyjadrovať sa kriticky aj k štátnemu rozpočtu. Ale skúsme sa pozrieť do minulosti na to, ako sa opozícia vyjadrovala k rozpočtu na predchádzajúci rok. Citujem: „Tento rozpočet,“ teda na rok 2014, „je jasným dôkazom toho, že vláda nevie šetriť. Vie len zvyšovať dane a odvody.“ Bývalý minister financií Ivan Mikloš. Ďalší citát: „Návrh budúcoročného štátneho rozpočtu je nereálny. Zaslúžite si Nobelovu cenu za najderavejší rozpočet. Nemá žiadne ambície na výdavkovej strane a na príjmovej je založený iba na zbožných prianiach.“ Juraj Miškov. Ďalší: „Poslanci SMER-u schválili štátny rozpočet, ktorý v sebe má zakódovanú neudržateľnosť deficitu pod 3 percentá.“ Béla Bugár. Ďalší citát: „Jednoducho budú míňať viac štátne úrady a ministerstvá budú míňať viac, šetriť nebudú“. Miloš Moravčík, expert z KDH. Ďalší: „Socialistický rozpočet, ktorý je postavený na vode. Tieto čísla v rozpočte sú nereálne. Takto tento rozpočet fungovať nebude.“ Richard Sulík. Aká bola realita, dámy a páni? Došlo k jednému z najvýraznejších znížení schodku od vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie. Verejná správa hospodárila so schodkom 2,6 % HDP. Racionalizáciou a realizáciou rozpočtových opatrení boli výdavky znížené o 2 mld. eur. A konsolidačné úsilie bolo jedno z najväčších od nášho vstupu do Európskej únie, a to vo výške 2,2 % HDP. Výsledok bol najnižší štrukturálny deficit v histórii Slovenska. A tieto úspechy znamenali, že rozhodnutie Rady Ekofinu zo dňa 20. júna 2014 ukončilo procedúru nadmerného deficitu v Slovenskej republike, čo len potvrdzuje, že to bol mimoriadne kvalitný rozpočet. Čiže vždy musíme vnímať opozičnú rétoriku ako povinnú jazdu a takto sme ju vnímali aj teraz, pretože predkladáme zdravý a dobrý štátny rozpočet a tento zdravý a dobrý štátny rozpočet ste dnes hlasovaním aj odobrili. Dámy a páni, chcem sa, samozrejme, dotknúť aj obsahu samotnej otázky, ale predovšetkým chcem pripomenúť, že sme dostali k tomuto rozpočtu pozitívne hodnotenia od tých najkompetentnejších inštitúcií. Najmä by som spomenul hodnotenie Európskej komisie, ku ktorému sa ešte vrátim. Z domácich subjektov to bola Rada pre rozpočtovú zodpovednosť, ktorá ocenila, že vláda v roku 2015 prezentuje zámer zlepšovať dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Dovoľte mi však upriamiť vašu pozornosť ešte na jeden kľúčový moment, ktorý súvisí s dnešnou témou. Relevantnosť ekonomického vplyvu štátneho rozpočtu a rozpočtu verejnej správy na hospodárstvo Slovenska dokumentuje aj to, že predstavujú jednak ťažisko finančnej politiky na uvedené obdobie a zároveň tvoria jednu z najdôležitejších oblastí makroekonomického rámca hospodárskej politiky vlády s nemalým vplyvom na podnikateľské prostredie, ako aj samotné podnikanie firiem. Úzke prepojenia, význam štátneho rozpočtu, ako aj rozpočtového výhľadu pri realizácii zámerov hospodárskej politiky vlády v duchu priorít jej programového vyhlásenia nespomínam náhodou. Okrem mnohých pozitív vlády dosiahnutých v ekonomickej oblasti, o ktorej som už hovoril, treba tiež otvorene diskutovať aj o ťažkostiach, ktoré trápia našich podnikateľov a ovplyvňujú súčasný vývoj hospodárstva Slovenska, či už je to napríklad nízka produkčná výkonnosť a konkurencieschopnosť domácich subjektov podnikateľského sektora, najmä malých a stredných podnikov, poddimenzovaná tvorba inovácií v priemyselných firmách spojená s nedostatočne rozvinutou technickou a technologickou základňou, absencia požadovaného počtu kvalifikovaných a technicky zameraných pracovníkov, a mohol by som pokračovať. Pokiaľ by som mal v stručnosti charakterizovať štátny rozpočet Slovenska alebo v komparácii s členskými štátmi v rámci Európskej únie v duchu znenia vašej otázky, budem vychádzať z hodnotenia Európskej komisie ako inštitúcie, ktorá je na to najkompetentnejšia. Kondíciu verejných financií členských štátov Európskej únie vyhodnocuje Európska komisia na základe dosiahnutej štrukturálnej bilancie ich štátnych rozpočtov. Prísne kritériá na posudzovanie štrukturálneho salda sú zakomponované v európskych pravidlách reformovaného Paktu stability a rastu, ktorého cieľom je zabezpečiť zdravé verejné financie v celej Únii. Európska komisia 28. novembra oficiálne oznámila, že ukončila posudzovanie návrhov rozpočtových plánov na rok 2015, ktoré sa týkalo 16-ch štátov eurozóny z celkového počtu 18 štátov. Toto posudzovanie sa netýkalo len Grécka a Cypru, pretože na tieto dva štáty sa vzťahujú programy makroekonomických úprav. Komisia sa prioritne zamerala na zosúladenie návrhov rozpočtových plánov s ustanoveniami Paktu rastu a stability. Tam, kde boli identifikované možné riziká, na ne dotknuté štáty upozornila. Z výsledkov hodnotenia vyplynulo, že Slovensko patrí medzi päť krajín eurozóny, ktorých návrh rozpočtu je v súlade s týmto paktom. Do tejto elitnej skupiny krajín patria okrem nás Holandsko, Írsko, Luxembursko a Nemecko. Aj to je dôkaz, že sme predložili kvalitný návrh štátneho rozpočtu. Dámy a páni, štátny rozpočet, ktorý ste schválili, patrí v novodobej histórii našej krajiny medzi najlepšie vybilancované a vo vzťahu k hospodársko-politickým prioritám a k cieľom vlády je aj adekvátne ambiciózny. Publikované posúdenie zo strany Európskej komisie, ako aj hodnotenie Rady pre rozpočtovú zodpovednosť tento fakt ešte viac zvýrazňujú. Rozpočet udržateľným spôsobom znižuje verejný deficit, ako aj dlh. Zároveň tým zlepšuje finančnú kondíciu štátu a vytvára predpoklady pre dlhodobú stabilitu verejných financií. Na záver vás chcem všetkých tu prítomných ubezpečiť, že vláda si bude aj naďalej zodpovedne plniť priority svojho programového vyhlásenia. Dôraz bude kladený na konsolidované verejné financie, vzdelávanie, vedu, výskum, inovácie, podnikanie, ako aj na podporu hospodárskeho rastu a tvorbu zamestnanosti. Dámy a páni, máme pred nami rok, ktorý môže byť vnímaný ako veľmi úspešný, jeden z najvyšších hospodárskych rastov, pretrvávajúci pokles nezamestnanosti, konsolidované verejné financie, vytváranie nových pracovných miest. Myslím si, že rok 2015 bude z hľadiska ekonomického, sociálneho a finančného ešte úspešnejší, ako bol rok 2014. A rovnako verím, že sa nám vytvorí možnosť predstaviť slovenskej verejnosti druhý takzvaný sociálny pozitívny balík na zlepšenie životnej úrovne ľudí. Ten, čo bol predstavený v júli 2014, sa napĺňa a bude naplnený do poslednej bodky, tak ako bolo slovenskej verejnosti aj sľúbené. Ďakujem pekne, pokiaľ ide o túto otázku. (Potlesk.)