Mistrík, Miloš, predseda Rady pre vysielanie a retransmisiu (2011-05-20):
Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, predkladám Správu o stave vysielania v Slovenskej republike a o činnosti Rady pre vysielanie a retransmisiu v roku 2010. Ako vyplýva z názvu, je to nielen správa o našej činnosti, ale správa o celom mediálnom priestore na Slovensku, čo sa týka verejnoprávnych vysielateľov rozhlasových, televíznych, ako aj licenčných a súkromných. Vidíte, že správa je plná podrobných údajov, cifier, čísiel a tak ďalej, takže je to kompendium o tom, ako vyzerá mapa mediálneho priestoru na Slovensku. Ja pokladám za potrebné pristaviť sa pri niektorých údajoch alebo pri niektorých okruhoch, ktoré v tejto správe sú vyzdvihnuté. V prvom rade niekoľko štatistických údajov. Na Slovensku máme 34 rozhlasových vysielateľov, držiteľov licencií, a 144 televíznych vysielateľov, čiže televíznych vysielateľov je oveľa viac. Zároveň máme 168 prevádzkovateľov retransmisie, čo je naozaj veľké číslo. Z tohto počtu je 19 vysielateľov, ktorí vysielajú v jazyku národnostných menšín. Zaujímavosťou je, že nemáme ani jedného vysielateľa, ktorý by vysielal v jazyku rusínskej, resp. ukrajinskej národnostnej menšiny, ani rómskej etnickej skupiny. Zo 144 televíznych vysielateľov máme 128 vysielateľov, ktorí majú licenciu ešte na analógové vysielanie, ale už postupne nabieha proces digitalizácie, o ktorom zrejme ste informovaní aj z iných správ, takže už sme udelili 40 licencií na digitálne frekvencie. Ku koncu roku 2010 tento proces pokračuje ďalej. Teraz sa zastavím práve pri prechode na digitálne terestriálne vysielanie. Rada pre vysielanie a retransmisiu ešte koncom roka 2009, presnejšie 8. decembra 2009, na základe zoznamu frekvencií vypracovaného Telekomunikačným úradom Slovenskej republiky vydala 27 rozhodnutí, ktorými odňala celkovo 1 133 frekvencií pridelených pôvodne na analógové vysielanie. Proti tomuto odňatiu viacerí tí, ktorým boli frekvencie odňaté z dôvodu ďalšej digitalizácie, sa neodvolali, takže z týchto 1 133 frekvencií 967 ostalo tak, ako bolo rozhodnuté, avšak proti tomuto rozhodnutiu sa odvolali tri komerčné televízie – Televízia Markíza, Televízia JOJ a TA3 – na Najvyšší súd. Najvyšší súd prerokoval v roku 2010, resp. to sa pretiahlo ešte až do roku 2011, toto odvolanie, a vrátil vec na ďalšie rozhodnutie na našu radu. Na základe tohto sme vyžiadali znova podklady od Telekomunikačného úradu, ktorý nám dal zúženú verziu, oveľa menej frekvencií, ktoré bolo treba odňať, a tie sme postupne v ďalších rozhodnutiach Rady pre vysielanie a retransmisiu aj odňali. Okolo tohto boli, samozrejme, rokovania všetkých zainteresovaných strán, teda nielen našej Rady pre vysielanie a retransmisiu, ale aj Telekomunikačného úradu, vysielateľov, ktorých sa to týkalo, a Towercomu, ktorý digitálne vysielanie buduje. Zdá sa teda, že proces, ktorý prebehol v roku 2010, aj keď mal takýto zádrheľ, sa podarilo úspešne posunúť vpred. Sami ste svedkami, že teraz, práve na začiatku I. polroku 2011, sa rozbehla dosť rýchlym tempom digitalizácia. Do leta je plán, ktorý sa zatiaľ plní bez nejakého meškania, takže ja, ktorý som tiež prívrženec tejto formy modernizácie Slovenska, a všetci zainteresovaní máme pocit, že sa zatiaľ urobila dobrá práca a že dúfame, chceme veriť, že to všetko sa úspešne dokončí tak, ako to plynie z medzinárodných záväzkov. Ďalej by som sa zastavil pri istom špecifiku minulého roku a to je, že to bol rok volieb, že bolo veľa volieb v roku 2010, takže rada, samozrejme, sa na to pripravila. Robili sme dva špecifické monitoringy, a to v období kampane volieb do Národnej rady Slovenskej republiky a ďalej v období kampane, moratória a volieb do obecných zastupiteľstiev. Tie monitoringy sa robili na vysielanie spravodajských a publicistických programov STV 1, 2, TV Markíza, TV JOJ, TA3, ďalej Rádio Slovensko, Rádio Regina, Rádio Patria a komerčný súkromný vysielateľ Rádio Expres. To sa robilo aj v jednom, aj v druhom prípade. Tam sa zistili niektoré porušenia, neboli nejaké vážne. Niektoré sme na základe príslušnosti zákona postúpili na Ústrednú volebnú komisiu. Zároveň prišli na obdobie parlamentných volieb aj sťažnosti. Prišli dve sťažnosti, ale tie boli tiež postúpené na Ústrednú volebnú komisiu. Čo sa týka volieb do obecných zastupiteľstiev, tam prišlo až osem sťažností. Týkalo sa volieb v mestách Bratislava, Košice, ďalej Trnava, zasa Košice, tam zrejme to bolo troška rušnejšie, hoci my sme čakali, že pri parlamentných voľbách bude viac sťažností, ale stalo sa to pri voľbách do obecných zastupiteľstiev. Prišli aj sťažnosti od občanov na priebeh volebnej kampane do obecných zastupiteľstiev, a síce konkrétne na reláciu Lampa v TV JOJ, kde sťažovateľ namietal skutočnosť, že televízia do diskusie na tému komunálnych volieb pozvala len troch z ôsmich registrovaných kandidátov na primátora v meste Košice. Ďalej prišli sťažnosti na Púchovskú televíziu, na televíziu TA3, na televíziu levočskú, Levočský televízny magazín dvakrát a na televíziu v Turzovke. Vcelku ale my sme to, samozrejme, posudzovali a nejakým spôsobom sme k tomu zaujali stanovisko. Vcelku treba povedať, že v médiách prebehol tento volebný rok dosť pokojne, neboli nejaké veľmi zložité, neriešiteľné alebo voľby ovplyvňujúce situácie, ktoré by nejako otriasli takpovediac spoločenským vedomím. Myslím si, že celkovo sa dá konštatovať, že naše televízie a rozhlasy v roku 2010 zvládli volebnú kampaň. Keď už hovorím o sťažnostiach, musím povedať to, že v minulom roku dostala naša Rada pre vysielanie a retransmisiu 472 sťažností. Pre porovnanie v roku 2009 prišlo sťažností len 304. Takže vidíme dosť prudký nárast sťažností, zrejme ľudia si viac uvedomujú svoje možnosti. Jednak sa to uľahčuje aj tým, že je internet a sťažnosť sa dá podať internetom, takže počet sťažností sa zvyšuje. Pre nás, samozrejme, každá sťažnosť je bod rokovania Rady pre vysielanie a retransmisiu. Štatistika zasa chvíľu. Na základe týchto sťažností a vlastných monitoringov sme udelili 62 sankcií v minulom roku, 62 sankcií – upozornenie na porušenie zákona, 4-krát sme udelili sankciu – odvysielanie oznamu o porušení zákona, to je ten známy rolujúci text. Je možná sankcia pozastavenie vysielania programu, toto rada minulý rok neurobila. Ďalej bolo uložených 55 finančných pokút. V porovnaní s rokom 2009 je vo všetkých týchto kolónkach nárast, to znamená, tak ako prišlo viac sťažností, tak sa stalo aj to, že bolo viac porušení, upozornenia na porušenie zákona, viac pokút, viac povinností odvysielať oznam o tom, že bol porušený zákon. Túto činnosť nebudem rozoberať podrobne, pretože porušenie zákona môže byť v oblasti ochrany a práv maloletých, v oblasti politických vyvážeností a tak ďalej, takže to, samozrejme, zahŕňa tieto čísla všetky podrobne, je to v správe rozpracované. Túto činnosť vykonáva 9 členov rady a 34 pracovníkov kancelárie rady. Na základe novelizácie zákona č. 308 pribudli, novelizácia bola na konci roku 2009, povinnosti pre činnosť rady, a síce hlavne v oblasti monitorovania niektorých vysielaní na internete a zároveň v oblasti komerčnej komunikácie, teda reklamy, tzv. product placement, umiestňovania produktov. Samozrejme, počet členov rady sa nezväčšil, naopak, tak ako všetky oblasti našej spoločnosti sme museli znížiť naše finančné zabezpečenie o 10 %. Deväť členov rady je volených rotačným systémom. Myslím, že práve na tejto schôdzi máte voľbu ďalšieho člena rady, pretože jednému práve končí obdobie a bude zvolený nový, takže sa tešíme na nového člena rady. Je tam rotačný systém, čiže ďalšia voľba ďalších troch členov rady bude o dva roky a myslím si, že tento systém, ktorý sa v našej rade, na rozdiel od Rady televízie a rozhlasu, zachoval už od roku 2000, takže ten spôsob rotačný v podstate začína teraz plniť svoju funkciu. Kvôli tomu sa, myslím, celkom úspešne podarilo odpolitizovať radu a urobiť z nej naozaj profesionálnu skupinu ľudí, ktorí sa starajú o mediálny priestor. Už poviem len niekoľko informácií o medzinárodnej spolupráci. My sme súčasťou tzv. EPFRV, to je združenie práve takýchto rád v celej Európe, pretože toto isté má vlastne každá európska a takmer všetky svetové krajiny, niečo také, ako je naša Rada pre vysielanie a retransmisiu. A zároveň sme z  dôvodov regionálnych a záujmových založili spolu s Čechmi, Maďarmi a Poliakmi stredoeurópske združenie, ktoré má skratku CERF, kde konzultujeme veci, ktoré sa týkajú priamo nás. Okrem toho zastupujeme Slovenskú republiku v Stálom výbore pre cezhraničnú televíziu pri Rade Európy. Takže rada je plne napojená na medzinárodné, teda hlavne európske štruktúry. Čo sa týka výhľadu, keďže už sme v polovičke takmer roku 2011, chceme sa sústrediť hlavne na dve veci, ktoré už aj prebiehajú. A to je monitoring komerčnej komunikácie, reklamy, sponzoringu a tak ďalej. A potom monitoring, sústredíme sa na monitoring vysielania reklamy liekov, pretože tam sa ukazuje, že sú problémy, ale to už bude zasa súčasťou budúcoročnej správy. Takže ďakujem vám za pozornosť a končím.