V. Soboňa, poslanec: (2003-04-25):
Ďalšia mimoriadne zaujímavá pozoruhodnosť je v tom, že posledná operatívna porada zainteresovaných pred zásahom v kúpeľoch sa konala na Úrade vlády Slovenskej republiky v pracovni predsedu vlády. Táto skutočnosť je tiež súčasťou vyšetrovacieho spisu, to nie sú moje výmysly. Na porade sa zúčastnili predseda vlády pán Dzurinda, podpredseda vlády pán Mikloš, minister vnútra Ladislav Pittner, prezident Policajného zboru Ján Pipta, viceprezident Policajného zboru pán Petráš, prezident Fondu národného majetku Slovenskej republiky a právny zástupca Fondu národného majetku pán JUDr. Jurovatý. Upozorňujem, že v tom čase neexistovalo žiadne rozhodnutie súdu o zmene vlastníckych práv v Kúpeľoch Sliač a Kováčová, ale existovala podaná žaloba zo strany Corvasu a mojej osoby, kde sme napadli právoplatnosť odstúpenia od zmluvy, a existovalo predbežné opatrenie vydané Krajským súdom v Bratislave, ako aj rozhodnutie Najvyššieho súdu, ktoré toto predbežné opatrenie potvrdzovalo. Bude o ňom ešte reč. Násilnému aktu obsadenia kúpeľov na spôsob gestapa predchádzali ďalšie závažné vstupy predstaviteľov výkonnej moci, prokuratúry, fondu a jeho právnych zástupcov do obchodnoprávneho sporu, ktoré pokračujú vlastne až do dnešného dňa. Dovoľte mi preto, aby som predniesol niekoľko písomne zdokumentovaných skutočností. Znovu opakujem, všetko, čo poviem, je dokumentačne podložené. Celý spis kauzy Kúpeľov Sliač a Kováčová je totiž taký rozsiahly, že ho nie je možné ani heslovito spracovať do jedného vystúpenia.  Budem sa zaoberať len otázkou, či je možné túto kauzu považovať za kauzu s politickým pozadím alebo nie. Okrem toho vás musím upozorniť, nie je možné oddeliť súčasné trestné stíhanie, ktoré prebieha od 5. decembra 2000, od veci samej, to znamená od obchodnoprávneho sporu o právoplatnosti alebo neprávoplatnosti odstúpenia od zmluvy. Toto úzke prepojenie vysvetlím na záver. Je takisto podložené dokumentačne. Jedno jediné, čo nemám zatiaľ podložené dôkazmi, je motív takého konania, ale dôkazy sa zbierajú, a pokiaľ ich budem mať skompletizované, určite pred verejnosťou s nimi predstúpim. Dňa 22. 5. 1996 sa podpísala zmluva o odplatnom prevode akcií kúpou medzi Fondom národného majetku a spoločnosťou Corvas, ktorá sa stáva  nadobúdateľom 127 137 kusov - 51 percent akcií Kúpeľov Sliač, ktorých kúpna cena predstavovala sumu 151 618 000 korún. Dňa 2. 7. 1999 Fond národného majetku formou notárskej zápisnice odstúpil od zmluvy so spoločnosťou Corvas a zároveň udelil príkaz Stredisku cenných papierov na registráciu prechodu cenných papierov z účtu Corvas na účet fondu. V tomto momente sa spúšťa celý rad nezákonných krokov zo strany Fondu národného majetku a nastáva úporný boj o právo zo strany spoločnosti Corvas, boj o právo. Jediná šanca tejto spoločnosti je dôvera v nezávislosť súdnej moci a súdne rozhodnutie o právoplatnosti alebo neplatnosti  jednostranného odstúpenia od zmluvy zo strany Fondu národného majetku. Dňa 26. 5. 1999 vypracovala advokátska kancelária JUDr. Pavla Hagyariho takzvaný všeobecný scenár s názvom Garancie Fondu národného majetku voči Stredisku cenných papierov v súvislosti s možným vznikom povinnosti nahradiť škodu na základe neplatného odstúpenia od zmluvy o prevode akcií a následnej registrácie prechodu akcií v prospech Fondu národného majetku. Materiál popisuje, ako má fond postupovať vo vypracovaní záruk pre Stredisko cenných papierov. Uvedené svedčí o tom, že boli pochybnosti o zákonnom postupe Fondu národného majetku v prípade odstúpenia od zmluvy. V závere však autor tohto materiálu zdôrazňuje: Existuje len veľmi malá pravdepodobnosť, že by privatizéri mali šancu na úspech súdnou cestou. Ďalej píše: V prípade prehry súdneho sporu s nadobúdateľom akcií vzniká otázka prípadnej náhrady škody len vo vzťahu k Stredisku cenných papierov, ktoré jediné môže svojím postupom pri registrácii prechodu akcií na Fond národného majetku porušiť zákon. Fondu národného majetku v súvislosti s prípadným neplatným odstúpením od zmluvy priamo hrozba náhrady škody nehrozí, pretože len na základe tohto úkonu nedochádza k prechodu akcií a vyžaduje sa na to práve registrácia Strediska cenných papierov. Z dôvodu záujmu Fondu národného majetku na uskutočnenie navrhovaného postupu a súčasnej potreby Strediska cenných papierov zabezpečiť jeho záujmy, v prípade vzniku povinnosti nahradiť škodu je možné túto situáciu riešiť a uvádzajú sa jednotlivé spôsoby. Dňa 30. 6. 1999 zasiela stanovisko štátny tajomník Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky doc. JUDr. Ján Mazák pre ministerstvo financií a Stredisko cenných papierov týkajúce sa zákonností prechodu majiteľstva cenných papierov. Ešte raz podčiarkujem, štátny tajomník ministerstva spravodlivosti, ktorý je takto aj uvedený v záhlaví listu. Ku dňu platného a účinného odstúpenia sa Fond národného majetku stáva opäť majiteľom cenných papierov, ktoré previedol na privatizujúci subjekt. Opätovným majiteľom sa stáva v dôsledku prechodu majiteľstva podľa § 7 zákona o cenných papieroch v dôsledku inej právnej skutočnosti, ktorou je jednostranný právny úkon - odstúpenie od zmluvy urobený formou notárskej zápisnice. Podotýkam, že žiadne rozhodnutie o platnosti odstúpenia od zmluvy zo strany súdu neexistovalo a zákon o cenných papieroch takýto spôsob prechodu neumožňuje. Na základe uvedených odporúčaní Fond národného majetku odstupuje od zmluvy a Stredisko cenných papierov prikročilo k protiústavnému a protizákonnému postupu a dňa 13. 7. 1999 so spätnou platnosťou odo dňa 2. 7. 1999 realizuje prechod akcií na účet Fondu národného majetku. Pred popísanými krokmi Strediska cenných papierov sa stretávajú ministri zainteresovaných rezortov, a to minister spravodlivosti Ján Čarnogurský, ministerka financií, minister vnútra,  ministerka  pre správu a privatizáciu národného majetku a prijímajú dohodu, že tento postup je možný. Dohoda bola ústna, nie je písomný záznam. Uvedené stretnutie potvrdzuje i hovorkyňa Fondu národného majetku vo verejnom vystúpení v televíznom prenose. Pre uvedené vydal Okresný úrad justičnej polície na podnet Corvasu a MUDr. Soboňu uznesenie o začatí trestného stíhania za trestný čin krádeže podľa § 247 ods. 1 Trestného zákona. Uznesenie je zo dňa 21. 1. 2003 a znie: Podľa § 160 ods. 1 Trestného poriadku začínam trestné stíhanie za trestný čin krádeže podľa § 247 ods. 1 Trestného zákona, pretože doposiaľ neznámy páchateľ si prisvojil cudziu vec tým, že sa jej zmocnil, a to tak, že dňa 13. 7. 1999 v  Stredisku cenných papierov previedol so spätným dátumom 2. 7. 1997 na účet Fondu národného majetku  127 137 kusov akcií emitenta KSK, čo predstavovalo 51-percentný podiel na základnom imaní emitenta, ktorých vlastníkom bola spoločnosť Corvas so sídlom Sliač Kúpele na Sliači, čím spôsobil majiteľovi spoločnosti Corvas MUDr. Viliamovi Soboňovi, narodenému 24. 10. 1947, bytom Jazdecká,  Nové Zámky doposiaľ presne nevyčíslenú škodu. Okrem toho bolo podané trestné oznámenie na doc. JUDr. Mazáka pre návod na trestný čin zneužitia právomoci verejného činiteľa a návod na trestný čin krádeže. Je nepochopiteľné, že tak koná štátny tajomník Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky. Ako sa však ukáže v budúcnosti, ministerstvo spravodlivosti zohráva v kauze kúpeľov kľúčovú úlohu. Ďalší písomný materiál, a to interný list Fondu národného majetku, uvádza spresnenie nákladov Fondu národného majetku  súvisiacich s odstúpením od kúpnej zmluvy č. 1520/1996, kde účtuje okrem iného 50 000 korún za právnu pomoc, 31 660 korún za notársku zápisnicu, 137 711 korún za prevod akcií a 1 513 000 korún ako odmenu za prechod akcií vyplatenú právnemu zástupcovi. Je jasné, že ide o odmenu zo zdrojov fondu za výkon protiprávneho kroku. Dňa 6. 5. 2000 došlo v nočných hodinách k násilnému obsadeniu budovy riaditeľstva kúpeľov Fondom národného majetku najatou bezpečnostnou službou. K uvedenému zákroku navrhol scenár právny zástupca Fondu národného majetku JUDr. Jurovatý, ktorý vo svojom liste adresovanom Fondu národného majetku zo dňa 21. 1. 2000 píše, že síce navrhovaný postup je v rozpore s právnym princípom, ale berie na seba osobnú zodpovednosť. Okrem toho zástupca Fondu národného majetku uvádza, že sa veľmi dobre pozná so sudkyňou Krajského súdu v Bratislave, ktorá je jeho bývalá spolužiačka a navštívi túto sudkyňu ohľadom toho, že celý spis Kúpeľov Sliač a Kováčov bol zmenou v rozvrhu práce presunutý práve k menovanej sudkyni. Takisto je to dokumentačne potvrdené. Dňa 1. 6. 2000 bezpečnostná služba prenajatá Fondom národného majetku po oboznámení sa s rozhodnutím Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, ktorý potvrdzuje predbežné opatrenia vydané Krajským súdom Bratislava, dobrovoľne odovzdala kľúče a budovu riaditeľstva legitímnemu predstaviteľovi spoločnosti. Dňa 2. 6. 2000 odpovedá listom minister vnútra Slovenskej republiky pán Ladislav Pittner ministrovi spravodlivosti Jánovi Čarnogurskému nasledovným listom. Dovolím si upozorniť pánov poslancov ešte raz, že minister vnútra odpovedá ministrovi spravodlivosti. Vážený pán minister. Dňa 1. júna 2000 mi bol doručený váš list z toho istého dňa bez spisovej značky, v ktorom ma žiadate o zváženie služobného zákroku príslušníkmi Policajného zboru z dôvodu porušovania vlastníckeho práva, cieľom ktorého by malo byť zabránenie páchaniu protiprávnej činnosti v Kúpeľoch Sliač a Kováčová Sliač. V prílohe tohto listu ste mi zároveň zaslali fotokópiu uznesenia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky zo dňa 22. marca 2000, uznesenie Najvyššieho súdu Slovenskej republiky zo dňa 30. marca 2000, ako aj výpis z Obchodného registra Okresného súdu v Banskej Bystrici zo dňa 26. apríla 2000 a výpis z Obchodného registra  Okresného súdu v Banskej Bystrici zo dňa 1. júna 2000. Vašu požiadavku som dôkladne zvážil a posúdil. Som toho názoru, že vec je oveľa zložitejšia, ako ju vo svojom liste uvádzate. Predovšetkým by som chcel uviesť, že vlastnícke práva ku Kúpeľom Sliač a Kováčová sú vzhľadom na súčasný právny stav sporné. Vychádzam  z toho, že po tom, čo Fond národného majetku Slovenskej republiky odstúpil od kúpno-predajnej zmluvy, podal účastník sporu Corvas, s. r. o.,  žalobu na neplatnosť odstúpenia od kúpnej zmluvy  a zároveň podal návrh o vydanie predbežného opatrenia. Krajský súd v Bratislave uzneseniami z 20. júla 1999, z 8. septembra 1999 vydal predbežné opatrenie, ktorými Fondu národného majetku a súčasnému Predstavenstvu a Dozornej rade Kúpeľov Sliač a Kováčová výrazným spôsobom obmedzil dispozíciu s vlastníckymi právami. Taktiež vychádza z právneho názoru Najvyššieho súdu, ktorý vyjadril v odôvodnení uznesenia zo dňa 30. marca 2000. Okrem iného Najvyšší súd  Slovenskej republiky v tomto uznesení doslova uvádza: že v právnych vzťahoch súkromnej povahy majú subjekty rovnaké postavenie. Porovnaj čl. 12 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky § 2 ods. 2 Občianskeho zákonníka, ktorý spočíva v tom, že jeden z účastníkov právneho vzťahu, a to ani štát, ani štátny orgán alebo iná právnická osoba nemôže druhému nanútiť nijakú povinnosť a že žiaden z účastníkov si nemôže autoritatívne vynútiť plnenie povinnosti na druhom účastníkovi. Porovnaj čl. 2 ods. 2 a 3 Ústavy Slovenskej republiky, ale sa musí obrátiť na štátny orgán (súd), pred ktorým majú obidvaja účastníci rovnaké postavenie čl. 47 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky § 18 Občianskoprávneho poriadku. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Prepáčte, pán poslanec, poprosím panie poslankyne, páni poslanci, väčší pokoj v rokovacej sále. Myslím si, že by bolo korektné, keby sme si vypočuli argumentáciu pána poslanca  Soboňu. (Potlesk.)