D. Lipšic, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: (2003-10-28):
Zákon o vyšších súdnych úradníkoch, prijatý v minulom roku, upravil postavenie a právomoci tejto kategórie právnického povolania, ale nereagoval na úpravu, ktorá v rámci zákona o štátnej službe považuje za zamestnanca súdu, ktorý má aj rozhodovacie právomoci, aj právomoci súdneho tajomníka. Kategória súdnych tajomníkov ako štátnych zamestnancov súdu je pritom súčasťou projektu súdny manažment, kde súdni tajomníci vykonávajú jednoduché procesné úkony súdu. Ústava Slovenskej republiky v čl. 142 ods. 2 považuje zamestnancov všeobecných súdov za osoby oprávnené rozhodovať len na základe poverenia sudcu v rozsahu upravenom zákonom. Do legislatívneho procesu bol predložený aj návrh zákona o registrácii údajov v Obchodnom registri, o ktorom bude o nejakú chvíľu rokovať Národná rada, v rámci ktorého registráciu ako formálny úkon bude vykonávať vyšší súdny úradník. Zákon reaguje aj na túto navrhovanú právnu úpravu a osobitne upravuje právomoc súdneho úradníka vykonávať registráciu podľa osobitného zákona. Odlíšenie postavenia vyšších súdnych úradníkov, u ktorých sa dobudúcna predpokladá ako podmienka len vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa, od súdnych tajomníkov, dáva možnosť v systéme súdnictva určiť, v ktorých prípadoch a najmä v ktorých druhoch konaní môže rozhodovať vyšší súdny úradník a ako môže každý súd využiť prácu a schopnosti súdnych tajomníkov. Návrh zákona považuje vyššieho súdneho úradníka za spôsobilého vykonávať skutkové a právne rozbory vecí a postupne počíta s možnosťou jeho fungovania v systéme ako asistenta sudcu. Ide o ďalší krok, ktorým by bolo možné dosiahnuť najmä odbúranie vysokého počtu nevybavených vecí. Zákon o štátnej službe čiastočne rešpektoval osobitné postavenie justície a otázku prípravy na vykonanie kvalifikačnej skúšky ponechal na zákonnú úpravu, ktorú mala vo svojej kompetencii vyriešiť prokuratúra a súdy. Pre kategóriu súdnych úradníkov upravuje tento návrh zákona odbornú prípravu počas prípravnej štátnej služby a vykonanie kvalifikačnej skúšky, ktorá je podmienkou na výkon stálej štátnej služby. Navrhovaná zákonná úprava počíta s tým, že vyšší súdni úradníci budú môcť po splnení náročných podmienok pre prácu v justícii po získaní dostatočných praktických skúseností požiadať o vykonanie odbornej justičnej skúšky s možnosťou obsadiť potom voľné sudcovské miesto, keď splnia všetky zákonom predpokladané náležitosti. Dovoľte mi na záver vyjadriť súhlas s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi uvedenými v spoločnej správe. Ďakujem, pani podpredsedníčka. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán minister. Dávam slovo spoločnému spravodajcovi z gestorského, ústavnoprávneho výboru, pánovi poslancovi Alexejovi Ivankovi, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výborov o tomto návrhu zákona, aby odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru. A. Ivanko, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, odbehol teraz, (So smiechom.) vážené kolegyne, vážení kolegovia, dovoľte, aby som vás oboznámil so spoločnou správou výborov Národnej rady o prerokovaní vládneho návrhu zákona o súdnych úradníkoch, tlač 337, vo výboroch Národnej rady Slovenskej republiky v druhom čítaní. Ústavnoprávny výbor Národnej rady ako gestorský výbor k vládnemu návrhu zákona o súdnych úradníkoch, ďalej len gestorský výbor, podáva Národnej rade v súlade s § 79 ods. 1 zákona Národnej rady č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky. Národná rada Slovenskej republiky svojím uznesením zo 16. septembra 2003 pod číslom 443 pridelila vládny návrh zákona o súdnych úradníkoch na prerokovanie týmto výborov: ústavnoprávnemu výboru, ďalej Výboru Národnej rady pre financie, rozpočet a menu a Výboru Národnej rady pre sociálne veci a bývanie. Výbory prerokovali predmetný vládny návrh zákona v lehote určenej uznesením Národnej rady. Poslanci Národnej rady, ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol návrh zákona pridelený, neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko k predmetnému vládnemu návrhu zákona podľa § 75 ods. 2 zákona Národnej rady o rokovacom poriadku. Vládny návrh zákona o súdnych úradníkoch, tlač 337, odporučili Národnej rade schváliť tieto výbory: Ústavnoprávny výbor Národnej rady svojím uznesením z 21. októbra 2003, Výbor Národnej rady pre financie, rozpočet a menu svojím uznesením č. 177 z 8. októbra 2003 a Výbor Národnej rady pre sociálne veci a bývanie svojím uznesením č. 143 z 8. októbra 2003. Z uznesení výborov Národnej rady, tak ako je to uvedené v spoločnej správe pod bodom III, sú pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, je ich celkom 8. Gestorský výbor odporúča o nich hlasovať spoločne s návrhom všetkých 8 schváliť. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k vládnemu návrhu zákona o súdnych úradníkoch, tlač 337, vyjadrených v ich uzneseniach uvedených pod bodom III spoločnej správy a stanovísk poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave k tomuto návrhu zákona podľa § 79 ods. 4 písm. f) a § 83 zákona Národnej rady č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku odporúča Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona o súdnych úradníkoch schváliť v znení schválených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch uvedených v tejto spoločnej správe. Spoločná správa výborov Národnej rady po prerokovaní vládneho návrhu zákona o súdnych úradníkoch, tlač 337, vo výboroch Národnej rady Slovenskej republiky v druhom čítaní bola schválená uznesením Ústavnoprávneho výboru Národnej rady zo 16. októbra 2003 pod číslom 283. Pani predsedajúca, skončil som, otvorte všeobecnú rozpravu k tomuto bodu rokovania. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán spravodajca. Otváram rozpravu. Písomne nemám žiadnu prihlášku. Nech sa páči, kto ešte má záujem, môžete sa prihlásiť ústne do rozpravy. Uzatváram možnosť hlásiť sa do rozpravy. Pán poslanec Abelovský, po ňom pán poslanec Elsner. M. Abelovský, poslanec: Vážená pani podpredsedníčka, pán minister, kolegyne, kolegovia, prednášam pozmeňujúci návrh k § 22 prerokúvaného zákona, ktorý znie: „Vyšší súdny úradník, ktorý získal vysokoškolské vzdelanie II. stupňa v odbore právo na Právnickej fakulte vysokej školy v Slovenskej republike, alebo má uznaný doklad o vysokoškolskom právnickom vzdelaní II. stupňa vydaný zahraničnou vysokou školou, nepretržite vykonával funkciu vyššieho súdneho úradníka najmenej 3 roky, môže požiadať ministra spravodlivosti Slovenskej republiky o vykonanie odbornej justičnej skúšky podľa osobitného predpisu.“ Odôvodnenie: Z hľadiska získania odborných skúseností je trojročná odborná prax na súde považovaná za dostatočnú. Takúto prax majú predpísanú aj právni čakatelia na súde, ktorí po vykonaní skúšky a dosiahnutia veku 30 rokov sa stávajú sudcami. Počas tohto obdobia by vyšší súdny úradník pri praktickom vykonávaní konkrétnych úkonov mal získať vedomosti a odborné znalosti nevyhnutné pre výkon funkcie sudcu. Dĺžka odbornej príprava je porovnateľná s dobou prípravy iného druhu na výkon funkcie sudcu, ako aj s prípravou na výkon porovnateľných právnických profesií, ako je to u prokurátorov, advokátov a podobne. Samozrejme, teda integrujúcou časťou tohto môjho pozmeňujúceho návrhu je právo ministra spravodlivosti po absolvovaní trojročnej praxe povoliť takémuto žiadateľovi vykonanie tej skúšky, alebo nie. Čiže výlučne závisí len od ministra, či takémuto uchádzačovi vyhovie, alebo nie. V texte zákona prakticky je to možné až po dosiahnutí 30. roku veku, čo podľa môjho názoru diskriminuje tých vyšších súdnych úradníkov, ktorí majú vysokoškolské právnické vzdelanie, ktorí skončia fakultu vo veku, ja neviem, 23, 24 rokov a dlhých 6 rokov musia pôsobiť potom v takomto statuse bez toho, aby mali aspoň možnosť, teda v zákone zakotvenú možnosť požiadať ministra spravodlivosti o vykonanie odbornej justičnej skúšky. Ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďalej v rozprave vystúpi pán poslanec Elsner... J. Elsner, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, dovoľte mi, aby som predložil pozmeňujúci návrh v zmysle rokovacieho poriadku v tomto znení: Žiadam, aby v § 5 sa vypustili navrhované znenia pod písm. a) a c), následne na to žiadam zmeniť označenie písm. b), d), e), f), g), h), i) na a), b), c), d), e), f), g), h) a i). V § 5 doplniť písm. j) v znení: „v konaní starostlivosti o maloletých“. V § 10 ods. 2 doplniť o písm. f) v znení: „o návrhu na vydanie platobného rozkazu vrátane rozhodnutia o oneskorene podanom odpore, odpore podanom bez odôvodnenia, odpore podanom neoprávnenou osobou a zrušenie platobného rozkazu“. V § 10 ods. 2 doplniť o písm. f) v znení: „v konaní o dedičstve s výnimkou, 1. spoludedičov o dedičské právo, 2. odňatie veci poverenému notárovi, 3. vrátenie veci notárovi s pokynom na doplnenie konania alebo zmenu uznesenia, 4. konanie o dedičstve alebo o jeho časti, ktoré sa nachádza v cudzine, konania o dedičstve po poručiteľovi, ktorý zomrel v cudzine alebo bol cudzím štátnym príslušníkom, 6. nariadenie likvidácie dedičstva, 7. privolenie súdu k úkonom dedičov na predaj alebo iné opatrenia.“ V § 10 ods. 2 navrhujem vypustiť písm. b). Odôvodnenie týchto mojich návrhov vychádza v podstate z určitej komunikácie s viacerými sudcami Slovenskej republiky, ktorí ma požiadali, teda, o predloženie týchto pozmeňujúcich návrhov asi v tom zmysle, že chápu zmysel a podstatu tohto zákona, že tu sa v podstate vytvára priestor pre sudcu, aby mal svojho osobného, dá sa povedať asistenta, ktorý v podstate svojou činnosťou prispeje k urýchleniu konania, zjednoduší, teda, bežné procesné úkony, ktoré súvisia s rozhodnutím o veci samej. Myslím si, pán minister, a dovoľte mi povedať svoju myšlienku, že to je jeden zo zákonov, za ktorý vám sudcovia Slovenskej republiky vyjadria poďakovanie. Je to skutočne zákon, ktorý sudcom pomôže naplniť zmysel a podstatu svojej práce, a myslím si, že teda odbúrame aj momentálny stav, ktorý v podstate pretrváva na Slovensku, že sa súdy snažia získať vo verejnosti svoje uznanie, čo v podstate vzhľadom na dĺžku konania a rôzne iné procesné problémy, ktoré v súvislosti s tým nastávajú, teda toto spoločenské uznanie nemajú. Žiadam vás, panie poslankyne, poslanci, aby ste tento môj návrh podporili. Opakujem ešte raz, požiadali ma o to viacerí sudcovia, že im to urýchli konania, respektíve že sú to agendy, ktoré dodnes robili súdne tajomníčky alebo súdni tajomníci a že teda nepredpokladajú, že by bolo nutné to preniesť na vyšších súdnych úradníkov už aj vzhľadom na to, ako som povedal, že ide o ľudí s vyšším právnickým vzdelaním, ako aj, že teda by mali byť hlavne pravou rukou sudcu vo veciach, v ktorých konajú. Ďakujem veľmi pekne. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Faktické poznámky. Uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. Pán poslanec Abelovský. M. Abelovský, poslanec: Ďakujem. Chcel by som mať jeden procedurálny návrh, ktorý súvisí s návrhom, ktorý som predniesol, teda pozmeňujúcim návrhom, aby zo spoločnej správy bod 7 bol vyňatý na samostatné hlasovanie. Ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Uzatváram rozpravu k tomuto bodu programu. Pán minister, chcete sa vyjadriť k tomu, čo odznelo v rozprave? Nech sa páči.