Mitrík, Karol, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2017-05-18):
Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, v zmysle zákonnej povinnosti vám predkladám Správu o kontrolnej činnosti Najvyššieho kontrolného úradu za rok 2016. Svoje úvodné slovo nechcem využiť len na opakovanie faktov uvedených v správe, naopak, by som rád tento priestor využil na vyjadrenie záverov, ktoré je možné z kontextu kontrolných zistení Najvyššieho kontrolného úradu urobiť. Kontrolné akcie zaradené do plánu na rok 2016 napĺňali pôsobnosť Najvyššieho kontrolného úradu vymedzenú zákonom. V rámci tejto pôsobnosti boli kontroly zamerané na prioritné oblasti, ktoré boli na základe identifikácie rizík považované za aktuálne a spoločensky významné. Predložená správa informuje o výsledkoch 37 kontrolných akcií v 360 subjektoch verejnej správy. Vyše 2 600 zistení je prezentovaných v kontexte dôležitých aspektov udržateľnosti verejných financií a dosahovania cieľov verejných politík, ku ktorým sa vláda Slovenskej republiky zaviazala na medzinárodnej alebo národnej úrovni. V úvode si dovolím tiež pripomenúť, že Najvyšší kontrolný úrad nie je jediným subjektom kontroly v tejto krajine. Zákon 357/2015 Z. z. o finančnej kontrole a audite priniesol nové úlohy vnútorného auditu, posilnil jeho kompetencie. Vnútorný audit je nástroj riadenia, ktorý má nezávisle a objektívne posudzovať fungovanie organizácie alebo jeho zložiek. Jedna vec je to, čo ukladá a umožňuje zákon, a druhá vec je realita. Správcovia kapitol podľa názoru Najvyššieho kontrolného úradu nedostatočne využívajú možnosti a poslanie vnútorného auditu, ktorý má a musí mať nezastupiteľné miesto. Ak ministerstvá zdravotníctva, školstva, pôdohospodárstva, ale aj ďalšie takmer výlučne vidia rizikovosť vo využívaniu rozpočtových prostriedkov v podriadených organizáciách a nie v tom, či programové rozpočtovanie je zamerané na hlavné úlohy organizácie, či zmluvy na rôzne služby sú účelné, či projekty, informatizácia sú efektívne a podobne. V tejto súvislosti chcem pripomenúť, že v tomto segmente vnútorných audítorov v našej krajine pracuje vyše 100 ľudí, pričom ich potenciál je využívaný minimálne. Orientácia Najvyššieho kontrolného úradu v poslednom období je zmenená na orientáciu na verejné politiky. Z tohto kontextu bude vyplývať aj moje ďalšie hodnotenie v tejto správe. Zameriavame sa na Programové vyhlásenie vlády, na Národný program reforiem, na Agendu 2020 Európskej únie, na Agendu 2050 OSN. Z tohto vyplýva aj tohoročné a hlavne budúcoročné kontrolné zameranie. Je otázka, a položím to ako rečnícku otázku, využíva alebo využíva Slovensko dostatočne obdobie neopakovateľných príležitostí pre dlhodobo udržateľný sociálno-ekonomicky rast krajiny? Obdobie relatívneho dostatku zdrojov, najmä vďaka eurofondom, krajina zatiaľ nevyužila na hospodárenie v rámci vyrovnaného rozpočtu a tento cieľ je neustále posúvaný do neskoršieho obdobia. Eurofondy nie sú v rozhodujúcej miere využité efektívne a nezabezpečujú udržateľný rast. Ani ďalšie programové obdobie v rámci čerpania eurofondov nedáva istotu dostavania diaľnice do Košíc, cestná sieť nižšej kategórie spolu s mostnými konštrukciami je vo veľmi zlom stave, železničná osobná doprava neporovnateľná so susednými krajinami. Prepracovania nákladnej železničnej dopravy obchádzajú Slovensko pre kvalitu tejto prepravnej cesty. Zásobovanie pitnou vodou, odkanalizovanie, likvidácia odpadov, environmentálnych záťaží, to je všetko, dá sa povedať, že na polceste. Problematické zdravotníctvo, školstvo, nedostatočná sieť sociálnych služieb, to sú oblasti, na ktoré v spoločnosti Najvyšší kontrolný úrad dlhodobo poukazuje. Kontrolná činnosť NKÚ dlhodobo prináša dôkazy, môžem povedať, aj premárnených príležitosti na efektívne hospodárenie a najmä na účelné využívanie vlastných a európskych zdrojov. V predloženej správe je takýchto dôkazov dosť. Preto je namieste si klásť otázku, aký ekonomický, sociálny, ale aj politický vývoj čaká Slovensko, keď je istota alebo vysoká pravdepodobnosť, že vyššie uvedené pozitívne faktory rastu sa zmenia? Čo čaká Slovensko, keď sa vyčerpajú eurofondy? Aký bude priestor pre PPP projekty, z čoho budeme financovať ekologický dlh, kvalitné školstvo, zdravotníctvo či sociálne istoty? Z čoho bezpečnosť v rámci dostatku potravín? To sú relevantné otázky, ktoré v širšom kontexte vyplývajú z kontrolnej činnosti Najvyššieho kontrolného úradu v prezentovanej správe. Dodržiavanie zákona nestačí na hospodárne, efektívne a účelné správanie štátu a krajiny, ak nefungujú hodnoty, ako sú etika, morálka, ak nefunguje prostredie kultúry zodpovednosti za verejné zdroje, vyvodzovanie dôsledkov súdnych rozhodnutí, ak jednotlivec a úzke skupiny sú viacej ako zákon. To, že tieto slová nie sú politickou rétorikou, svedčia výsledky kontrolnej činnosti už niekoľko rokov. Príkladom môže byť verejné obstarávanie, na problémy ktorého poukazujeme. Aplikáciu zákona o verejnom obstarávaní považujeme za jeden z hlavných dôvodov problematického čerpania eurofondov a nezrovnalostí, ale aj nehospodárneho a neúčelného vynakladania prostriedkov v mnohých organizáciách verejnej správy vrátane samosprávy. Najvyšší kontrolný úrad zastáva názor, že na vine nie je zákon, ale jeho uplatňovanie v praxi. Veď zákon o verejnom obstarávaní je postavený na rovnakých princípoch ako inde v starých i nových členských krajinách, kde verejné obstarávanie v rozhodujúcej miere zabezpečuje optimálne využívanie verejných zdrojov. A možno náš zákon je v mnohých prípadoch ešte prísnejší, ako majú susedia. Sú však krajiny, kde uplatňovanie hodnôt, na ktorých je založená demokracia, to je služba občanovi a morálka sú bariéry pre korupciu a zneužívanie verejných prostriedkov v prospech jednotlivcov alebo úzkych skupín. V poslednom období si často kladieme otázku: Komu vlastne slúžia závažné či opakované systémové nedostatky, na ktoré poukazujeme vo svojich kontrolných záveroch? Kto ich berie skutočne vážne a narába s nimi ako s veľmi závažnými informáciami, ktoré majú slúžiť na také opatrenia, ktoré nedostatky odstránia, resp. vyvodenie zodpovednosti vrátane trestnoprávnej? Aká bola vyvodená zodpovednosť za projekt eHealth, ktorý je príkladom absolútne nehospodárneho vynaloženia verejných zdrojov? Ako sa nakladá s informáciami o spôsoboch nákupu zdravotníckej technicky, kde sú indície o predražených nákupoch? Aká bola vyvodená zodpovednosť konkrétnych osôb za hospodárenie vo Všeobecnej zdravotnej poisťovni, ktorého výsledkom je vysoká strata? A ďalšie. Kto sa vážne zaoberal odporúčaniami Najvyššieho kontrolného úradu, ktorý opakovane poukazuje, že obce, najmä tie menšie, nedokážu plniť svoje zákonné povinnosti, ktoré im ukladá štát, a to z rôznych dôvodov? To, že mnohé zistenia Najvyššieho kontrolného úradu nemajú adekvátnu ozvenu vlády, parlamentu alebo orgánov činných v trestnom konaní, je v mnohých prípadoch demotivujúce. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, poslaním Najvyššieho kontrolného úradu ako nezávislej kontrolnej inštitúcie je vydávať objektívne svedectvo o tom, ako hospodárne, efektívne a účelne vynakladajú jednotlivé subjekty verejnej správy verejné zdroje. Kontrolné zistenia za rok 2016, ale i za iné roky poukazujú na mnohé jednotlivé i systémové nedostatky, ktoré krajinu a jej občanov oberajú o väčšie efekty domácich a európskych zdrojov. Kontrolné zistenia nie sú však len k tomu, aby Najvyšší kontrolný úrad len kritizoval, posielal oznámenia z možného porušenia zákona orgánom činným v trestnom konaní. Oveľa väčší zmysel zistení je potrebné vidieť v tom, aby všetci kompetentní vrátane poslaneckého zboru sa zamysleli nad tým, ako ich možno využiť v tvorbe lepšieho legislatívneho, príp. manažérskeho prostredia. Som presvedčený, že predložená správa vám poskytne aj vo vašej práci veľa námetov a zmysluplných legislatívnych iniciatív. Ďakujem za pozornosť.