M. Fronc, minister školstva SR: (2003-09-09):
Rozdiely vo vysokoškolskej vzdelanostnej úrovni občanov slovenskej národnosti a občanov maďarskej národnosti v Slovenskej republike preukazuje aj porovnanie údajov zo sčítania obyvateľov Slovenskej republiky z rokov 1991 a 2001. Podľa údajov z roku 1991 malo vysokoškolské vzdelanie 8,2 percenta občanov slovenskej národnosti starších a u občanov maďarskej národnosti podiel skupiny s vysokoškolským vzdelaním bol 3,6 percenta. V roku 2001 malo vysokoškolské vzdelanie 10,4 percenta občanov slovenskej národnosti a 5,3  percenta občanov maďarskej národnosti. Občania maďarskej národnosti pri sčítaní obyvateľstva tvorili v roku 1991 10,7 percenta a v roku 2001 9,7 percenta obyvateľstva, ale počet študentov maďarskej národnosti na vysokých školách v Slovenskej republike väčšinou nepresahoval 5 percent. Tento stav sa vytvoril napriek tomu, že právny systém Slovenskej republiky umožňuje každému uchádzačovi o vysokoškolské štúdium študovať na vysokej škole za rovnakých zákonom stanovených podmienok bez rozdielu národnosti, viery, zmýšľania a iného postavenia. Za uplynulé desaťročie sa počet vysokoškolských študentov na Slovensku zvyšoval pomerne dynamicky, vzrástol viac ako o 80 percent. Za týmto vývojom je potrebné vidieť aj proces zakladania vysokoškolských ustanovizní v rôznych lokalitách na Slovensku. Výrazné rozšírenie možnosti vysokoškolského štúdia však neprinieslo významné zmiernenie rozdielov vo vzdelanostnej úrovni občanov slovenskej národnosti a občanov maďarskej národnosti. Faktom je tiež to, že z novozriadených univerzít okrem tradičných univerzitných centier ani jedna nebola zriadená v regiónoch, kde tradične žijú občania maďarskej národnosti na Slovensku. Z uvedeného vyplýva, že predkladaný návrh zákona o zriadení uvedenej univerzity, ktorej prevažujúcim jazykom výučby bude maďarský jazyk, ale zároveň na ktorej sa zabezpečuje v rámci výučby prehlbovania znalosti štátneho jazyka aj prostredníctvom možnosti vyučovania dvojjazyčnej odbornej terminológie v maďarskom a v štátnom jazyku, vytvára predpoklady na zmiernenie významných rozdielov v príprave vysokoškolsky vzdelaných odborníkov v odboroch, ktoré majú pre ďalší vývoj regiónov podstatný význam. Univerzita J. Selyeho v Komárne sa navrhuje pomenovať po svetoznámom vedcovi, rodákovi z Komárna, ktorý je tvorcom teórie o strese adaptácií. Univerzita J. Selyeho v Komárne má byť univerzitná verejná vysoká škola vzdelávajúca predovšetkým budúcich ekonómov, manažérov, informatikov na Ekonomickej fakulte Univerzity J. Selyeho, ďalej učiteľov základných a stredných škôl s vyučovacím jazykom maďarským na Pedagogickej fakulte Univerzity J. Selyeho a teológov a katechetov reformovanej kresťanskej cirkvi na Slovensku na reformovanej Teologickej fakulte univerzity. Univerzita má vzdelávať študentov prevažne v maďarskom jazyku, pričom sa má klásť dôraz na to, aby jej absolventi ovládali terminológiu nielen v maďarskom jazyku, ale i v štátnom jazyku slovenskom a tiež aj v iných jazykoch, najmä v anglickom jazyku. Sídlo univerzity v Komárne sa považuje za vhodné preto, že vo viacerých okresoch tohto regiónu pretrváva vysoká nezamestnanosť a zvýšenie vzdelania obyvateľstva na vysokoškolskú úroveň na tejto univerzite má prispieť aj k zníženiu nezamestnanosti. Zriadenie verejnej vysokej školy je proces, ktorý sa uskutočňuje podľa zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, príslušných vykonávacích predpisov a ďalších právnych noriem. Podľa tohto zákona k návrhu na zriadenie vysokej školy sú vydané kritériá a na posudzovanie spôsobilosti sa vyjadruje Akreditačná komisia. V súlade so zákonom a uznesením vlády Slovenskej republiky č. 187 z 12. marca 2003 k zámeru zriadenia Univerzity J. Selyeho v Komárne, ktorým vláda Slovenskej republiky uvedený zámer schválila, som ako minister školstva návrh zriadenia uvedenej univerzity predložil Akreditačnej komisii na vyjadrenie. Akreditačná komisia sa návrhom zaoberala a na svojom ostatnom zasadaní, ktoré sa konalo v dňoch 9. a 10. 7. 2003 v Žiline, prijala takýto záver: „Neprijala návrh uznesenia a v súlade s čl. 5 ods. 1 štatútu prerušila rozpravu o predmetnom návrhu,“ to bol presný citát. Na záver konštatujem, že navrhovaný zákon má dopad na štátny rozpočet, preto podľa legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky je súčasťou návrhu aj doložka finančných, ekonomických vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. Je spracovaná v súlade s podkladmi, ktoré boli k dispozícii. Pán predsedajúci, ďakujem, skončil som.