Hraško, Igor, poslanec NR SR (2015-10-06):
Ďakujem pekne, pani predsedajúca. Vážené kolegyne, kolegovia, opäť predkladáme novelu ústavy, ktorá má priblížiť demokraciu bližšie k občanom. Jedná sa totižto o priamu demokraciu alebo teda priblíženie sa priamej demokracii, kedy by občania mali reálnejšiu možnosť ovplyvňovať procesy v štáte, a to prostredníctvom statusu, ktorý je v ústave zakotvený, a to je referendum. Vieme všetci, že doteraz je referendum nie moc účinné a nie moc funkčné. Už niekoľkokrát sme sa ho snažili istým spôsobom sfunkčniť. Zatiaľ bezvýsledne. Preto sa snažíme nájsť optimum, ktoré by bolo priechodné nielen pre naše hnutie Obyčajní ľudia a nezávislé osobnosti, ale aj pre ostatné politické subjekty. Je mi tak trošku čudné, keď tuná niekto rozpráva o tom, ako občania môžu ovplyvňovať dianie v spoločnosti, a potom nezahlasujú za zákon, ktorý má umožniť zlepšenie tejto situácie v prospech občanov, a teda priblížiť ich viacej k priamej demokracii. Referendum, ako vieme, naozaj nie je funkčné, pretože na dosiahnutie stavu, kedy je referendum platné, je potrebné kvórum 50 % účasti, čo nemáme v absolútne žiadnych iných voľbách na Slovensku. To znamená, že ani v parlamentných voľbách, ani vo voľbách do vyšších územných celkov, ani vo voľbách do samosprávy, ani v eurovoľbách a takisto ani pri voľbe prezidenta Slovenskej republiky. V žiadnych týchto voľbách nie je určené povinné kvórum účasti na to, aby dané voľby boli platné. Jediný, ktorý má určené kvórum, alebo jediné, je u nás referendum. A pritom sa vyjadruje takisto vôľa občanov Slovenskej republiky. Ďalšou prekážkou, ktorú v referende vidíme, je počet 350-tisíc podpisov, ktoré je potrebné zozbierať vôbec nato, aby sa nejaké referendum u nás konalo. A to je takisto, si myslíme, takou brzdou občianskej aktivite a občianskej rozhodnosti. Pretože ak už má človek dopredu postavené prekážky, tak, samozrejme, si rozmyslí, že či sa vôbec bude snažiť a či sa mu vôbec bude chcieť snažiť. V každom prípade vidíme to ako prekážku postavenú štátom proti občanom, proti tomu, aby sa vôbec občania mohli jednoduchšie vyjadrovať k veciam, ktoré politici zbabrú. Preto sme pripravili novelu ústavy, ktorou sa upravujú niektoré články v ústave, ktoré majú referendum sfunkčniť. Nie úplne, pretože funkčné referendum by bolo vtedy, keby sme mali tak jednoduché podmienky ako napríklad v Rakúsku, príp. vo Švajčiarsku. Hovorí sa stále u nás, že u nás nemáme ešte demokraciu dozretú na to, aby rozhodovali občania. Ale veď občania predsa rozhodujú! Rozhodujú vo voľbách do parlamentu, rozhodujú vo voľbách o hlavu štátu, rozhodujú vo voľbách o miestnej samospráve, rozhodujú vo voľbách do vyšších územných celkov. Toto všetko rozhodujú občania. Prečo by nemali rozhodovať aj v referende? Prečo im chcete brániť, vážení páni politici doterajších štandardných politických strán? Ak dokážu rozhodnúť vo voľbách a dokážu rozhodnúť menšinovo, však si pozrime, aká bola účasť v eurovoľbách. A nikto nespochybňuje legitimitu nami volených zástupcov v europarlamente. A sú tam. A mnohí nám robia hanbu. Rozhodujú dokonca proti rozhodnutiu svojej strany, ktorá ich tam vyslala. Ale sú tam aj napriek tomu, že za nich zahlasovala necelá pätina národa. Cieľom novelizácie Ústavy Slovenskej republiky, ako som spomínal, je posilnenie práva občanov Slovenskej republiky zúčastňovať sa na správe vecí verejných prostredníctvom inštitútu referenda. Takéto posilnenie účasti občanov na rozhodovacích procesoch je žiaduce aj z dôvodu, že politické strany v Národnej rade Slovenskej republiky opakovane nechránia verejný záujem, ale záujmy finančných skupín. Prostredníctvom inštitútu referenda, ktorého výsledok je pre Národnú radu záväzný a musí sa vyhlásiť rovnako ako zákon, by umožnilo občanom Slovenskej republiky spolurozhodovať o osude ich vlastného štátu oveľa jednoduchšie a hlavne spravodlivejšie. Predložený návrh ústavného zákona tak dáva do rúk občanov zásadný nástroj na aktívnom rozhodovaní o veciach verejných so zreteľom na záujem samotných občanov, a nie finančných či iných záujmových skupín. Podľa súčasnej právnej úpravy je na platnosť referenda treba kumulatívne splnenie dvoch zákonných podmienok, a to účasti nadpolovičnej väčšiny oprávnených voličov a prijatie rozhodnutia nadpolovičnou väčšinou účastníkov referenda. V histórii Slovenskej republiky sa doposiaľ konalo osem referend, z ktorých iba jedno jediné skončilo s platnými výsledkami. Ostatné referendá skončili ako neplatné pre nízku účasť a v jednom prípade bolo referendum zmarené. Pri siedmich referendách teda došlo k bezúčelnému vynaloženiu značného finančného objemu z rozpočtu Slovenskej republiky, a teda z peňazí nás všetkých. Ideálnym, žiaľ, v súčasnosti politicky nepriechodným riešením tejto situácie by bolo úplné zrušenie kvóra potrebného na platnosť referenda. Štatistické údaje ukazujú, že volebná účasť pri najmenej zaujímavých voľbách, ako sú voľby do orgánov samosprávnych krajov alebo do Európskeho parlamentu, osciluje v intervale 13 až 20 percent. Z toho vyplýva, že ani nie 20 % obyvateľstva má aktívny záujem zúčastňovať sa na mechanizmoch priamej demokracie a rozhodovať o záležitostiach spoločenského záujmu. Na základe uvedeného sa navrhuje, aby na platnosť celoštátneho referenda postačovala účasť najmenej 20 % oprávnených voličov, pričom rozhodnutie musí byť prijaté nadpolovičnou väčšinou účastníkov referenda. Keďže hlavným cieľom novely je predovšetkým sfunkčnenie inštitútu referenda, súčasťou návrhu je aj povinnosť konania referenda v rovnaký deň, ako sa budú konať voľby alebo ľudové hlasovanie na celom území Slovenskej republiky alebo voľby do orgánov územnej samosprávy. Aby opäť nikto nemohol namietať, že sa vyhadzujú financie len tak do luftu. Takouto právnou úpravou sa ušetrí značný objem teda verejných zdrojov a predíde sa tak jednému z argumentov proti konaniu referenda, a to jeho finančnej náročnosti. Rovnako sa návrhom ústavného zákona znižuje podmienka podpisov pod petíciu na vypísanie referenda zo súčasných 350-tisíc podpisov na 200-tisíc podpisov, čím sa stáva tento inštitút dostupnejší tým, ktorí majú záujem o veci verejné. Prijatím návrhu ústavného zákona sa očakáva výrazný pozitívny vplyv na stav občianskej spoločnosti v Slovenskej republike, prostredníctvom upravenej procesnej podmienky týkajúcej sa platnosti referenda by malo nastať prelomenie až úplné odstránenie spoločenskej apatie a posilnenie pocitu zodpovednosti jednotlivých občanov za budúcnosť svojej, teda našej krajiny. Predkladaný návrh ústavného zákona zakladá pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy, nezakladá vplyv na podnikateľské prostredie a nevyvoláva ani sociálne vplyvy, ani vplyvy na životné prostredie a na informatizáciu spoločnosti. Tento návrh zákona má päť bodov, v ktorých hovoríme: V prvom článku sa dopĺňajú slová, a teda nahrádzajú, za čo nie je možné v referende hlasovať, a dopĺňa sa tam nemožnosť hlasovať o skrátení volebného obdobia. V druhom článku sa mení číslovka 350-tisíc pri počte nazbieraných podpisov za vyhlásenie referenda na 200-tisíc. V treťom článku sa precizuje platnosť referenda, kedy sa vkladajú slová, že „na základe uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky“. Štvrtý odsek sa dopĺňa povinnosť konania referenda počas ostatných volieb, ktoré sa na Slovensku uskutočňujú. Nuž a platnosť referenda sa precizuje v poslednom bode, teda znižuje sa kvórum platnosti referenda na účasť na 20 percent. Ďakujem pekne, páni kolegovia, za úvod.