B. Bugár, podpredseda NR SR: (2006-02-09):
J. Miklušičák, poslanec: Ďakujem, vážený pán podpredseda. Pán predseda vlády, páni ministri, ctená snemovňa, vystúpil som už pri návrhu na skrátené legislatívne konanie. Nedá mi nevystúpiť aj teraz. Opäť sa odvolám na čl. 1 ods. 1 ústavy, ktorý hovorí o tom, že štátne orgány môžu konať iba v súlade s ústavou a v jej rámci a podľa zákonov. Som presvedčený, že pozmeňujúci návrh, ktorý prešiel a predkladá ústavnoprávny výbor, vylepšuje zásadným spôsobom návrh zákona, ktorý predložila do tejto snemovne vláda Slovenskej republiky, aj keď neodstraňuje všetky pochybnosti. Chcem sa dotknúť tej časti, ktorým v čl. 2 nového zákona podľa tohto pozmeňujúceho návrhu je splnomocnený poverený podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky vyhlásiť nové voľby. Podľa môjho presvedčenia, keď politické elity tejto krajiny rozhodli o tom, že sa dohodnú na predčasných voľbách, mali zabezpečiť ešte jednu vec. Národná rada Slovenskej republiky, na jej čele podľa ústavy stojí predseda. Národnú radu Slovenskej republiky podľa ústavy môže zvolať len predseda. Nie je možné vychádzať z toho, že ústava teda splnomocňuje aj zastupovať podpredsedom, ale predpokladá, že predseda je vo funkcii. Nepamätá ústava na tú chvíľu, keď predseda nie je pre rôzne dôvody. Podľa môjho náhľadu Národná rada Slovenskej republiky je povinná zvoliť predsedu a politické elity, ak chcú, aby tu bežalo riadne rokovanie, sú povinné dohodnúť sa aj na predsedovi. Keďže nikomu nevadí, že vedie rokovanie tejto snemovne súčasný prvý podpredseda, nič nebráni snemovni zvoliť ho do konca volebného obdobia za predsedu, riadneho predsedu, nebudú pochybnosti žiadne ústavné. Nedá sa to analogicky upravovať, pretože napríklad aj v prípade prezidentských právomocí tieto prechádzajú z ústavy na vládu, časť tých kompetencií, alebo prechádzajú z ústavy na predsedu parlamentu. Nikto nie je poverený zastupovaním vo funkcii podpredsedu. To isté, aj keď nie je vláda a nie je prezident, prechádzajú právomoci na predsedu parlamentu. Čiže predseda parlamentu z ústavy sa nedá zastupovať v takej chvíli, keď predseda parlamentu nie je. Čiže podľa mňa treba, aby sa politické elity dohodli aj na tom, kto bude predsedom do volieb. A ešte poznámku. Nie vždy osvedčené alebo vyskúšané spôsoby sú dobré spôsoby. Tento návrh ústavného zákona vychádza z analógie z roku 1994. Vtedy si treba uvedomiť, že bolo volebné obdobie do roku, malo byť, riadne voľby mali byť až o dva roky neskôr v roku 1996. Dnes ods. 1 čl. 1 navrhovaného zákona hovorí o tom, že, pardon, presne odcitujem: „Volebné obdobie Národnej rady Slovenskej republiky zvolenej v roku 2002 sa končí dňom volieb do Národnej rady Slovenskej republiky.“ To nie je nič nové. To je dnes v ústave, pretože je tam napísané jednoznačne, že volebné obdobie Národnej rady je štvorročné. Keďže sme boli zvolení v roku 2002, končí sa dňom volieb, ktoré budú, ktoré sú momentálne ešte vyhlásené na september 2006. Z ústavy vyplýva, že funkčné obdobie poslancov sa končí uplynutím mandátu, čiže opäť nehovorí o tom, že sa skracuje volebné obdobie. A aj považujem za sporné, ale prosím ctenú snemovňu, to už, myslím si, že nikto nebude spochybňovať neskôr, takýmto spôsobom riešiť kratšie voľby, že jednoducho sa skonštatuje, že voľby budú vtedy a vtedy. Potreboval som za potrebné to povedať plénu a naozaj predsedu Národnej rady v niektorých kompetenciách nie je možné nahradiť tým, že on poverí zastupovaním. Ďakujem pekne.