V. Tomanová, ministerka práce, sociálnych vecí a rodiny SR: (2007-05-15):
Účelom vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/2001 Z. z., teda Zákonník práce v znení neskorších predpisov, a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, je predovšetkým zabezpečiť zosúladenie právnej úpravy s právom Európskej únie a zabezpečiť vyvážené právne postavenie medzi účastníkmi pracovnoprávneho vzťahu. Pri formulovaní navrhovaných ustanovení sme vychádzali z podstaty a zmyslu medzinárodných dokumentov, ktorými je Slovenská republika viazaná, ale aj tých, ktoré vláda zamýšľa v blízkom čase pripraviť na ratifikáciu.  Ide predovšetkým o dohovory Medzinárodnej  organizácie práce, o Európsku sociálnu chartu, ale aj o revidovanú Európsku sociálnu chartu, ako aj o pracovné právo Európskej únie vychádzajúce zo Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev a pozostávajúce z nariadení, smerníc a v neposlednom rade aj z rozsudkov Európskeho súdneho dvora. Z uvedených dôvodov sa do navrhovanej právnej úpravy  premietajú veci vyplývajúce zo zmenených smerníc, ako aj požiadavky vyplývajúce  z európskej súdnej  praxe.  Ide predovšetkým o úpravu prechodu práv a povinností z pracovnoprávnych vzťahov, pracovných pomerov na dobu určitú a na kratší pracovný čas, najmä obmedzenie reťazovitých uzatváraní pracovných pomerov, postavenia dočasne vysielaných a agentúrnych zamestnancov, právneho postavenia zamestnanca, ktorý vykonáva  domácku prácu a teleprácu, možností preplatenia nevyčerpanej dovolenky presahujúcej základnú výmeru, ak si zamestnanec nevyčerpá dovolenku ani v nasledujúcom kalendárnom roku, ustanovení o mzde, ktoré sa zosúladia so zásadou rovnakej mzdy za rovnakú prácu a za prácu rovnakej hodnoty, pracovnej pohotovosti v súlade s európskou súdnou judikatúrou, hovorím o rozsudku Európskeho súdneho dvora v súdnej veci, vo veci Jaeger/SiMAC, podľa ktorej sa neaktívna časť pracovnej pohotovosti vykonávanej na pracovisku považuje za výkon práce. Obsahovo možno rozčleniť novelu Zákonníka práce do štyroch základných blokov. Ide o opatrenia na ochranu zamestnancov, opatrenia na sprísnenie zodpovednosti zamestnancov, opatrenia podporujúce pružný trh práce a opatrenia podporujúce posilnenie vyrovnaného konkurenčného prostredia. Predložený návrh obsahuje 154 novelizačných bodov. Chcem zdôrazniť, že nie všetky novelizačné  body predstavujú vecné zmeny, 71 bodov je zameraných na zosúladenie s príslušnými smernicami Európskej únie, s dohovormi  Medzinárodnej organizácie práce, s Európskou sociálnou chartou, 36 bodov je legislatívnotechnického charakteru, resp. zmena vyplývajúca zo zmeny súvisiacich vecných  otázok uskutočnenej v predchádzajúcich bodoch a 47 bodov  vyplýva z potrieb aplikačnej praxe. Prioritným cieľom návrhu novely Zákonníka práce je utvoriť právne podmienky pre dôstojnú, dobrú a bezpečnú prácu. Pod nemeckým predsedníctvom Európskej únie sa nám v diskusii s európskymi ministrami  pre zamestnanosť a sociálne veci  začiatkom tohto roka podarilo formulovať pojem dobrej práce. Zhodli sme sa na tom, že dobrá práca zahŕňa zamestnanosť pre všetkých, spravodlivé odmeňovanie na zabezpečenie životných podmienok zamestnanca a jeho rodiny, kvalifikáciu a celoživotné ďalšie vzdelávanie, zosúladenie životných a pracovných podmienok, zamestnanecké práva vrátane sociálnej ochrany zamestnanca, práva na dôstojné pracovné podmienky, práva na kolektívne vyjednávanie a odborové práva a, samozrejme, ochranu zdravia pri práci. Ďalším cieľom novely bolo zabezpečiť vyvážené právne postavenie medzi účastníkmi  pracovnoprávneho vzťahu. Toto sa premieta do úpravy ustanovení, ktoré v aplikačnej praxi preukázali znevýhodnenie buď zamestnávateľa, najmä však zamestnanca v pracovnoprávnom vzťahu. Ide napr. o úpravu  povinnosti zamestnanca uhradiť škodu zamestnávateľovi vo výške priemerného  mesačného zárobku, ak počas výpovednej doby nezotrvá u zamestnávateľa, úpravu súbežného poskytnutia odstupného a plynutia výpovednej doby pri skončení pracovného pomeru výpoveďou, úpravu náhrady škody, ktorú spôsobí zamestnanec zamestnávateľovi z nedbanlivosti alebo z dôvodu vedomého neupozornenia alebo nezakročenia proti hroziacej škode, na štvornásobok priemerného mesačného zárobku zamestnanca. V navrhovanej právnej úprave sa súčasne predpokladá prehĺbenie zmluvnej slobody, pokiaľ ide o dohodnutie pracovných podmienok. Návrhom zákona sa tiež jednoznačne vymedzuje pojem závislá práca, a to z dôvodu zamedzenia vylúčenia zamestnanca z pracovnoprávnej ochrany, ak jeho právny vzťah  nenapĺňa znaky samostatného podnikania podľa Obchodného zákonníka alebo živnostenského zákona alebo ak nejde výlučne o občianskoprávny vzťah podľa Občianskeho zákonníka. Na tomto mieste chcem opätovne zdôrazniť a ubezpečiť, že definovaním závislej práce v žiadnom prípade nemôže byť dotknutý a už vôbec nie zlikvidovaný živnostenský stav, ak sa to v nedávnej minulosti pertraktovalo v médiách, pretože živnostníkov, ktorí podnikajú vo vlastnom mene a napĺňajú znaky živnosti podľa živnostenského zákona, sa ustanovenia o závislej práci skutočne ničím nedotýkajú. Pri vymedzení pojmu závislá práca sme vychádzali predovšetkým  z odporúčania Medzinárodnej organizácie práce o pracovnom pomere č. 186 z roku 2006, podľa ktorého by vnútroštátne zákonodarstvo malo vymedziť pojmové znaky závislej práce za tým účelom, aby sa predchádzalo zastieraniu a vylúčilo zastieranie pracovného pomeru právnymi inštitútmi mimopracovného práva, napr. obchodnými zmluvami. Podľa citovaného odporúčania dokonca na vyslovenie záveru, či ide o závislú prácu, postačuje, ak je prítomný čo len jeden alebo prítomných viac definičných znakov závislej práce. Ako isto viete aj z vašej poslaneckej činnosti, vo firmách pôsobiacich v Slovenskej republike  sa čoraz viac rozmáha fenomén zastretých pracovných pomerov, keď napr. vo firme v pásovej výrobe vykonávajú vedľa seba v rovnakom režime prácu zamestnanci firmy a vedľa nich v tom istom pracovnom režime tú istú prácu aj osoby živnostníci. Pritom všetci majú spoločný pracovný čas v rovnakej zmene a spoločného majstra, ktorý im prideľuje a kontroluje prácu a pracovnú disciplínu. Iným príkladom sú externí lekári vykonávajúci v nemocnici  ústavnú pohotovostnú službu, ktorí mali namiesto pracovnej zmluvy uzatvorenú príkaznú zmluvu podľa Občianskeho zákonníka. Táto im negarantuje žiadne právo domáhať sa náhrady škody, napr. v prípadoch  pracovného úrazu alebo infekcie. Ak by v dôsledku takejto udalosti mali trvalé následky na zdraví, neboli by pokrytí ani zo systému úrazového poistenia, pretože by nešlo o pracovný úraz či chorobu z povolania. Novela Zákonníka práce ďalej predpokladá prehĺbenie sociálneho dialógu medzi zamestnávateľom a zamestnancami a ich zástupcami. Za tým účelom sa navrhuje aj precizovanie právneho postavenia zástupcov zamestnancov a osobitne odborových orgánov pri vstupe na pracovisko zamestnávateľa za účelom uplatňovania práv zamestnancov, za účelom kontroly a úprava kompetencií odborových orgánov pri zistení nedostatkov, ktoré bezprostredne ohrozujú životy alebo zdravie zamestnancov. Pri týchto ustanoveniach sme vychádzali predovšetkým z Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o ochrane a uľahčení podmienok na činnosť poskytnutých zástupcom pracovníkov v podniku č. 135 z roku 1971, z odporúčania Medzinárodnej organizácie práce o ochrane a uľahčení podmienok na činnosť poskytovaných zástupcom pracovníkov v podniku č. 143. Za účelom zvýšenia flexibility pracovnoprávnych vzťahov sa vládnym návrhom zákona navrhuje opätovne ustanoviť právny inštitút dohôd o pracovnej činnosti, ktoré sa spolu s dohodami o vykonaní práce a dohodami o brigádnickej práci študentov budú môcť uzatvárať za zákonom presne ustanovených podmienok na doplnkové ojedinelé činnosti. Navrhuje sa, aby dohodu o pracovnej činnosti mohol zamestnávateľ uzavrieť na práce nepresahujúce desať hodín týždenne. Navrhuje sa tiež zvýšiť rozsah práce na základe dohody o vykonaní práce z doterajších 300  na 350 hodín  ročne a zrušuje sa ohraničenie rozsahu dohody o brigádnickej činnosti študentov. K flexibilite, ale aj k zosúladeniu pracovného a rodinného života v neposlednom rade prispeje tiež zavedenie novej formy práce, a to telepráce. V čl. II až V sa navrhuje novelizovať zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 283/2002 Z. z. o cestovných náhradách v znení neskorších predpisov, zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov  za výkon prác vo verejnom záujme a o zmene a doplnení  niektorých zákonov v znení  neskorších predpisov a zákon č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl  Slovenskej republiky  a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Zmeny v uvedených zákonoch súvisia so zmenou ustanovení Zákonníka práce o pracovnej pohotovosti a o dočasnom pridelení  zamestnancov. Z dôvodu vylúčenia diskriminácie  je potrebné upraviť nadväzne tieto inštitúty aj v uvedených zákonoch. Počas procesu prípravy novely Zákonníka práce boli kľúčové zmeny konzultované s aktérmi tripartity už počas prípravy programového vyhlásenia vlády v júli minulého roku. Na prípravu  novely bola vytvorená tripartitná pracovná komisia, v ktorej mali zastúpenie experti Konfederácie odborových zväzov, Nezávislých kresťanských odborov Slovenska,  Asociácie zamestnávateľských zväzov a združení, Republikovej únie zamestnávateľov, Slovenskej obchodnej a priemyselnej komory. Na rokovania boli prizývaní tiež  renomovaní vedci z oblasti pracovného práva. Činnosť uvedenej pracovnej skupiny vychádzala predovšetkým  z návrhov na zmeny predložených sociálnymi partnermi, z dostupných výskumných analytických prác, z poznatkov praxe. A navrhované zmeny boli intenzívne konzultované  predovšetkým smerom k záujmom sociálnych partnerov. Pracovná skupina viackrát sa stretla na celodňových rokovaniach. Počas prípravy sa uskutočnili dve odborné konferencie zamerané na súčasný stav a potrebu zmien Zákonníka práce, ktoré ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny organizovalo spolu so Spoločnosťou pre pracovné právo a sociálne zabezpečenie a ktorých sa zúčastnili nielen experti sociálnych partnerov, ale aj najvýznamnejší predstavitelia domácej a českej akademickej obce z vedy pracovného práva a tiež odborníci z praxe. V čase od januára do polovice apríla sa takmer denne  uskutočňovali  rokovania k návrhu novely Zákonníka práce  s predstaviteľmi  odborov a zamestnávateľov  vrátane  domácej a všetkých zahraničných komôr. Zástupcovia všetkých zahraničných obchodných komôr rokovania vysoko ocenili. A ocenili aj úroveň týchto rokovaní. Rokovali sme tiež so zástupcami mimovládnych organizácií, ktoré o to požiadali. Návrh zákona bol trikrát predmetom rokovania tripartity. Naposledy Hospodárska a sociálna rada Slovenskej republiky dňa 12. apríla 2007 nedospela k úplnej zhode. Treba však zdôrazniť, že zákon o tripartite ani nepredpokladá dosiahnutie konsenzu ako podmienku na postúpenie návrhu zákona do ďalšieho legislatívneho procesu. Napriek tomu sa uskutočnilo ďalšie kolo rokovania, a to vrcholných predstaviteľov tripartity na úrovni premiéra a prezidentov Asociácie  zamestnávateľských  zväzov a združení a Konfederácie odborových zväzov, viceprezidentov Republikovej  únie zamestnávateľov. Na tomto rokovaní sa v zásadných sporných bodoch dosiahla rámcová dohoda. Uvedený prehľad  je dôkazom toho, že návrh novely Zákonníka práce bol nadštandardne prerokúvaný so všetkými zainteresovanými subjektmi. A môžem povedať, že ešte nikdy v histórii nebola príprava zákona tak starostlivo  a intenzívne konzultovaná. Vážená pani predsedajúca, vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, z dôvodov prinavrátenia úrovne sociálnej ochrany zamestnancov na úroveň európskych štandardov, o ktoré vám určite ide, vás prosím o podporu predloženej novely Zákonníka práce. Ďakujem. (Potlesk.)