Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2016-06-14):
Vážený pán minister, vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne a kolegovia, máme na stole druhý návrh na skrátené legislatívne konanie, tentokrát o vládnom návrhu novely zákona a o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme. A dovoľte mi na úvod povedať, že vyzývam pána ministra Kaliňáka, aby odstúpil zo svojej funkcie, pretože akékoľvek rokovanie o akomkoľvek bode je zatienené podozrením, že jeden z najvyšších predstaviteľov štátu má styky s organizovaným zločinom. (Potlesk.) K samotnému návrhu na skrátené legislatívne konanie. Pán poslanec Beblavý predo mnou uviedol dva dôvody, prečo nie je dôvod na skrátené legislatívne konanie. Jeden je ten, že aj ak by sme uznali, že je potrebné, aby tento návrh nadobudol účinnosť 1. septembra, je možné schváliť ho v riadnom legislatívnom procese, pokiaľ by sa táto snemovňa zišla v júli alebo v auguste a nenaplánovala si dvojmesačné prázdniny. Druhý dôvod je ten, že na 1. september nie je žiadny relevantný dôvod vyplývajúci zo zákona, že je to len vec politickej dohody v rámci vládnej koalície. Je to, je to nejaké politické gesto, prečo 1. septembra, a nie 1. októbra. K dvom dôvodom, ktoré tu uviedol pán poslanec Beblavý, by som rád dodal ďalšie tri dôvody, pre ktoré, si myslím, že nie je dôvod na skrátené legislatívne konanie. Prvý spočíva v tom, že aj v tomto návrhu vláda opäť argumentuje svojím programovým vyhlásením. Programové vyhlásenie vlády je úplne irelevantné z hľadiska toho, či sú splnené podmienky pre skrátené legislatívne konanie. Je namieste, ak vláda sa odvoláva na svoje programové vyhlásenie v dôvodovej správe k samotnému návrhu zákona, ale v odôvodnení skráteného legislatívneho konania to nemá čo hľadať. Na rozdiel od toho predchádzajúceho návrhu, ktorý sa týkal rušenia málotriedok, tuto sa neargumentuje, neargumentuje ohrozením základných práv a slobôd, ale hrozbou značných hospodárskych škôd, pričom opäť je potrebné poznamenať, že tak ako v predchádzajúcom prípade, aj v tomto prípade je ten stav dôsledkom pôsobenia alebo skôr nečinnosti druhej Ficovej vlády. Čiže tretia Ficova vláda argumentuje, že treba v skrátenom legislatívnom konaní zmeniť nejaký zákon, lebo hrozia značné hospodárske škody, ktoré vlastne spôsobila ona sama, resp. druhá Ficova vláda svojou nečinnosťou, že neriešila problém odmeňovania učiteľov. Ten tretí dôvod ide nad rámec toho, čo bolo možné povedať aj o predchádzajúcom návrhu na skrátené legislatívne konanie, lebo v tom bola aspoň štipka logiky vyplývajúcej zo zákona o rokovacom poriadku, lebo naozaj právo príslušníkov národnostných menšín vzdelávať sa vo svojom materinskom jazyku je garantované ústavou. Tuto sú hroziace hospodárske škody zdôvodňované nasledovne: „Okrem záväzku vlády Slovenskej republiky na plnenie týchto úloh od septembra 2016 je dôvodom pre prerokovanie návrhu zákona v skrátenom legislatívnom konaní hrozba značných hospodárskych škôd s ohľadom na skutočnosť, že zlý stav školstva, ku ktorému jeho dlhodobé nedostatočné financovanie nevyhnutne smeruje, predstavuje pre hospodárstvo Slovenskej republiky mimoriadne riziko.“ Vy snáď žartujete, kolegovia? Toto myslíte vážne? Toto je skutočný dôvod v zmysle zákona o rokovacom poriadku? Z dlhodobého hľadiska nepochybne platí, že ak nebudeme dostatočne investovať do vzdelania, nemôžme očakávať, že bude vzdelávací systém pôsobiť kvalitne a efektívne, a z dlhodobého hľadiska sa to určite prejaví aj na kvalite vzdelávania a prejaví sa to aj na možno budúcom hospodárskom vývoji. Ale ak toto chcete nazvať hrozbou značných hospodárskych škôd, tak potom môžete podľa tohto ustanovenia si odôvodniť skrátené legislatívne konanie k akémukoľvek návrhu zákona a je zbytočné, aby sme mali v zákone napísané, že máme nejaké prvé, druhé a tretie čítanie a iba vo výnimočných prípadoch, ktoré treba odôvodniť, ho možno skrátiť. Lebo ak možno takto argumentovať, tak nájdete argumentáciu pre čokoľvek, čo z dlhodobého hľadiska môže mať vplyv na stav hospodárstva, a keď to nazvete hrozbou značných hospodárskych škôd, tak potom vlastne každý návrh zákona môže byť prerokovaný v skrátenom legislatívnom konaní. Záverom by som len rád dodal, že týmto nehovorím nič o samotnom návrhu zákona. Hovorím iba o tom, či má alebo nemá byť prerokovaný v skrátenom legislatívnom konaní, a myslím si, že je úplne jasné – a je to jasné aj tým, čo budú hlasovať za skrátené legislatívne konanie –, že zákonné dôvody na skracovanie legislatívneho konania v tomto prípade žiadne neexistujú. Ďakujem.