V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-12-10):
A. Blajsko, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážené poslankyne a poslanci, vážený pán ústredný riaditeľ, dovoľte mi predniesť stanovisko k návrhu rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2005, resp. výhľadovo nielen na rok 2005, ale aj na roky 2006 až 2008. Návrh vychádza zo základných makroekonomických rámcov a východísk pre rozstavenie návrhu rozpočtu, ktorý sme minule prerokovali, rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007. Ide predovšetkým o také ukazovatele, akými sú objem a rast HDP, priemerná miera evidovanej nezamestnanosti, rast zamestnanosti, miera inflácie, rast priemernej mzdy a podobne. Od roku 2005 bude hospodárenie Sociálnej poisťovne výrazne ovplyvnené nábehom systému starobného dôchodkového sporenia. Návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne v súlade s východiskami návrhu rozpočtu verejnej správy počíta s tým, že bude postupný prechod poistencov do sporivého systému. Predpokladá sa, že do dôchodkového sporenia tzv. 2. piliera dôchodkovej reformy sa zapojí celkovo 51 % ekonomicky aktívneho obyvateľstva, v roku 2005 je plánovaných 35 % a v roku 2006 zostávajúcich 16 %. Považujeme za správne, že návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne je zostavený v dvoch variantoch. Teda prvý variant hovorí bez vplyvu starobného dôchodkového sporenia a druhý variant hovorí s vplyvom  starobného dôchodkového sporenia. Umožňuje to určitú analýzu a hodnotenie vplyvu systému dôchodkového sporenia na tvorbu a použitie zdrojov Sociálnej poisťovne, ako aj vplyvu výsledku hospodárenia Sociálnej poisťovne ako subjektu verejnej správy na deficit rozpočtu verejnej správy. V porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, sa mení metodika rozpočtovania bilančného rozdielu v rámci rozpočtu Sociálnej poisťovne podľa zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, sa pre vyčíslenie rozpočtového schodku verejnej správy do rozpočtu Sociálnej poisťovne už nezahrnujú finančné operácie s finančnými aktívami ako prijaté úvery, pôžičky a návrat finančnej výpomoci, zostatky prostriedkov z predchádzajúceho roka a splátky prijatých úverov. Ide o jednotnú metodiku, ktorá je platná v Európskej únii. Predpoklad zapojenia sa ekonomicky aktívneho obyvateľstva do sporivého systému, ako som už uviedol, vo výške 35 % v budúcom roku a 16 % v roku 2006 sa v skutočnosti nemusí naplniť, resp. predpokladané podiely sa môžu vyvíjať úplne odlišne i v jednotlivých rokoch, preto aj návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne, pokiaľ ide o roky 2005 a 2006, nesie v sebe určité riziká z hľadiska tvorby a použitia fondov sociálneho poistenia, ako aj celkového bilančného výsledku Sociálnej poisťovne. Možno očakávať, že aj vplyvom mohutnej reklamnej kampane dôchodkových správcovských spoločností už od 1. 11. tohoto roku sa prevažná väčšina poistencov zapojí do sporivého systému v priebehu roku 2005. Návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne na budúci rok vychádza z očakávanej skutočnosti za rok 2004. A túto možno charakterizovať predovšetkým týmito tendenciami: nesplnením rozpočtovaných príjmov, nižšou tvorbou fondov v porovnaní s rozpočtom, vyšším použitím fondov, zhoršením celkového bilančného rozdielu, deficitným hospodárením základných fondov dôchodkového poistenia a predpokladom, že deficit v základných fondoch dôchodkového poistenia sa pokryje z vnútorných zdrojov Sociálnej poisťovne, mám na mysli rezervný fond a základný fond poistenia v nezamestnanosti. V očakávanom použití základných fondov dôchodkového poistenia za rok 2004 je zahrnutá aj valorizácia dôchodkov. V návrhu rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2005 s vplyvom 2. piliera sa predpokladajú celkové zdroje v objeme 139,789 200 mld. korún s nárastom oproti očakávanej skutočnosti roku 2004 o 10,941 mld. Sk a celková tvorba fondov vrátane prevodu zostatku z minulých rokov v návrhu rozpočtu na rok 2005 predstavuje uvedenú sumu. V celkovej  tvorbe fondov je však zahrnutý aj prevod zostatkov z minulých rokov. A to je v čiastke 11,217 300 mld. Sk. Celkové použitie prostriedkov fondov na rok 2005 predstavuje čiastku 122,974 200 mld. korún, je to nárast oproti tomuto roku o 11,343 300 mld. korún, celkový bilančný rozdiel v roku 2005 je prebytok v sume 16,815 mld. so znížením oproti roku 2004 o 402,3 mil. Sk. Predpokladá sa, že deficit základných fondov dôchodkového poistenia sa pokryje plným použitím rezervného fondu solidarity, ide o čiastku 8,8 mld. Sk, ako aj presunmi so základného fondu nemocenského poistenia a základného fondu poistenia v nezamestnanosti. Zavedenie starobného dôchodkového sporenia má vplyv hlavne na príjmy, výdavky rozpočtu Sociálnej poisťovne. Oproti legislatívnym podmienkam tohto roku dochádza predovšetkým k týmto zmenám. Znižuje sa sadzba na starobné poistenie z 20 na 18 %. Znižuje sa sadzba na odvod poistného na starobné poistenie za poistencov, ktorí sa stanú sporiteľmi, z 10 na 9 %. Zvyšuje sa sadzba odvodov poistného do rezervného fondu solidarity z 2,7 na 4,75 %. Správny fond vo výške 3 % sa bude tvoriť len z poistného na nemocenské poistenie, starobné poistenie, invalidné poistenie, garančné poistenie, úrazové poistenie a poistenie v nezamestnanosti, z vyberaných príspevkov na starobné dôchodky, dôchodkové sporenie sa bude tvoriť len vo výške 0,5 %. Pokiaľ ide o rozpočtovanie príjmov, tieto vychádzajú najmä z predpokladaného počtu poistencov, kde sa počíta s 2 123 959 poistencami, je to rast oproti tomuto roku v kategórii poistencov závodov o 1 % a kategórii poistencov SZČO o 12,8 %, ďalej z predpokladaného počtu poberateľov invalidného dôchodku v produktívnom veku, za ktorých platí Sociálna poisťovňa poistné z invalidného poistenia, uvažuje sa s poklesom v tejto kategórii na 165 610 osôb, je to pokles až o 5,1 %, kde nerozumiem, ako sa prišlo k tomuto údaju, z počtu poistencov štátu je to 178 000 ľudí, je to v zhode s návrhom aj štátneho rozpočtu, ďalej, z úspešnosti výberu poistného na úrovni 95 %, ale vieme, že súčasná skúsenosť je trošku iná, ďalej, z priemernej miery evidovanej nezamestnanosti 14,4 %, ja stále kritizujem tieto údaje rôzne, lebo Štatistický úrad jednoznačne uviedol, že nezamestnanosť z hľadiska hodnotenia je okolo 18 %, nie 14 %, a z priemernej mzdy v národnom hospodárstve na úrovni 16 614 Sk. Vplyv zavedenia starobného dôchodkového sporenia v návrhu rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2005 znamená zníženie zdrojov o 541,9 mil. Sk, hlavne v oblasti, myslím, poistného. Potom je to zvýšenie výdavkov o 4,583 800 mld. Sk, zníženie bilančného rozdielu v oblasti prebytku, je to 5,325 700 mld., a zníženie bilančného rozdielu prebytku z hľadiska metodiky ESA 95, ide o čiastku 5,325 700 mld., teda to sú obidva údaje relevantné. V relatívnom vyjadrení znamená zavedenie starobného dôchodkového sporenia zníženie príjmov o 0,4 %, zvýšenie výdavkov o 4 % a zníženie bilančného rozdielu prebytku o 24,1 %. Pokiaľ ide o vplyv zavedenia starobného dôchodkového sporenia, značné vplyvy v návrhu rozpočtu na rok 2005 sú v jednotlivých základných fondoch v oblasti dôchodkového poistenia a v rezervnom fonde solidarity. Bilančné rozdiely sa vplyvom tohto 2. piliera menia v oblasti schodkov takto: Schodok základného fondu starobného poistenia sa zvyšuje o 12,516 900 mld. korún na hodnotu 19,713 600 mld. korún. Schodok základného fondu invalidného poistenia sa znižuje o 466,2 mil. na čiastku 5,546 mld. korún. Schodok základných fondov dôchodkového poistenia sa zvyšuje o 12,050 700 mld. korún na hodnotu 25,259 600 mld. Sk. V návrhu rozpočtu Sociálnej poisťovne na roky 2006 a 2007 sa kvantifikuje vplyv zavedenia starobného dôchodkového sporenia v ďalších čiastkach, ktoré, samozrejme, zvyšujú schodky. Na túto otázku, ktorú chcem dať, mi neodpovedal ešte pán minister nikdy, čo sa stane, keď sa vyčerpajú úložky, ktoré sú v Národnej banke Slovenska s privatizáciou späté, lebo ja tvrdím, ak nemáme na toto odpoveď, tak to je ďalšie z rizík vôbec spustenia 2. piliera do činnosti. Štátom platené poistné na starobné a invalidné poistenie a do rezervného fondu solidarity sa za vybrané skupiny občanov určených zákonom o sociálnom poistení rozpočtuje na rok 2005 v sume 5,037 500 mld. Sk, čo je v porovnaní s očakávanou skutočnosťou viac o 2,4 %, čiže o 116,2 mil. Sk. Pritom sa vychádza z počtu poistencov štátu 178 000, po schválenom rozpočte Sociálnej poisťovne na rok 2004 sa počítalo s počtom 195 000. Išlo o nadhodnotené počty na rok 2004. Sociálna poisťovňa vychádzala pri rozpočtovaní z reálnej očakávanej skutočnosti, ktorá už zohľadňovala výpadok príjmov z titulu nižšieho počtu poistencov. Suma štátom plateného poistného je zhodná s transferom tohto charakteru rozpočtovaným na rok 2005 v návrhu rozpočtu kapitoly ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny na rok 2005. V návrhu rozpočtu ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny na rok 2005 sa v rámci transferov Sociálnej poisťovne rozpočtujú nesystémové dávky sociálneho poistenia v sume 1,623 700 mld. korún, v ktorých je premietnutá aj nová dávka na dôchodky tzv. invalidov z mladosti. Z titulu toho, čo tu už bolo povedané, nebudem to ďalej rozoberať, vieme, že Sociálna poisťovňa je vo veľmi zložitej situácii. Osobne si myslím, že sa nedostala celkom sama do tohto problému, ale bolo to spôsobené hektickým rýchlym „kvaltováním“ pri schvaľovaní transformačných zákonov a tým, že nebol dostatočný priestor na implementáciu a prípravu implementácie zákonov, ktoré sa v Národnej rade schválili. A toto spôsobilo celý ten hektický priestor, to jednak, čo už kolegyňa spomínala, že zamestnanci robia určitú nadprácu, ktorá, si myslím, ani nie je docenená a zaplatená, a podobne. Chcem len povedať, že držím palce Sociálnej poisťovni, aby sa z toho vyhrabala, a navrhnutý rozpočet Ľudovej strany – Hnutia za demokratické Slovensko podporí.