D. Čaplovič, poslanec: (2003-11-06):
Pani poslankyňa Henzélyová, ja hovorím o chaose z toho dôvodu, že sa tu najsamprv neprerokúva zákon, malá ústava v školstve, a to je zákon o výchove a vzdelávaní, ktorý mal predchádzať týmto dvom zákonom. Nie je to chyba, samozrejme, tohto pána ministra, ale je to problém celého ministerstva za štyri roky, predchádzajúceho, ktorý prijal projekt Milénium v roku 2000, či 2001, a od roku 2001 nie sú schopní pripraviť za dva roky jeden kvalitný zákon, eurozákon o výchove a vzdelávaní, ktorý by sme mali schváliť v parlamente. A potom by sme mohli hovoriť aj o reforme školstva, aj o financovaní školstva, ktoré by malo na toto nadväzovať. Čiže určiť isté limity, isté pravidlá hry. Tieto, žiaľ, sa robia opačne, že zákon o výchove a vzdelávaní zrejme dostaneme do parlamentných lavíc až budúceho roku. Čo sa týka pani poslankyne Dolník, ja mám zase, samozrejme, iné poznatky predovšetkým od riaditeľov škôl tzv. štátnych, ale aj od obcí a od miest, od ZMOS-u, ktorí ma veľmi často upozorňujú, že naozaj budú uvažovať o transformácii, pretože týmto zákonom sa zvýhodňujú predovšetkým súkromné školy. Ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Písomne je ďalej do rozpravy prihlásený pán poslanec Zubo. Po ňom otvorím možnosť hlásiť sa ústne do rozpravy. S. Zubo, poslanec: Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, vážené kolegyne, vážení kolegovia, už na základe stanovísk, ktoré boli mojím predrečníkom tu povedané, je všeobecne zrejmé i napriek tej polemike, ktorá nastala vo výmene názorov, že predkladaný návrh zákona bol spracovaný aj predkladaný na základe určitej časovej tiesne, a to i napriek tomu, že sa navrhuje výrazná zmena v systéme financovania preneseného výkonu štátnej správy v oblasti základného školstva a presunu zodpovednosti za financovanie škôl a školských zariadení z orgánov štátnej správy na obce a mestá. Je to skutočne výrazná zmena, ktorá poznačí prácu celej oblasti školstva i jednotlivých škôl a činnosť jednotlivých zriaďovateľov. A je ťažko dopredu povedať, či bude v plnom rozsahu efektívna a či bude zabezpečovať tie úlohy, ktoré sa od nej žiadajú. Je teda vidieť, že i tento materiál je poznačený časovým stresom, ktorý môže spôsobiť nesystémové zásahy do celej sústavy financovania základného školstva a školských zariadení, ale aj ostatných výchovných zariadení v pôsobnosti v školstve. Nedostatočne posúdené dosahy zákona na financovanie základného školstva a školských zariadení v praxi môžu pôsobiť chaoticky, problémovo a môžu v konečnom dôsledku narušiť i celý štátny rozpočet, ktorý v decembri tohto roku máme zanedlho prerokúvať a schvaľovať. Samotné riziko je o to väčšie, že návrh nie je súčasťou celého balíka školských zákonov, ako aj zo strany pána Čaploviča tu bolo hovorené. Do určitej miery je vytrhnutý z kontextu školských zákonov a chýbajú tam také oblasti, ako je samotná oblasť výchovy a vzdelávania, teda zákona o výchove a vzdelávaní. Chýbajú otázky súvisiace so zavedením povinnej predškolskej výchovy, podpory málotriednych škôl a podobne. Riešenie týchto otázok by zákonite malo dosah na otázky financovania celého školstva, ale aj tak napriek tomu, že tieto oblasti nie sú v tomto zákone zahrnuté, osobne som presvedčený, že ten dosah bude. Len okrajovo chcem pripomenúť, že tieto všetky veci v minulosti už riešené boli. A boli poriešené. Boli poriešené tak, že boli funkčné a zabezpečovali tie úlohy, ktoré sa od nich žiadali. Myslím si, že tí, čo rozbíjali systém školstva, nemyslím na súčasných predstaviteľov vlády, ale tí, čo rozbíjali systém školstva, by si mali položiť otázku, ale aj zodpovedať sa za to, čo urobili so školstvom, ktoré na Slovensku bolo, a aspoň trošku do svedomia si ísť. Problémová je tá skutočnosť, že nie je doriešené definitívne prenesenie kompetencií v oblasti školstva a z toho vyplývajúce osobné spôsoby financovania v prípade zámeru rešpektovať v oblasti školstva princípy schválenej reformy verejnej správy. Dochádza tu k rôznorodosti a cesty sa mnohokrát rozchádzajú do tej polohy, že niektoré veci možnože aj uniknú a nezídu sa na tej križovatke, kde by sa mali zísť, a dôjde k značným obrovským problémom i z oblasti obsahovej, ale aj z oblasti riešenia časovej hory tých problémov, ktoré vzniknúť môžu. Ďalej ostáva otvorená otázka presunu zodpovednosti za financovanie škôl a školských zariadení na obce bez posúdenia súčasných finančných možností obcí. To preto, lebo pôvodne schválené princípy už vláda Slovenskej republiky pomaličky mení, zamieňa, ruší, nahradzuje a z tohto všetkého skutočne môžu byť veľké problémy. Čo nevyčítam, že je len otázka a problém samotného ministerstva školstva, ale celej vlády. Sporná je ďalej skutočnosť, že právnu úpravu rozhodujúcich podrobností na výpočet a uplatnenie a normalizovanie financovania obcí v oblasti školstva zákon ponecháva až na nariadenie vlády, pričom nie je známy ani len predpokladaný obsah a termín jeho prípravy. Aspoň mne nie. Nedostatočne sú určené transparentné pravidlá priamo v zákone pre oblasť rozhodovania a vnútornej štruktúry rozdeľovania rozpočtových finančných zdrojov na regionálne školstvo podľa jednotlivých oblastí, poprípade podľa jednotlivých typov zariadení škôl a školských zariadení, a to aj materských škôl, ktoré do toho všetkého patria. Tieto veci by mali ísť z centra cez ministerstvo školstva alebo mali by sa preniesť na krajské školské správy. Riziková je aj skutočnosť, že nie je upravená stabilizácia kapitálových príjmov na dlhšie časové obdobie s cieľom koncepčného riešenia a odstraňovania modernizačných dlhov škôl a školských zariadení. Vážení, ale to nie je len to, čo sa hovorí, že 45 rokov sú nejaké dlhy v oblasti modernizácie škôl a školských zariadení. Ja si myslím, že to podfinancovanie školstva prechádzalo predovšetkým posledných 14 rokov a musíme v súčasnosti riešiť podfinancovanie školstva za obdobie posledných 14 rokov. V predkladanej novele sa neuvažuje o zrovnoprávnení financovania štátnych, súkromných a cirkevných škôl. O zrovnoprávnení sa uvažuje aj v takej oblasti, ako je kapitálová oblasť. A to je dosť pozoruhodné a zarážajúce. Totiž táto skutočnosť sama osebe by nebola takou tragédiou pre samotnú oblasť školstva, keby – keby nedochádzalo ku skutočnosti, že finančné prostriedky, a to i v oblasti, ako som už povedal, kapitálovej budú zo štátneho rozpočtu investované do majetku súkromných a cirkevných škôl na základe predložených návrhov, ktoré zákon obsahuje. A to, samozrejme, ako ináč, na úkor celkového rozpočtu, ktorý je uvoľnený pre školstvo, teda na úkor ostatných štátnych a verejných škôl. Pritom, samozrejme, si musíme uvedomiť, že štátnym školám zo zákona sú znemožnené aj určité prvky a možnosti dofinancovania sa alebo získania ďalších finančných prostriedkov mimo rozpočtu. Ďalej musím konštatovať, že vládou predložený návrh vytvára predpoklad na postupné zrušenie materských škôl. A to pripomeniem skade, a to pridelením tzv. originálnych kompetencií obciam na zriaďovanie a rušenie materských škôl. Teda celý tento postup pripomína snahu štátu zbaviť sa financovania materských škôl. Zbaviť sa toho, na čo on sám prostriedky v súčasnosti nemá. Hodiť to na starosť samosprávnym orgánom, ktoré, samozrejme, budú postupovať zase tak pri nedostatku finančných prostriedkov, ako im to bude výhodnejšie a budú likvidovať postupne tie veci, ktoré nebudú pre nich také pálčivé. Len tak mimochodom opätovne pripomínam, že celý tento proces je v rozpore s tým, kde pláva Európska únia, a teda môžeme povedať, že Slovensko i v tejto oblasti deklaratívne hovorí, že chce vstupovať do Európskej únie, ale v podstate pláva proti prúdu Európskej únie. Obce nemajú finančné prostriedky a mnohé, žiaľ, ani pochopenie pre ich zachovanie či zriadenie materskej školy, ktorá zabezpečuje výchovu a vzdelávanie všetkých detí z rôznych sociálnych skupín. A je to predovšetkým potrebné zabezpečovať z tých oblastí sociálnych skupín, ktoré sú na to odkázané. Tým, že zákon nedáva obciam tzv. prenesené kompetencie vo vzťahu k materským školám, ako je to v prípade základných škôl, prípadne aj špeciálnych materských škôl, v návrhu citovaného zákona zriaďuje krajský štátny úrad. Štát sa postupne zbaví aj financovania materských škôl a ďalšími ovplyvní ich chod. V dôsledku následkov takéhoto postupu sa prehĺbia rozdiely medzi deťmi z rôznych sociálnych prostredí, následne sa zníži ich pripravenosť na školu, zvýši sa ich neúspešnosť v základnej škole, zabráni sa cieľavedomému osobnostnému rozvoju dieťaťa, a to vrátane mimoriadne nadaných a talentovaných detí. Táto otázka bola predmetom aj hodiny otázok minulý týždeň, kde pán minister odpovedal na túto otázku, ktorú som mu dal. Skutočne treba skonštatovať, že v súčasnosti ten stav nie je taký kritický, ale predkladaný materiál zákona zakladá predpoklad na to, aby sa veci nezlepšovali, ale zhoršovali, aby skutočne k tomu došlo, že zo sociálne odkázaných vrstiev obyvateľstva deti nebudú mať možnosť začleniť sa, zaškoliť sa v predškolských zariadeniach, čo, samozrejme, potom poznačí ich prosperovanie na jednotlivých stupňoch školy. V rušení materských škôl pre nedostatok finančných prostriedkov obcí vznikne nedostatok miest pre deti v materských školách. A tu je nebezpečné zase to, že to pocítia predovšetkým pracujúce matky, ktoré potrebujú tieto deti niekde umiestniť. Žiaľ, v prípade, že dôjde k rušeniu materských škôl, nebudú môcť ich umiestniť a tým nemôžu, nebudú môcť vykonávať prácu, ktorú vykonávali dosiaľ, budú musieť ostať doma a zabezpečovať výchovu svojich detí. Bez akéhokoľvek politického podfarbenia musím pripomenúť, že aj na Slovensku máme bohaté skúsenosti s prácou materských škôl, treba sa skutočne pozrieť len dozadu. Berúc do úvahy uvedené skutočnosti, považujem za nevyhnutné do vládou predloženého materiálu z oblasti materských škôl zapracovať predovšetkým tieto záväzné pripomienky: 1. Zmeniť originálne kompetencie obce k zriaďovaniu a zrušeniu materských škôl na prenesené kompetencie, ako je to v prípade základných škôl. 2. Umožniť aj vyšším územným celkom zriaďovať materské školy, ak to vyžadujú osobitné podmienky. 3. Novelou školského zákona začleniť materské školy do sústavy základných a stredných škôl, kde je začlenená aj základná škola s materskou školou. 4. V súvislosti so zmenou originálnych kompetencií obcí na prenesené kompetencie zriaďovania a rušenia materských škôl upraviť aj financovanie materských škôl, podobne ako financovanie osobitných škôl v návrhu zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení. Na základe uvedených vecí predkladám Národnej rade nasledujúce pozmeňujúce návrhy: 1. V § 1 ods. 3 žiadam vypustiť slová, ktoré znejú „okrem súkromných základných umeleckých škôl a cirkevných umeleckých škôl“. 2. V § 1 ods. 4 písm. a) žiadam vypustiť slová „základných umeleckých škôl a“, zároveň žiadam vypustiť poznámku pod čiarou k odkazu 7 a ďalšie poznámky k odkazu prečíslovať. 3. V § 1 ods. 4 písm. b) žiadam vypustiť slová „súkromných základných umeleckých škôl a cirkevných základných umeleckých škôl“. Zároveň žiadam vypustiť poznámku pod čiarou k odkazu 10 a ďalšie poznámky pod čiarou k odkazu prečíslovať. 4. V § 3 ods. 1 prvú vetu vypustiť a namiesto nej zaradiť: „Finančné prostriedky pre štátne školy a štátne školské zariadenia v zriaďovacej pôsobnosti vyšších územných celkov sa poskytujú vyšším územným celkom prostredníctvom kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom.“ 5. V § 3 ods. 2 a 3 a v § 4 ods. 7 až 10 a v § 5 ods. 4 a 5 upraviť tak, aby „kapitola ministerstva“, myslí sa tým Ministerstvo školstva Slovenskej republiky, bola nahradená vo vzťahu k financovaniu štátnych škôl a štátnych školských zariadení v pôsobnosti vyšších územných celkov financovaním cez kapitolu Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom. Odôvodnenie: Novela zákona o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení nemá opodstatnenie vo financovaní prostredníctvom umelo vytvorených školských úradov. Celkové financovanie má byť zabezpečené prostredníctvom kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom, a to z dôvodu pružnosti. Finančné prostriedky prostredníctvom kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom sú uvoľňované inkasným spôsobom prostredníctvom oznámenia limitov. Každý samostatný kraj, ako aj organizácie v jeho zriaďovacej pôsobnosti sú klientmi Štátnej pokladnice. Fyzické uvoľňovanie prostriedkov cez štátne úrady brzdí plynulosť financovania a uvoľňovanie finančných prostriedkov. Nastane obdobná situácia, ako je v súčasnosti pri mzdových prostriedkoch. Táto cesta financovania zároveň zvýši administratívnu náročnosť pri ich opätovnom uvoľňovaní pre jednotlivé školské organizácie. Je nevyhnutné z hľadiska efektívnosti a prehľadnosti finančných tokov zabezpečiť financovanie priamo s celým objemom podľa označenia limitov čerpania v prípadoch štátnych škôl a škôl zriaďovaných vyšším územným celkom cez Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom. 6. Ďalej odporúčam v § 4 ods. 9 a 10 vypustiť „Zriaďovateľ štátnej školy do 15 dní po doručení oznámenia“, toto vypustiť a nahradiť „Zriaďovateľ štátnej školy po doručení oznámenia“. Ide o to, že tých 15 dní niekedy je príliš krátky čas a veci by sa nedali zrealizovať. 7. V § 4 ods. 15 vypustiť prvú vetu a nahradiť ju vetou: „V rámci pridelených finančných prostriedkov cez kapitolu Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom budú vyšším územným celkom poskytnuté finančné prostriedky vo výške 10 % z prostriedkov vyčíslených na základe prevádzkového normatívu na havarijné stavby hradené z bežných prostriedkov.“ 8. V § 7 ods. 1 vypustiť druhú vetu z odseku 1. 9. V § 7 ods. 1 za slová „základná škola“ vsunúť čiarku a toto slovné spojenie, dať tam tieto slová „materské školy“. 10. V § 7 ods. 2 vypustiť písm. b) „b) materské školy“ a upraviť označenie ďalšieho textu. 11. V § 7 ods. 5 za slová „riaditeľ základnej školy“ vsunúť čiarku a slovné spojenie „riaditeľ materskej školy“. 12. V § 7 ods. 7 v poslednej vete za slová „od počtu žiakov v základnej škole“ vsunúť „deti v materských školách“. 13. V § 7 ods. 14 v prvej vete za slová „k základným školám“ vsunúť slová „a materským školám“. 14. V § 7 ods. 1 až 10, vo všetkých odsekoch § 7 zrušiť povinnosť vyšších územných celkov ako zriaďovateľov stredných škôl a školských zariadení predkladať akékoľvek údaje krajským školským správam. Ide o možnosť precedensu, že opäť dôjde k tomu, že krajské školské správy sa budú považovať, alebo niektoré sa môžu aj považovať za nadriadený orgán vyšších územných celkov. 15. V § 7 ods. 4 v prvej vete vsunúť za druhú čiarku „okrem vyšších územných celkov“. 16. V § 11 ods. 5 písm. a) za slová „základné školy“ vsunúť slová „materské školy“. 17. V § 11 ods. 6 doplniť „Osobitnou podmienkou podľa odseku je, že obec zabezpečí predškolskú výchovu v potrebnom rozsahu.“ V týchto prípadoch dieťa navštevujúce materskú školu, ktorej zriaďovateľom je vyšší územný celok. Obec odstúpi zriaďovateľovi pomernú časť finančných prostriedkov na údržbu a opravu materskej školy a ďalšie výdavky na tovary a služby podľa počtu detí v materskej škole. 18. V článku II v § 2 ods. 5 vypustiť a doplniť § 6a školského zákona. Tieto pozmeňujúce návrhy predkladám na základe tých skutočností, ktoré v úvode môjho vystúpenia boli vyjadrené. A záverom mi dovoľte doplniť nasledujúcu skutočnosť. Financovanie vyšších územných celkov bude zabezpečované cez Štátnu pokladnicu, rozpočtovanie bude v systéme programu RIS (rozpočtový informačný systém), ktorý je súčasťou Štátnej pokladnice. Vyššie územné celky budú podľa návrhu rozpočtu na rok 2004 financované dotáciami z jednotlivých kapitol Súhrnného finančného vzťahu k obciam a vyšším územným celkom, predovšetkým úsek samosprávnych funkcií, samotný úrad dopravy, zdravotníctvo, kultúra, sociálne zabezpečenie, Ministerstvo školstva Slovenskej republiky, skadiaľ pôjdu mzdy, bežné a kapitálové výdavky stredných škôl, ministerstvo práce a sociálnych vecí, a to predovšetkým opatrovateľská služba a ďalšie služby, a všeobecná pokladnica správy, oblasť rezortu pre školstvo. Tento systém skutočne si žiada, aby financovanie základných, stredných škôl, ale i ostatných školských zariadení bolo jednotne zaradené v tomto systéme, aby nedochádzalo mnohokrát k duplicitám, poprípade k nejasnostiam v jednotlivom postupe a toku finančných zdrojov. Ďakujem. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Faktické poznámky. Uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. Pani poslankyňa Bollová. D. Bollová, poslankyňa: Ďakujem pekne, pani predsedajúca. Dovoľte, aby som reagovala na vystúpenie nášho rečníka takto: Prosím ctenú snemovňu, aby si všimla hlavne pozmeňujúce návrhy, ktoré sa týkajú financovania základných umeleckých škôl. Totižto v tomto systéme, to zdôrazňujem, to možno nepovedal rečník, v tomto systéme, keď sa takmer rozbila celá mimoškolská výchova, je sťažené financovanie záujmových krúžkov, sú nedostupné športoviská a tak ďalej. Prosím vás, dovoľme aspoň bezplatne navštevovať žiakom základné umelecké školy. Pretože nepoznáme vo svete podobný národ, ktorý by takto plánoval svoju kultúrnu genocídu. Dovoľme mládeži aspoň kultúrne sa vzdelávať. Vopred ďakujem tým, ktorí ste vypočuli vystúpenie nášho poslanca, za to, že si poznačíte, že máme podporiť základné umelecké školy vo financovaní. Ďakujem pekne. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Tkáč, prosím, zapnite mu mikrofón. Pánovi poslancovi Tkáčovi poprosím. Nehlási sa do rozpravy, chce podať návrh, resp. oznámenie. Nech sa páči. V. Tkáč, poslanec: Ospravedlňujem sa celému parlamentu. Prosím vás, chcem len upozorniť členov výboru pre sociálne veci a bývanie, že zvolávam mimoriadne rokovanie kvôli problému, ktorý vznikol pred niekoľkými chvíľami tu, v parlamente, na 12.00 hodinu. Ďakujem za porozumenie. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Otváram, dámy a páni, možnosť hlásiť sa ústne do rozpravy k tomuto bodu programu. Nech sa páči, ak má ešte niekto záujem hlásiť sa do rozpravy. Uzatváram možnosť hlásiť sa do rozpravy. Pani poslankyňa Mušková, máte slovo, nech sa páči.