Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2013-06-20):
Ďakujem pekne. Pani predsedajúca, vážený pán minister, kolegyne, kolegovia, vážení prítomní, dovoľte aj mne pár slov k navrhovanej novele zákona o inšpekcii práce. Táto novela si rozhodne, na rozdiel od včerajšieho dňa pri doplnkovom dôchodkovom sporení, táto novela si určite žiadnu pochvalu nezaslúži. Práve naopak, len a len kritiku. V preambule, respektíve nie v preambule, vo všeobecnej dôvodovej správe sa hovorí, že cieľom tejto novely je podporiť zamestnanosť, zlepšiť informovanosť, posilniť poradenstvo a podobne. Ja som v tejto novele nenašiel jeden, jediný bod, naozaj jeden jediný bod, z ktorého by mi vyplývalo, že táto novela by mala podporiť zamestnanosť alebo zlepšiť povedzme informovanosť podnikateľských subjektov. Ani náhodou. Ja nechápem, ako sa takéto frázy, čisté frázy, čisté bla-bla-bla, mohli dostať do všeobecnej správy. Veď tam bolo treba napísať cieľom tejto novely je vyššími pokutami sa snažiť eliminovať čiernu prácu. Nemáme na to iné prostriedky, sme bezradní, nevieme čo ďalej, tak zvýšime pokuty a tak si povieme, že sa zlepší zamestnanosť, respektíve potlačí sa nelegálna práca. Vieme, že v praxi to takto nefunguje. A ale ešte najskôr, pred tým, ako prejdem ku konkrétnym výhradám, by som chcel pripomenúť, že toto je ďalší z rady zákonov, ktorý sťažuje podnikateľské prostredie na Slovensku. Má dopad na podnikateľské prostredie a zásadný dopad tak, ako takýto zásadný dopad mali za posledný rok schválené novely, samozrejme, novela zákona o dani z príjmov, ktorou sa zvýšili dane firmám, fyzickým osobám. Ako mali novely zákonov o sociálnom, zdravotnom poistení, kedy sa dramatickým spôsobom zvýšili odvody, najmä pokiaľ ide o živnostníkov, pokiaľ ide o dohodárov a ich zamestnávateľov. A možno v takej tichosti, ale prešla v tejto snemovni napríklad novela zákona o ochrane osobných údajov. Veľká diskusia k tomu nebola, ale podnikateľské subjekty, tie trošku väčšie, teraz všetci musia absolvovať komplikované školenia, získavať certifikáty, pretože nejaká loby si tu vymyslela, že treba zmeniť zákon o ochrane osobných údajov. Absolútne k ničomu. Nechápem, na čo to bolo dobré? Ale pár subjektov si tu zarobí, pretože bude poskytovať informácie za nemalý peniaz, aby sa firmy preškoľovali. No a máme pripravené, či na úrovni, či na úrovni pripomienkového konania ďalšie klinčeky do rakiev podnikateľského prostredia. Či to budú zmeny v oblasti elektronických registračných pokladníc. Znova sa budú musieť kupovať nové a nové softvéry a systémy. Ďalej sa pripravuje veľmi zásadná novela zákona o DPH, kde sa má zaviesť takzvaný kontrolný výkaz. Tento nástroj, ktorým sa majú eliminovať daňové úniky, bude znamenať tak vysoké administratívne zaťaženie firiem, aké tu prakticky ešte nebolo. To je niečo neuveriteľné, ako si môže minister Kažimír dovoliť takéto niečo pustiť do obehu. Pripravuje sa ďalšia novela zákona o dani z príjmov. Pripravuje sa novela daňového poriadku s tým, že znova a znova nové a nové administratívne povinnosti budú naložené na firmy a na drobných podnikateľov, živnostníkov. Pripravuje sa novela zákona o účtovníctve, ktorá skomplikuje zase administratívu pri vedení účtovníctva vo firme. Pripravuje sa zásadná novela Obchodného zákonníka, pripravuje sa novela zákona o konkurze. Znova a znova len a len zhoršovanie podnikateľského prostredia prinesú tieto novely. Veď čo iné je to, že podnikateľ alebo budúci podnikateľ, ktorý si chce založiť eseročku, bude musieť mať na rozdiel od súčasného stavu natvrdo kapitál 5 000 eur na to, aby si tú eseročku mohol založiť?! To je myslím jasný dôkaz toho, akým spôsobom sa vláda stavia k podnikateľským subjektom. Ďalej je v pripomienkovom konaní zákon o daňových poradcoch. Loby daňových poradcov, samozrejme, túto novelu chce využiť na to, aby si presadila svoje zámery a aby doslova parazitovala svojím spôsobom, svojimi vysokými poplatkami, svojimi požiadavkami, odplatami na jednotlivých podnikateľských subjektoch, ktorí budú musieť zo zákona využívať ich služby pod zámienkou vyššieho výberu daní, respektíve odvodov. To všetko, to všetko sú zásahy, ktoré zásadným spôsobom postupne, pomaly, z tej či z tej strany, nám likvidujú podnikateľské prostredie. A chcem upozorniť, že teraz nehovoríme o podnikateľoch, ale treba to čítať tak, ak nám budú sa zhoršovať tieto podmienky, ak nám nebudú vznikať nové firmy a zanikať existujúce, v konečnom dôsledku to má dosah na zamestnanosť v Slovenskej republike, pretože ak jeden podnikateľ, jedna firma zamestnáva v priemere okolo 30 zamestnancov, neviem, či tie štatistiky sú presné, ale to nie je podstatné, tak krach každej takejto firmy, respektíve to, že nevznikne firma, ktorá by možno inak vznikla, znamená, že v prepočte v priemere 30 zamestnancov príde o prácu, respektíve prácu nezíska, hoci možno za lepších podmienok by získať mohlo. Čiže v konečnom dôsledku to má dopad na pracujúcich ľudí a samozrejme aj na drobných živnostníkov a na ekonomiku tohto štátu ako celok. Slovensko sa postupne stáva policajným štátom. Pokuty, ktoré sa zavádzajú, či tam, či tam, či tam, ktoré sa zvyšujú, to dosvedčujú. Tak možno si poviete, že bolo to výborné, že sa zvýšili pokuty v cestnej premávke, že prekročíte o pár kilometrov rýchlosť a platíte pokutu vyššiu ako v Rakúsku. Keď idete po našich cestách, tak skutočne je výnimočné, keď nájdete niekoho, kto ide vyššou rýchlosťou, radšej chodia všetci o 20 kilometrov pod limit, aby v prípade, že ich policajti namerajú, tak dostali snáď nejakú odmenu, že šli tak pomaličky. Jednoducho toto je jeden z dôkazov. A ďalší dôkaz máme tu v tejto novele. Kolega Brocka už o tom hovoril. Zvýšenie dolnej hranice pokuty z 2000 na 5000 eur je likvidačné. Horná hranica je 200 000, už to tu zaznelo. Chcel by som zdôrazniť, horná hranica je 200 000 eur. To je naozaj veľmi vysoká suma a naozaj veľmi odstrašujúca suma pre niekoho, kto by chcel vo väčšom merítku zneužívať čiernu prácu. Ale tá dolná hranica, ktorá by povedzme mala zasiahnuť nejakého drobného podnikateľa, drobnú firmu, ktorý teda, či vedome, či nevedome, niekoho zamestnáva načierno, tak tá sa zvyšuje z 2000 na 5000. To znamená, inšpektor práce, keď nájde niekoho pracovať načierno, respektíve takéto porušenie zákona, keď odhalí, tak musí, musí dať pokutu tomu subjektu najmenej 5000 eur, ak takto nájde dvoch takýchto na čierno pracujúcich zamestnancov. Horná hranica je 200 000, ktorá zostáva. Čiže tu to chcem zdôrazniť, čiže tá minimálna pokuta aj pre toho malinkého podnikateľa je najmenej 5000 eur. A to môže byť pri tých malých podnikateľov likvidačné. To znamená, ak on zamestnáva možno troch, štyroch ďalších, takáto pokuta, ktorú musí zaplatiť, mu môže veľmi skomplikovať ďalšiu existenciu. A zároveň existenciu jeho ďalších dvoch, troch legálne zamestnávaných ľudí. Viete, to posudzovanie, čo je alebo nie je čierna práca, je niekedy na takom tenkom špagátiku. Je to niekedy naozaj otázka výkladu zákona. A v dobrej vôli ten podnikateľ je vo viere, že nezamestnáva načierno, pretože zamestnáva, dáva niekomu prácu povedzme na živnosť. Príde inšpektor práce, ktorý sa, s prepáčením, zle vyspal, a naparí, neuzná mu to, prehlási to za čiernu prácu, naparí mu 5-tisícovú pokutu, hoci si to ten drobný podnikateľ možno v konečnom dôsledku nezaslúži. Čiže to zvyšovanie tej dolnej hranice pokuty môže byť likvidačné najmä pre malých podnikateľov. Ja vyzývam, nerobme to takto. Tak isto zvyšujú sa tzv. poriadkové pokuty z doterajších 65 až 650 eur na pásmo 100 až 1000 eur. Čiže to je 50-percentné zvýšenie oproti súčasnému stavu. No toto mi pripadá tak, že štátny rozpočet nemá peniaze, tak budeme skrátka na pokutách sa snažiť niečo získať, nič iné si o tom myslieť nemôžem. A naviac to by som možno ešte tak nejako prehliadol, je inflácia 50 %, takže treba o 50 % zvýšiť aj pokuty, možno niekto takto rozumie matematike. Ale čo mi vadí, vadí mi to, že v tejto novele sa v dôvodovej správe zdôrazňuje to, že sa bude, že sa budú podnikatelia informovať, že nebudú sa postihovať, že inšpektori práce budú poskytovať poradenské služby a podobne. Tak... A dozor. Ja teda poviem dve praktické skúsenosti, ktoré mám. Viete, že chodím dosť intenzívne po Slovensku. Stretávam sa na prednáškach s množstvom ľudí, ktorí mi aj hovoria tú spätnú väzbu, aké skúsenosti majú s inšpekciou práce, tak poviem dve veci. Prvá vec je abnormálne prísne posudzovanie zamestnávania na dohody. Údajne inšpektori práce dostali z hora pokyn, aby tvrdo šli po dohodároch a aby podľa Zákonníka práce, kde sa hovorí, že zamestnávanie len na dohodu má byť len vo výnimočných prípadoch, aby ten svoj výklad Zákonníka práce uplatňovali tak, že ak niekde nájdu dohodára, tak doslova šikanovali toho zamestnávateľa, aby tú dohodu zrušil a aby tam zaviedol, aby to previedol na pracovný pomer, aj keď vo vecnej podstate naozaj ide o nejakú jednoduchú výnimočnú vec, na ktorú je dohoda, ktorá je v našom Zákonníku práce zavedená ako inštitút už dlhý čas, ako ušitá. A druhá vec, moja aktuálna skúsenosť. Máme koniec školského roka, máme tu čerstvých maturantov, máme čerstvých bakalárov. Zákonník práce umožňuje pracovať na dohodu o brigádnickej práci študentov aj čerstvým maturantom, respektíve čerstvým bakalárom cez prázdniny, ktoré teraz vlastne začínajú, aj bez toho, že by museli mať potvrdenie o návšteve školy, čo je úplne logické, lebo keď nejaký maturant pred dvoma týždňami zmaturoval, tak na tú vysokú školu, keď ho prijímajú, tak zápis bude vykonaný niekedy v septembri, niekedy v októbri, čiže on nemôže logicky mať, ani keby ako chcel, potvrdenie o tom, že navštevuje vysokú školu. Jednoducho to nejde. A práve preto je v Zákonníku práce v § 228 v ods. 2 v tretej vete uvedené, že zamestnávateľ môže zamestnať študenta, ktorý skončil strednú školu alebo ktorý skončil letný semester na vysokej škole, aj bez potvrdenia o návšteve štúdia, ak ho takto bude zamestnávať do konca októbra. Potom už musí byť doklad o štúdiu na vysokej škole, čo je absolútne logické a vyplýva to z toho, ako to funguje, ako funguje naše školstvo. Inšpektori práce údajne, údajne podľa toho, čo som počul v Banskobystrickom kraji napríklad, znemožňujú zamestnávateľom svojím výkladom Zákonníka práce zamestnávať maturantov na dohody o pracovnej, na dohody o brigádnickej práci študentov s tvrdením, že ich zamestnávať už nemôžu, lebo už doštudovali. Čiže tuto máme ukážku toho, akým spôsobom poskytujú inšpektori práce poradenstvo podnikateľským subjektom. Absolútne zdeformovaným spôsobom popierajú zmysel Zákonníka práce a znemožňujú vlastne takýmto výkladom študentom, maturantom alebo bakalárom zarobiť si cez prázdniny nejaké to euro, aby mali jednak na svoje záľuby, aby mali aj oni nejaký príjem, respektíve aby si zarobili nejaký peniaz pred nadchádzajúcim štúdiom na vysokej škole. Takže ak má táto novela posilniť poradenskú činnosť, dozor a podobne, tak nech ju teda posilní. Ale to by som teda prosil, aby sa v druhom čítaní do tejto novely dali prípadne také pozmeňovacie návrhy, ktoré skutočne túto funkciu inšpektorov práce nejakým spôsobom posilnia, pretože to, čo vidíme v tejto novele, to je len zvýšenie pokút a zvýšenie šikanovania zamestnávateľov, firiem s negatívnym dopadom a nie s pozitívnym dopadom na zamestnanosť. Ako som už hovoril vo faktickej pripomienke, ja sám budem ten mesiac využívať na to, respektíve dva mesiace do ďalšej schôdze, do druhého čítania, aby som pripravil prípadné svoje návrhy, ako by mohla inšpekcia práce fungovať lepšie, pretože pri všetkej úcte k inšpekcii práce množstvo, množstvo prípadov obchádzania zamestnávania, respektíve vyplácania miezd zamestnancov nie je dnes postihovaných, pretože takými metódami, aké dnes používajú inšpektori práce, sa to postihnúť jednoducho nedá. Ďakujem za pozornosť.