R. Madej, poslanec: (2004-12-09):
Dovolil by som si predniesť prvé tri pozmeňujúce návrhy uvedené v časti A navrhovateľa Róberta Madeja. 1. § 17 znie: „§ 17 Manželstvo nevznikne, ak vyhlásenie o uzavretí manželstva a) bolo vynútené násilím, b) urobila maloletá osoba mladšia ako 16 rokov, c) bolo urobené pred nepríslušným matričným úradom s výnimkou podľa § 4 ods. 2 a 3 alebo ak bolo vyhlásenie o uzavretí manželstva urobené pred nepríslušným starostom alebo primátorom, alebo poslancom obecného alebo mestského zastupiteľstva, d) bolo urobené pred cirkvou alebo náboženskou spoločnosťou, ktorá nie je registrovaná podľa osobitného predpisu (odkaz pod čiarou č. 1), alebo ak bolo vyhlásenie o uzavretí manželstva urobené pred osobou, ktorá nebola oprávnená vykonávať činnosť duchovného registrovanej cirkvi alebo náboženskej spoločnosti, e) bolo urobené v cudzine pred orgánom, ktorý na to nebol určený, f) urobil zástupca bez platného plnomocenstva alebo ak došlo k odvolaniu plnomocenstva podľa tohto zákona.“ Ja by som sa chcel aj vyjadriť k pozmeňujúcemu návrhu v spoločnej správe napriek tomu, že je v bloku označené ako neschváliť. Ide o zmenu písmena a) v § 17, kde sa nulitnosť manželstva predpokladá, vypúšťajú slová „fyzické násilie“ a predpokladá sa nulitnosť manželstva v prípade použitia akéhokoľvek násilia. Toto preberá aj tento pozmeňujúci návrh a súčasne podľa môjho názoru legislatívnotechnicky lepšie upravuje celý paragraf. Iné vecné zmeny v tomto návrhu vo vzťahu k pôvodnému vládnemu návrhu nie sú. 2. V § 62 sa vkladá nový odsek 5, ktorý znie: „(5) Výživné má prednosť pred inými výdavkami rodičov. Pri skúmaní schopnosti, možnosti a majetkových pomerov povinného rodiča súd neberie do úvahy výdavky povinného rodiča, ktoré nie je nevyhnutné vynaložiť.“ Ide o problematiku naozaj určovania výživného. Osobne si myslím, že v mnohých prípadoch, samozrejme, to akceptuje už túto tézu aj judikatúra súdov, ale napriek tomu si myslím, že konkrétne ustanovenie do zákona o rodine by bolo vhodné uviesť najmä preto, že máme množstvo prípadov, keď sa povinní pred súdom vyhovárajú, že splácam také a také, mám také a také výdavky, neviem, rekonštrukciu domu, bytu, kuchyne a ďalších vecí, lízing auta. A je potrebné povedať, že naozaj výživné je to prvoradé a nebude sa prihliadať na nejaké iné luxusné výdavky. Bude sa brať do úvahy príjem, ktorý by bol, ktorý by mal alebo ktorý má tento povinný a súčasne z tohto sa vymeria. Pretože nie je možné akceptovať výdavky, na základe ktorých potom dochádza k znižovaniu celkového určovania vyživovacej povinnosti. 3. V § 63 sa vkladá nový odsek 2, ktorý znie: „(2) U rodiča, ktorý má príjmy z inej než závislej činnosti podliehajúcej dani z príjmu, súd neberie do úvahy výdavky, ktoré nie je nevyhnutné vynaložiť alebo ktoré nie je nevyhnutné vynaložiť v takom rozsahu v súvislosti s touto činnosťou, a možnosti a schopnosti povinného posudzuje podľa predpokladaného príjmu, aký by povinný dosiahol, ak by tieto výdavky nerealizoval.“ Mám za to, že najčastejšie je veľmi obťažné určovanie výživného u podnikateľov, u živnostníkov, ktorí, samozrejme, legálne v súlade, a to chcem povedať, v súlade so zákonom o účtovníctve a inými platnými právnymi predpismi znižujú daňové základy. Napríklad tým, že si dajú do nákladov lízing auta 15-20-tisíc korún a dôjdu do straty alebo do minimálneho zisku. To znamená, daňový základ alebo príjem, z ktorého sa vypočítava výživné, môže byť berné mesačne 6-tisíc korún napriek tomu, že on spláca takéto vysoké výdavky v rámci svojej podnikateľskej činnosti, ktoré však nie je nevyhnutné na túto činnosť vynaložiť. Súd pri znaleckom dokazovaní, samozrejme, to je pravdepodobne v tejto veci potrebné, aj tieto legálne výdavky nezohľadní ako výdavky v rámci tejto činnosti a predpokladá, že ten príjem by bol o takéto výdavky, ktoré sa nezohľadnia, vyšší. Tým sa podľa môjho názoru naozaj oveľa viac posilní právo dieťaťa na výživné s tým, že aj pri tejto veľmi obťažnej skupine, teda pri podnikateľoch, živnostníkoch, budeme vedieť trošku pritlačiť a budeme vedieť určovať vyššie výživné tak, aby to bolo v záujme dieťaťa, tak maloletého a tak plnoletého. Ja si myslím, že tieto pozmeňujúce návrhy aj počas rokovania ústavnoprávneho výboru, pozmeňujúce návrhy označené pod písmenom A, získali podporu aj predstaviteľov ministerstva spravodlivosti a verím, že pri rokovaní v pléne Národnej rady sa nedostali do spoločnej správy práve kvôli tomu, že ústavnoprávny výbor neprijal platné uznesenie v druhom čítaní k tomuto zákonu, preto som si dovolil tieto pozmeňujúce návrhy predložiť opäť v pléne Národnej rady. Čo sa týka pozmeňujúcich návrhov označených pod písmenom B: 1. V § 72 sa pripája odsek 4, ktorý znie – ešte by som rád dodal k pozmeňujúcim návrhom, ak nebude iné stanovisko ministerstva, navrhujem hlasovať o všetkých troch spoločne. V § 72 sa pripája odsek 4, ktorý znie: „(4) Súd môže rozvedenému manželovi, ktorý porušením manželských povinností prevažne nezapríčinil rozvrat manželstva, ktorému bola rozvodom spôsobená závažná ujma, určiť výživné po dobu troch rokov v rozsahu podľa § 71.“ Navrhuje sa teda ustanovenie, na základe ktorého bude mať rozvedený manžel nárok na výživné v rozsahu primerane rovnakej životnej úrovne ako počas manželstva, ak mu bola spôsobená porušením manželských povinností závažná ujma. Keďže predpokladám, že nebudú schválené pravdepodobne ani predmanželské zmluvy a ani iné podobné inštitúty, vzhľadom na stav, ktorý je v Národnej rade, navrhujem trochu odlišné riešenie, ktoré by malo vyriešiť istú situáciu a zaviesť možno určitú sankciu. Ale, samozrejme, som za to, aby k rozvodom mohlo dochádzať trošku liberálnejšie pravdepodobne ako predkladateľ. 2. V § 77 ods. 1 druhá veta sa vypúšťajú slová „ak sú na to dôvody osobitného zreteľa“. Môžem povedať, že som naozaj rokoval aj s pani zástupkyňou ministerstva spravodlivosti k tejto problematike. Totižto v súčasne platnej právnej úprave súd môže pre maloleté dieťa určiť výživné aj tri roky spätne od podania žiadosti o určenie výživného. V zákone o rodine sa v novom vládnom zákone určuje, že spätne môže pre maloleté dieťa súd určiť výživné, len ak sú na to dôvody hodné osobitného zreteľa. Osobne si myslím a predpokladám, že to, že ide o maloleté dieťa, už samo de facto je dôvod hodný osobitného zreteľa a malo by sa nechať naozaj na uvážení súdu, samozrejme, je to na uvážení súdu, aj keď to strany určite budú navrhovať, či určí výživné aj spätne, ak je to v prospech alebo v záujme maloletého dieťaťa. Túto podmienku, ak sú na to dôvody osobitného zreteľa, osobne považujem za nadbytočnú. 3. V § 79 ods. 2 znie: „(2) Ustanovenie odseku 1 platí rovnako aj v prípade, ak v záujme oprávneného poskytne orgán sociálno-právnej ochrany náhradné výživné podľa osobitného predpisu.“ Odkaz pod čiarou: „x) Zákon č. 452/2004 Z. z. o náhradnom výživnom.“ 4. § 80 znie: „§ 80 Ak orgán sociálno-právnej ochrany poskytol namiesto povinného náhradné výživné, prechádza na neho nárok oprávneného až do výšky poskytnutého náhradného výživného.“ K bodom 3 a 4 si dovolím uviesť odôvodnenie. Keďže už nie je, môžem povedať, od 1. januára platných sociálnych zákonov, keďže nie je iná dávka v prospech maloletého dieťaťa, už sa neposkytuje ani dávka hmotnej núdze z dôvodu neplnenia vyživovacej povinnosti, všetko to prešlo aj po dohode s ministerstvom práce na náhradné výživné. A keďže bol zákon o náhradnom výživnom schválený, pravdepodobne asi všetci uznáme, že od 1. januára 2005 naozaj nadobudne účinnosť, nie je žiadna iná dávka, to chcem potvrdiť, že dávka hmotnej núdze sa už nebude poskytovať z dôvodu neplnenia vyživovacej povinnosti, ale bude to už len náhradné výživné, ktoré sa, samozrejme, bude započítavať do príjmu. Ide o jediný inštitút prechodu tejto pohľadávky na štát, tak sa navrhuje v bode 3 a 4 tohto pozmeňujúceho návrhu, aby to zohľadnil aj zákon o rodine. 5. § 101 znie: „§ 101 (1) Na osvojenie je potrebný súhlas rodičov osvojovaného maloletého dieťaťa, ak tento zákon neustanovuje inak. Rovnako je potrebný na osvojenie súhlas maloletého dieťaťa, ak tento zákon neustanovuje inak. Odvolať súhlas je možné len do času, kým nie je maloleté dieťa umiestnené na základe rozhodnutia súdu do starostlivosti budúcich osvojiteľov. (2) Ak jeden z rodičov zomrel, nie je známy, bol pozbavený spôsobilosti na právne úkony v plnom rozsahu, bol pozbavený výkonu rodičovských práv a povinností, vyžaduje sa len súhlas druhého rodiča. Ak spôsobilosť jedného z rodičov na právne úkony bola obmedzená, vyžaduje sa na osvojenie jeho súhlas iba vtedy, ak je spôsobilý posúdiť dôsledky osvojenia. (3) Ak obaja rodičia maloletého dieťaťa zomreli, nie sú známi, boli pozbavení výkonu rodičovských práv a povinností, boli pozbavení spôsobilosti na právne úkony v plnom rozsahu alebo nie sú schopní posúdiť dôsledky osvojenia, vyžaduje sa súhlas poručníka, ktorý bol dieťaťu ustanovený. (4) Ak je maloleté dieťa schopné posúdiť dosah osvojenia, je potrebný aj jeho súhlas.“ Odsek 5, na ktorý si dovoľujem upozorniť: „(5) Na osvojenie maloletého dieťaťa do cudziny je potrebný aj súhlas Centra pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže.“ Vážené panie poslankyne, týmto pozmeňujúcim návrhom nemením nič, čo je uvedené v spoločnej správe ako bod 31, kde sa menia osvojenia, s výnimkou odseku 5, kde napevno a výslovne ustanovujeme Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže. Mňa osobne sa dosť negatívne dotkli informácie o istom napadnutí Centra pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže a toho, že by malo byť zrušené. A určite nesúhlasím s tým, aby tieto úkony vykonávala organizácia poverená ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny. Preto odporúčam bod 31 spoločnej správy neschváliť a rovnako ho navrhujem vyňať na osobitné hlasovanie s tým, že som v rozprave predniesol uvedený pozmeňujúci návrh. Čo sa týka hlasovania o pozmeňujúcich návrhoch označených pod písmenom B, navrhujem o bode 1 hlasovať osobitne, o bode 2 hlasovať osobitne, spoločne hlasovať o bodoch 3 a 4, pretože spoločne súvisia, a osobitne hlasovať o bode 5. Dovolím si predniesť jeden posledný, resp. súbor dvoch pozmeňujúcich návrhov uvedených pod písmenom C mojich pozmeňujúcich návrhov: 1. § 22 znie: „§ 22 (1) Súd môže manželstvo na návrh niektorého z manželov rozviesť, ak sú vzťahy medzi manželmi tak vážne a trvalo rozvrátené, že manželstvo nemôže plniť svoj účel a od manželov nemožno očakávať obnovenie manželského spolužitia. (2) Súd zisťuje všetky príčiny, ktoré viedli k vážnemu rozvratu vzťahov medzi manželmi, a pri rozhodovaní na ne prihliada, ak tento zákon neustanovuje inak. Súd pri rozhodovaní o rozvode vždy prihliadne na záujem maloletých detí.“ 2. § 23 znie: „§ 23 (1) Ak manželia z manželstva, z ktorých nepochádzajú deti, a obidvaja s návrhom na rozvod manželstva súhlasia, má sa za to, že sú splnené podmienky uvedené v ustanovení § 22 ods. 1. (2) Ak manželia predložia súdu písomnú dohodu uzavretú vo forme notárskej zápisnice o tom, ako si vysporiadali bezpodielové spoluvlastníctvo, a o tom, kto bude bývať v ich spoločnom byte, súd rozvedie ich manželstvo bez zisťovania príčin rozvratu vzťahu medzi manželmi podľa § 22 ods. 2. (3) Ak z manželstva pochádzajú maloleté deti, predložia manželia okrem dohody o vyporiadaní bezpodielového spoluvlastníctva a o tom, kto bude bývať v ich spoločnom byte, aj dohodu o úprave výkonu rodičovských práv a povinností na čas po rozvode, ktorá sa stane súčasťou rozhodnutia o rozvode manželstva podľa § 25.“ Uvedenými ustanoveniami sa navrhuje zaviesť takzvané nesporové rozvody. To znamená rozvod dohodou v prípade, ak sa manželia naozaj tak rozhodnú. Osobne si myslím, že štát by do tejto intímnej sféry ľudí nemal z tohto dôvodu zasahovať. Preto navrhujem schváliť aj tieto pozmeňujúce návrhy s tým, že prosím hlasovať o bode 1 a 2, teda o znení § 22 a 23 spoločne. Čo sa týka spoločnej správy, aj vzhľadom na uvedené navrhujem, keďže nebolo odporúčanie k bodom, ku ktorým gestorský výbor nezaujal stanovisko, navrhujem a dám tak hlasovať k bodu 31 spoločnej správy osobitne s mojím odporúčaním ako predkladateľa aj vzhľadom na ustanovenie Centra pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže, s mojím odporúčaním bod 31 spoločnej správy neschváliť. Rovnako odporúčam bod 12, ktorý je takisto bez odporúčania gestorského výboru, tiež odhlasovať alebo hlasovať o ňom osobitne s mojím odporúčaním neschváliť vzhľadom na ustanovenie alebo na pozmeňujúce návrhy uvedené pod písmenom C, týkajú sa nesporových rozvodov. Takisto, a to pravdepodobne počas rokovania pléna, zaznie pozmeňujúci návrh týkajúci sa účinnosti zákona, iný, ako je uvedený v spoločnej správe, takže aj o bode 54 sa bude hlasovať osobitne s tým, že o ostatných bodoch, ktoré páni poslanci alebo panie poslankyne nepožiadajú vyňať na osobitné hlasovanie, sa bude hlasovať spoločne bez odporúčania gestorského výboru. Ďakujem veľmi pekne.