I. Mikloš, podpredseda vlády, minister financií SR: (2003-06-17):
To, že sa navrhuje zvýšenie niektorých daní, ešte neznamená, že sa zvyšuje celkové daňové zaťaženie. Ak sa pýtate na to, či existencia nejakého javu v minulosti opodstatňuje tento jav v budúcnosti, tak musím povedať, že to je otázka, na ktorú neviem odpovedať, pretože je podaná príliš široko. To, čo som sa snažil povedať, je to, že si nemyslím, že zvýšenie spotrebnej dane z minerálnych olejov bude mať nejaké fatálne dôsledky, pretože cena, konečná cena, ktorá bude dôsledkom takéhoto zvýšenia, tu už mnoho mesiacov alebo niekoľko mesiacov v minulosti bola a nedošlo k žiadnym fatálnym dôsledkom. A posledná vec, nemyslím si, že dochádza k akémukoľvek zneužívaniu tohto parlamentu, pretože opakujem, som presvedčený a povedal som, prečo je splnená tá podmienka skráteného legislatívneho konania, ktorá hovorí, že ak by tento zákon nebol prijatý alebo bol prijatý v normálnom rokovacom režime, teda o niekoľko mesiacov skôr, tak by mohlo dôjsť k hospodárskym škodám. K tomu, čo hovoril pán poslanec Ďaďo. Po prvé, chcem povedať, že nejde o rapídne zvýšenie cien. Zrejme viete, že pôvodne ministerstvom navrhované zvýšenie bolo navrhované omnoho vyššie, vyzývali ste ma na rokovania, ja som so zástupcami pivovarníkov rokoval, čiže vôľa, samozrejme,  rokovať a vypočuť si ich argumenty tu je, a aj na základe tejto diskusie sme pristúpili k zmene spôsobu platenia spotrebnej dane tak, aby platil spôsob, ktorý bol doteraz, pretože nás presvedčili, že je to lepšie. Čo sa týka konkurencie s Českou republikou, chcem zdôrazniť, že to nie je pravda. Jednoducho nedochádza ani na českom trhu, ani na slovenskom trhu nedôjde zmenou sadzby spotrebnej dane na domácom trhu, áno, na domácom trhu k istému malému rozdielu dochádza, ale zároveň celková cenová úroveň je taká, že to nebude mať, myslím si, žiadne zásadné dôsledky jednoducho preto, že dopravné náklady a iné náklady kompenzujú rozdiel. No a čo sa týka ešte nesúhlasu obyvateľstva. Chcel by som naozaj zdôrazniť, že keby veci boli také jednoduché, ako sa tu často stavajú, že dôchodky nie 6 percent, ale 10 percent a nezvyšujme spotrebné dane, tak my by sme boli prví, ktorí by sme to prijali. Myslíte si, že my nemáme záujem na tom, aby obyvateľstvo bolo spokojné? Proste vaše recepty, tie, ktoré tu deklarujete a navrhujete, že zvýšiť dôchodky dvakrát tak, že neupravovať spotrebné dane, ak si myslíte, že tieto opatrenia by viedli k lepšiemu ekonomickému vývoju, sociálnemu vývoju a k lepšiemu rastu životnej úrovne, tak ja chcem povedať, že nie, naopak, realizácia vašich opatrení alebo vašich návrhov by viedla  k rozvratu ekonomiky a v konečnom dôsledku k zásadnému zhoršeniu životných podmienok a životnej úrovne, pretože by viedla k strate konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky, viedla by k tomu, že by sa nedosahoval ekonomický rast, že by neprichádzali investície, že by nevznikali pracovné príležitosti, takže vážení, veci sa nemajú, tak ako ich staviate, aj keď mi je jasné, že ich staviate z tých dôvodov, že chcete na tom získavať politické body a spoliehate sa na to, že, samozrejme, väčšina obyvateľstva nie sú kvalifikovaní, vzdelaní ekonómovia, takže tieto súvislosti im môžu unikať, ale dovoľte mi, aby som vám pripomenul, že vláda tieto súvislosti musí zohľadňovať a že ak by prijala návrhy a námety, ktoré tu ponúkate, tak potom by dôsledok bol presne opačný, ako ho vy deklarujete, že by bol. A prečo k tomu došlo, dožadoval sa pán poslanec Husár o podrobnejšie vysvetlenia, prečo k tomu došlo, ja mu, samozrejme, môžem ponúknuť, a teda využil by som otázku na to, aby som to popísal trochu podrobnejšie. Po prvé, k najväčšiemu výpadku dane z pridanej hodnoty došlo preto, že ešte v auguste 2002 bola schválená novela zákona, ktorá dala do normálu, musím však povedať, vec, ktorá bola v roku 1995 za vlády neviem či druhej alebo tretej vlády pána Mečiara, za ministrovania pána ministra Kozlíka bola schválená novela zákona, ktorá zadržiavala odpočet dane z pridanej hodnoty za vyfakturované zákazky a ktorá odpočet umožňovala až po zaplatení. Týmto spôsobom vlastne štát zadržiaval prostriedky podnikateľského sektora v objeme 5 až 7 miliárd korún nesystémovou novelou a zlým opatrením. Toto opatrenie sme uvádzali na pravú mieru a zmenili sme novelou zákona systém, vrátili sme to do normálu aj preto, že je to požiadavka Európskej únie, ale najmä preto, že predchádzajúca novela nebola normálna. Chyba úradníkov ministerstva financií v auguste 2002 bola, že podľa ich predpokladov to nemalo mať dôsledok na príjmy štátneho rozpočtu. Ďalej došlo k tomu, že sa nižšie vyberajú zrážkové dane a vyberajú sa z toho dôvodu nižšie, ako sa predpokladalo, že práve pozitívny ekonomický vývoj, čiže znovu by som možno nadviazal na otázku pani poslankyne Beňovej, viedol k tomu, že úrokové sadzby sú nižšie, ako sa pôvodne predpokladalo. Ak sú úrokové sadzby nižšie, tak potom je nižší aj výnos pre daňovníkov a nižší je aj výnos dane. Pri dani z príjmov právnických osôb zatiaľ tiež dochádza, ale tam ešte nie sú  definitívne prognózy, lebo veľkí platitelia budú platiť až koncom júna k 1. júlu. Zároveň však dochádza k lepšiemu výberu napríklad z dlhovej služby v dôsledku práve nižších úrokových sadzieb, a to, že štát si požičiava lacnejšie, máme úsporu v dlhovej službe a v dani z pridanej hodnoty ešte jeden výpadok súvisí s tým, že štruktúra rastu hrubého domáceho produktu je trochu iná, ako sa predpokladalo, celkový rast je taký, aký sa predpokladal, ale viac je ťahaný zahraničným dopytom ako domácim, čo znamená istý výpadok v spotrebných daniach a v dani z pridanej hodnoty. Takže toto sú základné príčiny, prečo k inému vývoju došlo. A ešte posledná vec a posledná veta. Ja som nepovedal, že štáty rozpočet je provizóriom, pán poslanec Ďaďo. Ja som povedal, že štátny rozpočet je vždy prognózou, čo neznamená, že nie je zákonom, samozrejme, každý štátny rozpočet je schvaľovaný ako zákon, ale zároveň každý štátny rozpočet je prognóza a vždy dochádza k rozdielom, aj keď teraz rozdiely sú väčšie ako v minulosti a povedal som prečo, povedal som, že je to spôsobené aj subjektívnymi chybami. A ešte ste sa pýtali, ktoré konkrétne pozície za to boli zodpovedné a kde boli personálne zmeny. Tak sú dva útvary, ktoré sú kľúčové a zodpovedné z hľadiska týchto odhadov, je to sekcia daňová a colná, kde došlo k výmene na poste generálneho riaditeľa, a je to inštitút finančnej politiky, ktorý je akýmsi analytickým centrom ministerstva financií, tam tiež došlo k zmene na pozícii generálneho riaditeľa. Takže na týchto dvoch kľúčových úsekoch a inštitúciách, ktoré za to zodpovednosť nesú, boli uskutočnené personálne zmeny na najvyšších postoch. Ďakujem pekne. P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pánovi podpredsedovi. Chce a žiada si zaujať k rozprave stanovisko aj pán spravodajca? Nechce. Pristúpime teda k hlasovaniu. Prosím spravodajcu, aby hlasovanie uviedol. Hlasujeme o návrhu uznesenia, ktorým Národná rada na návrh vlády Slovenskej republiky vyslovuje súhlas so skráteným legislatívnym konaním o tomto vládnom návrhu zákona. J. Hurban, poslanec: Vážený pán predsedajúci, dajte, prosím, hlasovať o tom, že Národná rada súhlasí prerokovať vládny návrh zákona, ktorým sa mení zákon Národnej rady č. 310/1993 Z. z. o spotrebnej dani z piva v skrátenom legislatívnom konaní. P. Rusko, podpredseda NR SR: Prosím, prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných je 76 poslancov, za 73, proti 1, nehlasovali 2. Konštatujem, že Národná rada na návrh vlády vyslovila súhlas s prerokovaním tohto vládneho návrhu zákona v skrátenom legislatívnom konaní. Tesne, ale predsa. Pristúpime k rokovaniu  o návrhu vlády na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu  zákona, ktorým sa mení a dopĺňa  zákon č. 239/2001 Z. z. o spotrebnej dani z minerálnych olejov v znení neskorších predpisov. Návrh vlády ste dostali ako tlač 264. Dávam slovo podpredsedovi vlády a ministrovi financií Slovenskej republiky pánovi Ivanovi Miklošovi a prosím ho, aby návrh vlády odôvodnil.