Somogyi, Szilárd, poslanec NR SR (2011-05-27):
Dobrý deň, dobré ráno, aj milí hostia, zdravím. Napriek tomu, že tu nie je ani pán poslanec Novák, ani pani poslankyňa Kováčová, asi zrejme začnem alebo začneme s rozpravou. Dovolil som si vystúpiť z dvoch dôvodov, jednak skôr straníckych a jednak osobných, samozrejme, aj skrz mojej národnosti, miesta bydliska alebo užších kontaktov s Maďarskom, rád by som sa podelil s mojimi osobnými skúsenosťami. A ten stranícky dôvod je ten, že strana Sloboda a solidarita vychádza alebo nevychádza z toho, že by tá vysoká politika alebo, niekedy ako nazývame, politikárčenie by bolo našou pôdou. Vždy vychádzame z potrieb bežného, jednoduchého občana, preto asi aj väčšina voličov na Slovensku nás nazýva „stranou zdravého rozumu“. Čiže vo svojej reči by som sa chcel skôr venovať Ústave Maďarskej republiky a nielen Preambule, ktorá už dlho tu bola skloňovaná. Ústave aj preto, lebo tam sú tiež zaujímavé pasáže a zaujímavé články, ale najmä z hospodárskeho hľadiska. Na pomoc by som si využil niekoľko myšlienok pána prof. Beckera z Ekonomickej univerzity z Viedne, ktorý píše, že „zásadné zmeny v daňovom a dôchodkovom systéme bude môcť presadiť iba dvojtretinová väčšina“. To vieme, že v Maďarsku aktuálne je zabezpečená. „Zavádzajú sa prísne pravidlá v oblasti verejného dlhu.“ To všetko hovoríme stále o Ústave Maďarskej republiky. Ďalej. „Vzniká rozpočtová rada s rozsiahlymi kompetenciami. Môže napríklad vetovať parlamentom schválený návrh rozpočtu. A ak sa do marca neschváli rozpočet, bude mať prezident právo rozpustiť parlament. Ustanovujú sa hlavné zásady tvorby hospodárskej politiky. Politiky, ktorá sa zakladá na presadzovaní technokratických nariadení a ktorá oslabuje parlament. Vládnuci FIDESZ môže predĺžiť dobu trvania svojej moci ďaleko za rámec legislatívneho obdobia, na ktoré bola táto strana zvolená. Členov a členky rozpočtovej rady volí parlament na deväť rokov. Aktuálny prezident, nominant FIDESZ-u, pán Schmitt bude v úrade do roku 2015. Napriek tomu, že doterajšie hospodárske politiky FIDESZ-u boli zaodeté do nacionalistického šatu, majú teraz iný výrazný charakter. Progresívnu daň z príjmu nahradila rovná daň vo výške 16 %, firemné dane sa znížili, zároveň sa zaviedli mimoriadne dane pre vybrané odvetvia s vysokým podielom zahraničného kapitálu. Podľa vlády daňové úľavy pre majetných a firmy pomôžu naštartovať ekonomiku.“ Pripomínam alebo opakujem, že stále hovoríme o ustanoveniach ústavy. „Vláda sľubuje vznik milióna nových pracovných miest do roku 2020. Samozrejme, je to trochu vzdialená budúcnosť, keď si asi na aktuálne sľuby asi len málokto spomenie. Súčasnosť sa vyznačuje skôr vysokým verejným dlhom a mimoriadnou súkromnou zadlženosťou domácností. Domáci dopyt je v útlme a vyhliadky na vývoz takisto nie sú ružové okrem iného aj pre hlbokú krízu v eurozóne. Štrukturálna nezamestnanosť je vysoká. Oficiálna úroveň nezamestnanosti dosahuje 12 %. Napriek tomu vláda zamýšľa skrátiť obdobie poberania dávok v nezamestnanosti z 270 na 90 dní. Toto opatrenie značne zhorší sociálnu situáciu nezamestnaných a spôsobí, že zamestnanci budú omnoho zraniteľnejší voči tlakom zamestnávateľov. Výdavky na predčasné a invalidné dôchodky sa tiež majú škrtať. Prepustiť zamestnancov vo verejnom sektore bude omnoho ľahšie než dosiaľ. FIDESZ tak voči zamestnancom zavádza opatrenia, ktoré ich majú tvrdo zdisciplinovať.“ Toľko citát. A preto som si dovolil tieto skôr hospodárske novosti alebo zmeny vám, vás oboznámiť s nimi, aby som ozrejmil moju predstavu alebo moju skúsenosť so súčasnou politikou maďarskej vlády, parlamentu alebo väčšiny. Ja to považujem za dymovú clonu. Za dymovú clonu, ktorá musela byť vypustená, aby práve tieto hospodárske opatrenia mohli byť, okrem odbornej verejnosti, skoro nevšimnuté. Spomínajme si aj na tú druhú dymovú clonu – tlačový zákon, ktorý vyvolal aj v Európe, aj v strednej Európe, aj u žurnalistov, aj u čitateľov značné pohoršenie a práve FIDESZ bol ten na čele s jeho ministerským predsedom, ktorý po veľmi krátkej dobe „povolil“ a komunikoval ochotu tento zákon nejakým spôsobom upraviť. Dymová clona a najmä tieto hospodárske opatrenia sú dôležité z toho hľadiska, že na naše pomery úroveň maďarského hospodárstva alebo kúpyschopnosť maďarských ľudí, maďarských občanov je neporovnateľná s tou našou. Predchádzajúce dvojobdobie socialistickej vlády krajinu až do takej miery zruinovalo, že 80 % domáceho produktu sa vyrovnáva zadlženosti tejto krajiny. S touto dymovou clonou spojím aj otázku alebo tému volebného práva. Včera kolegovi Blanárovi som už odpovedal, že pochybujem o tom, že by Maďarská republika zaviedla volebné právo. Mám na to niekoľko dôvodov. Ten prvý dôvod je ten, že toto predsavzatie sa komunikuje najmä smerom k Maďarom žijúcim v zahraničí, resp. k nacionálnejšie podloženým alebo k nacionálnejšie orientovaným vrstvám v Maďarsku, a bežné obyvateľstvo, ktoré sa až tak o politiku nestará, dodnes nie je oboznámené s tým, čo môže pre nich volebné právo pre zahraničného Maďara znamenať. Ani ja, predpokladám, že ani vy, ale najmä obyvatelia alebo občania Maďarska si ťažko vedia predstaviť, že ak by došlo k takej konkrétnej situácii, že jedna či druhá strana o nejakých 200-, 300- alebo 400-tisíc hlasov by mala stratiť vedúcu pozíciu po voľbách, že práve túto zmenu budú vyvolávať tie hlasy alebo budú rozhodovať o tom, že kto zostaví vládu v Maďarsku, nejakí zahraniční Maďari. Asi pred dvoma týždňami som bol až na južných hraniciach Maďarska v Pécsi a cestoval som s vlakom zámerne, aby som túto otázku s niekoľkými spolucestujúcimi mohol prebrať. Až len teraz, teraz si začínajú uvedomovať oslovení ľudia a predpokladám, že aj značná časť maďarskej populácie, že toto volebné právo fakt môže zasahovať do každodenného života Maďarov žijúcich v Maďarskej republike. Obávam sa aj ako Maďar žijúci na Slovensku, že práve tento moment bude tým momentom, ktorý vyvolá nevraživosť alebo vzájomné osočovanie v rámci komunity Maďarov, alebo ako to táto ústava nazýva, „veľkého spoločenstva jednotného maďarského národa“, že tí Maďari, ktorí žijú na území Maďarska, budú obviňovať zahraničných Maďarov, že so svojimi hlasmi im chcú naordinovať úzus, s ktorým ako reálne, či už ako daňoví poplatníci, či už ako poberatelia niektorých dávok, veľa spoločného nemajú. Druhým dôvodom, prečo si myslím, že volebné právo nebude realizované v prospech zahraničných Maďarov, je ten, že ani v Budapešti nemajú v tom jasno. Nemajú v tom jasno, že to volebné právo by sa malo týkať kandidačných listín, na ktoré sa bude hlasovať v Maďarsku, a tým pádom dôjde k týmto možným posunom, ako som hovoril, alebo sa vytvorí samostatná kandidátka pre zahraničných Maďarov s nejakými skôr prestížnymi miestami v maďarskom parlamente. FIDESZ na druhej strane deklaruje ten svoj zámer, že počet poslancov v maďarskom parlamente chce zhruba spojiť, čiže na 200 poslancov. Ak dôjde k tejto redukcii, aj taký malý počet nových poslancov alebo hŕstka poslancov bude mať oveľa väčšiu váhu, 5, 10 zo zahraničia volených poslancov pri 200 poslancoch v parlamente určite zaváži. Alebo by zavážilo. Maďarská republika 17 rokov je v tzv. ústavnom oneskorení, čo sa týka zabezpečenia parlamentného zastúpenia svojich národnostných menšín. Sedemnásť rokov Maďarská republika nebola schopná zabezpečiť alebo realizovať toto právo menšinám, ktoré žijú v Maďarsku, napriek tomu, že im to káže zákon, a napriek tomu, že Ústavný súd konštatoval toto tzv. oneskorenie. Toto tiež pripisujem na účet toho, že nebolo žiaduce, aby v maďarskom parlamente sa objavilo 17 poslancov, ktorí neboli zvolení v riadnych voľbách, ale ktorým to miesto zabezpečuje zákon o parlamentnom zastúpení národnostných menšín, a táto hŕstka alebo početný, alebo táto početná skupina poslancov, aby nejakým spôsobom mohla podporiť či už ľavú, alebo pravú stranu politického spektra. Čiže neobávam sa toho, že realizovateľnosť týchto slov bude až taká rýchla. Okrem toho si myslím, že tvorcovia novej maďarskej ústavy nemajú jasno ani v niektorých základných pojmoch. Možnože aj pán Rafaj, aj kolegovia, aj vy sa pamätáte na to, že naposledy, keď na túto tému som vystúpil, snažil som sa zaoberať s niektorými pojmami, ktoré determinujú či už menšinový život, alebo politiku ohľadne menšín. (Zaznel zvuk gongu.) Ďakujem, pán predsedajúci.