P. Prokopovič, poslanec: (2002-07-10):
Výbor Národnej rady pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie v súlade s § 78 zákona Národnej rady č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky predkladá Národnej rade ako gestorský výbor spoločnú správu výborov k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 111/1990 Zb. o štátnom podniku v znení neskorších predpisov (tlač 1591), v druhom čítaní. Národná rada Slovenskej republiky svojím uznesením č. 2351 z 3. júla 2002 schválila zaradenie tohto návrhu zákona na rokovanie 61. schôdze Národnej rady v skrátenom legislatívnom konaní, v ktorom sa obmedzenia podľa § 72 ods. 1, § 74 ods. 2, § 81 ods. 2, § 83 ods. 4, § 84 ods. 2 a § 86 nepoužijú. Súčasne pridelila tento návrh na prerokovanie vo výboroch a v gestorskom výbore s termínom ihneď nasledovne: ústavnoprávnemu výboru, Výboru Národnej rady pre pôdohospodárstvo, výboru pre obranu a bezpečnosť a výboru pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie. Ako gestorský výbor určila Výbor Národnej rady pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie na prerokovanie a schválenie spoločnej správy výborov v určenom termíne. Uvedené výbory prerokovali pridelený vládny návrh zákona a gestorský výbor prerokoval a schválil podľa § 79 ods. 4 rokovacieho poriadku spoločnú správu výborov Národnej rady uznesením č. 853 z 9. júla 2002. Iné výbory Národnej rady vládny návrh zákona neprerokovali. Konštatujem, že gestorskému výboru do začatia jeho rokovania neoznámili poslanci, ktorí nie sú členmi výborov Národnej rady uvedených v uznesení, svoje stanoviská podľa § 75 ods. 2 rokovacieho poriadku. Ďalej konštatujem, že výbory Národnej rady, ktorým bol pridelený vládny návrh zákona na prerokovanie, zaujali tieto stanoviská: Ústavnoprávny výbor Národnej rady do rokovania gestorského výboru neprerokoval vládny návrh zákona a nepredložil uznesenie výboru. Výbor Národnej rady pre pôdohospodárstvo prerokoval vládny návrh zákona 3. júla 2002 a uznesením č. 454 odporučil Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona schváliť. Výbor Národnej rady pre obranu a bezpečnosť rokoval 4. júla 2002 a neprijal platné uznesenie, lebo podľa § 52 ods. 4 rokovacieho poriadku nebol uznášaniaschopný. Výbor Národnej rady pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie prerokoval vládny návrh zákona 3. júla 2002 a uznesením č. 852 odporučil Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona schváliť so zmenami a doplnkami. Z uznesení výborov Národnej rady uvedených v bode III, ako som to teraz čítal, vyplývajú pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré máte v spoločnej správe uvedené pod bodom IV. Je to celkovo 8 pozmeňujúcich návrhov. Gestorský výbor odporúča o návrhoch výborov, ktoré sú uvedené v tejto spoločnej správe, hlasovať spoločne, o bodoch 1 až 8, s odporúčaním schváliť. Po rozprave, na základe odporúčania gestorského výboru budem odporúčať Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 111/1990 Zb. o štátnom podniku v znení neskorších predpisov (tlač 1591), schváliť so zmenami a doplnkami, ktoré sú uvedené v spoločnej správe, príp. ktoré budú podané a schválené v rozprave. Ďakujem, pán predseda, môžete otvoriť rozpravu k tomuto bodu programu. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Nech sa páči, zaujmite miesto určené pre spravodajcov. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Písomne sa neprihlásil nikto. Pýtam sa, kto sa z poslancov alebo poslankýň hlási ústne do rozpravy. Pán poslanec Orosz. Uzatváram možnosť sa prihlásiť do rozpravy ústne. Jediný prihlásený je pán poslanec Ladislav Orosz. Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo. L. Orosz, poslanec: Ďakujem pekne, pán predseda, za slovo. Vážený pán podpredseda vlády, vážené kolegyne, kolegovia, vo svojom vystúpení chcem vyjadriť podporu tomuto vládnemu návrhu zákona, ktorý prerokúvame v skrátenom legislatívnom konaní. Aj keď si myslím, že je predložený neskoro, on mal byť predložený možno niekedy na začiatku volebného obdobia, tak napriek tomu je dobré, že je v legislatívnom procese, že sú vytvorené podmienky na jeho schválenie. Vítam tento vládny návrh zákona preto, že vidím v ňom úsilie o zvýšenie zodpovednosti a transparentnosti činnosti riaditeľa štátneho podniku, jeho zástupcov a členov dozornej rady za chod štátneho podniku, a tým aj zvýšenie zodpovednosti za správu majetku, ktorý patrí nám všetkým. V tomto vládnom návrhu vidím aj úsilie o odstraňovanie vplyvu politiky a politického klientelizmu z chodu štátnych podnikov. To sú možno ústredné myšlienky, ktoré sú obsiahnuté v tomto vládnom návrhu zákona. A myslím si, že stoja za podporu. Je mi tak trochu ľúto, že gestorský výbor nepočkal na uznesenie ústavnoprávneho výboru, ktorý rokoval práve v čase, keď rokoval aj výbor gestorský. A možno stačilo počkať hodinu, dve hodiny a to, čo sme prijali na rokovaní ústavnoprávneho výboru, by bolo súčasťou spoločnej správy. Keďže sa tak nestalo, chcem vlastne prostredníctvom iných ustanovení zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky priviesť do vašej pozornosti uznesenie ústavnoprávneho výboru a aj všetky pozmeňujúce návrhy, ktoré ústavnoprávny výbor schválil. Tým, že to predkladám v mene skupiny poslancov, sa tieto návrhy stanú súčasťou nášho záverečného hlasovania. Ústavnoprávny výbor schválil na svojom rokovaní deväť pozmeňujúcich návrhov. Viaceré z nich majú charakter legislatívnotechnický v súlade s úlohou, ktorú ústavnoprávny výbor plní v rámci legislatívneho procesu. Ale sú tu aj určité vecné posuny oproti tomu, čo predložila vláda Slovenskej republiky. Tieto vecné posuny sú ale v súlade s tou základnou myšlienkou, ktorú obsahuje tento vládny návrh zákona. Ak sa dobre pamätáte, v ústavnom zákone o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných činiteľov sme do tejto oblasti, do pôsobnosti tejto právnej úpravy chceli zahrnúť aj riaditeľov štátnych podnikov a členov kontrolných orgánov týchto štátnych podnikov. Z tohto hľadiska ústavnoprávny výbor navrhuje, aby riaditeľ štátneho podniku a takisto aj členovia dozornej rady popri iných dokumentoch, ktoré vyplývajú z vládneho návrhu zákona, predkladali aj majetkové priznania. Myslím si, že je úplne logické, ak takáto zákonná povinnosť platí už pre všetkých zamestnancov štátu, ktorí podliehajú zákonu o štátnej službe, keď tejto povinnosti podliehajú nielen ústavní činitelia, ale aj prokurátori a sudcovia, ďalší verejní činitelia, tak toto treba siahnuť aj na riaditeľov štátnych podnikov a členov dozorných rád. Verím, že tento návrh sa stretne s podporou aj u predkladateľa. Je tu ešte jedna vec, na ktorú upozorňujú pozmeňujúce návrhy ústavnoprávneho výboru. Ja som veľmi privítal, že v tomto vládnom návrhu zákona je stanovený strop pre ročnú odmenu riaditeľa podniku z hľadiska podielu na zisku a takisto aj vo vzťahu k členom dozornej rady. Ale, myslím si, že bolo by úplne formálne stanovovať ročný limit pre odmenu riaditeľa štátneho podniku a nezaoberať sa otázkou maximálneho limitu pre jeho mesačný plat. V tejto súvislosti chcem povedať, že vo vzťahu k iným zamestnancom štátu zákon stanovuje výšku ich funkčného platu. Je to tak vo vzťahu k ústavným činiteľom, je to tak vo vzťahu k zamestnancom štátu, ktorí podliehajú zákonu o štátnej službe, je to tak vo vzťahu k zamestnancom štátu, ktorí pôsobia v mocenských zložkách, je to tak aj vo vzťahu k tým ľuďom, ktorí podliehajú zákonu o verejnej službe. V tejto súvislosti som položil na rokovaní ústavnoprávneho výboru otázku zástupcovi predkladateľa, aký by mal byť podľa jeho názoru maximálny strop platu riaditeľa štátneho podniku. Samozrejme, to nie je jednoduchá otázka, vychádzajúc aj zo súčasnej praxe a vychádzajúc aj z toho, aké rozdielne štátne podniky u nás existujú. Na túto otázku sme nedokázali dostať od zástupcu navrhovateľa jasnú odpoveď, takže v našom pozmeňujúcom návrhu odporúčame, aby mesačný plat riaditeľa štátneho podniku nepresahoval výšku päťnásobku mzdy v národnom hospodárstve. Po transformácii niektorých štátnych podnikov na akciové spoločnosti, myslím si, sa zmestíme do súčasnej reality, ale táto právna úprava je pre budúcnosť, aby bola aj v tejto oblasti viac transparentná. To je zhruba podstata tých návrhov, ktoré prerokoval a schválil ústavnoprávny výbor. Aby som zadosťučinil aj zákonu o rokovacom poriadku, tak všetky pozmeňujúce návrhy, ktoré schválil ústavnoprávny výbor a ktoré teraz predkladám v mene skupiny poslancov, prečítam. Zároveň dám k dispozícii tieto návrhy spravodajcovi. Takže prvý pozmeňujúci návrh je k bodu 4: „V § 19 ods. 1 sa slová „písomné vyhlásenie o svojich majetkových podieloch v iných právnických osobách a majetkových podieloch jemu blízkych osôb v iných právnických osobách“ nahrádzajú slovami „majetkové priznanie v rozsahu ustanovenom v odseku 2 a 3“.“ Tento pozmeňujúci návrh nadväzuje legislatívne na ďalšie. Ďalší pozmeňujúci návrh je tiež k bodu 4: „V § 19 ods. 2 sa slová „do doby vykonania“ nahrádzajú slovami „do vymenovania nového riaditeľa na základe“.“ Toto je návrh legislatívnotechnického charakteru, má spresňujúci význam. Návrh 3 k bodu 4, ktorý obsahuje odsek 2 s tromi písmenami a odseky 3 a 4: „V § 19 sa za odsek 1 vkladajú nové odseky 2 až 4, ktoré znejú: „Odsek 2: Majetkové priznanie musí obsahovať údaje o a) nehnuteľnom majetku, vrátane údajov o právnom dôvode a dátume nadobudnutia tohto majetku a ceny jeho obstarania pri bezodplatnom nadobudnutí ceny podľa osobitného predpisu, b) hnuteľnej veci, ktorej hodnota presahuje 200 000 Sk, vrátane údajov o právnom dôvode nadobudnutia tejto veci, ceny obstarania a pri bezodplatnom nadobudnutí ceny obvyklej, c) majetkovom práve a inej majetkovej hodnote, ktorej hodnota presahuje 200 000 Sk, vrátane údajov o právnom dôvode nadobudnutia tohto majetkového práva alebo inej majetkovej hodnoty pri odplatnom prevode ceny obstarania a pri bezodplatnom nadobudnutí ceny obvyklej. Odsek 3: Súčasťou majetkového priznania je aj vyhlásenie o podnikateľských aktivitách a majetkových podieloch riaditeľa v iných právnických osobách a majetkových podieloch jemu blízkych osôb v iných právnických osobách. Odsek 4: Úmyselné uvedenie neúplných alebo nepravdivých údajov v majetkovom priznaní je dôvodom na odvolanie z funkcie.“ Doterajšie odseky § 19, odseky 2 až 10 sa označujú ako odseky 5 až 13.“ Zmyslom pozmeňujúceho návrhu je práve zakotviť tú spomínanú povinnosť riaditeľa podniku predkladať majetkové priznania v rozsahu, ktorý bude ustanovený v zákone. Štvrtý pozmeňujúci návrh: „V § 19 ods. 5 sa za slová: „o všetkých skutočnostiach“ vkladajú slová „ktoré sú mu známe“.“ Odôvodnenie: Povinnosť informovať radu o všetkých skutočnostiach, ktoré môžu ovplyvniť podnikateľskú činnosť, stav majetku v podniku a jeho likviditu, sa môže vzťahovať len na tie informácie, ktoré sú riaditeľovi podniku, o ktorých sa riaditeľ podniku dozvedel, známe. Ide o upresňujúci, legislatívnotechnický návrh. Obdobný charakter má pozmeňujúci návrh pod bodom 5: „V § 19 ods. 8 druhá veta znie: „Ak riaditeľ určí viacerých zástupcov, určí aj poradie, v akom ho zastupujú.“.“ Šiesty pozmeňujúci návrh: „V § 19 ods. 9 sa vypúšťajú slová „jeho priami podriadení“.“ Odôvodnenie: Z navrhovaného ustanovenia nie je zrejmé, prečo by sa ustanovené obmedzenia mohli vzťahovať len na vedúcich zamestnancov priamo podriadených riaditeľovi. Odôvodnenie nie je obsiahnuté ani v dôvodovej správe. Navrhuje sa preto ustanoviť príslušné obmedzenia všetkým vedúcim zamestnancom. Tiež to má v zásade spresňujúci charakter. Pozmeňujúci návrh pod bodom 7: „V § 19 znovu označený odsek 10 znie: „Mesačný plat a ročné odmeny z podielu na zisku riaditeľa určuje zakladateľ. Výška mesačného platu riaditeľa nesmie presiahnuť 5-násobok priemernej mzdy dosahovanej v národnom hospodárstve a ročné odmeny z podielu na zisku nesmú presiahnuť 10-násobok priemernej mzdy dosahovanej v národnom hospodárstve.“.“ Ide tu už o mnou spomínané stanovenie horného limitu mesačného platu riaditeľa. Ak by pán predkladateľ nesúhlasil s takýmto násobkom, tak by som ho poprosil, aby vystúpil ešte v rozprave, aby sme to my ho mohli príp. korigovať. Ale myslím si, že treba, aby toto bolo súčasťou tohto vládneho návrhu zákona, aj keď hovorím, tá výška možno bola tak trocha strelená z našej strany. Pozmeňujúci návrh 8: „V § 19 sa dopĺňa odsek 11, ktorý znie: „Výkon funkcie riaditeľa končí jeho úmrtím, vzdaním sa alebo odvolaním. Riaditeľa odvoláva zakladateľ.“.“ Pri tomto pozmeňujúcom návrhu ide o to, že v návrhu nového znenia § 19 vypadlo doterajšie ustanovenie zákona o tom, kto odvoláva riaditeľa. Pri jeho absencii nie je možné vykonať jeho odvolanie, len za cenu možno súdnych sporov. V záujme právnej čistoty sa navrhuje upraviť všetky možnosti ukončenia činnosti funkcie riaditeľa. Posledný pozmeňujúci návrh, deviaty: „V § 20 v novom odseku 4 sa za slová „oznámiť zakladateľovi“ vkladajú slová „majetkové priznanie v rozsahu ustanovenom v § 19 ods. 2“ a na konci sa pripája veta: „Ustanovenie § 19 ods. 4 sa použije obdobne.“.“ Ide tu o to, aby povinnosť predkladať majetkové priznanie neprislúchala len riaditeľovi podniku, ale aj predsedovi a členom dozornej rady. To je všetko. Vážené kolegyne, kolegovia, prosím vás o podporu týchto návrhov.