Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2014-07-08):
Pán podpredseda Národnej rady, dámy a páni, prajem vám všetkým príjemný dobrý deň. Návrh štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2013 prerokovala vláda Slovenskej republiky 30. apríla tohto roku a schválila ho uznesením č. 205, ktorým ma súčasne poverila, aby som ho uviedol aj pri prerokovaní v Národnej rade. Štátny záverečný účet obsahuje základné informácie o ekonomickom vývoji štátu, výsledky hospodárenia verejnej správy Slovenskej republiky v metodike ESA 95 a hospodárenie štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe. Hospodárenie je vyhodnotené v nadväznosti na schválený rozpočet verejnej správy na rok 2013 a nechýba ani medzinárodné porovnanie dosiahnutých výsledkov. Dovoľte mi teda stručne informovať o najdôležitejších číslach tohto dokumentu za rok 2013. Najprv výsledky hospodárenia verejnej správy Slovenskej republiky v metodike ESA 95. Podľa tejto metodiky hospodárila verejná správa Slovenskej republiky v roku 2013 so schodkom 2,77 % a dlh verejnej správy k 31. 12. 2013 dosiahol úroveň 55,42 % hrubého domáceho produktu. Tak ako každý rok zdôrazňujem, že tieto údaje sú predbežné na základe jarnej notifikácie Eurostatom. Aktuálne čísla za rok 2013 potvrdené Eurostatom bude možné prezentovať v súhrnnej ročnej správe na jeseň tohto roku. Dosiahnutý schodok verejnej správy za rok 2013 bol oproti rozpočtovanej hodnote nižší o 0,17 % hrubého domáceho produktu a v porovnaní s rokom 2012 sa znížil o 1,71 % hrubého domáceho produktu. Na základe vývoja verejných financií Slovenskej republiky v minulom roku a na základe predikcie Eurostatu a Ministerstva financií Slovenskej republiky, ktoré potvrdzujú udržateľnosť tohto stavu v roku 2014 a 2015, navrhla Európska komisia, aby Slovenská republika bola vyňatá z procedúry nadmerného deficitu a Rada Ecofin, Rada ministrov financií Európskej únie, 20. júna tohto roku tento návrh aj schválila. Obdobné pozitívne rozhodnutie bolo aj pre Belgické kráľovstvo, Českú republiku, Dánske kráľovstvo, Holandské kráľovstvo a Rakúsku republiku. Schodok verejnej správy: v absolútnom vyjadrení sa hospodárenie s verejnými financiami v roku 2013 skončilo so schodkom vo výške 1 mld. 995 mil. eur, čo je o 191,6 mil. eur menej, než sa rozpočtovalo. Na schodok financií verejnej správy malo pozitívny vplyv najmä zrušenie rezervy na otvorenie druhého piliera dôchodkového systému v hodnote 229 mil. eur, úspora prostriedkov štátneho rozpočtu určených na financovanie spoločných programov vo výške 260 mil. eur a prenesenie výdavkov štátneho rozpočtu do nasledujúcich období v hodnote 233 mil. eur. Na schodok financií verejnej správy mali negatívny vplyv najmä nižšie daňové a odvodové príjmy o 137 mil. eur, nižšie niektoré nedaňové príjmy o 368 mil. eur, ide hlavne o príjmy z dividend, z predaja emisných povoleniek a z predaja núdzových zásob ropy. Napriek uvedeným negatívnym vplyvom je možné konštatovať, že oproti roku 2012 došlo k medziročnému zvýšeniu celkových daňových príjmov o 1 mld. 886 mil. eur, nedaňových príjmov o 907 mil. eur pri poklese príjmov z grantov a transferov o 1 mld. 356 mil. eur. Na strane výdavkov došlo k medziročnému zníženiu celkových bežných výdavkov verejnej správy o 878 mil. eur a kapitálových výdavkov o 61 mil. eur. Tento pozitívny vývoj salda verejných financií umožnil dosiahnuť celkovú cieľovú hodnotu pod 3 % hrubého domáceho produktu. K dlhu verejnej správy. Maastrichtský dlh verejnej správy dosiahol ku koncu roka roku 2013 hodnotu 39 mld. 975 mil. eur, čo pri vyčíslenom predbežnom hrubom domácom produkte vyše 72 mld. eur predstavuje hodnotu 55,42 percent. Dosiahnutá medziročná zmena konsolidovaného dlhu znamenala jeho zvýšenie o 2,8 % hrubého domáceho produktu a v absolútnom vyjadrení ide o 2 mld. 537 mil. eur. Zvýšenie pomeru dlhu k HDP bolo spôsobené rastom dlhu o 6,8 % pri raste hrubého domáceho produktu v bežných cenách o 1,5 percenta. Prekročenie dlhu cez hranicu 55 % hrubého domáceho produktu znamená, že na základe zákona o rozpočtovej zodpovednosti je nutné v roku 2014 realizovať ďalšie kroky na znižovanie dlhu vrátane viazania výdavkov štátneho rozpočtu vo výške 3 % z celkových výdavkov štátneho rozpočtu, kde šlo o sumu približne 300 mil. eur. K výške dlhu je nutné dodať, že bez imputovania pôžičky agentúry pre núdzové zásoby ropy a ropných výrobkov v hodnote 465 mil. eur, na základe rozhodnutia Eurostatu by bola výška dlhu 54,77 percenta. Toto rozhodnutie urobil Eurostat na poslednú chvíľu, len pár týždňov pred zverejnením notifikovaných výsledkov, pričom ministerstvo financií už nemalo možnosť s Eurostatom o zaznamenaní rokovať ani urobiť iné kroky vedúce k zníženiu dlhu. Ďalším významným faktorom vplývajúcim na výšku dlhu je účasť Slovenska na záchrannom mechanizme EFSF, pri ktorom poskytnuté záruky vstupujú do dlhu krajiny, a to výške vypočítanej Eurostatom. Dlh Slovenska za rok 2013 po odpočítaní týchto záruk, ako aj imputovaného dlhu ropnej agentúry by dosiahol hodnotu 52,02 % hrubého domáceho produktu. Rozhodujúca časť, až 97 % dlhu verejnej správy tvorí dlh, ktorého nositeľom sú štátne rozpočtové organizácie a ktorý je v správe Ministerstva financií Slovenskej republiky. Ten dosiahol ku konca roka 2013 menovitú hodnotu 38 mld. 891 mil. eur a medziročne sa zvýšil o 2 mld. 725 mil. eur, to znamená o 7,53 percenta. Hlavnou príčinou zvýšenia dlhu bol schodok štátneho rozpočtu. V rámci eurozóny osemnástich krajín v roku 2013 dosiahlo osem štátov vyšší schodok a štrnásť krajín dosiahlo vyšší dlh verejnej správy ako Slovenská republika. Priemerný schodok Európskej únie, EÚ, 18-ky eurozóny bol 3 % hrubého domáceho produktu a priemerný dlh verejnej správy EÚ 18-tky bol 92,6 % hrubého domáceho produktu v roku 2013. Teraz ešte niečo o výsledku štátneho rozpočtu Slovenska na hotovostnom princípe. Príjmy štátneho rozpočtu v roku 2013 dosiahli sumu 12 mld. 796 mil. eur a výdavky 14 mld. 820 mil. eur, takže rozpočtové hospodárenie sa skončilo schodkom 2 mld. 23 mil. eur. Dosiahnuté príjmy štátneho rozpočtu boli nižšie, ako sa rozpočtovalo v pôvodne schválenom rozpočte o 1 mld. 120 mil. eur, išlo o medziročný rast však o 8,2 %, a výdavky štátneho rozpočtu boli nižšie ako v schválenom rozpočte o 2 mld. 182 mil. eur. Čiže išlo o medziročný pokles o 5,2 percenta. V absolútnom vyjadrení boli hotovostné príjmy štátneho rozpočtu oproti roku 2012 vyššie o 996 mil. eur a výdavky boli nižšie o 821 mil. eur. Schodok štátneho rozpočtu vo výške 2 mld. 23 mil. eur je vo vzťahu k pôvodne schválenému rozpočtu nižší 1 mld. 62 mil. eur a v medziročnom porovnaní schodok štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe klesol o 1 mld. 787 mil. eur, to znamená o 47 percent. Schodok štátneho rozpočtu za rok 2013 vykázaný na hotovostnom princípe bol krytý finančnými prostriedkami získanými z predaja štátnych dlhopisov v hodnote miliarda 160, pardon, 1 mld. 662 mil. eur z predaja štátnych pokladničných poukážok v hodnote 12 mil. eur a finančnými zdrojmi z čerpania tranže vládneho úveru v hodnote 350 mil. eur. Toľko na úvod. Odporúčam, aby Národná rada Slovenskej republiky prijala uznesenie, ktorým schvaľuje Návrh štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2013 a ktorým berie na vedomie spôsob krytia schodku štátneho rozpočtu takisto za rok 2013. Ďakujem.