Jahnátek, Ľubomír, poslanec NR SR (2010-10-13):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci, za slovo. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, pani ministerka, rád by som sa stručne vyjadril k návrhu kompetenčného zákona v časti prechodu kompetencie riadenia obchodno-ekonomických oddelení v rámci zastupiteľských úradov v zahraničí z riadiacej pôsobnosti ministerstva hospodárstva do riadiacej pôsobnosti ministerstva zahraničných vecí. Nie je to len aktivita tejto vlády. Musím konštatovať, že pri tvorbe programového vyhlásenia bývalej vlády, ktorej som bol aj ja členom, ministerstvo zahraničných vecí si presadilo do programového vyhlásenia vlády na roky 2006 až 2010 vytvorenie jednotnej politicko-ekonomickej dimenzie diplomacie, čím sa v konečnom dôsledku myslelo prevzatie riadiacej kompetencie obchodno-ekonomických oddelení v zahraničí pod riadiacu pôsobnosť ministerstva zahraničných vecí. Veľmi rýchlo som pochopil, že tadiaľto cesta nevedie, s ohľadom na skutočnosť, že slovenská ekonomika vo výraznej miere závisí od exportnej výkonnosti, nakoľko existujúce výrobné kapacity niekoľkonásobne prekračujú absorpčnú schopnosť slovenského trhu. Vývozná výkonnosť slovenského hospodárstva je viac ako 85 % HDP, dovozná náročnosť cca 86 % HDP a vzťah obratu zahraničného obchodu k HDP dokazujú, že zahraničný obchod je kľúčovým odvetvím, ktorý bezprostredne a významne ovplyvňuje súčasnú aj budúcu prosperitu Slovenska a životnú úroveň jeho obyvateľov, úzko súvisí s účinnosťou a pôsobnosťou ekonomického rezortu, ktorým je ministerstvo hospodárstva, je predĺženou rukou a priamym nástrojom podpory rozvoja podnikateľského prostredia, a preto obchodno-ekonomické oddelenia napriek mnohým a veľkým tlakom zo strany ministerstva zahraničných vecí ostali v pôsobnosti ministerstva hospodárstva. Je potrebné akcentovať, že OBEO predstavujú v súčasnosti základný nástroj realizácie zahraničnoobchodnej politiky a proexportných opatrení zo strany ministerstva hospodárstva, pričom tieto kompetencie a aktivity sú a aj naďalej ostávajú v kompetencii ministerstva hospodárstva, avšak bez priameho nástroja riadenia ekonomickej a obchodnej diplomacie v zahraničí, t. j. bez ľudí. Vzniká absolútne paradoxná situácia, kompetencie zostávajú na ministerstve hospodárstva a ľudia prechádzajú na ministerstvo zahraničných vecí. Tak to tu ešte skutočne nebolo. OBEO ako konkrétny výraz ekonomickej dimenzie slovenskej diplomacie sú dôležitým informačným, konzultačným a poradenským zdrojom s asistenčnými službami, predovšetkým pre slovenské malé a stredné podniky, ktoré by bez ich konkrétnej pomoci v jednotlivých teritóriách boli znevýhodnené oproti ostatným krajinám, ktoré tento servis svojim podnikateľom poskytujú. Hlavné formy podpory proexportných aktivít podnikateľských subjektov zo strany obchodných diplomatov na OBEO sú nasledovné, poradenská, konzultačná a sprostredkovateľská činnosť pri prieniku slovenských exportérov na zahraničné trhy, operatívne mapovanie exportných príležitostí, príprava a organizácia účasti na medzinárodných veľtrhoch a výstavách, organizovanie podnikateľských misií, seminárov a konferencií a návšteva vládnych predstaviteľov, organizovanie zasadnutí medzivládnych zmiešaných komisií, vyhľadávanie zahraničných investičných partnerov, rovnako ako podpora rozvoja aktívneho cestovného ruchu a aktívna propagácia Slovenska v zahraničí. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, rovnako by som rád zdôraznil, že v drvivej väčšine krajín OECD, kde bol prieskum za môjho pôsobenia vykonaný, celkovo 16, je kompetencia, výkon, samotná realizácia podpory exportu a získavania investícií, t. j. ekonomická dimenzia diplomacie v pôsobnosti ekonomických ministerstiev a ich rozvojových agentúr, príspevkových organizácií alebo iných subjektov naviazaných na ministerstvo hospodárstva alebo na jeho miestny ekvivalent. Rovnako však musím konštatovať, že vo viacerých prechodových ekonomikách sa snahy ministerstva zahraničných vecí o získanie direktívneho riadenia OBEO podarilo zrealizovať, avšak nasledujúca prax vždy preukázala nesprávnosť tohto kroku a riadenie OBEO sa opäť vrátilo pod príslušné ekonomické ministerstvá alebo jeho organizácie. Ako príklad slúži Maďarsko, Poľsko, Srbsko, Chorvátsko. Pripravuje sa Česká republika, ktorá pred dvomi rokmi presunula OBEO na ministerstvo zahraničných vecí. A teraz to znovu vracajú naspäť, lebo zistili, že to nefunguje. Vo vyspelých krajinách je toto jednoznačne dávno vyriešené. OBEO je buď pod ministerstvom hospodárstva, alebo pod odborným agentúrami a hospodárskymi komorami, ale nikdy nie pod ministerstvom zahraničných vecí. Častým výsledkom snahy ministerstva zahraničných vecí v niektorých krajinách s prechodovými ekonomikami o prevzatie kontroly nad obchodno-ekonomickými oddeleniami a ich priame riadenie bolo vytvorenie tzv. ekonomických diplomatov pre teoretickú spravodajskú činnosť o makroekonomike, pričom konkrétna činnosť a servis pre podnikateľský sektor sa vytratili a podnikateľské subjekty v zahraničí boli odkázané len samy na seba. Preto aj v týchto krajinách bol zaznamenaný spätný presun praktického výkonu ekonomickej diplomacie do pôsobnosti ekonomických rezortov, akým je ministerstvo hospodárstva na Slovensku. Čo teda v praxi bude znamenať prevzatie kompetencií obchodno-ekonomickej diplomacie pod správu ministerstva zahraničných vecí pre ministerstvo hospodárstva? Jednoznačné oslabenie existujúcich väzieb a najmä úplné odtrhnutie obchodnej diplomacie od reálnych potrieb podnikateľskej sféry, prepojení v rámci rezortu hospodárstva, ako aj navonok či už na národnej alebo medzinárodnej úrovni. Nemôžem nespomenúť odôvodnenia pána Dzurindu v médiách k prevzatiu kompetencií riadenia OBEO: „Dôjde jednoznačne k úsporám, čo sa týka administratívy, ako aj prenájmu administratívnych priestorov a služobných bytov.“ Rovnako tak pán Dzurinda neopomenul ani „rozdávanie trafík“, čím myslel personálne obsadenie OBEO v zahraničí. K uvedenému by som rád uviedol, že k žiadnym reálnym úsporám nedôjde. Ministerstvo hospodárstva vyvinulo samostatný softvér pre vedenie účtovníctva OBEO. Na základe monitorovania a hodnotenia hlavných činností OBEO je využitie fondu pracovného času zamestnancov OBEO nasledovné – administratíva 7 %, požiadavky zastupiteľského úradu 7 %, propagácia Slovenskej republiky v zahraničí 9 %, proexportné aktivity 32 %, proinvestičné aktivity 20 %, aktivity zamerané na podporu a propagáciu turizmu 9 %, spravodajská a styková činnosť pre ústredie 13 % a iné činnosti 3 %. Rovnako by som rád zdôraznil, že k otvoreniu uzavretého systému personálneho obsadzovania pozícií obchodných radcov na zastupiteľských úradoch v zahraničí došlo práve počas druhej Dzurindovej vlády za ministrovania pán Ruska, a teda aj k politickým nomináciám na posty obchodných radcov, kde masovo boli z postov obchodných radcov stiahnutí odborní zamestnanci a boli nominovaní externí politickí nominanti. Preto ma prekvapujú práve jeho výroky o rozdávaní trafík v súvislosti s odborným obsadzovaním miest obchodných radcov v zahraničí na adresu bývalej vlády. Alebo pán Dzurinda chce povedať, že o týchto praktikách nevedel ako predseda vlády? Ak vezmeme do úvahy proklamované úspory z prenájmov administratívnych priestorov a služobných bytov v zahraničí pre potreby obchodných radcov, opätovne musím konštatovať, že k prenájmu priestorov dochádzalo len v tom prípade, kedy ministerstvo zahraničných vecí vypovedalo kancelárie a ubytovanie pre OBEO-čkarov, ktorí patrili pod ministerstvo hospodárstva. Čiže nikdy to nebolo, že by sme si hľadali vlastné priestory, len keď nás ministerstvo zahraničných vecí vyhodilo zo zastupiteľských úradov. Ak už ministerstvo zahraničných vecí hovorí o efektivite výkonu diplomacie v zahraničí, rovnako je pre mňa zarážajúca skutočnosť, že ide len o prevzatie riadiacej kompetencie v oblasti ekonomickej diplomacie. Veď v rámci zastupiteľských úradov Slovenskej republiky a stálych misií zabezpečujú zahraničnú službu aj vyslaní pracovníci ministerstva obrany (celkom 35 ľudí), o ktorých ministerstvo zahraničných vecí nemá záujem. Ďalej, ministerstvo vnútra má 31 ľudí. Znovu, nemajú o nich záujem. Ale sú aj vyslaní zamestnanci ministerstva kultúry či ministerstva pôdohospodárstva, ktorí vykonávajú jednotnú zahraničnú službu. O prevzatí týchto kompetencií a týchto zamestnancov ministerstvo zahraničných vecí neuvažuje a ani nehovorí o efektivite výkonu jednotnej diplomacie služby v zahraničí. Natíska sa otázka prečo. Veď je to dokopy viac ľudí, ako má ministerstvo hospodárstva v rámci OBEO-čkarov. Rád by som poukázal ešte na jednu skutočnosť. Pokiaľ v Českej republike uvažujú o prechode riadiacej kompetencie ekonomickej diplomacie z pôsobnosti Ministerstva zahraničných vecí České republiky do pôsobnosti Ministerstva průmyslu a obchodu České republiky, ktorá sa pod taktovkou Ministerstva zahraničných vecí České republiky ukázala ako neefektívna a neúčinná, t. j. návrat k nášmu doterajšiemu modelu, vyvolali širokú odbornú diskusiu o efektívnejšom riadení ekonomickej diplomacie za účasti predstaviteľov štátnej sféry a zástupcov najväčších zamestnávateľských a podnikateľských zväzov. Na rozdiel od Českej republiky u nás sa rozhodlo na základe politického záujmu SDKÚ, podnikateľskej sféry sa na prechod týchto kompetencií nikto nepýtal. Musím konštatovať, že naši politickí diplomati do pozície manažérov zatiaľ nedospeli a v ekonomických otázkach majú len minimálne, ak vôbec, nejaké odborné vedomosti. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, slovenská diplomacia musí akcentovať nastúpené trendy a predovšetkým úplne zmeniť svoju profiláciu. Rozvoj zahraničnej služby sa neobmedzuje striktne na ministerstvo zahraničných vecí, ale je stále viac aj záležitosťou ďalších rezortov. Zastávam názor, že je potrebné najmä v súčasnom období dopadov finančnej a hospodárskej krízy posilniť, dobudovať a efektívne profilovať to, čo funguje a je prínosom pre ekonomický a hospodársky rast Slovenska, ako rušiť zabehnutý systém v súčasných podmienkach a budovať nový systém, ktorý môže narušiť aj to, čo doteraz funguje. Preto zásadne nesúhlasím s prechodom týchto kompetencií z ministerstva hospodárstva na ministerstvo zahraničných vecí. Ministerstvo zahraničných vecí nemá odborne zdatný personál a ani kompetencie na realizáciu ekonomických aktivít v zahraničí a podporu podnikateľského prostredia, o ktoré sa usiluje. Evokuje mi to situáciu z konca druhej Dzurindovej vlády, keď ministerstvo hospodárstva bolo odsúdené na zrušenie a scenár bol jasný – zahraničný obchod na ministerstvo zahraničných vecí, investície a štrukturálne fondy v oblasti konkurencieschopnosti na ministerstvo financií (Poznáte kauzu NADSME, kde sa len na chvíľu ministerstvo financií „ochomejtlo“ na šesť týždňov a je z toho kauza ako hrom.), energetika na dopravu, cestovný ruch na už spomínané ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja. A môžem takto pokračovať ďalej. Počas môjho pôsobenia sa preukázala dôležitosť a opodstatnenosť ekonomického rezortu, ktorým je ministerstvo hospodárstva. Čudujem sa predstaviteľom koaličným partnerom zo strany SaS, že si takto nechajú so sebou vypinkať. Dostali ste frčku do nosa s tým, že Dzurinda si bude určovať ľudí, ktorí tam pôjdu, a vy, váš minister berie kompetencie a zodpovednosť za vývoj zahraničného obchodu. Ďakujem pekne.