Kiššová, Jana, poslankyňa NR SR (2018-05-16):
Ďakujem pekne za slovo, pán predseda. Vážený pán minister, vážené dámy, vážení páni, dovoľte aj mne reagovať na predložený návrh zákona o dani z poistenia, o ktorom sa už pán minister vyjadroval, že ide o zákon prehľadný, jednoduchý, ktorý sa nebude dotýkať produktov životného poistenia, že poisťovne nebudú musieť zvyšovať poistné a nedôjde k zvýšeniu administratívnej náročnosti alebo potrebe veľkých zmien v informačných systémoch. Tak nielen ja, ale aj poisťovne, Národná banka Slovenska, Generálna prokuratúra, ale aj všetky relevantné združenia máme na toto trošku iný názor. Nie je to tak dávno, bolo to 1. januára v roku 2017, kedy ministerstvo financií zaviedlo nepopulárny 8-percentný odvod z poistného z neživotných poistení. Už vtedy bol predmetom mnohých polemík, a to jednak kvôli jeho ústavnosti, systémovosti a efektívnosti. No a neprešlo veľa času a dnes tu máme nový návrh zákona, ktorý je opätovne predmetom takmer identických polemík. Cieľom tohto návrhu je zavedenie dane z poistenia, ktorá má nahradiť doteraz fungujúci alebo teda v súčasnosti platný 8-percentný odvod z poistného, z prijatého poistného, z neživotného poistenia podľa zákona o poisťovníctve. A v zmysle dôvodovej správy to má byť daň z poistenia, ktorá má byť nepriamou daňou. V rámci slovenského daňového systému je teda z hľadiska osoby povinnej platiť daň podobná dani z pridanej hodnoty. Tak ako v dani z pridanej hodnoty by teda malo byť zrejmé, že poisťovňa je osobou povinnou platiť daň, ktorú inkasuje od poistníka. Pri predpoklade sadzby dane 8 % a zdaňovania na princípe platby je potom princíp taký, že poisťovňa od poistníka inkasuje platbu vo výške 108 jednotiek, teda základom dane je prijatá protihodnota znížená o daň, teda hodnota 100 jednotiek. Poisťovňa teda ako o výnose, teda ako o prijatom poistnom, účtuje iba vo výške 100 a nie vo výške 108. Vo výške 8 účtuje o záväzku voči daňovému úradu z dôvodu inkasa dane od poistníka. Navrhované znenie indikuje, že celú platbu, teda napríklad tých 108 eur alebo jednotiek, má poisťovňa považovať za prijaté poistné, teda výnos, a až následne vypočítať daň vo výške 8 jednotiek alebo 8 eur. To by teda znamenalo, že 108 je prijaté poistné a daň vo výške 8 by poisťovňa účtovala ako svoj náklad a zároveň ako záväzok voči daňovému úradu z dôvodu vlastnej daňovej povinnosti. To by ale nebolo v súlade s deklarovaným zámerom nepriameho zdanenia. Zároveň by nastala presne taká situácia, taká istá, ako to bolo teda pri, teda v súčasnom, je to v súčasnom odvode v zmysle zákona súčasného. Teda navrhovaná daň by sa od súčasného odvodu poistného nelíšila, čo, predpokladám, nebol zámer zákonodarcu alebo teda predkladateľa. Daň z poistenia je podľa návrhu zákona súčasťou poistného, čo komplikuje poisťovniam jej implementáciu v súčasnosti a spôsobí problémy pri každej zmene sadzby dane z poistenia. Navyše takáto formulácia zvyšuje poistné o daň z poistenia, čo nepriamo navyšuje náklady poisťovne na provízie a aj zaistenie, ktoré sú počítané z poistného. Ak chce poisťovňa mať dostatok prostriedkov na krytie svojich záväzkov, bude musieť zvýšiť cenu pre klienta o viac, než je sadzba dane. A tu sa dostávame teda k tomu tvrdeniu, že tento návrh zákona sa nedotkne spotrebiteľov, a ja teda tvrdím, že sa ho dotkne a dotkne sa ho významne. Aj keď zámerom zákona možno nie je navyšovať ceny poistného, tak to, ako sa so zavádzanou daňou, pokiaľ ide o zvýšenie ceny poistného, vysporiadajú poisťovne, zostáva výlučne v ich kompetencii, pričom aj v analýze sociálnych vplyvov sa odhaduje zvýšenie výdavkov domácností v súvislosti s využívaním poistných produktov v odvetviach neživotného prostredia. Poisťovne s najväčšou pravdepodobnosťou tento náklad prenesú do cien poistného, čo je pochopiteľné, čo sa prejavilo, samozrejme, aj v navýšení cien, keď bol zavedený ten 8-percentný odvod z prijatého poistného z neživotného poistenia. Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky poukazuje na fakt, že fyzické osoby sú výrazne zaťažené daňovou povinnosťou prostredníctvom dane z príjmov fyzických osôb. Podľa rozpočtu verejnej správy predstavovala v roku 2016 vybraná daň z týchto príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti takmer 40 % všetkých vybraných daní z príjmov, ziskov a z kapitálového majetku a v roku 2017 môže tento podiel dosiahnuť až 46 % a v ďalších rokoch to bude takmer hranica 50 %, a to je asi aj to, o čom hovoril môj predrečník pán poslanec Heger. Oproti tomu objem príjmov zo závislej činnosti v národnom hospodárstve je nepomerne nižší ako objem ziskov. A ďalej prostredníctvom svojej spotreby platia fyzické osoby väčšinu daní na tovary a služby, čím sa ich podiel na platení daní výrazne zvyšuje. Tento návrh zákona bude mať negatívny vplyv aj na spoločnosti a podnikateľov. Nezasiahne len poisťovne, ale aj vysoko konkurenčné odvetvia s nevyhnutným poistením, napríklad oblasť automotiv, stavebníctvo či preprava, ale nielen tie, pretože dnes už naozaj sa poisťuje takmer všetko, niekde dokonca zo zákona sú poistenia nutné, ale naozaj ten podiel toho poistenia jednoducho rastie. Návrh uvalí 8-percentnú daň z poistného na všetky majetkové poistky, a to nielen na tie nové, ale aj na tie, ktoré už bežia a budú pokračovať v budúcom roku. Podľa vyjadrení jednotlivých poisťovní ide až o 85 %, pritom v ich prípade sa nová daň vôbec nemohla zarátať do poistného. Čiže tam opäť vzniknú nejaké škody, ktoré asi budú poisťovne uvažovať, ako ich vykryť. Zákon pre zmluvy uzatvorené pred jeho dátumom účinnosti zásadne mení podmienky, ktoré si poisťovňa v minulosti dohodla s klientom, v neprospech poisťovní tým, že z ceny za službu, ktorá bola kalkulovaná bez dane z poistenia, má poisťovňa zaplatiť daň. Zákon je v dôsledku tohto podľa vyjadrenia odborníkov retroaktívny, čo sa javí, ako že by mohlo byť v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky. Zamestnávateľské združenia upozorňujú, že predraženie poistiek môže negatívne ovplyvniť zamestnanosť a ziskovosť dôležitých sektorov, a teda nielen ich ziskovosť je problém, ale tým pádom aj atraktivita daného sektoru, ktorá s tým, samozrejme, úzko súvisí. Popri subdodávateľoch pre automobilový priemysel môže spôsobiť zásadné problémy v doprave či v stavebnom sektore. Oba tieto sektory sú vysoko konkurenčné, s nízkymi maržami, takže nárast cien im môže naozaj skomplikovať život. Nemôžu si pritom dovoliť nemať poistenie, vyžadujú ho buď pravidlá v preprave, alebo obchodní partneri. A nielen tam. Nový odvod, resp. daň predraží aj projekty z eurofondov. Pravidlá Európskej únie jasne hovoria, že každý projekt musí byť poistený, ak ho má Európska únia, resp. ak má byť hradený z prostriedkov Európskej únie. Poisťovne zas upozorňujú na možnosť, že sa ich klienti začnú poisťovať v zahraničí. V rámci voľného pohybu služieb stačí akejkoľvek európskej poisťovni len oznámiť, že chce pôsobiť aj na Slovensku, a veľké podniky sa poohliadnu po poistení v zahraničí a v rámci veľkých koncernov, samozrejme, majú rámcové poistky pouzatvárané, takže to bude pre nich aj administratívne a procesne veľmi jednoduché a my ich k tomu, samozrejme, takýmto opatrením namotivujeme. Príkladom toho, aké problémy môžu nastať pri využití služieb pobočky namiesto dcéry, je slovenská skúsenosť s rumunskou poisťovňou Astra. To si asi všetci pamätáme. Tá minulého roku stratila v Rumunsku licenciu a prestala predávať poistky. Stále však mala klientov vrátane tisícok na Slovensku. Rumunsko síce na pomoc klientom zriadilo garančný fond, ten však nápor poistencov nezvláda. Napríklad v Slovenskej kancelárii poisťovateľov, ktorá hradí škody spôsobené klientami Astry pri povinnom zákonnom poistení, ponúkla preplatenie iba polovice všetkých nákladov. Dámy a páni, aj predstavitelia Národnej banky Slovenska otvorene varujú, že nový odvod prinesie razantný rast cien poistiek a výrazne zaťaží podnikateľov, domácnosti aj samotný poistný sektor a, samozrejme, aj jeho tvorbu rezerv. Nejde navyše o jedinú daň pre poisťovne. Ministerstvo im chce od budúceho roku zvýšiť špeciálny odvod zo zisku. Ten pôvodne vznikol ako pomoc s deficitom počas krízy a v tomto roku mal skončiť. Namiesto toho, keďže zrejme dotknutí príliš málo kričia, tak namiesto toho, aby bol zrušený, tak ako bolo pôvodne zamýšľané, tento sa má zdvojnásobiť a zruší sa dokonca dno pre odvod. Doteraz platili špeciálny odvod poisťovne od troch miliónov eur, po novom už to bude z každého eura zisku. Dohromady má toto zaťaženie zvýšiť ceny majetkových poistiek v priemere až o 10 percent. Poisťovne sa môžu zachovať ako výrobcovia potravín pri snahe udržať cenu tovaru, možno uberú z kvality, možno uberú z iných atribútov poskytovaných služieb a toto, tiež chcem veriť, že nemal byť zámer tohto návrhu. Mnoho zamestnávateľov taktiež avizuje, že budú hľadať každú cestu, aby neplatili o 10 % vyššiu poistku, a to opäť len otvára priestor na kadejaké výhybky, na kadejaké vyhýbanie sa poisteniam a budú vznikať škody, ktoré pokiaľ nebudú poistené, budú môcť spôsobiť týmto zamestnávateľom rôzne problémy. V návrhu zákona je mnoho ďalších chýb. Napríklad to, že nepriznáva, že daňovníkom je poistník, aj keď klient to bude musieť v konečnom dôsledku zaplatiť za cenu vysokých nákladov poisťovne na prepracovanie poistných zmlúv. Taktiež neoddeľuje daň od poistného a tým spôsobuje poisťovniam ďalšie zvyšovanie nákladov, napríklad na zaistenie alebo distribúciu. Dovoľte mi ešte poukázať na jeden veľmi dôležitý fakt, na ktorý v strane SaS neustále poukazujeme, už to tu bolo aj, myslím, spomenuté, pán poslanec Heger to spomenul, a to je, že zavádzanie novej dane počas roka je nesystémovým a neštandardným krokom. Okrem výnimočných situácií majú byť daňové zákony novelizované od 1. januára nasledujúceho roku. Takto to znie aj v programovom vyhlásení vlády, ale, bohužiaľ, ani v tomto prípade – ako v mnohých iných – sa vláda nedrží svojho vlastného programového vyhlásenia. Na základe skúseností poisťovní nie je možné takúto obrovskú systémovú zmenu implementovať skôr ako 6 mesiacov po schválení zákona a zverejnení informácií potrebných pre vykázanie v daňovom priznaní. Skoršie zavedenie nie je zo strany poisťovní technicky možné, resp. ak bude nutné, bude mimoriadne komplikované a tým pádom aj opäť predražené. Pokiaľ príde z dôvodu zavedenia novej dane ku zmene požadovanej platby od poistníka, je zo strany poisťovne nutné poistníka informovať. Zároveň musí mať poistník možnosť zrušiť poistnú zmluvu, pokiaľ by sa táto stala pre neho nevýhodnou. Poisťovne teda musia klienta dostatočne vopred informovať a na toto, obávam sa, nie je dostatočný čas. Tu mi dovoľte ešte jednu takú krátku poznámku, že je krásne, že keď vláda predkladá nejaké návrhy, ktoré predstavujú také úľavy, ktoré sú úľavami pre či už podnikateľov, alebo pre občanov, ako to bolo napríklad v prípade trinásteho, dobrovoľného trinásteho, štrnásteho platu, kedy v nejakej malej miere, ale predsa len dochádza k odvodovej úľave, tak tam vláda pristupuje k tomu, že to rozloží v čase tak, aby tie príjmy z toho, resp. znížené príjmy z toho štátnu kasu zasiahli čo najneskôr, ideálne, aby to zasiahlo až budúcu vládu. Ale v prípade, kedy sa jedná o opatrenia, z ktorých má štátna kasa profitovať, tak tam sú veľmi rýchli a s takýmito opatreniami idú veľmi rýchlo do účinnosti, dokonca aj za cenu toho, že to bude v priebehu roku a nie od 1. januára, čo teda spôsobuje aj procesné problémy. Ak by som to teda zhrnula, tak poisťovniam vzniknú so zavedením novej dane a jej členením vysoké náklady. Zníži sa záujem o poistenie, čo rozhodne považujem za negatívny dopad tejto novely. Obmedzia sa investície do vývoja informačných technológií. Zhorší sa konkurenčné postavenie poisťovní voči ostatným subjektom finančného trhu. Nastane prepad ziskovosti poistného sektora, keďže odvod tvorí tretinu jeho ziskov, a teda tým pádom sa aj zníži atraktivita tohto sektora. Spotrebiteľ rovnako platí poistné zo zdaneného príjmu a za svoje zodpovedné správanie, to tu už povedal aj kolega Peter Osuský, si navyše zaplatí daň z poistenia. Daň z poistného si spotrebiteľ – na rozdiel od právnickej osoby – nemôže odpočítať zo základu dane. Takže už len na záver pár slov. Strana SaS zásadne nesúhlasí so zavedením predmetnej dane, nakoľko ju považujeme za nesystémový krok. Jej zavedením dôjde k ďalšiemu zvyšovaniu finančných nákladov podnikateľských subjektov a na toto doplatia opäť len ľudia. Dovolím si z tohto miesta ešte jeden citát šéfky Slovenskej asociácie poisťovní a to je: „Táto nová daň je trestom pre občanov aj podnikateľov.“ Tak poďme do toho, trestať podnikateľov aj občanov. My sa k tejto aktivite nepridáme, preto klub SaS tento návrh zákona v takomto znení nepodporí. Ďakujem pekne.