B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-02-04):
R. Vavrík, poslanec: Ďakujem veľmi pekne, pán podpredseda. Nechcel som sa prihlásiť s faktickou, lebo to mám na dlhšie. Myslím, že kolega Polka povedal veľa vecí, ktoré sú reálne, tak ako ich povedal, len treba povedať, že od predloženia návrhu k dnešnému dňu ten návrh doznal, teda ak prejdú pozmeňujúce návrhy uverejnené v spoločnej správe, skutočne významné zmeny, ktoré tento zákon dávajú do celkom, celkom slušnej polohy a do celkom vykonateľného stavu a najmä bol výrazným spôsobom zdemokratizovaný, keby som to takto mohol pomenovať. Fakt je ten, že niektoré ustanovenia, ktoré tu boli, ktoré veľmi taktne pán kolega Polka nazval, že ide asi o zlý preklad alebo nejaký voľnejší preklad, otrocky prepísaný, znamenalo aj to, že podľa niektorých ustanovení, ktoré tam boli, by si mohli veľmi, veľmi subjektívnym spôsobom tí, ktorí budú posudzovať osoby, ktoré podliehajú previerkam, a mohli by rozhodovať veľmi subjektívne. Práve tou sumou 30-40 pozmeňujúcich návrhov, ktoré ponúkol výbor pre obranu a bezpečnosť, tu by som chcel vložiť jednu vetu. Sedím tu pár rokov alebo dosť rokov na to, aby som vedel posúdiť, ale nad žiadnym zákonom sme nesedeli tak precízne a tak dlho vo výbore pre obranu a bezpečnosť ako k tomuto návrhu, takže sme sa skutočne snažili vychytať čo možno všetky alebo tie najdôležitejšie momenty, ktoré v zákone boli napísané takým spôsobom, ktorý sa skutočne nezdal úplne demokratický a seriózny. No ale treba povedať aj to, čo sa pýta poslanec Polka, či tie signály z NATO sú pravdivé, alebo nie sú, ja musím potvrdiť, čo povedala poslankyňa kolegyňa Dubovská. Minulý týždeň som sa stretol s inšpektorkou Bezpečnostného úradu NATO a dve hodiny sa práve na tento zákon vypytovali, na stabilitu riaditeľa a všetko, čo bolo povedané aj ďalšími predrečníkmi, a dokonca chcem veľmi úpenlivo snemovňu požiadať, aby sme už v takom tvare, v akom prejdú pozmeňujúce návrhy, nech prejdú, alebo neprejdú ktorékoľvek, zákon schválili, lebo skutočne je očakávaný a mali by sme to doriešiť, navyše zaviazali sme sa k novele tohto zákona, alebo k príprave nového zákona pri našom prístupovom kóde, pri prístupových rozhovoroch ku Severoatlantickej aliancii. Treba povedať aj k tomu, pán poslanec Polka čo povedal, že rozsah bývalých pracovníkov, alebo zamestnancov, alebo príslušníkov ŠtB, že či má byť širší, užší, že ťažko posúdiť. Myslím, že tiež sme aj toto v rámci tých 8 hodín posudzovali, a dospeli sme k názoru, že ozaj tí, ktorí robili ozbrojený sprievod česko-slovenských lietadiel, najmä po únose lietadla - myslím v roku 1977 - a zavraždení kapitána Mičicu a následnom zavretí týchto únoscov v Spolkovej republike Nemecko v 1979., ďakujem pekne, pán minister, za upresnenie, kedy sa to stalo, vtedy teda federálne vnútro, žiaľ, dalo pod zložky ŠtB aj zamestnancov, ktorí robili ozbrojený sprievod česko-slovenských lietadiel. Fakt je ten, že zo skúseností ľudí, ktorí v tom robili, a ja som sa skutočne s desiatkami ľudí na túto tému stretol, tí ľudia jednoducho chránili štátny záujem, teda bola iná spoločnosť, ale tí ľudia sem nepatria a to sme tiež v pozmeňujúcich návrhoch ošetrili. Ošetrili sme aj to, čo poslanec Polka spomínal, že povedzme tí, čo chránili jadrové elektrárne, tie tiež bolo treba chrániť za akéhokoľvek režimu, aj sa to dnes stále robí všade na svete, aj tí, žiaľ, boli zaevidovaní respektívne zaradení do príslušných zložiek Štátnej bezpečnosti, ale tí tiež s najväčšou pravdepodobnosťou nerobili nič proti ďalším spoluobčanom a tak ďalej a tak ďalej, čiže pozmeňujúcim návrhom aj týchto sme dostali, alebo navrhujeme pozmeňujúcim návrhom, aby sa ich zákon netýkal, čo do príslušnosti k bývalým zložkám Štátnej bezpečnosti. Pravdu má pán poslanec Polka aj v tom, že veľmi ťažko povedať, ako tu boli zaradení vojaci, ktorí pracovali v rozviedke, v kontrarozviedke. Fakt je ten, tiež sa podrobným skúmaním a konzultáciami na ministerstve vnútra dospelo k tomu, že existovala aj priamo, nielen trinásta správa ŠtB, kde bola kontrarozviedka vojenská, ale existovala aj hlavná správa kontrarozviedky 11 rokov po sebe, tiež sme to v pozmeňujúcich návrhoch do spoločnej správy vo výbore dali. Pán poslanec Polka tiež spomenul, že nech to vláda zoberie späť a respektíve, nech to parlament vráti a sa to dopracuje. Ja hovorím, že 1. máj je predo dvermi, alebo teda apríl je ešte skôr ako máj, kde sa má rozhodnúť o našom členstve, a preto skutočne vás chcem pekne poprosiť, zoštudujme podrobne, alebo kto má záujem, nech si pozrie tie pozmeňujúce návrhy a myslím, že tie vylepšujú zákon do takej polohy, že ho môžeme celkom pokojne schváliť. Jediné pre mňa je otázne, a to tiež spomínal poslanec Polka, spomínal to predseda nášho výboru Kaliňák, ako dospieť k riaditeľovi. Poslanec Kaliňák to vidí tak, že parlament a najvyššie, čo je, že sme parlamentná demokracia, bolo to aj viacerými inými spomenuté, že nech zvolí riaditeľa, na druhej strane stojí tvrdenie poslanca Polku, ku ktorému sa máličko viac v túto chvíľu ja osobne prikláňam, že vláda je na to, aby vládla a zabezpečovala exekutívu, že je otázne, či jej má do toho parlament hovoriť. Ja zastávam názor, že by si to vláda mala, riaditeľa asi riešiť, s vysokou pravdepodobnosťou ako iné ústredné orgány štátnej správy, sama. No však zase musím povedať, že s poslancom Polkom v jednej veci si dovolím nesúhlasiť, a to je práve, že kto má robiť dozor alebo odvolacie konanie voči rozhodnutiam o neudelení previerok. Toto je veľmi zaujímavá, dôležitá téma. Pozrite, vládny návrh obsahuje inštitút, že vládou vymenovaná komisia má rozhodovať o tom, či rozhodol vo veci previerok príslušný orgán dobre alebo zle, ľudovo povedané. Navyše u členov tejto komisie sa vyžaduje previerka na PT respektívne na prísne tajné, ktorú, ale keď sa nad tým tak zamyslíte, môžu tí členovia kedykoľvek stratiť, lebo úrad môže túto previerku odňať, prípadne pri ďalšom posudzovaní, keď im uplynie o pár rokov, o 2, o 3, o 4, podľa toho, kto ako dlho ju má, mu ju môžu povedzme aj nevydať za to, že rozhodol proti rozhodnutiu NBÚ a tým pádom sa mi zdá, že môžu byť členovia komisie, pokiaľ ich vymenuje vláda, závislí. Preto sme s kolegami poslancami hľadali inštitút, aby tú odvolaciu komisiu tvorili takí členovia, ktorí nie sú pod priamym vplyvom tých, ktorých prácu posudzujú, a takých sme našli, alebo zo zákona sú spomenutí, povedzme poslanci Národnej rady a členovia vlády. Preto sme aj navrhli, aby to nebola jednosmerná komisia, to znamená, aby ju nemohla, povedzme vláda keď ju vymenuje, tak je tá komisia pod jurisdikciou vlády a môže tam dôjsť k nejakému jednosmernému výkladu, preto sme navrhli parlamentnú komisiu a navyše pomerne zloženú z členov parlamentu tak, ako získali svoje mandáty vo voľbách, to znamená pomerné zastúpenie koalícia a opozícia a tým pádom by mala byť tá komisia veľmi seriózna. No a napokon by som chcel povedať ešte jeden detail - a to už považujte možno až za záverečné slovo -, aj keď malo byť po pánovi ministrovi, k tým pozmeňujúcim návrhom, ktoré smerujú k rozšíreniu osôb s osobitným postavením, čo po slovensky znamená, že kto zo zákona nemusí mať previerku, respektíve kto ju má priamo zo zákona. Už som spomenul, že priamo z návrhu zákona vychádza, že túto previerku majú ústavní činitelia, ktorí sú priamo volení, mal som tým na mysli Národná rada, pán prezident, členovia vlády, ďalej sa tam spomínajú sudcovia a na rozdiel od dobovo, dnes platnej normy, kde previerku zo zákona majú ešte starostovia, sudcovia, predseda NKÚ, možno ochranca verejných práv a tak ďalej a tak ďalej, práve smernice z NATO, upozornenia z NATO boli a tie skutočne existujú na papieri, aby sa výrazným spôsobom znížil počet osôb, ktoré majú previerku bez preverenia, respektíve majú ju priamo zo zákona. Je celkom logické, že tých, ktorých priamo zvolia občania, im ťažko robiť previerku, lebo aj takýto bol návrh, aby aj volení funkcionári si museli, alebo povedzme aj poslanci Národnej rady, že by mali mať previerku. Otázne je, ako by mohli potom ísť do volieb a že by ich ktosi lustroval, či majú alebo nemajú previerku. No a tu je teda problém, najmä teraz narážam na pozmeňujúci návrh na ochrancu ľudských práv, predsedu a podpredsedu NKÚ, pozerajúc na pani kolegyňu Laššákovú, ktorá tento návrh predložila. No, to je tak, ak sa niekto bude uchádzať v parlamente o post povedzme ochrancu ľudských práv, povedzme o predsedu Národného kontrolného úradu, ja sa domnievam - a skutočne so slobodnou mysľou -, že tí ľudia by si najprv mali obstarať, alebo nechať sa preveriť bezpečnostným úradom a potom do takýchto funkcií, ktoré nevolia priamo občania, kandidovať. Čiže môj názor je, že tieto osoby, ktoré sa navrhujú na rozšírenie, mať previerku zo zákona, by som to videl, že takýto návrh by som neodporučil. Pán podpredseda, toto je zhruba všetko, čo som chcel v rozprave povedať, ďakujem pekne za slovo.