Zajac, Pavol, poslanec NR SR (2014-05-27):
Vážená pani podpredsedníčka, pán minister, páni spravodajcovia, dámy a páni, dovoľte mi, aby som za klub KDH sa vyjadril k týmto návrhom zákona. Volebný zákon, zákon o volebnej kampani, financovanie politických strán sú vo všetkých demokratických systémoch veľmi dôležité zákony, lebo na základe týchto zákonov občania môžu v slobodných voľbách rozhodnúť, kto ich bude zastupovať pri riadení a spravovaní krajiny. Preto tieto pravidlá sú veľmi dôležité a preto by som chcel oceniť, vážený pán minister, že v septembri, keď sme tu opozícia podrobili tvrdej kritike tie návrhy zákonov, ktoré ste predložili, chcel by som oceniť, že ste boli ochotní viesť diskusiu s opozíciou a prijať niektoré vylepšenia zákonov, týchto zákonov, ktoré boli schválené v prvom čítaní v septembri. Chcel by som spomenúť niektoré, lebo je to, je to dôležité, lebo sme ich tu v septembri veľmi ostro kritizovali, a to po prvé, tie najvýznamnejšie spomeniem, a to, že sa zmenil systém, že budú môcť aj tretie osoby viesť volebnú kampaň za podmienky, že budú mať transparentný účet a budú mať limit 100-tisíc eur. Ďalej, že sa vypúšťa ustanovenie o predbežnej správe. Aj to sme v septembri kritizovali. Načo má strana dopredu v predbežnej správe oznámiť, ako bude viesť volebnú kampaň, akými prostriedkami a koľko na to vynaloží? Naozaj by takto odkryla pred svojimi protivníkmi karty. Ďalej zákaz volebných prieskumov, bol v septembri schválený, 21 dní pred voľbami. Dlho sme viedli diskusiu na tej volebnej komisii, ktorú sme... (Reakcia predkladateľa.) Dlho sme viedli diskusiu a tvrdili sme, že to je príliš dlhá doba pred voľbami, keď sa obmedzuje možnosť prezentovať volebné prieskumy. Na tej volebnej komisii ste pripustili a znížili ste to na 14 dní. Náš názor je, že aj to je ešte dlhá doba, mohli sme to kľudne znížiť napríklad na týždeň, na 7 dní. Ďalej zmenilo sa to, že členské príspevky do 100 eur sa budú môcť vyberať, jednotlivé strany budú môcť vyberať aj v hotovosti. Ďalej zmenilo sa to, že prekážkou byť volený sa stáva to, keď je niekto právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin, teda keď ho nemá zahladený. Asi najvážnejšia zmena, ktorá sa udiala a ktorá je v tých pozmeňujúcich návrhoch, ktoré sú v spoločnej správe, bolo to, že priebeh kampane, samotné voľby, financovanie strán, ale aj výsledky volieb bude kontrolovať štátna volebná komisia, na rozdiel od toho návrhu, ktorý tu bol v septembri, keď ste navrhovali, aby to bolo ministerstvo vnútra s pomocou okresných úradov. Toto je asi najvážnejšia zmena, ktorá sa udiala. Musím ale povedať zároveň, keď som vás pochválil, aj kriticky, že na tej volebnej komisii, na ktorej sme sa trištvrte roka stretávali a bavili sme sa o vylepšeniach týchto návrhov zákonov, na tej volebnej komisii prešlo len to, s čím ste súhlasili vy a strana SMER. Boli viaceré návrhy opozície, závažné návrhy, ktoré ste neboli ochotní akceptovať. Spomeniem takú najčastejšiu, je zrušenie volebného moratória 48 dní pred voľbami. A potom spomeniem aj tie zásadné pripomienky, ktoré malo KDH k týmto návrhom zákonov. To sa dotýka aj štátnej volenej komisie. Tá je určite lepším riešením ako kontrola politických strán cez ministerstvo vnútra a okresné úrady. Keď by prednostovia okresných úradov, veľakrát naši súperi vo volebnej kampani, by kontrolovali svojich protivníkov. Štátna volebná komisia je lepším riešením. Ale jej zloženie, jej kreovanie sme si aj my v KDH predstavovali inak a takýto návrh sme dali, aby v štátnej volebnej komisii zastupoval parlamentnú politickú stranu iba jeden nominant. Považujeme to za spravodlivé, lebo politické strany sa kontrolujú aj navzájom. Podotýkam, že štátna volebná komisia bude kontrolovať všetky typy volieb, nielen parlamentné voľby. Takisto aj finančné ocenenie členov štátnej volebnej komisie si predstavujeme na nižšej úrovni oproti tomu, tak ako ste to navrhli. Ale idem postupne ku dvom zásadným pozmeňujúcim návrhom, ktoré budem predkladať a ktoré sa neobjavili v posledných dňoch, naozaj, postoj KDH je konzistentný, tieto pozmeňujúce návrhy sme vám prezentovali ústami nášho predsedu Jána Figeľa ešte pred prerokovaním volebných zákonov v septembri a ja som vám ich na volebnej komisii neustále pripomínal a presviedčal som vás o tom, že je potrebná, idem k prvému pozmeňujúcemu návrhu, že je potrebná zmena systému volieb do Národnej rady Slovenskej republiky. A tá zmena sa dotýka toho, že na Slovensku máme jeden volebný obvod pri voľbách do Národnej rady. A náš pozmeňujúci návrh je o tom, aby sa to zmenilo na osem volebných obvodov, ktoré sú dnes totožné s územnosprávnym členením, rozdelením Slovenska, pri zachovaní pomerného systému. Pomerný systém považujeme za najspravodlivejší pri rozdelení hlasov na Slovensku a Slovensko aj v ére samostatnosti, ale aj ako súčasť Československa, aj historicky tento pomerný systém, volebný systém, vždycky malo. Občania sú takto aj stotožnení s týmto volebným pomerným systémom. Čo znamená viacej volebných obvodov? Musím to tu spomenúť, lebo viacerým kolegom aj v Národnej rade to celkom nie je jasné. Dámy a páni, osem volebných systémov na Slovensku pri zachovaní pomerného systému by znamenalo to, že politické strany by dávali kandidátky v týchto ôsmich volebných obvodoch. Mohli by dať vo všetkých ôsmich, mohli by dať aj len v niektorých. A výsledky sčítania hlasov pre jednotlivé strany by najprv na celoštátnej úrovni sa to spočítalo a najprv by sa zadefinovalo, ktoré strany získali na celom území Slovenska 5 % a tie by postúpili do Národnej rady Slovenskej republiky, ale jednotlivé strany by zastupovali poslanci, ktorí by boli volení v týchto jednotlivých volebných obvodoch podľa výsledku pre príslušnú parlamentnú stranu. Do roku 1998 na Slovensku sme mali viacej volebných obvodov. Vtedy to boli štyri volebné obvody, ktoré kopírovali územnosprávne členenie Slovenska. Ale na jar v roku 1998 Vladimír Mečiar sa rozhodol, že urobí jeden volebný obvod na Slovensku, aby mohol byť na každej kandidátnej listine na mieste č. 1 on ako predseda strany HZDS. Jeden volebný obvod na Slovensku je politické dieťa Vladimíra Mečiara. To dieťa už má 16 rokov. Veľakrát, keď som apeloval na volebnej komisii na zmenu tohto jedného volebného systému na viac, som dostal odpoveď, komu to pomôže, ktorej strane to pomôže, ktoré strany to poškodí? Ja si dovolím tvrdiť, že nepomôže to, výrazne to nepomôže žiadnej politickej strane ani žiadnu politickú stranu by to nepoškodilo. Ale pomohlo by to veľmi výrazne občanom Slovenska, ktorí by takto lepšie poznali svojich poslancov. Tento volebný systém by spravodlivejšie zastupoval regióny Slovenska podľa ich výsledkov. A občania by v menšom volebnom obvode, ktorý by bol taký istý, ako je dneska samosprávny kraj, by mohli lepšie aj prekrúžkovať tých poslancov, ktorých by chceli. Tak sa to deje napríklad v susednej Českej republike, kde je 14 volebných obvodov, ktoré kopírujú samosprávne kraje. Aj v predposledných voľbách tam občania prekrúžkovali iných poslancov, ako tých, ktorí boli na prvých miestach kandidačných listín. Dnes sú poslanci Národnej rady Slovenskej republiky často anonymní pred občanmi. Občania volia lídra kandidátky, šéfa strany a nepoznajú prácu jednotlivých poslancov. Poslanci nemusia skladať účty občanom zo svojej práce v Národnej rade, lebo úplne im stačí byť lojálni voči vedeniu strany. Jeden volebný obvod vytvára vodcovský typ strán. Centralizuje politické strany a centralizuje politiku na Slovensku. Dovoľte mi, aby som vám prečítal krátke úryvky a názory politológov. „Jeden volebný obvod“, je to politológ Michal Horský. „Jeden volebný obvod posilňuje váhu straníckych sekretariátov pri tvorbe kandidačných listín. Nedostatočne zohľadňuje aj zastúpenie poslancov v regiónoch z regiónov. Moc straníckej oligarchie je postavená predovšetkým na tom, že máme jeden volebný obvod a vo voľbách majú rozhodujúce slovo stranícke sekretariáty a nie vôľa voliča.“ Politológ Ján Baránek: „Súčasný systém posilňuje partokraciu a stranám umožňuje vytvárať tlak na štruktúry v regiónoch.“ Kladie si otázku, čo si má volič myslieť o volebnej kandidátke, na ktorej pozná len zopár ľudí. Nemyslí si, že problém vyriešilo zvýšenie váhy preferenčných hlasov. Ako je to s volebným systémom do volieb do národných parlamentov v Európe, ale aj v našich okolitých krajinách? Drvivá väčšina štátov Európy, aj tých, ktoré nie sú v Európskej únii, má viac volebných obvodov pri voľbách do národných parlamentov. Jeden celoštátny volebný obvod má v Európe dnes Slovensko, Bulharsko a Moldavsko. Všetky naše aj okolité krajiny majú viacej volebných obvodov. Dovoľte mi, aby som v tejto chvíli spomenul aj postoj súčasného ministra vnútra Roberta Kaliňáka, v roku 2011 poslanca Národnej rady a podpredsedu SMER-u, ktorý sa pre denník Pravda v roku 2011, keď sa debatovalo o zmene volebného systému, vyjadril takto pre denník Pravda: „Podpredseda SMER-u Robert Kaliňák vidí príležitosť na dôkladnú prípravu volebného zákona, keďže voľby budú až o tri a pol roka.“ No, nemohol vtedy vedieť, že budú predčasné parlamentné voľby v roku 2012, ale to nie je podstatné. Podstatné je teraz to, čo prečítam. „Podľa neho by mohlo byť osem volebných obvodov podľa počtu samosprávnych krajov, v ktorých by sa poslanci volili pomerným volebným systémom.“ Pán minister, takýto pozmeňujúci návrh dneska predkladáme. Ak budete konzistentný vo svojich názoroch, tak vy, ale aj vládni poslanci SMER-u takýto pozmeňujúci návrh podporíte. Dovoľte mi, aby som tento pozmeňujúci návrh na zmenu viacerých volebných obvodov teraz prečítal. Je trošku dlhší, tak sa ospravedlňujem. Pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Jána Figeľa, Jána Hudackého a Pavla Zajaca k vládnemu návrhu zákona o podmienkach výkonu volebného práva a o zmene Občianskeho súdneho poriadku, parlamentná tlač 659. Bod 1. V čl. I sa text § 40 mení a vrátane nadpisu znie: „§ 40 Volebné obvody (1) Voľby do Národnej rady Slovenskej republiky sa konajú vo viacmandátových volebných obvodoch. Územie Slovenskej republiky je rozdelené pre voľbu do Národnej rady Slovenskej republiky na osem volebných obvodov, ktoré sú zhodné s územím samosprávnych krajov: Bratislavský volebný obvod, Trnavský volebný obvod, Trenčiansky volebný obvod, Nitriansky volebný obvod, Žilinský volebný obvod, Banskobystrický volebný obvod, Prešovský volebný obvod a Košický volebný obvod.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 1 znie: „1) Zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov.“ Bod 2. V čl. I § 43 ods. 1 sa za text „ktorá podáva kandidátnu listinu“ dopĺňajú slová „aspoň v jednom volebnom obvode“. Bod 3. V čl. I § 44 ods. 1 sa v prvej vete za slová „ktorej kandidátna listina bola zaregistrovaná“ vkladá text „v príslušnom volebnom obvode“. Bod 4. V čl. I § 46 ods. 1 sa v prvej vete za slová „ktorej kandidátna listina bola zaregistrovaná“ vkladá text „v príslušnom volebnom obvode“. Bod 5. V čl. I § 46 ods. 1 sa v prvej vete za slová „kandidátnu listinu“ vkladá text „za jednotlivé volebné obvody“. Bod 6. V čl. I § 47 ods. 5 sa za slová „môže politická strana alebo koalícia“ vkladá text „v rámci jedného volebného obvodu“. Bod 7. V čl. I § 47 ods. 5 sa číslo „150“ nahrádza novým číslom „25“. Bod 8. V čl. I § 47 ods. 9 sa na začiatok vkladá nová veta: „Politická strana alebo koalícia, ktorá podáva kandidátnu listinu aspoň v jednom volebnom obvode, uhradí kauciu.“ Bod 9. V čl. I § 50 sa na konci prvej vety vkladá čiarka a nový text, ktorý znie, „ktoré bude rovnaké vo všetkých volebných obvodoch“. Bod 10. V čl. I § 51 ods. 1 sa na konci vety vkladá čiarka a nový text, ktorý znie, „v ktoromkoľvek volebnom obvode“. Bod 11. V čl. I § 52 ods. 3 sa v prvej vete za slová „deň konania volieb“ vkladá nový text „názov volebného obvodu“. Bod 12. V čl. I § 55 ods. 4 sa slová „štyroch“ nahrádza slovom „dvoch“. Bod 13. V čl. I § 56 ods. 2 písm. c) sa na konci bodka nahrádza čiarkou. Bod 14. V čl. I § 56 sa ods. 2 dopĺňa písmenom d), ktoré znie: „d) názov volebného obvodu, ktorého hlasovacie lístky požaduje.“. Bod 15. V čl. I § 63 ods. 1 sa za slová „bolo odovzdaných pre každú politickú stranu alebo koalíciu“ vkladá text „vo všetkých volebných obvodoch“. Bod 16. V čl. I sa text § 65 nahrádza novým textom, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 65 Prideľovanie mandátov (1) Súčet platných hlasov odovzdaných pre postupujúce politické strany alebo koalície sa vydelí číslom 151. Číslo, ktoré vyšlo týmto delením, zaokrúhlené na celé číslo je republikovým volebným číslom. (2) Republikovým volebným číslom sa delí celkový počet platných hlasov odovzdaných pre postupujúce politické strany alebo koalície v každom volebnom obvode. Takto vyrátané číslo udáva počet mandátov, ktoré pripadajú jednotlivým volebným obvodom. Ak takto neboli rozdelené všetky mandáty, Ústredná volebná komisia ich postupne pridelí volebným obvodom, ktoré vykazujú najväčší zostatok. Pri rovnosti zostatkov rozhoduje žreb. (3) Súčet platných hlasov odovzdaných pre politické strany alebo koalície, ktoré postúpili do prideľovania mandátov, sa vydelí podľa mandátov, ktoré boli tomuto volebnému obvodu pridelené. Celé číslo, ktoré vyšlo týmto delením, je obvodným volebným číslom. (4) Celkový počet platných hlasov, ktoré získala politická strana alebo koalícia vo volebnom obvode, sa delí obvodným volebným číslom a politickej strane alebo koalícii sa pridelí toľko mandátov, koľkokrát je obvodné volebné číslo obsiahnuté v súčte platných hlasov, ktoré táto politická strana alebo koalícia získala vo volebnom obvode. (5) Ak sa takýmto spôsobom pridelil o jeden mandát viac, než sa mal prideliť, odpočíta sa prebytočný mandát tej politickej strane alebo koalícii, ktorá vykázala najmenší zostatok delenia. Pri rovnakom zostatku delenia sa mandát odpočíta politickej strane alebo koalícii, ktorá získala menší počet hlasov. Ak je počet platných hlasov rovnaký, rozhoduje žreb. (6) Ak neboli týmto spôsobom pridelené všetky mandáty alebo ak politická strana alebo koalícia kandidovala menej kandidátov, ako jej má byť pridelených mandátov, Ústredná volebná komisia pridelí tieto mandáty postupne tým politickým stranám alebo koalíciám, ktoré majú vo volebnom obvode najväčší zostatok delenia. Pri rovnosti zostatkov hlasov sa pridelí mandát politickej strane alebo koalícii, ktorá získala väčší počet hlasov. Ak je počet hlasov rovnaký, rozhoduje žreb. (7) V rámci jednotlivých politických strán alebo koalícií kandidáti dostanú mandáty pridelené strane v poradí, v akom sú uvedení na hlasovacom lístku. Ak však voliči, ktorí odovzdali platný hlas pre túto politickú stranu alebo koalíciu, využili právo prednostného hlasu, dostane najskôr mandát ten z kandidátov, ktorý získal aspoň 3 % prednostných hlasov z celkového počtu hlasov odovzdaných pre politickú stranu alebo koalíciu vo volebnom obvode. Ak politickej strane alebo koalícii je pridelených viac mandátov a viac kandidátov splnilo podmienku podľa predchádzajúcej vety, mandáty dostanú kandidáti postupne v poradí podľa najvyššieho počtu získaných prednostných hlasov. Ak je rovnosť prednostných hlasov, je rozhodujúce poradie na hlasovacom lístku. (8) Kandidáti, ktorí nedostali mandát, sa stávajú náhradníkmi.“ Bod 17. V čl. I § 66 ods. 1 písm. g) sa pred čiarku vkladá text „v rámci Slovenskej republiky, ako aj v jednotlivých volebných obvodoch“. Bod 18. V čl. I § 66 ods. 1 písm. h) sa za slová „ktorí boli zvolení za poslancov“ vkladá text „v jednotlivých volebných obvodoch“. Bod 19. V čl. I § 66 ods. 1 písm. i) sa za slová „ktorí sa stali náhradníkmi“ vkladá text „v jednotlivých volebných obvodoch“. Tento pozmeňujúci návrh som odôvodnil. Žiadam spravodajcu, aby sa hlasovalo o všetkých bodoch spoločne, pretože ony veľmi úzko spolu súvisia a hlasovať o jednotlivých bodoch by nemalo zmysel. Nech sa páči. (Rečník odovzdal pozmeňujúci návrh spravodajcovi.) Dámy a páni, druhý pozmeňujúci návrh, o ktorom sme debatovali s pánom ministrom aj na volebnej komisii, bol pozmeňujúci návrh, ktorý reaguje na skutočnosť, keď na Slovensku máme starostov, ktorí nemajú ukončené ani len základné vzdelanie, dokonca máme aj negramotných starostov, ktorí nevedia čítať a písať. Chcem sa opýtať, ako títo starostovia vedia zodpovedne preštudovať a podpísať uznesenie obecného zastupiteľstva, príkazy na úhradu financií v banke, zmluvy, stavebné povolenia, menovania riaditeľov škôl, výberové konania, verejné obstarávania? A tak by som mohol pokračovať ďalej. Náš pozmeňujúci návrh je zhodný so zásadnou pripomienkou ZMOS-u k volebným kódexom, ktorú ZMOS vzniesol v pripomienkovom konaní. Je to požiadavka minimálneho stredného vzdelania pre kandidátov na starostu alebo primátora mesta. Funkcia starostu je výkonnou funkciou, v ktorej rozhoduje starosta o verejných financiách. Tak táto funkcia vyžaduje aspoň základné vedomosti o organizačnej a riadiacej práci, ako aj o finančnom hospodárení. Obce a ich štatutári, primátori a starostovia majú taktiež významné kompetencie, ktoré na nich previedol štát, tzv. prenesený výkon štátnej správy. Mimochodom, v štátnej správe pri takýchto výkonoch požaduje sa na prijatie do zamestnania vysoká škola druhého stupňa. Tento prenesený výkon štátnej správy ale starostovia veľakrát robia aj pri neukončenom základnom vzdelaní a, ako som už spomenul, aj tí, ktorí nevedia čítať a písať. Kvalifikačné požiadavky pre výkonnú funkciu sú bežnou praxou v celej spoločnosti. Sú preto bežným predpokladom zodpovedného výkonu týchto funkcií. Máme za to, že takáto požiadavka neobmedzuje ústavné právo na rovnaké podmienky pre prístup k voleným a iným verejným funkciám, napríklad o nič viac než dnes platná požiadavka dosiahnutia veku. Dámy a páni, ak sa chce niekto stať starostom, musí mať 25 rokov. Nie je to v ústave, ale v zákone to máme, túto požiadavku. Ak som na volebnej komisii alebo aj pri iných debatách počúval, že naša požiadavka na minimálne vzdelanie – stredoškolské vzdelanie – pre starostov je protiústavná, pýtam sa, požiadavka na vek 25 rokov nie je protiústavná? Právo voliť a byť volený, právo voliť majú osemnásťroční ľudia. Dvadsaťtriročný človek ukončí vysokú školu, druhý stupeň, ale ak nemá 25 rokov, nemôže sa uchádzať o funkciu starostu alebo primátora. Ale, samozrejme, ten, kto má 25 rokov a nevie čítať, písať, starostom môže byť podľa nášho zákona. Náš pozmeňujúci návrh zavádza povinnosť kandidáta preukázať, že spĺňa kvalifikačné predpoklady pre výkon funkcie, o ktorú sa uchádza. Pri registrácii bude musieť predložiť kópiu dokladov o získanom najvyššom stupni vzdelania. Minimálnym požadovaným vzdelaním bude stredné vzdelanie. Dokladom o získanom strednom vzdelaní je podľa školského zákona vysvedčenie o záverečnej skúške alebo výučný list. Z analýzy Parlamentného inštitútu, ktorú sme si dali poslanci KDH vypracovať ešte v roku 2013, vyplýva, že spomedzi štátov Európskej únie vyžaduje minimálne vzdelanie vo volebnom zákone Estónsko. Ich legislatíva stanovuje stredoškolské vzdelanie ako minimálnu požiadavku pre kandidátov na primátorov a starostov. Taktiež v susednom Poľsku musí mať šéf gminy, čo je samosprávny subjekt viacerých obcí, minimálne vzdelanie – stredoškolské vzdelanie ukončené maturitou. Dovoľte mi, aby som teraz tento pozmeňujúci návrh prečítal. Pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Jána Figeľa, Jána Hudackého a Pavla Zajaca k vládnemu návrhu zákona o podmienkach výkonu volebného práva a o zmene Občianskeho súdneho poriadku, parlamentná tlač 659. Bod 1. V čl. I sa text § 166 nahrádza novým textom, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 166 (1) Za starostu môže byť zvolený obyvateľ obce, ktorý má trvalý pobyt v obci, najmenej v deň konania volieb dovŕšil dvadsaťpäť rokov veku a najneskôr v deň odovzdávania kandidačnej listiny spĺňa kvalifikačné predpoklady pre výkon funkcie starostu. (2) Kvalifikačné predpoklady pre výkon funkcie starostu spĺňa kandidát, ktorý získal minimálne stredné vzdelanie podľa osobitného predpisu2). Overenú kópiu dokladu o získanom najvyššom stupni vzdelania pripojí kandidát ku kandidačnej listine.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 1 znie: „2) § 16 ods. 4 zákona č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“ Bod 2. V čl. I § 178 ods. 4 sa na konci písm. a) čiarka nahrádza bodkočiarkou a vkladá nový text, ktorý znie: „Kandidát na starostu pripojí overenú kópiu dokladu o získanom najvyššom stupni vzdelania.“ Bod 3. V čl. I § 178 sa na koniec odseku 7 vkladá nová veta, ktorá znie: „Nezávislý kandidát na starostu pripojí overenú kópiu dokladu o získanom najvyššom stupni vzdelania.“ Tento pozmeňujúci návrh takisto odovzdávam spravodajcovi, takisto o všetkých troch bodoch žiadam hlasovať spoločne. Dámy a páni, tieto dva pozmeňujúce návrhy, ktoré predkladám, sú pre nás v KDH také dôležité, mimochodom máme ich aj v programe, že bez týchto pozmeňujúcich návrhov, hlavne s dôrazom na prvý pozmeňujúci návrh, ktorý mení jeden volebný obvod na viacej volebných obvodov, nemôžme podporiť ten návrh zákona. V prípade, že by sa vládna strana SMER rozhodla podporiť zmenu volebného systému, sme ochotní zahlasovať za tento návrh zákona. Je to pre nás kľúčové, veľakrát počúvam od pána ministra napríklad, prečo sme tento volebný systém, tento Mečiarov volebný systém nezmenili, keď sme boli vo vláde. Rád pripomínam, že prvá vláda Mikuláša Dzurindu bola vo vláde aj s vaším súčasným šéfom Robertom Ficom. V ďalšej vláde sme, v koaličnej vláde sme, našou hlavnou úlohou bolo dostať Slovensko do Európskej únie a do NATO. Dnes vláda SMER-u má v parlamente jasnú väčšinu, tento jeden volebný obvod, Mečiarove dieťa, na Slovensku sa dá dneska zmeniť a my k tomu radi svojimi hlasmi prispejeme. Ďakujem za pozornosť.