M. Pado, poslanec: (2007-05-09):
Dá sa povedať, že vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie a NATO sa zavŕšila významná etapa zmien v našej spoločnosti počnúc 17. novembrom 1989, aj keď si to jeden z najvyšších ústavných činiteľov Slovenskej republiky ani nevšimol. Členstvo Slovenskej republiky v Európskej únii so vstupom Slovenska do schengenského priestoru znamená prebratie na seba zodpovednosti za vykonávanie efektívnej hraničnej kontroly v súlade so schengenskými požiadavkami, najmä za časť spoločnej hranice s Ukrajinou, ktorá zmení svoj národný charakter na charakter európskej vonkajšej hranice. Dalo by sa veľa hovoriť o tom, čo vlastne Schengen je, prečo Schengen vznikol, aké vlastne boli pohnútky, kedy sa datujú prvé akty súvisiace so vznikom Schengenu, že to bolo 13. 6. 1984 a ďalšie termíny. Dalo by sa veľa hovoriť o rôznych právnych normách, dohodách, zmluvách, ktoré súvisia so vznikom Schengenu. Nechcem však hovoriť na túto tému. Chcem hovoriť o bode, ktorý dnes prerokúvame ako jeden z prvých, a to je teda návrh vlády Slovenskej republiky na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov. Predkladateľ v dôvodovej správe textom, citujem, „oneskoreným vstupom Slovenskej republiky do schengenského priestoru by mohli nastať značné hospodárske škody jednak v dôsledku sankčných euroúnijných mechanizmov, ako aj možným spomalením predpokladaného ekonomického rastu. Taktiež oneskoreným vstupom do schengenského priestoru nedôjde k uľahčeniu slobody pohybu občanov Slovenskej republiky v európskom hospodárskom priestore, ktorá je jedným zo základných ľudských slobôd“. Koniec citátu. A teda z dôvodovej správy opäť citujem, „sú naplnené podmienky ustanovené § 89 ods. 1 rokovacieho poriadku Národnej rady na skrátené legislatívne konanie“. Povedal to pán minister v úvodnom slove a ja to len zdupľujem. Vo všeobecnosti sa teda dá povedať, že tomuto návrhu nie je čo vyčítať. Veci sa majú tak, ako je to v dôvodovej správe uvedené. Ale iste vám je jasné, že tu nestojím preto, aby som sucho konštatoval, že všetko je v súlade s rokovacím poriadkom a so zákonmi. Chcem sa priblížiť k tomu, prečo bolo nutné postupovať cestou skráteného legislatívneho konania. Ako sa v odôvodnení návrhu na skrátené legislatívne konanie píše, uznesením vlády Slovenskej republiky č. 558 z roku 2006 z 21. 6. 2006 bolo uložené podpredsedovi vlády a ministrovi financií, ministrovi vnútra, ministrovi zahraničných vecí, vedúcej Úradu vlády Slovenskej republiky a predsedovi Úradu na ochranu osobných údajov prijať opatrenia na realizáciu záverov uvedených v predbežnom stanovisku Slovenskej republiky v súlade so závermi hodnotiacej správy o súlade ustanovení o ochrane osobných údajov s ustanoveniami schengenského acquis. Termín na realizáciu tejto úlohy, tohto uznesenia vlády bol do 31. decembra 2006. Dnes máme 9. mája 2007, teda viac ako štyri mesiace od termínu, kedy mali byť prijaté opatrenia na realizáciu záverov uvedených v predbežnom stanovisku Slovenskej republiky v súlade so závermi hodnotiacej správy. Kolegyne, kolegovia, dámy a páni, v dôvodovej správe ministerstva vnútra k tomuto materiálu sa píše k plneniu citovaného uznesenia vlády z 21. 6. 2006. Citujem. „Tieto opatrenia boli predmetom hodnotenia hodnotiacej komisie expertov Schengenskej evalvačnej komisie dňa 21. 3. 2007.“ Na základe záverov z tohto hodnotenia má Slovenská republika prijať legislatívne opatrenia ešte predtým atď., ako to hovoril pán minister. Z uvedeného teda vyplýva, mohlo by sa zdať, že návrh novely zákona, ktorého skrátené legislatívne konanie dnes schvaľujeme, bol vynútený alebo spracovaný po návšteve komisie expertov Schengenskej evalvačnej komisie 21. marca 2007. Z textu by sa to tak naozaj zdalo. Popritom chcem povedať, že je veľmi zaujímavé, že vláda Slovenskej republiky sa plnením uznesenia č. 558 z roku 2006 mnou spomínaného, teda z 21. 6. minulého roka do konca marca vôbec nezaoberala, a teda z uvedeného vyplýva, že ministerstvo vnútra sa ani neunúvalo plniť nejaké uznesenie vlády. Načo. Ale to nie je všetko. Vláda Slovenskej republiky na svojom rokovaní dňa 14. 3. prerokovala iniciatívny materiál ministerstva vnútra s názvom Akčný plán pre zabezpečenie vstupu Slovenskej republiky do schengenského priestoru, ktorý predkladal podpredseda vlády Slovenskej republiky a minister vnútra a štátny tajomník ministerstva vnútra a splnomocnenec vlády pre zabezpečenie vstupu Slovenska do schengenského priestoru. Materiál bol ako 34. bod programu a opakujem ešte raz prerokovávaný 14. marca tohto roku materiál bol aj schválený. A teraz mi dovoľte, aby som z tohto materiálu odcitoval pár vecí. Nedostatok a odporúčanie. Bod 1, 2. Odporúča sa čo najskôr vysvetliť, či implementácia SISII bude vyžadovať špecifickú legislatívu, ktorá by doplnila všeobecne platné predpisy na ochranu osobných údajov, čím by sa zosúladilo prekrývanie a rozpor medzi právnymi normami a sprehľadnili by sa kompetencie a povinnosti všetkých úradov zainteresovaných v budúcom SISII. Predovšetkým by sa mal objasniť vzťah medzi § 69 ods. 4 zákona č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov a predpismi, ktorými sa bude riadiť v budúcnosti SISII. Opatrenie č. 2, ktoré treba prijať na odstránenie nedostatku. Pripraviť novelu zákona č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore, v ktorom sa ustanoví, že prevádzkovateľom SISII bude Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a ďalšie nevyhnutné zmeny v súvislosti s implementáciou schengenského acquis a predložiť ju na rokovanie vlády Slovenskej republiky. Termín na vykonanie tohto opatrenia 31. január 2007. V  ďalšom odseku  v  tomto  materiáli sa píše: „Novela zákona č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore bola vypracovaná v nasledovnom znení: § 2 ods. 1 sa dopĺňa písm. p), ktoré znie:  „Ministerstvo vnútra prevádzkuje schengenský informačný systém. Z pohľadu ochrany osobných údajov v SIS sa zabezpečí sprehľadnenie kompetencií a povinností všetkých inštitúcií zainteresovaných v budúcom SIS.“ V decembri 2006 bolo na ministerstve vnútra uskutočnené vnútrorezortné pripomienkové konanie návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o Policajnom zbore. V súčasnosti pretrváva rozpor medzi ministerstvom vnútra a Úradom pre ochranu osobných údajov o definovaní prevádzkovateľa SIS v novele zákona, keďže Úrad pre ochranu osobných údajov trvá na tom, aby prevádzkovateľom bolo ministerstvo vnútra. Keďže touto novelou by sa mali novelizovať aj iné právne predpisy, ktoré je potrebné zmeniť alebo doplniť v záujme implementácie schengenského acquis legislatívny proces dočasne spočíva. Dámy a páni, zdôrazňujem, toto je materiál, ktorý ministerstvo vnútra dalo na svoju stránku v januári 2007. V tomto materiáli zverejnenom v januári 2007 sa píše presne to, čo hovoríme, že nám uložila hodnotiaca komisia, ktoré bola na Slovensku v marci tohto roku. Ako je to teda? Novela zákona o Policajnom zbore je vynútená závermi hodnotiacej komisie z marca tohto roka alebo sme o tom vedeli v decembri, v októbri, v novembri a v januári tohto roku? Čo je vlastne pravda? Nechcem vás zdržiavať citáciou ďalších vecí z tohto materiálu, len poviem, že materiál, ktorý som tu citoval, bol vypracovaný ministerstvom, ako som povedal, v januári 2007 a nájdete ho na stránke ministerstva vnútra. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, vážený pán minister, potreba skráteného legislatívneho konania, ako je z uvedeného zrejmé, nevyplynula z nejakých nečakaných podmienok alebo záverov hodnotiacej komisie. Potreba skráteného legislatívneho konania vyplynula z nečinnosti ministra vnútra Slovenskej republiky, tak ako tomu bolo v prípade naťahovania podpisu zmluvy k technickej ochrane štátnych hraníc do času, keď Slovenská republika takmer prišla o 900 miliónov korún zo schengenského fondu a zmluva nakoniec bola podpísaná v zhone taká kvalitná, že dnes máme ďalšie dodatky za 200 miliónov korún. Pán minister, prvé štyri mesiace ste problém Schengen považovali za zbytočnú príťaž a teraz sa to dobieha skráteným legislatívnym konaním. Prístup k riešeniu problematiky schengenského priestoru sa zmenil až po vymenovaní štátneho tajomníka ministerstva vnútra pána Bučeka za splnomocnenca vlády 29. novembra minulého roku, ktorý sa otázkou vstupu do schengenského priestoru seriózne zaoberá. A toto nie je len môj názor, pán minister, ale je to názor aj vašich spolupracovníkov z najužšieho vedenia Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a iste uznáte, pán minister, že z bývalého vedenia ministerstva vnútra tam už dneska nikto nie je. Len na dokladovanie, že sa dalo vyhnúť skrátenému legislatívnemu konaniu uvádzam, že vláda Slovenskej republiky na svojom zasadnutí 28. februára prerokovala návrh zákona o zrušení krajských úradov a dnes ho máme v druhom čítaní. Vážený pán minister, Klub poslancov Národnej rady za SDKÚ – DS napriek tomu, čo som uviedol, návrh na skrátené legislatívne konanie podporí, a nie kvôli vám, pán minister, ale preto, že životné záujmy Slovenskej republiky sú pre nás vždy nad politikárčením a nad piár agendou, ktorú si robíte. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.)