D. Čaplovič, poslanec: (2005-06-21):
Všetci dobre vieme, že zákon je potrebný, a pripomínam, že jeho zmena je žiaduca aj v súvislosti s naším vstupom do Európskej únie, o tom hovoril aj pán predkladateľ, pán podpredseda vlády a pán spravodajca. Teda summa summarum zákon je potrebné prijať. Druhá vec je jeho kvalita, či skutočne pomôže riešiť aktuálne problémy a potreby v oblasti štátnej politiky voči Slovákom v zahraničí – a o tom v nasledujúcom slove. Všetci dobre viete, že na potrebu nového zákona som v posledných dvoch rokoch neustále upozorňoval nielen prostredníctvom interpelácií, ale aj rozpravy k návrhom štátnych rozpočtov v kalendárnych rokoch. Už 16. apríla 2003 som interpeloval predsedu vlády pána Mikuláša Dzurindu v súvislosti s vytváraním podmienok na zlepšenie vzťahov medzi Slovákmi v zahraničí a Slovenskou republikou, ako aj finančného zabezpečenia Stálej konferencie Slovenská republika a zahraniční Slováci, ktorá sa každoročne konávala začiatkom júla na Slovensku. Prečo hovorím v minulom čase? Pretože tohto roku sa prvýkrát konferencia neuskutoční. Kolegyne a kolegovia, len pred dvoma týždňami zasadal parlament zahraničných Fínov. Organizovala to fínska vláda. Podobné stretnutia sa konajú pravidelne takmer v každom kultúrnom štáte. Veď starostlivosť o diaspóru patrí ku kľúčovým úlohám nielen Európskej únie, ale aj jednotlivých národných štátov, pokiaľ sa správajú k svojim zahraničným krajanom zodpovedne. My tu dnes schvaľujeme potrebný nový zákon, ale niektoré skutky z našej starostlivosti nie sú práve najlepšie. A to je naša veľká, veľká chyba. Zlepšenie vzájomných vzťahov medzi Slovákmi v zahraničí a ich domovinou Slovenskou republikou, najmä čo sa týka systémovosti a kvality, si vyžaduje nielen urýchlené prijatie nového zákona, ale aj napĺňanie konkrétnych skutkov, ktoré sa prijatím zákona automaticky vždy nenaplnia. Zákon nie je, obrúsok, prestri sa. Mnohé pozitívne príklady máme v zahraničí, len neviem, prečo si stále vyberáme tie horšie príklady. Rada Európy túto problematiku permanentne sleduje prostredníctvom svojich osobitných výborov, a to pod odborným názvom Európania v zahraničí, v súčasnosti je evidovaných 135 mil. Európanov žijúcich na iných kontinentoch. Veľkú pozornosť venuje príbuzenským menšinám, t. j. menšinám v zahraničí, t. j. konkrétne, keď hovoríme o Slovákoch v zahraničí. V osobitnom dokumente odporúča pre budúcnosť vytvoriť Radu Európanov v zahraničí, v ktorej majú mať zastúpenie ich národné reprezentácie, t. j. generálne rady. Ako my budeme komunikovať so zástupcami našich príbuzenských menšín, keď pre ne nedokážeme raz do roka zorganizovať stretnutie a ich prijatie na Slovensku? – kladiem si túto otázku. Konkrétne so Svetovým združením Slovákov v zahraničí, na čele ktorého stojí aktívna Generálna rada, s ktorou sa často aj tu s prítomným pánom Mikloškom stretávame, ktorej zástupcovia, najmä pán predseda Dušan Klimo, nás v minulosti dobre reprezentovali na mnohých európskych podujatiach. Vážení prítomní, schvaľujeme nový zákon, ktorý je veľmi dôležitý pre dovŕšenie transformácie inštitucionálneho koordinovania starostlivosti o príbuzenskú menšinu Slovákov v zahraničí, konkrétne pre rozširovanie a skvalitňovanie vzťahov Slovenskej republiky a Slovákov v zahraničí. Je to úloha, ktorá vyplýva aj z čl. 7a Ústavy Slovenskej republiky, a to v tom – a ja to tu musím zopakovať –, že Slovenská republika podporuje národné povedomie a kultúrnu identitu Slovákov žijúcich v zahraničí, podporuje ich inštitúcie zriadené na dosiahnutie tohto účelu a vzťahy s materskou krajinou. Pýtam sa: Zodpovedá obsah návrhu zákona týmto cieľom? Sú kroky tejto vlády v poslednom období v duchu napĺňania týchto cieľov? Prečo sa výraznejšie do prípravy návrhu – a to kladiem otázku predkladateľovi pánovi podpredsedovi vlády – nezapojili alebo či sa zapojili, ja neviem, zástupcovia Generálnej rady Svetového združenia Slovákov v zahraničí? Však aj pre nich robíme tento zákon. A ja vždy hovorím, že je dôležité, aby sme v tejto snemovni prerokúvali zákony, ktoré by boli vopred konzultované s tou komunitou alebo s tou časťou našich občanov, alebo v tomto prípade príbuzenskou menšinou, ktorej sa konkrétne tento návrh, návrhy zákonov dotýkajú. Nie vždy to je tak, a preto si dovolím položiť otázku pánovi podpredsedovi vlády. Viem, že zákon a z našej strany podporovaný vznik Úradu, teda myslím zo strany politickej strany Smer, pre Slovákov, Úradu pre Slovákov v zahraničí ešte nie je predpokladom skvalitnenia a zefektívnenia transparentnej pomoci, jednak materiálnej, vecnej i metodickej v oblasti vzdelávania, kultúry a médií. Asi v tejto tripartite sa tá starostlivosť združuje. Avšak považujeme takýto projekt za potrebný a veľmi výkonný, najmä ak pracuje napr. ako Úrad pre Maďarov v zahraničí. Ctené dámy, vážení páni, pokúsim sa pripraviť do druhého čítania, to tu už dopredu hovorím, pozmeňujúci návrh o zriadení úradu a jeho postavení v štruktúre ústredných orgánov štátnej správy, a keď neprejde, dovolím si tu konštatovať, po voľbách musí byť v parlamente novela zákona, ktorá postavenie terajšieho Generálneho sekretariátu výraznejšie posilní, t. j. do Úradu pre Slovákov v zahraničí vo väzbe k prierezovým úlohám jednotlivých ministerstiev cez gesciu, a to podčiarkujem, cez gesciu jedného z podpredsedov vlády. Teda pri podpredsedovi vlády alebo na Úrade vlády by mal konkrétne pôsobiť takýto úrad. Táto vláda ruší fondy, ale keď chce, tak ich zakladá, návrh Pôžičkového fondu pre študentov pri ministerstve školstva. Táto vláda rada ruší úrady, ale keď chce, tak nové zakladá. Veru tak, kto chce veci riešiť, hľadá spôsoby, a kto ich nechce riešiť, hľadá dôvody. Ja viem, pán podpredseda vlády, že boli dve alternatívy, aj ten úrad bol ako alternatíva predložený do vlády. Tak ako rozhodla vláda, takýto materiál aj predkladáte do pléna Národnej rady. Nuž a toto je aj prípad, keď hovorím o tých dvoch alternatívach alternatívneho navrhovaného nového úradu, ktorý by sa pretransformoval z terajšieho Generálneho sekretariátu splnomocnenca vlády a po ktorom predovšetkým volajú predstavitelia Generálnej rady Slovákov v zahraničí a ďalších zložiek pri jednotlivých ministerstvách. Podobné inštitucionálne riešenie koordinovanej starostlivosti o svojich krajanov majú v susednom Maďarsku, Slovinsku, ale aj vo Francúzsku, Švajčiarsku či v Írsku, podobne to funguje v Grécku. Na úrovni ministerstva v Taliansku a Chorvátsku. Prečo sa nepokúsime aj na Slovensku o takúto aktivitu? Netreba zabúdať, že Slovákov v zahraničí bude každým rokom pribúdať najmä z mladej generácie. Už teraz je to nesporný fakt a tento fakt treba zobrať na známosť, a preto je nutné zo strany štátu predložiť a v parlamente schváliť dobrý a funkčný zákon, ktorý bude vytvárať rámcové podmienky na obojstranne prospešnú spoluprácu práve s tými, ktorí odídu, ktorí sa už nevrátia a budú vo významných pozíciách v zahraničí. A tak dennodenne im dokazovať, že ich štát na nich myslí, že sú vytvorené podmienky na kontakty s vlasťou, ktoré bude možné využiť v rôznych oblastiach len a len v prospech nášho štátu. Veď mnohí z odchádzajúcich Slovákov budú raz pôsobiť vo významných pozíciách, mnohí už teraz pôsobia, len ich treba osloviť, len s nimi komunikovať pri častých návštevách nášho predsedu vlády v zahraničí alebo jednotlivých ministrov, treba sa s nimi stretať, treba sa stretať s našimi vysokoškolákmi, ktorí študujú na zahraničných univerzitách, pri našich častých návštevách v zahraničí a takto udržiavať tieto kontakty. Žiaľ, ani v protokole, a podčiarkujem to, ministerstva zahraničných vecí tento fakt nikdy nie je zohľadnený na každú cestu nášho ministra a predovšetkým predsedu vlády alebo podpredsedov vlády stretnutie so zahraničnou komunitou. Toto robia Íri, toto robia Fíni, toto robia Maďari a ďalší a naozaj sa im to vypláca. Záver. Naši poslanci strany Smer – Sociálna demokracia podporia návrh zákona v prvom čítaní, uvedomujúc si zodpovednosť voči slovenským komunitám v zahraničí, aj vo vzťahu k tomu, že to je jeden z dôležitých, ešte chýbajúcich, nazvem to, eurozákonov. V priebehu druhého čítania sa pokúsime predstaviť nielen našu filozofiu takéhoto zákona, ale aj pozmeňujúce návrhy, ktoré by výraznejšie posilnili inštitucionálnu transformáciu z terajších verejných zdrojov do nového jedného transparentného zdroja, nie nejakých 12 mil. Sk, v spojitosti s návrhom na vznik Úradu pre Slovákov v zahraničí na úrovni jedného z podpredsedov vlády Slovenskej republiky. Samozrejme, k tomu bude potrebné meniť aj isté kompetencie, ale o tom treba diskutovať. Toto bude naša hlavná úloha, ktorú predstavíme v druhom čítaní a v tomto prvom čítaní tento návrh zákona podporíme. Ďakujem vám za pozornosť.