R. Madej, poslanec: (2009-02-12):
Toto opatrenie zachová zamestnanosť, pretože nebude nútiť zamestnávateľov prepúšťať. Tak ako už bolo povedané, zamestnanci zotrvajú v pracovnom pomere a skrátený pracovný fond vrátia zamestnávateľovi neskôr. Je to návrh, som presvedčený, v prospech zamestnancov, pretože si zachovajú pracovný pomer. Je to návrh, ktorý je aj v prospech zamestnávateľov, pretože tí budú postavení už nie pred jednu voľbu a to voľbu prepúšťať, ale budú mať dve voľby. Na jednej strane túto, ktorú som spomenul a na druhej strane tú pozitívnejšiu, že všetci zamestnanci ostanú v pracovnom pomere u zamestnávateľa a zníži celkový čas, ktorý jednotlivec odpracuje u zamestnávateľa v danom období a s tým, že zamestnanci to zamestnávateľovi vrátia v druhej časti obdobia, keď očakávame, že dôjde už k rastu objednávok. Ďakujem pekne. Ďalšou výhodou je, že zamestnávatelia si udržia kvalifikované pracovné sily, keď už z obdobia predchádzajúceho kríze si veľmi dobre spomíname, že bol nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily na Slovensku, na druhej strane musíme robiť všetko pre to, aby kvalifikovaná pracovná sila zostala na Slovensku u zamestnávateľov zamestnaná. Je to výhoda aj z hľadiska stabilizácie, pretože nič nie je horšie aj pre zamestnávateľa, ako je fluktuácia pracovníkov. Obdobie, ktoré sa navrhuje, ktoré bude možné rozvrhnúť do takéhoto pracovného, do takéhoto obdobia prvej polovice, kde zamestnanec bude dostávať aj za čas, ktorý neodpracuje a druhá časť, druhé obdobie, ktoré bude dávať, to znamená, bude pracovať ten pracovný čas, fond pracovného času, ktorý mal zaplatený a ktorý neodpracoval v prvej časti obdobia. Celkove toto obdobie bude, navrhuje sa od účinnosti zákona do 31. decembra 2012. Sme presvedčení, že tento rok, najneskôr budúci rok to zníženie objednávok sa môže prejaviť v tom, že zamestnanci môžu v rámci prekážky zamestnávateľa čerpať tarifnú mzdu v stopercentnej výške, aj keď odpracujú, samozrejme, nižší ako ustanovený týždenný pracovný čas a na druhej strane obdobie rokov, možno záver 2010, 11, prípadne 12 budú vlastne odpracovávať zamestnávateľovi ten pracovný fond, ktorý dostali zaplatený v prvom období. To znamená, čas, na ktorý je možné toto ustanovenie rozvrhnúť, je od účinnosti zákona, predpokladajme teda 1. marca 2009 do 31. decembra 2012. Chcem povedať, že takúto dohodu môže a bude môcť vykonať za zamestnancov odborová organizácia s tým, ak sa dohodne, samozrejme, so zamestnávateľom. Nikoho na uzavretie takejto dohody nebude môcť nútiť. Ja som presvedčený, že záujmy zamestnancov zostanú absolútne zachované, ako aj všetky nároky vyplývajúce zo Zákonníka práce. Myslím si, že som popísal a odôvodnil predmetný pozmeňujúci návrh dostatočne. Myslím si, že priamo súvisí s problematikou, ktorú sme tu rozoberali a v čase, v ktorom sa nachádzame, je nanajvýš dôvodné, aby sme tento návrh upravili tak, ako sa navrhuje. Dovoľte mi preto v súlade s rokovacím poriadkom predniesť pozmeňujúci návrh, ktorý som už predtým na úvod odôvodnil a to nasledovne: „1. Za čl. I sa vkladá nový čl. II, ktorý znie: Čl. II: „Zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení zákona č. 165/2002, zákona č. 408/2002, zákona č. 413/2002, zákona č. 210/2003, zákona č. 461/2003, zákona č. 5/2004, zákona č. 365/2004, zákona č. 82/2005, zákona č. 131/2005, zákona č. 244/2005, zákona č. 570/2005, zákona č. 124/2006, zákona č. 231/2006, zákona č. 348/2007, zákona č. 200/2008 a zákona č. 460/2008, to všetko Zbierky zákonov sa mení a dopĺňa takto: 1. V § 142 ods. 4 sa vypúšťa slovo „inú“. 2. Za § 252b sa vkladá § 252c, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 252c Prechodné ustanovenia účinné k 1. marcu 2009. (1) Ak v období od 1. marca 2009 do 31. decembra 2012 nemôže zamestnanec z vážnych prevádzkových dôvodov vykonávať prácu, môže zamestnávateľ po dohode so zástupcami zamestnancov podľa § 230 poskytnúť zamestnancovi pracovné voľno, za ktoré patrí zamestnancovi mzda najmenej vo výške základnej zložky mzdy podľa § 119 ods. 3. Ak pominie prekážka v práci na strane zamestnávateľa podľa prvej vety, je zamestnanec povinný odpracovať poskytnuté pracovné voľno bez nároku na mzdu, ktorá bola poskytnutá podľa prvej vety, ak sa zmluvné strany nedohodnú na priaznivejšej úprave pre zamestnancov. (2) Ak zamestnanec nadpracúva prácou vykonávanou nad určený týždenný pracovný čas pracovné voľno, ktoré mu zamestnávateľ poskytol podľa odseku 1, nejde o prácu nadčas. (3) Čas pracovného voľna poskytnutého zamestnancovi podľa odseku 1 sa posudzuje ako výkon práce. (4) Zamestnávateľ je povinný viesť evidenciu pracovného voľna poskytnutého podľa odseku 1 a evidenciu pracovného času, v ktorom si zamestnanec nadpracúva pracovné voľno poskytnuté podľa odseku 1 tak, aby bol zaznamenaný začiatok a koniec časového úseku, v ktorom zamestnanec vykonával prácu. (5) Na účely zisťovania priemerného zárobku podľa § 134 ods. 1 sa do zúčtovanej mzdy nezahŕňa mzda vyplatená zamestnancovi podľa odseku 1 prvej vety. Do počtu odpracovaných hodín sa nezahŕňa čas, počas ktorého zamestnanec vykonáva prácu podľa odseku 1 druhej vety. Bod 2. Doterajší článok 2 sa označuje ako článok 3, druhá veta v článku 3 znie: Ustanovenia § 50b až § 50h v článku 1 strácajú účinnosť 31. účinnosť 2010.“.“ V súvislosti s navrhovaným doplnením je potrebné upraviť názov vládneho návrhu zákona takto: „Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov.“ Toľko k pozmeňujúcemu návrhu. A dovoľte mi ešte, aby som v krátkosti na záver povedal, dámy a páni, jednu úvahu. Myslím si, že aj ohlásené návrhy, ktoré prichádzajú z iných štátov Európskej únie, konkrétne myslím Českú republiku, ja nepovažujem za úplne správne. Je obdobie, ktoré nie je ľahké najmä pre zamestnancov a tento návrh, tento pozmeňujúci návrh ich chráni najmä v tom, že zostanú v pracovnom pomere a, samozrejme, bude im garantovaná mzda. Na druhej strane vidíme v iných krajinách snahy znižovať výpovedné doby, skracovať výpovedné doby, odoberať ďalšie práva zamestnancom, napríklad uvoľňovať možnosti pre výpovede širšiemu počtu manažérskych funkcií a mnohé ďalšie. Takéto postupy, ktoré, môžeme si povedať, že určite považujem nie za ľavicové alebo sociálnodemokratické, ale sú čisto pravicovo-liberálnym videním z hľadiska pracovného práva, ja osobne nepovažujem za správne a nemyslím si, že v čase krízy by sa mali zapracúvať do slovenského Zákonníka práce. Mali by sme sa naozaj snažiť, aby aj v tejto oblasti, v oblasti pracovného práva sme sa vysporiadali s krízou návrhmi, ktoré sú logické, návrhmi, ktoré sú čo najviac v prospech zamestnancov, ale ktoré naozaj vyhovejú všetkým zmluvným stranám, ak hovoríme o zamestnancoch, zamestnávateľoch a, samozrejme, aj vládu. Preto si myslím, že je tento návrh hodný toho, aby sme o ňom rokovali, diskutovali a prosím vás, dámy a páni, o jeho podporu. Ďakujem veľmi pekne.