Simon, Zsolt, poslanec NR SR (2015-05-13):
Ďakujem pekne. Vážená pani predsedajúca, vážená pani predkladateľka, spravodajkyňa, kolegyne, kolegovia, k samotnému návrhu novely zákona č. 140/2014 Z. z., čo predložili kolegovia zo strany SMER, poviem len veľmi stručne, teda k tomu pôvodnému návrhu, ktorý prišiel do prvého čítania od kolegov zo strany SMER, že s týmto návrhom nevieme súhlasiť. Samotný tento zákon sme dali na Ústavný súd. A aj Európska komisia začala proces zisťovania, pretože pravdepodobne a podľa mňa s veľkou pravdepodobnosťou potvrdí, že ten návrh je v rozpore s predpismi Európskej únie. Na to máme iný politický názor. To je toľko k tomu. Preto ja tento zákon nepodporím a nepodporia ho ani moji kolegovia. Ale teraz k podstate k čomu sa chcem vyjadriť, to sú tie nepriame novely, ktoré sú priložené k tomuto návrhu. K tomuto návrhu minulý týždeň vo štvrtok sa vyjadril aj minister Jahnátek, a to na otázku môjho kolegu Radošovského, ako vníma výdaj pozemkov pri Ivanke pri Dunaji? A pán minister vo svojej odpovedi pre kolegu Radošovského konštatuje, že boli zákonné podmienky dodržané, a to preto, že zmluvy o postúpení práva na tretiu osobu mali písomnú formu, nadobudnú platnosť a účinnosť až na základe prerokovania náhradného pozemku formou zápisnice. A zároveň uviedol, že on inicioval zmenu zákona reštitučných zákonov tak, aby už tretia osoba nemohla dostať reštitučný nárok v plnení pozemku a rovnako aby pozemok zostal zachovaný na účely, na ktorý bol v tej chvíli vydaný. Teda keď je to poľnohospodárska pôda, tak ide o poľnohospodárske účely. Preto sa chcem viac teraz zamerať na článok II a článok III, ktorým sa mení zákon č. 229/1991 Zb. a zákon 503/2003 Z. z. Chcem povedať, že pán minister pred touto snemovňou nehovoril úplnú pravdu. Nie je možné sa stotožniť s jeho názorom, že boli splnené zákonné stanovené podmienky pri vydávaní reštitúcií, a to preto, lebo samotný zákon č. 503/2003 Z. z. alebo aj zákon č. 229/1991 Zb. hovorí, že ak sa náhrada poskytuje v pozemkoch, nárok oprávnenej osoby na náhradu možno previesť na tretiu osobu, ak je dohodnutý konkrétny náhradný pozemok. Pán minister tu uviedol, že na výbore sme mali možnosť nazrieť do tých dokladov. A my sme sa do toho aj nazreli. Dohoda o postúpení bola podpísaná s postupníkom v máji a bola prerokovaná, pričom to, ktorý pozemok bude poskytnutý, bolo v zápisnici až v októbri, myslím. Teda aj z medializovaných informácií vyplýva, reštituenti potvrdili, že oni v čase podpísania tohto splnomocnenstva nevedeli a nemali informáciu o tom, ktorý pozemok im bude vydaný. A tá zmluva bola platná, pretože tá bola podpísaná. To, že bola účinná až vtedy, keď sa to prerokuje, to je vec druhá. Ale podľa mňa litera zákona tu dodržaná v tomto momente nebola. Chcem pripomenúť kolegom zo strany SMER, pretože pán minister sa tu vyhováral, že bol to minister Chovan, ktorý tento zákon predkladal, ale ja som si dal tú námahu a pozrel, ako hlasovali poslanci strany SMER vtedy za tento návrh vládny, tak čuduj sa svet, všetci boli do nohy proti nemu. Aj som si to tak pamätal, lebo ja som bol tiež proti nemu, lebo som povedal, že nezabráni to zopakovaniu Veľkého Slavkova ten mechanizmus, ktorý je tam pripravený. A musím povedať, že vtedy vládny SMER a aj samotný Robert Fico sa obhajovali, že ustanovením tohto paragrafu, tak ako som prečítal, sa zamedzí tomu, aby sa mohol zneužívať celý tento proces, pričom samotný minister Jahnátek poukázal na to, že zákon v platnom znení umožňuje nárok oprávnenej osoby na náhradu previesť na tretiu osobu, dokonca aj niekoľkonásobne, čo nie je pravda, ak je dohodnutý náhradný pozemok. V čase postúpenia ten náhradný pozemok nebol dohodnutý, urobil sa. Sám pri svojom vystúpení potvrdil, že došlo k istému pochybeniu alebo je možný aj iný výklad zákona, než to zákonodarca mienil. A chcem pripomenúť, čo zákonodarca v čase, keď ten zákon tu bol predkladaný, mienil, a dovolím si vám prečítať pár viet z dôvodovej správy z roku 2010 z konca prvej Ficovej vlády, keď sa samotný materiál predkladal: „Za účelom zvýšenia transparentnosti tohto procesu sa navrhuje, aby v prípade, ak sa náhrada poskytuje v pozemkoch, mohla oprávnená osoba svoj nárok na náhradu pozemku previesť na tretiu osobu až vtedy, keď je dohodnutý konkrétny pozemok,“ opakujem, „osobu až vtedy, keď je dohodnutý konkrétny pozemok.“ Je namieste otázka, že keď zápisnica o konkrétnom pozemku bola v októbri a tá zmluva o postúpení v máji, ako to v máji reštituent vedel. No nevedel to. Šibrinkovať tu tým, kedy bola zmluva podpísaná, platná a účinná, je možné, ale zákon podľa mňa hovorí dosť jasne v tejto časti a predsa nebol dodržaný. Teraz k samotnému návrhu, ktorý je tu predkladaný. Citujem. V článku V § 6 odsek 12 sa má zmeniť nasledovne: „Ak sa náhrada poskytuje v pozemkoch, nárok oprávnenej osoby na náhradu nemožno previesť na tretiu osobu." Zostáva tu jedna otázka a tú by som rád položil predkladateľom, čo bude s tými, ktorí reštitučný nárok zdedia, lebo, povedzme si, väčšina tých reštituentov dnes je v pokročilom veku. Ďalší bod. Vkladá sa v čl. V § 6 odsek 13, ktorý znie: „Pozemok prevedený do vlastníctva oprávnenej osoby za pôvodný pozemok podľa odseku 5 možno počas piatich rokov odo dňa prevodu vlastníctva využívať len na účely, na ktoré je využívaný ku dňu prevodu vlastníctva; to neplatí, ak ide o vybudovanie stavby vo verejnom záujme.“ Kolegyne a kolegovia, Ústava Slovenskej republiky každému vlastníkovi zaručuje isté práva a povinnosti a každý vlastník má právo slobodne nakladať so svojím majetkom. Reštitúcia je reštitúcia preto, lebo vrátime oprávnenej osobe to, čo mu niekto pred časom neoprávnene zobral a kde po zmene režimu parlament a snemovňa sa rozhodla, že odškodníme a vrátime to, čo násilne bolo zobraté. My vlastníkovi vrátime majetok a v rozpore s ústavou obmedzíme nakladanie s ním, ústava umožňuje obmedziť vlastníctvo za primeranú náhradu, ale keď niekto 20 rokov čaká na svoj reštitučný pozemok a potom ešte povieme, že 5 rokov s tým nemožno nakladať, to nie je úplne kóšer. S tým potom súvisí aj novelizácia zákona č. 180/1995 Z. z. To je ďalší bod spoločnej správy, ku ktorému sa chcem tiež vyjadriť, ale v tomto prípade si myslím, že pozemkový fond alebo odborníci na pozemkovom fonde pre odstránenie akýchkoľvek pochybností mali všetky doklady, na základe ktorých rozhodovali, zverejniť a sprístupniť. Chcem povedať, že nominant strany MOST – HÍD takýto návrh dal v rade tohto fondu, ktorému predsedá pán Gocník, pracovník ministerstva pôdohospodárstva, pôvodom z Komjatíc. Tento návrh bol odmietnutý. Nechápem, keďže minister hovorí, že všetko tam bolo kóšer, prečo to nemôžeme ukázať každému občanovi, aby sme tak odstránili akúkoľvek pochybnosť. Osobne si myslím, že uvedený odsek 12 je dobre sformulovaný, pokiaľ ho nebude chcieť niekto zneužívať. A teraz poviem, ako sa bude dať zneužívať tento problém do budúcna. Ak dovolíte, by som prešiel na spoločnú správu, novelizáciu zákona č. 180/1995 Z. z. To je tam § 18 ods. 4, na ktorý poukázal aj kolega Fecko: „Fond môže previesť vlastníctvo k pozemku najmä za cenu zistenú podľa cenového predpisu alebo na pozemku zriadiť vecné bremeno.“ Treba povedať a pripomenúť, že Slovenský pozemkový fond podľa môjho vedomia vecné bremeno od svojej existencie zriaďoval iba v prípade, keď Slovenský pozemkový fond bol účastníkom stavebného konania. teda keď nejaká stavba sa vykonávala a bolo treba zriadiť vecné bremeno v súvislosti s konkrétnou akciou teda podľa zákona č. 50/1976 Zb. stavebného zákona, ale v tomto volebnom období prišla firma blízka pánovi Brhelovi, tak ako to bolo medializované, a Slovenský pozemkový fond za odplatu zriadil vecné bremeno, podotýkam, zriadil vecné bremeno v čase, keď toto vecné bremeno v zákone ustanovené ako možnosť pre Slovenský pozemkový fond nebolo, následne o pár mesiacov po vykonaní tohto vecného bremena minister Jahnátek prišiel s novelou do parlamentu, a to musím priznať aj sám voči sebe, že som nepostrehol zmenu, ktorú vpašoval do zákona č. 180/1995 Z. z., ktorá hovorila o tom, že fond môže previesť vlastníctva k pozemku alebo na ňom zriadiť vecné bremeno najmenej za cenu zistenú podľa cenového predpisu. Dnes kolegovia ten bod menia a hovoria, že fond môže previesť vlastníctvo k pozemku najmenej za cenu zistenú podľa cenového predpisu alebo na pozemku zriadiť vecné bremeno. A za koľko to má byť? V prvom prípade, kým to bolo predtým cenovým predpisom, tak tam bolo explicitne povedané, že za vecné bremeno niečo musia zaplatiť. Dnes to nemusia zaplatiť, ale môžu hradiť vecné bremeno kdekoľvek. Teraz poviem, aká praktika bude na Slovenskom pozemkovom fonde podľa môjho predpokladu. Prídu šikovní ľudia, ktorí vedia, kde sú lukratívne pozemky na reštitúciu, a za pár eur alebo bezplatne si zriadia vecné bremeno. A potom ktokoľvek nech príde a nech dostane reštitučný nárok, dostane pozemok, s ktorým nemá možnosť slobodne nakladať, pretože plán Brhel alebo Široký alebo neviem kto má k tomu zriadené vecné bremeno. Bavím sa o spôsobe, ktorý počas tohto volebného obdobia bol predvedený v Tatrách firmou blízkou pánovi Brhelovi, tak ako to bolo zmedializované. Tento model ideme dnes povýšiť na úroveň legitimity zákona, namiesto toho, aby sme povedali, že vecné bremeno Slovenský pozemkový fond nemôže svojvoľne zriaďovať, nehovoriac o tom, na všetky pozemky aj tie, ktoré nemá vo vlastníctve, ale len v správe. (Reakcia z pléna.) Ale poskytuje náhradu reštituentom, len pozemky, ktoré má vo vlastníctve. Ale chcem pripomenúť, že absolútne legitímne všetko bolo dodržané vo Vysokých Tatrách pre prípad pána Brhela, ktorý bol zmedializovaný pred časom. A nebolo z toho úniku. Kto tam dostal pôdu naspäť? Nebola to žiadna tretia osoba, žiadny postupník, ale bol to reštituent. Ale reštituent odovzdal túto pôdu firme, ktorá na časti toho pozemku mala zriadené vecné bremeno. V tomto zákone v tomto pozmeňujúcom návrhu a nielen v tomto pozmeňujúcom návrhu, ale aj v tom, čo doniesol minister Jahnátek minule, je zakomponované, ako je možné zabezpečiť, že pozemok sa má dostať tomu sprostredkovateľovi, ku ktorému sa práve niekto chce dostať, a tým ľuďom, ktorí majú dobrých vybavovačov na Slovenskom pozemkovom fonde. Keď dnes sa nazdávam, že vieme tento problém pomenovať, že tu je, existuje a môže takto fungovať, tak je našou zodpovednosťou a v prvom rade zodpovednosťou vládnej strany SMER, aby sme to odstránili a napravili, preto ja dávam procedurálny návrh, aby sme v rokovaní o tomto návrhu ďalej nerokovali a vrátili ho predkladateľom, pretože pokiaľ sa to opraví a vypustíme, že Slovenský pozemkový fond môže zriaďovať svojvoľne vecné bremeno len v rámci nejakého stavebného konania, ktoré je verejné konanie, tak môžeme zabrániť tomu, že pôvodný vlastník sa zidentifikuje, ide si pre svoju pôdu a nebude tam zriadené vecné bremeno alebo dáme pôdu reštituentovi len takú, na ktorú už má vopred určený developer zriadené vecné bremeno, pričom vy s tým nemôžete robiť nič, lebo to vecné bremeno bolo zákonom zriadené, reštituent dostane pôdu, ktorá je pod vecným bremenom a nebude to fungovať, respektíve bude to fungovať tak, aby to vyhovovalo developerom, a nie reštituentom. Pokiaľ stoosemdesiatka bude v tom znení, ako je to tu povedané, tak, prosím pekne, kolegyne a kolegovia, návrh od ministra Jahnátka, že pôdu Slovenský pozemkový fond plní reštituentom a žiadnym sprostredkovateľom, žiadnym tretím osobám, je úplne irelevantný, pretože tak zriadime na pôde, na ktorej to chceme zriadiť, vecné bremeno a potom to dáme komukoľvek a ten aj tak bude musieť to postúpiť a predať za cenu, ktorú určím ja, lebo nikto iný tam nepôjde, lebo keď ja poviem, že tam mám vecné bremeno a ja tam idem stavať cestu alebo budem stade ťahať nejaké inžinierske siete a vy tam nemôžete stavať, tak potom biznis je preč, biznis má v ruke ten, ktorý má to vecné bremeno. Kolegyne, kolegovia, vy idete tento systém povýšiť na úroveň zákona. Prvýkrát ste to tak povýšili vo vládnej novele minulý rok, keď ste to sem doniesli, teda keď to minister Jahnátek sem doniesol po tom, čo vyhoveli spoločnosti, ktorá je napojená na pána Brhela, tak ako to bolo zverejnené. Je to, myslím si, veľmi na pováženie, akým spôsobom budete ďalej robiť alebo konať. Preto som povedal, že sa nebudem nejako extra vyjadrovať k samotnému návrhu zákona, ktorý bol predložený, ale k tomu mechanizmu, ktorý je tu napísaný. A keď sú jasne stanovené zákonom parametre, teda keď Slovenský pozemkový fond plní reštituentovi nárok k pozemku, tak tento nárok môže byť postúpený tretej osobe len v čase, keď je známe, ktorý pozemok sa poskytne ako náhradný, aby sme zamedzili takému istému postupu, aký bol vo Veľkom Slavkove. Tak táto vláda a rada pozemkového fondu pod vedením pána Gocníka z Komjatíc zabezpečila, že aj podľa tohto zákona bolo možné zopakovať prípad z Veľkého Slavkova. V prípade pána Brhela sa našla metodika, že zriadime vecné bremeno, čo podľa mňa tiež nebolo kóšer v tom čase, lebo zákon to neumožňoval a žiadne stavebné konanie tam nebolo a nie je, ale vydali sme ho, tak dnes nový model, ktorý tu bol odskúšaný v roku 2013, chceme povýšiť absolútne legálne do zákona ešte aj s tým, že prvotný návrh tu bol ako vecné bremeno za cenového predpisu, dneska je to vecné bremeno bez cenového predpisu. Ďakujem.