Hraško, Igor, poslanec NR SR (2015-12-03):
Ďakujem za slovo. Pán predsedajúci, kolegyne, kolegovia, mám tuná niekoľko interpelácií. Začnem od predsedu vlády. Už viac ako mesiac počúvam na rôznych rozhlasových staniciach či v rámci vysielania v televízii sledujem reklamy, ako úspešne Slovensko čerpá eurofondy z rôznych programov a čo všetko sa už z eurofondov podarilo zrealizovať. Pokiaľ by tieto reklamy boli realizované len vo verejnoprávnych médiách a bezodplatne, bolo by to zrejme skôr v poriadku. Ja som však zaregistroval takúto reklamu v komerčných médiách a pokiaľ sledujem cenníky reklamy v komerčných médiách, tak čiastky za pár sekundový spot sa platia radovo alebo teda šplhajú radovo do desiatok tisíc eur. Nemyslím si, že financie z eurofondov investované do reklamy sú dobrým a zmysluplným využitím týchto financií určených na rozvoj. Keďže riadiaci orgán je úrad vlády, predpokladám, že bude mať najviac informácií aj z jednotlivých programov. V tejto súvislosti sa obraciam preto na predsedu vlády s nasledujúcou interpeláciou, kde žiadam odpovede na nasledovné otázky: v koľkých a v ktorých súkromných médiách bola zaplatená reklama na úspechy v čerpaní eurofondov? Druhá otázka: aké sumy boli využité na túto propagáciu pre jednotlivé médiá, vrátane verejnoprávnych? A tretia otázka: aká celková suma bola vynaložená na takúto reklamu k 30. 11. 2015 a s akou sumou sa ešte počíta do budúcnosti? Ďalšiu interpeláciu mám na ministra pôdohospodárstva, keďže je prítomný, neviem síce, či mi bude vedieť sfleku odpovedať, ale v každom prípade skúsime. Pán minister, jedna z inštitúcií, ktoré sú pod vašou gesciou, je aj Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy. Okrem iného je jeho kompetenciou aj kontrola dodržiavania zákona o ochrane poľnohospodárskej pôdy, konkrétne § 4, § 5 a § 6. Keď som posledné roky prechádzal naprieč Slovenskom, po výdatných dažďoch bola obmedzená premávka na niektorých komunikáciách, nakoľko sa na ne vyliala rozbahnená masa z priľahlého poľa. Evidentne išlo o odplavenie najkvalitnejšej časti ornej pôdy, čo je však v rozpore so zákonom o ochrane pôdy. Ďalej som si všimol, že niektoré polia sú posiate po svahu, teda kolmo na vrstevnicu, čo sú príčiny splavovania práve takejto kvalitnej vrstvy pôdy spolu s vodou. V tejto súvislosti na vás obraciam s interpeláciou a žiadam odpovede na nasledovné otázky: koľko pokút bolo za roky 2010 až 2015 udelených na úseku ochrany poľnohospodárskej pôdy pred eróziou, pred degradáciou a pred zhutnením, teda koľkým subjektom a v akých sumách za každý rok samostatne? Druhá otázka: akým spôsobom robí ministerstvo pôdohospodárstva osvetu na to, aby sa pôda využívala tak, aby nedochádzalo k deštrukčným javom na pôde spomenutým vyššie? Ďalšiu interpeláciu mám na ministra práce, sociálnych vecí a rodiny. Dňa 16. januára v roku, teda tohto roku 2015 ministerstvo zverejnilo informáciu o národnom projekte, ktorý mal pomôcť pri zamestnávaní matiek. V projekte sa písalo o podpore zamestnávateľov pri zamestnávaní matiek na rôzne pracovné úväzky, nie však, samozrejme, plné. V informácii sa písalo, že projekt bude spustený na konci januára a že podpora bude na desať mesiacov. Avšak neskôr boli informácie pozmenené na čas trvania podpory len do 31. 10. 2015. V tomto sa teda už skrátil čas čerpania podpory a tým aj eurofondov. Žiadosti sa mohli začať podávať až do 19. februára 2015, čo skrátilo čas o takmer 2 mesiace. V tejto súvislosti sa na vás obraciam s interpeláciou a žiadam odpovede na nasledovné otázky: koľko zamestnávateľov využilo túto možnosť pri vytváraní nových pracovných miest či udržaní miesta po návrate z materskej dovolenky? Druhá otázka: koľko matiek využilo túto možnosť zamestnania sa na iný než celý pracovný úväzok? Samozrejme, v rámci projektu. Koľko financií bolo určených na čerpanie na tento projekt? Štvrtá otázka: koľko financií z tohto projektu ostalo nevyčerpaných? A posledná piata otázka: koľko z tých mamičiek, ktoré využili túto možnosť zamestnania sa s príspevkom, aj ostalo na danom pracovnom mieste po skončení podpory? No a teraz budem mať interpelácie na ministra životného prostredia. Prvá moja interpelácia sa týka vodnej politiky. Pán minister, v týchto dňoch vaše ministerstvo predložilo do medzirezortného pripomienkového konania vodný plán Slovenska. V pripomienkach odbornej verejnosti k vodnému plánu je veľmi veľa pripomienok. Výčitky smerujú k nekomplexnosti, nekonkrétnosti a neadresnosti tohto dokumentu. Ďalej výčitky smerujú aj k budovaniu nevhodných vodných stavieb, ktoré nepovedú k zlepšeniu stavu vôd na Slovensku, skôr naopak. Výčitky smerujú aj k nedostatočným informáciám o znečisťovaní podzemných a povrchových vôd, ich pôvodcom a opatreniam proti nim. Ďalším problémom v novom vodnom pláne je, že nikde nie sú zverejnené plány čiastkových povodí, ktoré má byť v súlade so zákonom č. 365/2004 Z. z. o vodách. Vodný plán Slovenska sa tak bez týchto podrobných plánov manažmentu čiastkových povodí stáva len formálnym a nevykonateľným dokumentom. Povrchne je riešená aj otázka prehľadu významných vodohospodárskych problémov ako prehlbujúce sa problémy ochrany riešených ekosystémov, teda zníženie početnosti významných biotopov, výstavba v záplavových územiach, výrubu vegetácie brehov potokov a riek a ďalšie. Ďalším problémom je dostupnosť relevantných informácií. Každý členský štát musí totiž povinne spracovávať a zhromažďovať napríklad informácie o stave vôd a o rizikách vplývajúcich na kvalitu života obyvateľov. Tieto informácie sú nevyhnutné k návrhu opatrení a vypracovaniu zmysluplných plánov manažmentu povodí a bez nich nie je možné pripomienkovať ani podstatné časti vodného plánu Slovenska. Vzhľadom k týmto skutočnostiam sa na vás obraciam s interpeláciou a budem žiadať odpovede na nasledovné otázky. Prvá: je vodný plán Slovenska vypracovaný vaším ministerstvom dokumentom vypracovaným v súlade so všetkými ustanoveniami európskych dokumentov, najmä však európskej smernice o vode? Druhá otázka: dokedy vypracuje ministerstvo podrobné plány manažmentu čiastkových povodí, aby vodný plán Slovenska bol aj vykonateľným dokumentom? Tretia otázka: prečo ministri rezortov obrany, pôdohospodárstva, hospodárstva a dopravy nemajú v uznesení vlády zapracovanú úlohu zabezpečenia posúdenia sektorových programov v rámci procesu strategického posudzovania, teda SEA, ktoré bude obsahovať vyhodnotenie predpokladaných účinkov programu na stav vodných útvarov v súlade s čl. IV, VII rámcovej smernice o vode? Kedy takáto úloha pre ministrov doplnená bude? Štvrtá otázka: prešli projekty Vodnej elektrárne Sereď, prečerpávacej Vodnej elektrárne Ipeľ, Vodného diela Slatinka a Vodárenskej nádrže Tichý Potok zaradené k výhľadovým infraštruktúrnym projektom posudzovaným vplyvu na životné prostredie v procese EIA v súlade s príslušnými smernicami Európskej únie a posudzovaním podľa čl. IV, VII rámcovej smernice o vode? Piata otázka: kedy Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky zmení svoj doterajší prístup presadzovania energetických cieľov na úkor environmentálnych cieľov s odvolaním sa na koncepciu využívania hydroenergetického potenciálu vodných tokov Slovenskej republiky? Šiesta otázka: kedy ministerstvo pristúpi k zastaveniu prebiehajúcich procesov nezákonného povoľovania malých vodných elektrární, ktoré majú devastačný účinok na prírodu, život vo vodných tokoch a kvalitu životného prostredia občanov v daných lokalitách? Siedma otázka: kedy ministerstvo pristúpi ku konkrétnemu definovaniu zón nezasahovania tzv. No-Go zón pre výstavbu malých vodných elektrární, ale aj priečnych hatí a iných opatrení, tzv. sivej infraštruktúry kvôli ochrane ekosystémov vodných tokov? A posledná ôsma otázka: ktoré vodné stavby dokončené v rokoch 2004 až 2015 zhoršili stav vôd a na ne nadviazaných spoločenstiev ekosystémov zmenou fyzikálnych vlastností útvarov povrchových vôd alebo hladín podzemných vôd? Ďalšia interpelácia je tak isto na ministra životného prostredia. Tentokrát sa týka zvýšenia teploty na území Slovenska. Na veľtrhu CONECO bol pokrstený tzv. Klimatický atlas Slovenska. Mapy v nej ukazujú aj trend narastajúcej teploty na našom území. Takýto trend určite nie je pozitívnym prínosom, nakoľko so zvyšujúcou sa teplotou sa nadmerne vysušuje krajina, klesajú hladiny povrchových i podzemných vôd. Tento stav môže mať z dlhodobého hľadiska negatívny dopad na život občanov najmä v zásobovaní vodou v niektorých regiónoch nielen z podzemných, ale aj z povrchových vôd. V tejto súvislosti sa na vás obraciam s touto interpeláciou a žiadam vás o odpovedanie na dve otázky. Prvá otázka: aké dlhodobé či strednodobé opatrenia prijalo ministerstvo životného prostredia na zníženie nárastu teplôt na našom území? Za druhé alebo teda druhá otázka: aké riešenie má ministerstvo na zmenu negatívneho trendu s klesaním hladín povrchových aj v podzemných vôd v dôsledku zvyšovania teplôt na našom území? Ďalšia informácia, a to by mohol počúvať aj minister pôdohospodárstva, ale otázka je smerovaná na ministerstvo životného prostredia. Na stránke ministerstva životného prostredia sa človek môže dočítať aj informácie o posudzovaniach vplyvov na životné prostredie EIA. Môžem, poprosím, nech kolegovia trošku stíchnu, lebo ma rušia.