I. Šulaj, poslanec: (2004-01-22):
Z hľadiska vecného a z hľadiska obsahového sme už vyjadrili niektoré naše pripomienky, či už pri štátnom rozpočte, kde sme nesúhlasili s jednotnou sadzbou dane z pridanej hodnoty vo výške 19 %. Tu máme iný názor na daňovú legislatívu a na jej vývoj, pretože jednotná 19-percentná sadzba dane z pridanej hodnoty podľa nášho názoru spôsobuje aj určité sociálne problémy, či už v potravinách, v energii, v tlači, vo farmaceutikách, v stavebníctve atď. Ak sa pozrieme na vývoj približovania sa jednotnej 19-percentnej sadzby dane z pridanej hodnoty za rok 2003, pretože už to približovanie v roku 2003 pomaly prebiehalo, išli sme z 10-percentnej sadzby na 14-percentnú, z 23-percentnej na 20-percentnú, môžeme sa opýtať, či toto približovanie dosiahlo také ekonomické a finančné výsledky alebo príjmy štátneho rozpočtu, aké sme očakávali v roku 2003. Ministerstvo financií na svojej webovej stránke predložilo predbežnú správu o plnení príjmov štátneho rozpočtu za rok 2003, takže z tej budem vychádzať a chcel by som upozorniť na tieto skutočnosti. V roku 2003 dosiahli skutočné daňové príjmy štátu sumu 200 mld. korún, čo je o 15,4 mld. korún menej, ako predpokladal schválený rozpočet. Najväčší výpadok daňových príjmov bol zaznamenaný v dani z pridanej hodnoty, ktoré dosiahli v roku 2003 sumu 83,8 mld. korún, čo je o 15,6 mld. korún menej. Ja sa teda pýtam, či to približovanie, ktoré začalo už v roku 2003, ak malo takéto negatívne dôsledky, vieme, že tam boli aj metodické problémy, ale vieme, že tam boli aj problémy v maloobchodnom obrate, kde maloobchodný obrat klesal oproti roku 2002, sa nebude prejavovať aj v roku 2004 pri plnení príjmov štátneho rozpočtu. Ak sme konštatovali v roku 2003, že sa mali zvýšiť daňové príjmy na dani z pridanej hodnoty z dôvodu zmeny metodiky sadzieb, myslím, že to bolo okolo 8,3 mld. korún navyše, v roku 2004, myslím, že pre štátny rozpočet to bolo okolo 13 mld. korún, ale vychádzali sme z rozpočtu alebo z plánovaného rozpočtu roku 2003. Teda ak skutočné daňové príjmy na DPH sú 82 mld. korún a pri rovnakej metodike príjmov štátneho rozpočtu rokov 2003 a 2004, budem používať metodiku roku 2004, by sme mali dosiahnuť 113 mld. korún, myslím si, že je to veľmi silný progresívny nárast tejto dane, čo si myslím, že nie je reálny v roku 2004. Nárast 82 na 113 mld. bezhotovostných príjmov alebo hotovostných 97,7 je podľa mňa príliš progresívny a nezodpovedá ekonomickým trendom, ktoré môžu nastať v ekonomike štátu v roku 2004. Môžeme sa baviť takisto o jednotnej sadzbe dane, pretože aj tento nový zákon vychádza z tejto jednotnej 19-percentnej sadzby, teda vychádza z daňovej reformy, tak ako bola prezentovaná pánom ministrom financií, a môžeme hovoriť o tom, či tá jednotná sadzba dane je uplatniteľná alebo aplikovateľná vo viacerých štátoch. Na túto tému sme už hovorili niekoľkokrát. Myslím si, že tú jednotnú sadzbu DPH uplatňuje Dánsko. Neviem o niektorých ďalších prípadoch Európskej únie. Teda pýtam sa, či keď sa približujeme z legislatívnej stránky princípom Európskej únie, či aj z daňovej stránky rešpektujeme takisto princípy alebo sadzby, ktoré sú uplatňované v krajinách EÚ, aj keď viem, že smernice Európskej únie umožňujú používať rôzne sadzby dane z pridanej hodnoty. Čo je však dôležité pre zákon o dani z pridanej hodnoty na rok 2004? Keď sme prijímali novelu zákona o dani z pridanej hodnoty k 1. 8., ktorá je platná od 1. 8. 2003, vystúpil som s kritickými pripomienkami, ktoré sa týkali procesného charakteru uplatňovania tohto zákona, a vtedy som ich odovzdal aj pánovi ministrovi. Týkali sa predplatieb a vôbec spôsobu zdaňovania predplatieb pri dani z pridanej hodnoty. Odvtedy sme nedostali žiadne oficiálne stanovisko ministerstva financií a myslím si, že tento problém predplatieb sa takisto ťahá aj v novele, teda v návrhu zákona o dani z pridanej hodnoty na rok 2004, platnej teda od 1. 5. V podstate sa v praxi nedá použiť problematika zdaňovania predplatieb, lebo u nás nie je dobre legislatívne riešená. Predplatbami sme spôsobili veľké ekonomické a finančné problémy predovšetkým tým subjektom, ktoré chcú čisto a dobre legislatívne podnikať. Veď my sme povedali, že najprv musíme vystaviť zálohovú faktúru, potom nám príde zaplatená tá zálohová faktúra a vtedy vieme dátum zdaniteľného plnenia, musíme vystaviť daňový doklad a teraz nastáva problém. Máme dve plnenia v zmysle starého zákona 13, v zmysle nového zákona 19, je to tak isto. Máme aj plnenie pri zálohových platbách, ale máme aj plnenie pri dodaní tovaru a služieb. Teda na jedno plnenie kvázi môžeme mať dve zdaniteľné plnenia. Nebolo by to v rozpore s legislatívou vtedy, ak by sme povedali, že následne musí dôjsť k oprave základu dane, a to aj z dôvodu predplatby. My sme túto opravu základu dane nechali len v pôvodných intenciách, to znamená, že môžem opraviť základ dane vtedy, ak sa menia kvantitatívne alebo kvalitatívne zmluvné podmienky. Teda ak som mal doviezť 1 000 kg banánov, a bol to kúpno-predajný vzťah, ja som doviezol 900 alebo 1 100, môžem dofakturovať. Alebo ak tie banány boli v inej kvalite, môžem spraviť opravu základu dane. A toto u nás v našom zákone nebolo aplikovateľné v roku 2003 a nie je podľa môjho názoru aplikovateľné na rok 2004. Čo to teda znamená? Nastáva totálny chaos pri prechode rokov 31. 12. a 1. 1. Prečo? Pretože máme iné sadzby. Do 31. 12. platila sadzba 14 % a 20 %, od 1. 1. platí 19-percentná sadzba. Pýtam sa: Ak som teda v roku 2003 vyfakturoval alebo prijal zálohu a zdaňoval som ju 14-percentnou sadzbou, lebo to malo byť teoreticky na stavebníctvo, mám dodaniť ten zvyšok zálohy 19-percentnou, alebo mám opraviť základ dane, keď ho opraviť nemôžem, pretože to v zákone nemáme? Všetci to tak robia, daňové úrady to aplikujú, ale prečo nechceme opraviť ten základ dane a dopracovať to do tej legislatívnej podoby, ktorá by platila. Viete, opozícia vám nemohla dávať návrh zákona alebo na zmenu. My sme vám dali naše pripomienky a čakali sme, že ich zapracujete v tejto novele zákona už aj starej. Ja som nesúhlasil s predplatbami, a preto nebudem dávať pozmeňujúce návrhy na to, ako ich zlepšiť. Ja ich budem kritizovať. Mám na to svoj vlastný názor a upozorňujem na tie paragrafy, ktoré sú v rozpore so zákonom. Ak teda nemáme riešené takto daňové dobropisy a daňové ťarchopisy, pýtam sa: Ako je riešený § 19, ako je riešený § 20, keď už hovorím o novom zákone, oprava základu dane? Ako máme riešené vôbec vedenie záznamov na dane, pretože k tej predplatbe musím mať aj dobropis a zákon mi hovorí, že musím mať, ak vystavím dobropis, to isté číslo, ako bol pôvodný daňový doklad. Pýtam sa: Ako je riešená problematika treťou osobou, ak postúpim pohľadávku a tretia osoba ju zaplatí? Je to zdaniteľné plnenie. Pýtame sa, pán minister, v podstate na to isté, čo sme vám dali v roku 2003 pri novele zákona o dani z pridanej hodnoty a nedostali sme na to odpoveď. Je smutné pre mňa ako osobu, že neviem to ani ja vyložiť na podmienky roku 2004 a ide o zákon, ktorý živí tento štát, ktorý má najpodstatnejšie príjmy z hľadiska zákona o štátnom rozpočte. Prosím vás, pristupujme k nemu s takouto zodpovednosťou a dôraznosťou, aby teda už subjekty, ak dostanú určitý legislatívny návod alebo povinnosť si ju plniť, aby si ju aj mohli plniť. Lebo v opačnom prípade bude tento zákon ťažko použiteľný. Mal som to vystúpenie pripravené v konkrétnom zmysle slova, ale myslím si, že ešte v druhom, treťom čítaní sa k tomu dopracujeme. Ja by som vás, pán minister, chcel poprosiť, aby boli riešené z metodickej stránky tie veci, na ktoré sme vás už upozorňovali aj v predchádzajúcom zákone. Máte to aj na ministerstve. Ja som to posielal dokonca aj mailom na ministerstvo. Ak bude záujem, sme ochotní z vecnej stránky pri tomto zákone pomôcť. Nemôžeme ho však podporiť z hľadiska sociálno-ekonomického, kde som sa už vyjadroval k tejto jednotnej 19-percentnej sadzbe dane, kde máme odlišné názory na túto sadzbu dane, a teda toto je základný rozpor medzi opozičnou stranou Smer a medzi koaličným návrhom zákona, i napriek tomu, že si uvedomujem, že je nevyhnutnosť a nutnosť prijať zákon, ktorý by bol platný od 1. 5. 2004. Ďakujem za pozornosť.