Matečná, Gabriela, ministerka pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR (2017-10-11):
Tak ďakujem veľmi pekne. Ja ani netuším, že či si budem pamätať všetko, na čo by som chcela odpovedať. Ale snáď možnože také moje entrée k tomuto celému zákonu 504. Ja v každom prípade musím súhlasiť so všetkými, ktorí hovoria o rozdrobenosti a o tom, aké pôdne pomery na Slovensku sú. A musím absolútne súhlasiť so všetkými, ktorí hovoria o tom, že pokiaľ nebudeme mať pozemkové úpravy v rámci celého Slovenska, akékoľvek zmeny v zákonoch budú často len možnosťou, ako toto napraviť. S tým absolútne súhlasím. Druhá vec je to, čo povedal Tibor Bernaťák. V každom prípade, ak budeme mať peniaze, a to je vždy otázka peňazí, pozemkové úpravy, lebo ak máte predstavu, koľko stoja komplexné pozemkové úpravy, pre tú predstavu, jedno katastrálne územie od milióna do troch miliónov eur, a na Slovensku máme 3,5 mil. katastrálnych území, kde k dnešnému dňu je zapísaných len 430 zhruba komasácií, teda pozemkových úprav, čiže chýba nám zhruba 3-tisíc katastrálnych území urobiť. Ak sa nájde na takéto niečo v tomto štáte taký objem peňazí, budeme radi všetci, ktorí na pôde hospodárime, nielen za vlastníkov, ale, samozrejme, aj za užívateľov. To je prvá poznámka. Druhá, samozrejme, ak by boli pozemkové úpravy, ak sú zapísané, zmena Občianskeho zákonníka, kde bude forma dedenia na jedného z dedičov, je jedna z možností, ako tú rozdrobenosť po pozemkových úpravách ustáť. Iste, určite budeme sa snažiť aj my na ministerstve pôdohospodárstva takúto právnu normu, ktorá by urýchlila pozemkové úpravy, alebo aby sa nerobili úplné komplexné pozemkové úpravy, ale len komasácie, aby sme scelili pozemky, je to našou ambíciou. Len je tak veľké množstvo zákonov, že nestíhame všetko naraz. Len moja otázka smerom možnože k minulosti, prečo ministri, ktorí boli na ministerských kreslách po dlhú dobu, sa k takémuto niečomu neodhodlali. Ale to je taká otázka, ktorá ostáva visieť vo vzduchu. Teraz pôjdem pomaly k tým pozmeňovacím návrhom, ktoré ste tu predložili. Prvý bol Martin Fecko. Snáď k tomu, k podnájomným zmluvám a k súhlasom. Toto rieši, prosím pekne, Občiansky zákonník. Pri Občianskom zákonníku máme, že ak niekto urobí zmluvu s užívateľom, tak tam vlastník má právo si toto osobiť, že s jeho súhlasom bude daný pozemok do podnájmu. Ak to neurobí, má sa za to, že súhlasí. Takže je potrebné sa len oprieť o ustanovenie Občianskeho zákonníka, nemusíme to osobitne dávať do tohto zákona. Toto je jednoduchá odpoveď. Potom tam bol ten jeden pozmeňovák, že by sme mali vypovedať k určitému dátumu. Neviem, či to bol 31. november alebo... (Reakcia z pléna.) 1. november? Dobre si pamätám, 1. november. Zákon 504 rieši toto, rieši to po zbere úrody. Máme tam ustanovenia, podľa mňa je to lepšie riešenie, nakoľko, keďže si poznáme naše Slovensko a geografické pomery, klimatické pomery, zber úrody v Podunajskej nížine a zber úrody na severe a severovýchode Slovenska, nemôže byť stanovený k 1. novembru, lebo je to úplne rozdielne. Čiže ten zákon na to, zákon na to pamätá po zbere úrody. Tam nie je dôvod, ani nemyslím, že by sme to mali riešiť. Ale s čím môžem absolútne súhlasiť u Martina, je, samozrejme, ten pozmeň; teda ustanovenie, ktoré predchádza retroaktivite. S tým absolútne súhlasím a ja požiadam o podporu, ak sa bude hlasovať o tomto bode, lebo dal Martin jednotlivo hlasovať, aby sme za toto hlasovali. Potom bol pozmeňovací návrh od pána Gábora Gála, tých bolo niekoľko. A k tomu vystúpil aj Simon Zsolt. Pýtal sa Simon, že či Slovenský pozemkový fond k dnešnému dňu vyčlenil nejaké pozemky k mladému farmárovi. Ja poviem rovno: Nie, pretože tá pôvodná verzia päťstoštvorky bola vtedy, pokiaľ donesie mladý alebo malý farmár rozhodnutie z Pôdohospodárskej platobnej agentúry, že obdržal platbu z opatrenia 6.1 alebo 6.3. My sme tieto rozhodnutia dokončili podpisovanie možnože minulý týždeň. Čiže ani nemohli dostať, pretože s rozhodnutím musia prísť na Slovenský pozemkový fond. Takže ak nemali toto rozhodnutie, bohužiaľ, fond im tie pozemky nemohol dať. Ale čo vítam v tom pozmeňovacom návrhu pána Gála, je to, že okrem týchto malých a mladých a mikropodnikov, ktoré sú definované, tak ako to povedal správne pán Dostál, s nariadením 1305, pán Gál, a to odpovedám aj pani Zemanovej zároveň, dal tú možnosť práve týmto pozmeňovacím návrhom aj tým ostatným, ktorí začínajú a majú do 50 hektárov, od nula do 50 hektárov, dať možnosť pôdu, ktorá je zo Slovenského pozemkového fondu. Čiže tam práve opak je pravdou, že zahŕňame väčší objem tých farmárov, nielen tí, ktorí sú definovaní v nariadení Rady 1305. Čiže tam ide úplne do širšieho kontextu. Simon Zsolt ešte sa pýtal na tú špeciálnu rastlinnú, živočíšnu výrobu, že nie je to definované. Áno, to je pravda. Toto budeme upravovať v nariadení vlády. Lebo je pravda, že ak niekto deklaruje, že má špeciálnu rastlinnú výrobu a hneď by mohol získať a má len pol hektára alebo pár metrov štvorcových a by povedal, že áno, ja chcem pozemky. My to budeme presne určovať v nariadení vlády a tam budú jednoznačné podmienky, ktoré budú hovoriť o tom, že kedy a za akých pomerov tá špeciálna rastlinná a živočíšna výroba sa bude definovať. Pán Dostál, vaše pozmeňovacie návrhy, prednostné právo. Tu musím povedať a tak troška možnože polemizovať, nie nesúhlasiť, ale polemizovať, lebo poľnohospodárstvo oproti iným nájmom je špeciálna výroba, úplne špeciálna, máme ju pod holým nebom. Špeciálna je aj v tom, nielenže máme rôzne klimatické podmienky, nieže je tu vplyv klímy na to, ako sa hospodári, ale zároveň ak poľnohospodár investuje do pôdy, a investuje nemalé prostriedky a investícia znamená aj hnojenie organické, anorganické, odstraňovanie burín, odstraňovanie krovín a trvalých trávnych porastov, tak si zaslúži ten poľnohospodár mať trošku dlhšiu dobu na to, aby mohol hospodáriť a, samozrejme, aj to prednostné právo, ktoré zároveň stabilizuje jeho podnikanie. Čiže oproti inej priemyselnej výrobe aj v rámci Európskej únie je poľnohospodárstvo definované ako úplne špeciálne odvetvie, práve preto ide doňho 42 % rozpočtu Európskej únie. Šup, šup, šup, ja som to tak zhruba prešla. Mladého farmára od pani Zemanovej som povedala, tie ročné, no, mám s tým problém s tým ročným, lebo prolongovať stále zmluvy na ročné, to je administratívne tak náročné, že to by fond nič nerobil, len musel zamestnať tisíc zamestnancov, aby tie nájomné zmluvy automaticky mohol robiť. A potom možnože sme sa dobre nerozumeli ešte v takej faktickej poznámke, taká reakcia na záver, možnože pán Dostál to uviedol. My týmto, touto novelou zákona nezasahujeme do vlastníckych práv, to je potrebné si uvedomiť. My len upravujeme nájomné vzťahy. Nájomné vzťahy tak, aby sa vyvážil ten pomer medzi vlastníckym a nájomným právom. To, ako povedal Tibor Bernaťák, tak troška tie misky váh napravujeme. Nikdy to nebude dokonalé a tento zákon v našich podmienkach je veľmi ťažké nastaviť tak, ale zároveň touto aplikáciou tohto zákona máme za to, že tí, ktorí chcú hospodáriť na pôde, tí, ktorí niečo budú produkovať, a to je tá poznámka a doplňujúci návrh pána Gála, ktorí budú robiť finálne produkty, si zaslúžia mať štátnu pôdu, ktorú chceme, aby mali a aby tie produkty, ktoré robia tu, ostali aj na Slovensku. Možnože som nezodpovedala, lebo debata bola naozaj veľmi široká. Časť tých pozmeňovacích návrhov, ako som povedala, vieme akceptovať, časť nie, ale to určite vy pri hlasovaní zohľadníte. Ďakujem veľmi pekne.