Žitňanská, Lucia, podpredsedníčka vlády a ministerka spravodlivosti SR (2016-09-07):
Ďakujem pekne za slovo. Pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, na rokovanie Národnej rady predkladám návrh zákona o uznávaní a výkone majetkového rozhodnutia vydaného v trestnom konaní v Európskej únii a zároveň návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa aj niekoľko ďalších zákonov. Návrhom zákona sa v prvom rade odstraňuje transpozičný deficit Slovenskej republiky vo vzťahu k rámcovému rozhodnutiu Rady 2006/783/SVV formou osobitného zákona, ktorý upravuje proces vzájomného uznávania a výkon majetkových rozhodnutí, ktorým sa rozhodlo o prepadnutí alebo zhabaní majetku, medzi členskými štátmi Európskej únie. Návrhom zákona sa tiež do právneho poriadku Slovenskej republiky transformuje aj smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2013/48/EÚ, ktorou sa posilňujú procesné práva podozrivých a obvinených osôb v trestnom konaní v členských štátoch Európskej únie, a ďalej smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/57/EÚ o zneužívaní trhu a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/42/EÚ o zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii. V tejto súvislosti, teda v súvislosti s týmito transpozíciami navrhujeme aj rozšírenie trestnej zodpovednosti právnických osôb. Pokiaľ ide o rozšírenie trestnej zodpovednosti právnických osôb, návrh ide aj nad rámec tejto transpozície a rozširuje okruh trestných činov, na ktoré sa bude vzťahovať trestná zodpovednosť právnických osôb. Návrhom zákona sa aj rozširuje pôsobnosť Špecializovaného trestného súdu o trestné činy extrémizmu, pričom rozhodovanie o týchto trestných činoch sa zveruje do jeho výlučnej pôsobnosti. Návrhom zákona zároveň dochádza k zmene zákonnej úpravy týkajúcej sa vymedzenia okruhu okresných súdov v sídle krajského súdu na účely trestného konania, a to konkrétne pre obvody Krajského súdu Bratislava a Krajského súdu Košice. Toľko možno naozaj stručné a krátke uvedenie návrhu zákona. Ale ja si dovolím k niektorým častiam povedať v úvodnom slove niečo viac. Špeciálne sa chcem dotknúť práve novely trestných kódexov, možno Trestného poriadku, ktoré sú súčasťou tohto návrhu a ktorej cieľom je účinnejšie vyšetrovanie trestných činov extrémizmu a rasovo motivovaných trestných činov, pretože tu predpokladám aj širšiu diskusiu v tejto rozprave. Najskôr možno zase, aby tá diskusia nejako bola zarámcovaná, pretože týka sa to témy, o ktorej sa teraz veľa píše aj hovorí, že čo táto novela nerieši, pretože jednoducho nemôže riešiť, lebo ju zo svojej podstaty riešiť nemôže. Nemôže, samozrejme, riešiť príčiny extrémizmu ani dôvody podpory takýchto hnutí, či už je to kríza zastupiteľskej demokracie, alebo kríza dôvery v politické elity, zanedbanie rozvoja mäkkých zručností a komunikácia s určitými cieľovými skupinami o význame ľudských práv a demokracii ako takej, či už je to možno nejaká neexistujúca dôveryhodná, pozitívna vízia spoločnosti alebo sociálno-ekonomické faktory a nárast rozdielov v štruktúre obyvateľstva. Nie, toto táto novela riešiť nemôže. Takisto táto novela nerieši prácu a postupy polície a prokuratúry pri vyšetrovaní trestných činov, pretože to je iná kapitola a tiež ju nevieme vyriešiť týmto návrhom zákona. To, čo riešiť vieme, je precizácia skutkových podstát trestných činov a vieme, pretože to patrí do kompetencie ministerstva spravodlivosti, sa zaoberať špecializáciou súdov v tejto oblasti. V správe generálneho prokurátora za predchádzajúci rok sa objavili dáta, že na Slovensku počet rasovo motivovaných trestných činov a trestných činov extrémizmu klesá. Zo 102 zaevidovaných trestných činov extrémizmu v roku 2012 klesol ich počet v roku 2015 na 30, čo sa niekedy môže vykladať ako úspech boja proti extrémizmu. Ja sa domnievam, že to tak nie je, že to nie je výsledkom toho, že by táto trestná činnosť bola na ústupe. Možno sa pod tým podpísalo to, že máme skutkovú podstatu priestupku extrémizmu a časť tejto protizákonnej činnosti je klasifikovaná inak. Ale ja osobne som presvedčená, že je to aj výsledok toho, že nedokážeme možno v praxi právnu úpravu trestných činov extrémizmu alebo rasovo motivovaných trestných činov kvalifikovať a rozhodovať o nich. Poukazoval na to aj Výbor pre predchádzanie a elimináciu rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatných foriem intolerancie pri rade vlády pre ľudské práva, z ktorého iniciatívy aj k niektorým zmenám v tomto návrhu dochádza. Vrátim sa najskôr k súdom. Novelou trestných kódexov, ktoré sú súčasťou tohto návrhu zákona, robíme zmenu v tom, že všetky konania o trestných činoch extrémizmu by mali spadať výhradne pod rozhodovanie Špecializovaného trestného súdu. Tým je zároveň daná aj, ak sa nedohodneme inak, aj pôsobnosť Úradu špeciálnej prokuratúry. Ja sa domnievam, že rasovo motivovaná a extrémistická trestná činnosť je náročná na dokazovanie na jednej strane, ale na druhej strane vyžaduje aj isté zručnosti a skúsenosti sudcov. Pri počtoch prípadov, ktoré sa dnes dostanú na súd, však sudcovia nedokážu tieto zručnosti získať. Som presvedčená o tom, že sústredením všetkých týchto prípadov na jeden súd to pomôže špecializácii sudcov, môžeme týchto sudcov cielene vzdelávať, pomôcť im získať aj medzinárodné kontakty a tým aj skúsenosti pre rozhodovanie v tejto oblasti. Zároveň precizujeme formulácie niektorých trestných činov. Uvediem; trestných činov extrémizmu. Uvediem dva príklady, kde k takejto precizácii dochádza. Keď dnes príde k útoku na konkrétnu osobu, napríklad pre jej národnosť, etnicitu, a pri vyšetrovaní sa ukáže, že národnosť, etnicita obete je iná, ako útočník predpokladal, nie je to považované, aj keď je to absurdné, za trestný čin motivovaný nenávisťou k tejto skupine ľudí, hoci skutočnou motiváciou bola domnelá príslušnosť obete k danej skupine. Preto napríklad sa podľa tohto návrhu stane dôvodom na kvalifikovanie trestného činu za trestný čin z nenávisti, a teda aj na použitie vyššej trestnej sadzby, zohľadňujúc tento osobitný motív páchateľa, nielen skutočná, ale aj domnelá príslušnosť obete k rase, národu, národnosti alebo inej menšine. Iný príklad: trestná je dnes podpora, propagácia hnutia smerujúceho k potlačeniu základných práv a slobôd, ale jeho založenie, paradoxne, nie. Po novom bude trestné aj založenie takéhoto hnutia. Zmeny sa budú týkať aj definície extrémistického materiálu. Ustupuje sa od dikcie, podľa ktorej je materiál považovaný za extrémistický iba vtedy, ak sa dokáže jeho priama spojitosť s podnecovaním k nenávisti, násiliu a ďalším nežiaducim javom. V praxi takéto znenie viedlo k tomu, že množstvo výrobcov a distribútorov extrémistických materiálov nebolo možné odstíhať z dôvodu obtiažneho preukazovania účelu, za akým takéto predmety vyrábali či distribuovali. Zavádza sa nová skutková podstata trestného činu apartheidu. Ja som v úvode hovorila, že nie je to len o zákonoch, ale aj o schopnostiach, zručnostiach dokazovať tieto trestné činy. Ja v tejto súvislosti, nie je to predmetom tohto návrhu zákona, ale chcem v tejto súvislosti povedať aj to, že v nadväznosti na túto úpravu alebo v nadväznosti na to, že sa tejto téme venujeme, tak pripravujeme rozšírenie sústavy znaleckých odborov a odvetví aj o osobitný znalecký odbor pre oblasť extrémizmu, keďže prax ukazuje a hovoria to tak sudcovia, ako aj prokurátori, aj policajti, že nedostatok znalcov, ktorí sú skutočnými odborníkmi v tejto oblasti, je problém aj pre ich činnosť. Zároveň predloženým návrhom novelizujeme aj zákon o dráhach, čím upravujeme režim vykonávaniu dohľadu nad verejným poriadkom, ochranou života a zdravia cestujúcich prepravovaných vlakmi osobnej prepravy. Navrhovaným ustanovením sa zveruje právomoc vykonávať dohľad nad verejným poriadkom, ochranou základných práv a slobôd, života, zdravia a majetku cestujúcich prepravovaných vlakmi osobnej dopravy výlučne policajnému zboru alebo na to určenej osobe. Analogicky je zakázané vykonávanie obdobnej ochrany alebo dohľadu inou osobou, resp. neoprávnenou osobou. Vzdanie sa štátu monopolu na použitie sily alebo donútenia by mohlo mať vážne dôsledky pre spoločnosť ako takú a veľmi ľahko by mohlo eskalovať do závažnejších konfliktov medzi samozvanými strážcami poriadku a rôznymi komunitami. Toľko základné veci, ktoré som cítila za potrebné predstaviť, pokiaľ ide o obsah tohto návrhu zákona a súčasne v ňom obsiahnutých noviel trestných kódexov. Možno na záver môjho vystúpenia, ale predsa len ešte pár slov k tejto téme, pretože predpokladám, že aj o tomto sa povedie diskusia. A je to otázka o slobode slova a verbálnych deliktoch, ktoré by v rámci slobody slova nemali byť postihované. Je to, samozrejme, legitímny koncept a aj v tomto parlamente sa o ňom už viackrát diskutovalo. Je potrebné podľa mojej mienky ale dodať, že takýto koncept si dnes osvojili aj mnohé extrémistické organizácie, ktoré ním bránia svoju vlastnú existenciu. Ich členovia sa stavajú do pozície utláčaných bojovníkov za svoje vlastné právo slobody prejavu, ktoré im, v úvodzovkách, zlý systém upiera, no ignorujú pritom fakt, že ich hlavným cieľom po dosiahnutí politickej moci je upierať základné práva určitým skupinám obyvateľstva, či už na základe rasy, náboženstva, alebo iného kritéria, ktoré oddeľuje tých, v úvodzovkách, zlých od tých dobrých. Som presvedčená o tom, že demokratický štát musí zabrániť tomu, aby extrémnym využitím práv a slobôd bolo odstránené zriadenie, na ktorom demokracia spočíva. Dámy a páni, preto si vás dovolím požiadať o podporu tohto návrhu zákona. Ďakujem pekne.