Beblavý, Miroslav, poslanec NR SR (2014-11-27):
Ďakujem veľmi pekne. Dovoľte mi predložiť pozmeňovací návrh k vládnemu návrhu zákona, pred jeho predložením, keďže ide o návrh pomerne rozsiahly, a to nielen počtom strán, ale aj obsahovo, vysvetliť stručne jeho logiku a možno sa aj vrátiť trošku k debate o zmysle tohto zákona, keďže ide o pozmeňovací návrh, ktorý sa venuje, by som povedal, samotnému zmyslu toho, s čím vláda prichádza. Takže cieľom tohto návrhu, ktorý nám vláda predkladá, by malo byť, aby štát nemohol obchodovať s firmami, u ktorých nevieme, kto je za nimi, kto z nich profituje. Logika tohto kroku je podľa mňa pomerne zjavná, niektoré krajiny dokonca dnes idú ďalej. V Spojených štátoch aj vo Veľkej Británii prijali v uplynulých rokoch úpravu, podľa ktorej každá nová firma musí deklarovať, kto je za ňou, nielen kto je formálny vlastník. Tuto sa to navrhuje vo vzťahu len k verejnému sektoru. To znamená, že ak niekto chce mať zo Slovenska firmu v Belize, ale nechce získavať verejné peniaze, tak sa ho to netýka. Ten dôvod, prečo je to dôležité, a to treba pomenovať veľmi jasne, je, že ak existujú veľké obchody so štátom, za ktorými nestojí renomovaná firma, o ktorej všetci vieme, kto ju vlastní, ale nejaká neznáma anonymná schránka, tak je to zásadný rizikový faktor zneužívania postavenia verejného činiteľa, korupcie a ovládnutia štátu. Pretože dôvod, prečo niekto nie je ochotný identifikovať to, že profituje z obchodov so štátom, je najmä to, ak by v takej pozícii nemal byť. Z tohto hľadiska som rád, že vláda vyhovela verejnému tlaku, ktorý tu vznikol v uplynulých týždňoch. Pripomínam len, rovnako ako v prvom čítaní, že táto vláda už jeden takýto návrh predložila, bolo to v roku 2012 a ´13, pán minister Kaliňák už raz ohlásil koniec schránkových firiem. Ten návrh, ako sme vtedy upozorňovali, bol úplne neúčinný a vláda sa dnes priznáva tým, že prišla s návrhom úplne novým. Preto je dôležité dnes schváliť návrh, ktorý už neúčinný nebude. V uplynulých dňoch som mal neformálne diskusie s viacerými zástupcami strany SMER na túto tému a reakcia, ktorú som dostal a ktorú koniec koncov aj sám predseda vlády povedal po schválení tohto návrhu, bola, však môžeme diskutovať, pozmeňme ten návrh, doplňme ten návrh, ale tak urobte nejaký kompromis, hľadajme nejaký kompromis. Za seba môžem povedať, že s kompromisom nie je problém. Ale kompromis má zmysel vtedy, ak je zmysluplný. Problém kompromisu nastáva vtedy, ak je to len maskovací, nazvime to, nástroj toho, že sa v skutočnosti nič neudeje. Spolu s kolegyňou Žitňanskou sme definovali štyri kritériá, ktoré by takýto zákon mal spĺňať, aby mal zmysel. To prvé kritérium je, že by mal identifikovať takzvaných konečných užívateľov výhod. Teda tých, ktorí skutočne profitujú z firmy. Nie tých, ktorí sú oficiálne napísaní ako jej vlastníci. Lebo inak ide len o prázdnu škrupinu. Druhé kritérium je, že by sa mal týkať obchodov so štátom, nielen verejného obstarávania. To môže znieť zvláštne, však obchod so štátom je verejné obstarávanie a najlukratívnejšie obchody so štátom dneska často nie sú verejné obstarávania. Najlukratívnejší obchod v zdravotníctve dneska nemá MEDICAL GROUP, ale má firma Prefto, ktorá vlastní 50 % Dôvery, ktorá je na Cypre, o ktorej netušíme, kto to je, aj keď sa veľa hovorí. Pretože firma Prefto spolu s firmou HICE, ďalšia schránková firma, ktorá s ňou vlastní poisťovňu Dôvera, vyčerpáva zo slovenského zdravotníctva každoročne významné sumy nad rámec štandardného zisku a štandardných dividend. V minulom roku to bolo viac ako 100 mil. eur. Druhé kritérium je: ide len o formálne obstarávanie alebo ide o skutočné obchody so štátom a s verejnými peniazmi? Tretie kritérium je verejná kontrola. Návrh, ktorý neumožní verejnú kontrolu toho, či naozaj schránková firma svoje vlastníctvo a profit toho, kto z nej profituje, odkryla, nebude funkčný. A štvrté kritérium je vymáhateľnosť, aby v prípade pochybností alebo podnetov bolo možné sa naozaj tomu venovať, či je to pravda, aby to neskončilo formálne na papieri. Ten návrh, ktorý sem vláda predložila a ktorý je zatiaľ jediný návrh, o ktorom oficiálne rokujeme, nespĺňa žiadne z týchto štyroch kritérií. Pretože nehovorí o konečných užívateľoch, hovorí síce o takzvanej kvalifikovanej účasti, ale tá obsahuje len priamy podiel na riadení firmy. Neobsahuje tých, ktorí profitujú, hoci riadiace práva nemajú, čo je práve ten najčastejší prípad pri schránkových firmách v exotických lokalitách. Zároveň obsahuje len otázku verejného obstarávania. Zároveň neumožňuje verejnú kontrolu, pretože doklady o vlastníctve sa budú predkladať len obstarávateľovi. A zároveň neobsahuje žiadnu účinnú procedúru vymáhania a kontroly. Okrem toho, že obstarávateľ môže vylúčiť firmu, ak teda bude pokladať tie dokumenty za nepravdivé. Inými slovami, je to návrh, ktorý nebude účinný, ak prejde v tejto podobe, zároveň bude veľmi administratívne náročný. Ten návrh totiž znamená, že do každého verejného obstarávania, ktoré bude na Slovensku prebiehať, každý uchádzať bude musieť nosiť doklady o svojom vlastníctve, nebude stáť, a tie doklady navyše teda nemôžu byť staré, čo je prirodzené, čo bude znamenať, že budú musieť žiadať každýkrát výpisy, dokumenty a potom ich predkladať a budú ich musieť obstarávatelia kontrolovať. Zároveň tu budú kontrolovať obstarávatelia, ktorí na to nie sú nijak vybavení, nemajú schopnosť. Predstavte si, že v nejakej obci Brezovička pri obstarávaní príde firma, ktorá má majiteľa z Cypru, a predloží nejaké dokumenty o tom, kto to vlastní. Ako predpokladáme, že obec Brezovička a jej výberová komisia bude schopná kontrolovať reálne takéto niečo? To znamená, veľké administratívne bremeno, minimálna kontrola, najhoršia možná kombinácia. Preto predkladám návrh, ktorý sme pripravili s pani kolegyňou Žitňanskou, ktorý by tie štyri veci mal riešiť. Rieši, tá hlavná inovácia, ktorá tam je, tie hlavné inovácie sú dve. Prvá inovácia je zavedenie registra konečných užívateľov výhod a to je register, kde by práve mali byť uvedené, kto z tej, kto z tej firmy profituje naozaj. Tento register má viesť Národná banka. Stretol som sa už zo strany tých, ktorí hľadajú spôsob, ako to odriecť, s argumentom, že to bude komplikované, byrokratické a drahé. Je pomerne jednoduché vysvetliť, prečo to tak nie je. Pretože položme si na stôl dve situácie. Jedna situácia je, kde firma x, ktorá je uchádzač vo verejnom obstarávaní, napríklad bude nosiť každýkrát do každého verejného obstarávania znovu a znovu tie isté papiere, ktoré každýkrát znovu a znovu bude niekto musieť vyhodnocovať. Položme si opäť k tomu situáciu, keď tie papiere predloží raz do registra, Národná banka preskúma, zapíše a následne až pri zmenách bude nutné s týmto niečo robiť. Je evidentné, že ak chceme so schránkovými firmami niečo robiť, jeden register je oveľa administratívne nenáročnejšie a lacnejšie riešenie ako opakované nosenie papiera v každom jednom prípade. Druhá inovácia, ktorú prinášame, je, že navrhujeme, aby sa to netýkalo len verejného obstarávania, ale aj iných spôsobov narábania s verejnými prostriedkami. Konkrétne zdravotných poisťovní, čo je asi vecne druhá najväčšia skupina, ale takisto navrhujeme, aby sa to týkalo napríklad aj predaja majetku štátu, obcí, VÚC, to znamená, že keď niekto kupuje, a aby sa to týkalo aj veľkej privatizácie. Inými slovami, ak niekto chce od štátu kúpiť majetok, alebo od obce, mal by byť schopný preukázať svoje vlastníctvo, kto ho vlastní. Posledná skupina, ktorej by sa to týkalo, sú dotácie pre súkromné firmy z eurofondov. Eurofondy by nemali dostávať schránkové firmy. Predpokladám, že nie je potrebné zdôvodňovať, prečo to tak je, ale napriek tomu to tento návrh, vládny návrh vôbec neobsahuje. Nebudem ďalej podrobne technicky vysvetľovať podstatu nášho návrhu, ale dovoľte mi len doplniť, že Národná banka, ktorej navrhneme zveriť vedenie registra, v tom návrhu má dané aj právomoci, aj povinnosti reálne sa venovať vyhodnocovaniu týchto informácií, ich dozisťovaniu, prípadne pozastaveniu a výmazu registrácie, ak bude mať pochybnosti, respektíve zistí, že ide o nepravdivé skutočnosti. To znamená, máme tam vynucovací proces. Zároveň tam navrhujeme, aby v prípade, že niektorá krajina a jej autority odmietajú spolupracovať v tomto procese, bolo možné ju zaradiť na takzvanú čiernu listinu. A zároveň navrhujeme, aby firmy z týchto krajín mohli naďalej presviedčať Národnú banku o tom, že ony svoje vlastníctvo vedia dokumentovať, aj ho dokumentovali, čím by sa zároveň zabránilo problematickým medzinárodnoprávnym aspektom a zároveň zabezpečilo to, že krajiny nespolupracujúce v princípe boli vylúčené. Dovoľte mi teraz prečítať samotný návrh. Pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Miroslava Beblavého a Lucie Žitňanskej k vládnemu návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 1. V názve zákona sa na konci dopÍňajú slová „a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony“. Je to legislatívno-technická úprava. 2. V čl. I bod 1 v § 26a ods. 1 písm. a) znie: „a) právnická osoba, ktorá nie je zapísaná v registri konečných užívateľov výhod podľa osobitného predpisu, odkaz 9c) alebo“.“ (Koniec bodu) Doterajšie písmeno b) sa vypúšťa a písmeno c) sa označuje ako písmeno b). Poznámka pod čiarou k odkazu 9c znie: „9c) § 19a zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“ 3.V čl. I bod 1 v § 26a sa vypúšťa odsek 3. Tu ide o právnu definíciu registra a najmä vo vzťahu konečným užívateľom a verejnému obstarávaniu. 4. Za čl. I sa vkladajú nové novelizačné články, ktoré znejú: „Čl. II Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona sa dopĺňa takto: 1. V § 8a sa ods. 4 sa dopĺňa písm. f), ktoré znie: „f) je ako právnická osoba zapísaný v registri konečných užívateľov výhod podľa § 19a.“. 2. V § 8a sa ods. 5 dopĺňa písm. f), ktoré znie: „f) výpisom z registra konečných užívateľov výhod podľa § 19a.“. 3. Za § 19 sa vkladá § 19a, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 19a Register konečných užívateľov výhod (1) Právnickej osobe, ktorá nie je subjektom verejnej správy podľa § 3 ods. 1, možno poskytnúť verejné prostriedky, majetok štátu alebo štátne finančné aktíva podľa tohto zákona a osobitných predpisov (odkaz 24ad) vtedy, ak je zapísaná v registri konečných užívateľov výhod. (2) Register konečných užívateľov výhod je verejný zoznam, do ktorého sa zapisujú právnické osoby a ich koneční užívatelia výhod. (3) Konečným užívateľom výhod je na účely tohto zákona fyzická osoba, v prospech ktorej sa obchod vykonáva, alebo fyzická osoba, ktorá a) má priamy alebo nepriamy podiel alebo ich súčet najmenej 25 % na základnom imaní alebo na hlasovacích právach v klientovi, ktorým je právnická osoba-podnikateľ, vrátane akcií na doručiteľa, ak nie je táto právnická osoba emitentom cenných papierov prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu, ktorý podlieha požiadavkám na uverejňovanie informácií podľa osobitného predpisu, odkaz 24ae). b) má právo vymenovať, inak ustanoviť alebo odvolať štatutárny orgán, väčšinu členov štatutárneho orgánu, väčšinu členov dozornej rady alebo iný riadiaci orgán, dozorný orgán alebo kontrolný orgán klienta, ktorým je právnická osoba-podnikateľ, c) iným spôsobom, ako je uvedené v prvom a druhom bode, ovláda klienta, ktorým je právnická osoba-podnikateľ, d) je zakladateľom, štatutárnym orgánom, členom štatutárneho orgánu alebo iného riadiaceho orgánu, dozorného orgánu alebo kontrolného orgánu klienta, ktorým je združenie majetku, alebo má právo vymenovať, inak ustanoviť alebo odvolať tieto orgány, e) je príjemcom najmenej 25 % prostriedkov, ktoré poskytuje združenie majetku, ak boli určení budúci príjemcovia týchto prostriedkov alebo f) patrí do okruhu osôb, v prospech ktorých sa zakladá alebo pôsobí združenie majetku, ak neboli určení budúci príjemcovia prostriedkov združenia majetku. (4) Register konečných užívateľov výhod vedie Národná banka Slovenska. (5) Národná banka Slovenska zapíše právnickú osobu do registra konečných užívateľov výhod na základe návrhu právnickej osoby. Právnická osoba návrh doloží listinami preukazujúcimi údaje uvedené v návrhu. (6) Národná banka Slovenska preskúma pravdivosť a úplnosť údajov uvedených v návrhu. V prípade pochybností alebo ak údaje nie sú dostatočne preukázané, je Národná banka Slovenska oprávnená žiadať o a) doplnenie návrhu právnickú osobu, b) poskytnutie súčinnosti orgánu členského štátu Európskej únie alebo zahraničného štátu. (7) Ak Národná banka Slovenska na základe preskúmania podľa ods. 5 a 6 zistí, že údaje o konečných užívateľoch výhod právnickej osoby sú nepravdivé alebo neúplné, návrh na zápis právnickej osoby do registra konečných užívateľov výhod zamietne. (8) Národná banka preskúma úplnosť alebo pravdivosť údajov uvedených v registri konečných užívateľov výhod vo vzťahu k zapísanej právnickej osobe aj z vlastného podnetu; ustanovenie odseku 6 tým nie je dotknuté. Do ukončenia preskúmania je Národná banka Slovenska oprávnená pozastaviť účinnosť registrácie právnickej osoby zapísanej v registri konečných užívateľov výhod. (9) Ak Národná banka Slovenska na základe preskúmania podľa ods. 8 zistí, že údaje o konečných užívateľoch výhod právnickej osoby sú nepravdivé alebo neúplné, rozhodne o výmaze právnickej osoby z registra konečných užívateľov výhod. (10) Ak Národná banka Slovenska rozhodne o výmaze právnickej osoby z registra konečných užívateľov výhod, môže rozhodnúť aj o zákaze registrácie tejto právnickej osoby, najdlhšie však na päť rokov. (11) Ak Národná banka Slovenska v rámci svojej činnosti zistí, že na základe nečinnosti, neposkytnutia súčinnosti alebo nedostatočnej spolupráce orgánov určitého štátu (ďalej len „nespolupracujúci štát“) nie je možné overiť tvrdenia o konečnom užívateľovi uvedené v návrhu o registrácii, môže tento štát zaradiť na zoznam nespolupracujúcich štátov. (12) Vyradenie zo zoznamu nespolupracujúcich štátov vykoná Národná banka Slovenska po podstatnej zmene okolností. Zoznam nespolupracujúcich štátov je verejný. (13) Národná banka Slovenska odmietne zapísať právnickú osobu do registra konečných užívateľov výhod alebo ju z tohto registra vymaže, ak a) je sídlo tejto právnickej osoby v nespolupracujúcom štáte, alebo b) má v tejto právnickej osobe kvalifikovanú účasť (odkaz 24af) právnická osoba alebo fyzická osoba, so sídlom v nespolupracujúcom štáte. (14) Ustanovenie odseku 13 sa nepoužije, ak právnická osoba preukáže hodnoverným spôsobom, kto je konečný užívateľ výhod. (15) Právnická osoba zapísaná do registra konečných užívateľov výhod je povinná do 30 dní ohlásiť Národnej banke Slovenska každú zmenu údajov týkajúcich sa konečných užívateľov výhod. (16) Ak tento zákon neustanovuje inak, na konanie podľa odsekov 5 až 15 sa primerane použijú ustanovenia osobitného predpisu (odkaz 24ag). (17) Náležitosti návrhu na zapísanie do registra konečných užívateľov výhod a ohlásenia podľa ods. 15, ako aj podrobnosti o postupe pri zápise a výmaze právnických osôb z registra konečných užívateľov výhod ustanoví všeobecne záväzný predpis, ktorý vydá Národná banka Slovenska.“. Poznámky pod čiarou k odkazom 24ad až 24ag znejú: „24ad) Napríklad zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby, zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu, zákon č. 176/2004 Z. z. o nakladaní s majetkom verejnoprávnych inštitúcií a o zmene zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 259/1993 Z. z. o Slovenskej lesníckej komore v znení zákona č. 464/2002 Z. z., zákon č. 138/1991 Zb. o majetku obcí, zákon č. 446/2001 Z. z. o majetku vyšších územných celkov, zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Poznámka pod čiarou 24ae) Zákon č. 566/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov. 24af) § 26a ods. 2 zákona č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 24ag) Zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 3. V § 20 ods. 2 sa na konci pripája táto veta: „Ak sa prostriedky Európskej únie poskytujú právnickej osobe, ktorá nie je subjektom verejnej správy podľa § 3 ods. 1, táto právnická osoba musí byť zapísaná v registri konečných užívateľov výhod podľa § 19a.“. Čl. III Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov sa dopĺňa takto: Za § 35a sa vkladá § 35b, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 35b Vedenie registra konečných užívateľov výhod Národná banka Slovenska plní úlohy pri vedení registra konečných užívateľov výhod podľa osobitného predpisu (odkaz 6c).“ Poznámka pod čiarou k odkazu 6c) znie: „6c) § 19a zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. .../2014 Z. z. Čl. IV Zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov sa dopĺňa takto: Za § 41 sa vkladá § 42, ktorý znie: „§ 42 Právnická osoba môže byť nadobúdateľom privatizovaného majetku podľa tohto zákona vtedy, ak je zapísaná v registri konečných užívateľov výhod podľa osobitného predpisu (odkaz 8k).“. Poznámka pod čiarou k odkazu 8k) znie: „8k) § 19a zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. Čl. V Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov sa dopĺňa takto: Za § 14b sa vkladá § 14ba, ktorý znie: „§ 14ba Právnická osoba, ktoré nie je subjektom verejnej správy, (odkaz 23d) môže byť nadobúdateľom majetku štátu podľa tohto zákona vtedy, ak je zapísaná v registri konečných užívateľov výhod podľa osobitného predpisu (odkaz 23).“. Poznámky pod čiarou k odkazom 23d) a 23e) znejú: „23d) § 3 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 23e) § 19a zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. Čl. VI. Zákon č. 176/2004 Z. z. o nakladaní s majetkom verejnoprávnych inštitúcií a o zmene zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 259/1993 Z. z. o Slovenskej lesníckej komore v znení neskorších predpisov sa mení a dopĺňa takto: V § 14 odsek 2 znie: „(2) Verejnoprávna inštitúcia nemôže previesť vlastnícke právo k majetku ani na a) právnickú osobu, v ktorej je štatutárnym orgánom alebo členom riadiaceho, výkonného alebo dozorného orgánu fyzická osoba uvedená v odseku 1, alebo b) právnickú osobu, ktorá nie je subjektom verejnej správy odkaz 25a) a nie je zapísaná v registri konečných užívateľov výhod podľa osobitného predpisu (odkaz 25b).“. Poznámky pod čiarou k odkazom 25a a 25b znejú: „25a) § 3 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 25b) § 19a zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. .../2014 Z. z.“. Čl. VII Zákon Slovenskej národnej rady č. 138/1991 Zb. o majetku obcí v znení neskorších predpisov sa dopĺňa takto: Za § 13 sa vkladá § 13a, ktorý znie: „§ 13a Právnická osoba, ktorá nie je subjektom verejnej správy(odkaz 24a) môže byť nadobúdateľom majetku obce podľa tohto zákona vtedy, ak je zapísaná v registri konečných užívateľov výhod podľa osobitného predpisu (odkaz 24b).“. Poznámky pod čiarou k odkazom 24a a 24b znejú: „24a) § 3 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. § 24b, pardon, odkaz 24b) § 19a zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. Čl. VIII Zákon č. 446/2001 Z. z. o majetku vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov sa dopĺňa takto: Za § 11 sa vkladá § 11a, ktorý znie: „§ 11a Právnická osoba, ktorá nie je subjektom verejnej správy, odkaz 21) môže byť nadobúdateľom majetku vyššieho územného celku podľa tohto zákona vtedy, ak je zapísaná v registri končených užívateľov výhod podľa osobitného predpisu (odkaz 22).“. Poznámky pod čiarou k odkazom 21 a 22 znejú: „21) § 3 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 22) § 19a zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. Čl. IX Zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa dopĺňa takto: 1. Za § 34 sa vkladá § 34a, ktorý znie: „§ 34a Zdravotná poisťovňa sa zapisuje do registra konečných užívateľov výhod podľa osobitného predpisu (odkaz 57a).“. Poznámka pod čiarou k odkazu 57a znie: „57a) § 19a zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 2. V § 35 sa ods. 2 dopĺňa písm. k), ktoré znie: „k) výpis z registra konečných užívateľov výhod podľa osobitného predpisu (odkaz 57a).“. 3. V § 39 sa ods. 1 dopĺňa písm. i), ktoré znie: „i) zdravotná poisťovňa nie je zapísaná v registri konečných užívateľov výhod podľa osobitného predpisu (odkaz 57a).“. 4. Za § 86l za vkladá § 86m, ktorý znie: „§ 86m Prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 1. januára 2015 Zdravotná poisťovňa, ktorej bolo vydané povolenie podľa doterajších predpisov, je povinná zapísať sa do registra konečných užívateľov výhod podľa osobitného predpisu (odkaz 57a) najneskôr do jedného roka odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto zákona.“. Doterajší čl. II sa označuje ako čl. X. Odôvodnenie k čl. II: Tento článok obsahuje samotný register konečných užívateľov a procesné nástroje k nemu. Odôvodnenie k čl. III: Ide o legislatívno-technickú úpravu týkajúcu sa vedenie registra konečných užívateľov výhod Národnou bankou Slovenska. Odôvodnenie k čl. IV, V, VI, VII a VIII: Ustanovuje sa teda v zákone pravidlo, že privatizovaný alebo predávaný majetok štátu sa môže predávať len firmám, ktoré odkryli svoju štruktúru majetkovú oficiálnu aj neoficiálnu. A zároveň v čl. IX sa navrhuje, aby sa to týkalo aj zdravotných poisťovní, keďže tým už licencie uvedené boli, navrhuje sa to, aby sa to týkalo zdravotných poisťovní aj spätne v tom zmysle, že existujúce zdravotné poisťovne to budú musieť do roka vykonať. Dovoľte mi, požiadať vás o podporu tohto pozmeňujúceho návrhu a poďakovať vám za pozornosť.