NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
Petrák, Ľubomír, poslanec NR SR (2015-12-11):
Ďakujem pekne za slovo. Pán kolega, dnes ste spomenuli v nejakej faktickej poznámke moje meno v súvislosti, myslím, že vystúpením pána poslanca Rašiho, že som sa vás pokúsil z niečoho obviniť. Ja by som zareagoval na tieto vaše slová asi nasledovne. Vy hovoríte, že si dokážete relatívne rýchlo naštudovať akúkoľvek problematiku a fundovane k nej vystúpiť. To zaznelo v tomto vašom poslednom vystúpení. Mňa zaráža na tom celom len jedno jediné, lebo otázku centier voľného času sme tu mali otvorenú niekoľkokrát. Pôsobili ste v obci Valča, myslím, že z tejto obce aj pochádzate. Dlhodobo sme sa bavili o tom, že v tejto obci sú zneužívané prostriedky v centrách voľného času a zariadeniach záujmovej činnosti. Ja len chcem vám povedať, ak sa nemýlim, z dostupných prameňov obec má niekde okolo 1 600 obyvateľov, na základnej škole je niečo cez 400 žiakov. V zariadeniach pre voľnočasové aktivity bolo v roku 2011 6 789 žiakov, v roku 2012 6 229 žiakov (potlesk) a po prijatých opatreniach zariadenia voľnočasových aktivít zanikli. Ja sa vás chcem spýtať, ak dokážete byť investigatívny v Šamoríne, po celej republike, dokážete si veľmi rýchlo naštudovať problematiku, ako je možné, že vo vašej obci ste nedošli na žiadne porušovanie zákonov? (Potlesk.)
Štefanec, Ivan, poslanec NR SR (2013-09-12):
Ďakujem pekne, pani podpredsedníčka. Ďakujem kolegom za faktické. Pani poslankyňa Vaľová, je realitou, že vláda nevie, aký to bude mať dopad. Ja som citoval z vládnych materiálov. A môžem vám ešte raz zdôrazniť, že vláda sama priznala, že nevie, koľkých firiem, koľkých pracovníkov sa to bude týkať. To je skutočne absurdné. Je realitou, že to bude mať dopad na malé firmy, presne tak, ako to spomínal pán poslanec Mihál, pán poslanec Novotný, pretože týmto sa zvýšia, bohužiaľ, tie regionálne rozdiely, pretože pre firmy a hlavne menšie firmy ďalej od Bratislavy sú skutočne ťažšie podmienky. Čo to nevidíte? Veď to je zrejmé zo všetkých čísiel, to je zrejmé z každej návštevy, ktorú máme so živnostníkmi a malými podnikateľmi. A vy im ešte zhoršujete tieto podmienky. To, že je tam výnimka „dvadsať ľudí“, je skutočne malou náplasťou, ale je to signálom, že si vy uvedomujete škodlivosť tohto zákona. Pani poslankyňa Šedivcová, čo sa týka sociálnych partnerov, chcem zdôrazniť, že nezmenili svoj názor. Vy hovoríte o tom, že sa akceptovala pripomienka času, ale vy ste neakceptovali pripomienky zamestnávateľských zväzov, ktoré boli najskôr formulované v ôsmich zásadných pripomienkach, neakceptovali ste z nich ani jednu, ktorá od začiatku bola vyjadrená v zásadnej forme, všetkých osem pripomienok bolo vyjadrených v zásadnej forme. Takže chcem ešte raz zdôrazniť, že ako pri Zákonníku práce, tak aj pri tomto zákone presadzujete niečo, na čom nie je dohoda so sociálnymi partnermi, a absurdne sa odvolávate na nejaký sociálny dialóg. Bohužiaľ, realitou je, že za súčasnej vlády to nefunguje. A zákony, ktoré predkladáte, nuž tak, bohužiaľ, vedú len k vyššej nezamestnanosti a horšej životnej úrovni, čiže keď niekomu treba poďakovať, pani poslankyňa Tomanová, za nezamestnanosť, tak tejto... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
R. Zajac, minister zdravotníctva SR: (2004-12-09):
Takže presne tam smeruje moja odpoveď, presne som písal, čo budú naši občania platiť a vyhlasujem, že nebudú platiť nič viacej, ako platili v roku 2004. Možno s malou výnimkou, že budeme žiadať od nich nie 20, ale 60 korún za návštevu pohotovostnej služby, ak bola neoprávnená. Ale nebudú platiť nič viacej za žiadnu chorobu, za žiadnu diagnózu, za žiadny úkon. To som čítal, pretože som to písal.
Ferenčák, Ján, poslanec NR SR (2021-05-03):
Kolegovi Jankovi chcem povedať, že vystihol základné veci, v čom je problém celého programového vyhlásenia vlády. Pripomína skôr taký plagiát diplomovej práce ako serióznu prácu, čo chce táto vláda spraviť, pretože ak niečo chcem seriózne spraviť, musím si to naplánovať, musím si stanoviť jednotlivé ciele, aby som aj dokázal ten svoj výsledok potom patrične ukázať. Po roku, to, čo povedal kolega, opačne, zo 121 strán máme 130. To znamená, vláda sa tak rozbehla, že vyvstali tak veľa úloh, že si to tam museli pridať, aby sa ten vlak zrýchlil. Ale keď sa pozreme do obsahu, zistíme, že je to opísané presne strana po strane a je tam pridaných ďalších pár všeobecných fráz. A teraz možno konkrétne k samospráve. No samospráve sa pridali úlohy od testovania až po, jednoducho aby sme chránili celú situáciu, a ten výsledok bol jasný, 80 % ľudí verilo samospráve, 14 % vláde. Asi čím to bolo? Dokonca sme si vypočuli rôzne nadávky či už od premiéra, alebo sme si vypočuli v rámci samosprávy, že máme patriť pod nejaké ministerstvo, možno obrany alebo zdravotníctva, aby nás lepšie dokázali manažovať. To bol náš výsledok práce, ktorú sme si my vyslúžili, a namiesto toho, aby nám poďakovali, tak ste nás jednoducho hanili. Žiadali sme doplatiť dotáciou výpadky z daní, poskytli ste nám pôžičku. To isté sa stalo teraz, výpadky MHD, súkromníci dostali, mestá – požičiame vám. To znamená, aká vďaka, asi taká odplata, len to asi v tomto prípade neplatilo. Predložili sme aj dobré návrhy zákonov, či už zo strany HLAS-u, či už smerom k životnému prostrediu, alebo k dofinacovaniu. Nič jednoducho nebolo podporené. Tu sa čudujem... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2016-12-06):
Prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 140 poslancov, za 76, proti 49, 15 sa zdržali hlasovania. Konštatujem, že návrh sme schválili. Nech sa páči, ďalej.
Číž, Miroslav, poslanec NR SR (2010-08-06):
Ďakujem pekne. Vážený pán poslanec, ja by som len chcel k tomu, čo si povedal povedať ešte niekoľko slov. Naozaj, mám na mysli teda predovšetkým fakt, že pre tlačovú agentúru prakticky nemajú byť žiadne prostriedky a rovnako je tu zásadný atak na možnosť Slovenskej televízie ako verejnoprávnej inštitúcie tým, že bude výrazne, teda vlastne zrušený, zrušený zdroj jej financovania s tým, že teda náhradný bude zo štátneho rozpočtu, ktorý sami vieme, v akom je stave, vzhľadom aj na krízu. No ale, čo iné čakať od drahých vážených kolegov, ktorí principiálne potrebujú sprivatizovať verejný priestor, aby náhodou tá väčšina spoločnosti, ktorá zásadne neprofituje na tomto neoliberalistickom spôsobe myslenia, ktorými predchnutý to programové vyhlásenie, aby nebolo možné poskytovať spoločnosti nezávislé informácie a aby aspoň teda ten nositeľ tých informácií bol aspoň čiastočne kontrolovaný vo verejnom priestore, v danom prípade v parlamente. Veď aj tu, pokiaľ sa obávate akejkoľvek politickej kontaminácie, veď ukážte nám ako má byť spravovaná verejnoprávna nezávislá inštitúcia. Máte na to pravdepodobne, ako počúvam, zásadné vyhlásenia kolegov a dosť agresívne, tak ako dosť sily, dosť aj etických predpokladov. My to budeme iba kontrolovať a budeme monitorovať ten stav. Stačí si pozrieť, je asi šesť publikácii za posledné dva roky, ktoré kritizujú priestor v neoliberálnom prostredí, mediálny, šesť ich je. Ani jeden nehovorí o tom, že ide o korektné a seriózne prostredie, ani jeden sa neteší z toho, že občan dostáva objektívne a korektné informácie. Naopak, ide o verejný priestor vytesnený a zahltený hlúposťami a principiálne odtláčajúcimi skutočne dôležité a vecné informácie. (Potlesk.)
Brocka, Július, poslanec NR SR (2010-10-14):
Ďakujem pekne. Iba jednu vetu, že v rozprave vystúpilo viacero poslancov, ale nepodali žiaden procedurálny alebo pozmeňujúci návrh, o ktorom by sme museli hlasovať. Čiže budeme hlasovať iba o návrhu uznesenia postúpiť návrh zákona do druhého čítania.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-02-11):
Prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 130 poslancov, za hlasovalo 32, proti boli 7, zdržalo sa 90 poslancov, nehlasoval 1. Návrh sme neschválili. Poprosím teraz pána poslanca Kollára, Jozefa Kollára, aby uviedol hlasovanie v prvom čítaní o návrhu poslancov Lipšica a Matoviča na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 235/2012 Z. z. o osobitnom odvode z podnikania v regulovaných odvetviach, tlač 1372, bod 59 schváleného programu. Nech sa páči, pán poslanec. (Hlasovanie o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Daniela Lipšica a Igora Matoviča na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 235/2012 Z. z. o osobitnom odvode z podnikania v regulovaných odvetviach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov , tlač 1372.)
Chren, Martin, poslanec NR SR (2014-09-16):
Ďakujem veľmi pekne. Ja som vedel, že keď to otvorene pomenujem, že táto novela je len o vytiahnutí ďalších peňazí z vreciek podnikateľov, a nie o nejakých systémových opatreniach, tak že to vyvolá reakciu. Možno by som zareagoval na dve veci. A pán Kamenický povedal, že vy ste vlastne ešte veľkorysí v tej strane SMER voči tým podnikateľom, že tých 80 % im ešte necháte, aby si ich dali do nákladov. No toto je práve to, že tie naše hodnotové svety sú úplne opačné, pretože ja si myslím, že nie vláda strany SMER má byť veľkorysá voči podnikateľom tým, že 80 % nákladov ich nechá odpisovať, ale, naopak, podnikatelia sú tí, ktorí sú veľkorysí voči vláde strany SMER, že potom armagedon je. A po tom všetkom, keď na nich tu uvaľujete jednu morovú ranu za druhou, ešte stále podnikajú na Slovensku a ešte stále dane platia. Nie vláda má byť veľkorysá, že nechá podnikateľov aspoň na 80 % dýchať. Podnikatelia sú tí, ktorí vytvárajú hodnoty. A vláda by mala im ďakovať, a nie sa tváriť, že veľkoryso vám zoberie len 20 % a 80 % nechá. Druhá vec, na ktorú by som chcel zareagovať, ale to si naozaj vyžiada obsiahlejšiu reakciu, je ten boj proti daňovým únikom, čo je teda naozaj najväčší úspech ministrovania pána Kažimíra, a klobúk dole. To šme (tá dymová clona) toho, že bojujeme proti daňovým únikom a pod túto strechu schováme všetky opatrenia, je úplne hlúpe aj také, čo s tým nemá vôbec nič spoločné, a zdieranie občanov. A budeme stále argumentovať, že všetko sa týka len boja proti daňovým únikom. Toto je najväčší marketingový úspech strany SMER, že vlastne presvedčil občanov Slovenskej republiky, že inak sa to nedá, že musíme len zvyšovať dane, lebo bojujeme proti daňovým únikom. Naozaj si aj z mojej strany zrejme vyžiada oveľa siahodlhejšiu a podrobnejšiu reakciu vyargumentovanie toho, že koľko z tých hlúpych a zbytočných opatrení vôbec neprispeje k tej dymovej clone daňových únikov, ktorou sa tak často zakrývate.
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2022-12-05):
Na vaše vystúpenie je jedna faktická poznámka. Pán poslanec, nech sa páči.
Galbavý, Tomáš, poslanec NR SR (2011-06-02):
Mrzí ma, že som si vyslúžil potlesk opozície.
J. Baška, minister obrany SR: (2009-06-19):
Účelom návrhu zákona je poskytovanie mesačného príspevku ako finančné ocenenie morálnych a historických aspektov služby pre vlasť účastníkom národného boja za oslobodenie a vdovám a vdovcom po týchto osobách. Príspevok sa navrhuje poskytovať diferencovane v závislosti od priamej účasti oprávnených osôb na národnom boji za oslobodenie. Priamym účastníkom národného boja za oslobodenie sa navrhuje vyplácať príspevok v sume 20 eur mesačne a vdovám a vdovcom po týchto osobách v sume 10 eur mesačne. Navrhovaný príspevok bude vyplácaný spolu s dôchodkom, ale nebude podliehať každoročnej valorizácii. Z dôvodu navrhovanej právnej úpravy bolo nevyhnutné novelizovať aj ďalšie predpisy upravujúce predmetnú problematiku. S pripomienkami, ktoré boli zapracované do spoločnej správy výborov o prerokovaní vládneho návrhu zákona, súhlasíme, čiže so všetkými týmito pripomienkami. Chcem vás požiadať, aby ste aj tieto pripomienky pri schvaľovaní tohto návrhu zákona schválili. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, chcem vás požiadať o prerokovanie návrhu zákona a jeho postúpenie do druhého a tretieho čítania. Ďakujem.
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2012-07-02):
Ďakujem pekne. Na vystúpenie dve faktické poznámky. Nech sa páči, pán poslanec Viskupič.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2014-01-31):
S reakciou na faktickú poznámku pán poslanec Martvoň.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-06-18):
Pani poslankyňa Zemanová.
Poliačik, Martin, poslanec NR SR (2013-03-25):
Jozef, toto bol určite najpoctivejšie do kontextu zapustený dvojčlánkový návrh zákona za posledné mesiace, možno roky, aspoň čo som ja počul. Takže ďakujem, že aj pre nás, ktorí sa nevenujeme téme, si venoval dostatok času a priestoru, aby si na konci nám povedal, že do čoho, do akého kontextu je to zapustené. V zásade s mnohými vecami súhlasím, aj keď som osobne presvedčený, že tie čísla, čo sa týka fosílnych palív na svete, určite nie sú správne. Ak by zobrali do úvahy obrovské zásoby bridlicového plynu, ktorý sa teraz len začína skúmať, tak tam máme stovky rokov. Ja nevravím, že ho musíme spáliť, ale že ho máme na tejto planéte a že je možné ho využiť, to so mnou zrejme budeš súhlasiť. A ďalšia vec, o ktorej si nehovoril, a myslím si, že pri energetickej politike je dôležitá a aj pri nemeckom modeli je dôležitá, je decentralizácia. To znamená, podpora naozaj malých elektrární z obnoviteľných zdrojov, ktoré ale neslúžia tak ako u nás na rozkývavanie tej veľkej siete, že máme obrovské polia tých slnečných kolektorov a producentov energie, ktoré potom rozkývajú celú sieť, ale že máme konkrétneho užívateľa, ktorý má ten panel na streche, a všetku energiu, ktorú ten panel alebo tá vrtuľa vyprodukuje, tak sám spotrebúva. Ja si myslím, že budúcnosť je práve v tom, podporovať decentralizáciu, aby si naozaj malé jednotky vyrábali svoju vlastnú energiu, tým pádom sa znižujú straty, o ktorých si hovoril, ktoré vznikajú na tých veľkých vzdialenostiach. To znamená, nielen o samotnom zdroji energie, ale aj kto tú energiu vytvára a koľko. Aj o tom sa musíme baviť. Ďakujem.
Cigániková, Jana, poslankyňa NR SR (2017-03-28):
Ďakujem pekne. Lebo ja na rozdiel od vás som sa pripravovala a záleží mi na tom. Buďte takí láskaví. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2024-01-08):
Na vystúpenie pani poslankyne 23 faktických. Pán poslanec Lackovič.
Šuca, Peter, poslanec NR SR (2011-04-01):
Vážený pán kolega Matovič, no snažil som sa pozorne... (Vypol sa mikrofón. Smiech v sále.)
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2015-04-15):
Pán poslanec Novotný, nech sa páči.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-06-16):
Kolegyne, kolegovia, poprosím, tí, ktorí nechcú pokračovať v rokovaní, aby opustili rokovaciu sálu a vytvorili tak priestor pre pána poslanca, aby mohol predniesť spravodajskú informáciu.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-06-17):
Pristúpime teraz k odpovediam na otázky, ktoré položili poslanci predsedovi vlády Slovenskej republiky. Pán poslanec Juščík sa pýta pána predsedu vlády: „Vážený pán predseda, vaše vyjadrenie súvisiace s tragédiou našich vojakov v Iraku o tom, že Slovensko neposielalo a ani nepošle svojich vojakov na misie, aby zabíjali, ale aby chránili životy, je pozoruhodné. Zabudli ste však, alebo zámerne vynechali dodatok – do mierových misií „odobrených“ OSN a v súlade s medzinárodným právom. Vy ste ich poslali (i keď s požehnaním nášho parlamentu) na žiadosť agresora do okupovanej krajiny, ktorej národ si neželá takúto prítomnosť na svojom území, o čom svedčí táto a iné poľutovaniahodné udalosti podobného charakteru. Pýtam sa vás, pán premiér: Ste ochotný priznať si časť svojej viny na strate týchto mladých ľudských životov?“ Nech sa páči, pán podpredseda vlády.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2016-11-25):
Pán poslanec Galek.
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2024-06-14):
Ďakujem. Keďže som nedostal písomnú prihlášku a pán Lackovič vystúpil ako navrhovateľ, pýtam sa, či sa chce niekto prihlásiť do rozpravy ústne. Nie. Uzatváram možnosť prihlásenia. Vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Chce k rozprave zaujať stanovisko navrhovateľ? Nie. Chce sa vyjadriť k rozprave spravodajkyňa? Nie. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Ďalej nasleduje prvé čítanie o návrhu poslankýň Veroniky Veslárovej a Jany Hanuliakovej na vydanie zákona... Budeme to prejednávať? ... na vydanie zákona, ktorým sa mení zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a živnostenský zákon. Kolegovia z PS nebudeme to prejednávať, áno? Takže môžem povedať, že to prepadne, áno? Pokračujeme ďalej. Opäť by to mala byť pani Veronika Veslárová, Jana Hanuliaková o osvedčovaní listín a podpisov. Takže takisto prepadne. Teraz by malo nasledovať prvé čítanie o návrhu poslankyne Tamary Stohlovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 409/2011 Z. z. o niektorých opatreniach na úseku environmentálnej záťaže a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Návrh zákona má parlamentnú tlač 332, návrh na jeho pridelenie na prerokovanie výborom je v rozhodnutí č. 332. Dávam slovo poslankyni Stohlovej, aby návrh zákona uviedla. (Rokovanie o návrhu poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Tamary Stohlovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 409/2011 Z. z. o niektorých opatreniach na úseku environmentálnej záťaže a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov , tlač 332.)
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-02-01):
Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme o bode 3. (Hlasovanie.) Prítomných 137, za 48, proti 35, zdržalo sa 54 poslancov. Návrh nebol schválený.
P. Paška, predseda NR SR: (2008-05-21):
(Hlasovanie.) 140 prítomných, 135 bolo za. Tento návrh uznesenia sme schválili .
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2020-06-04):
Pán poslanec Kéry.
V. Faič, poslanec: (2002-05-30):
Dňa 20. septembra 2001 prijala Národná rada zákon o prechode niektorých kompetencií z orgánov štátnej správy na obce a samosprávne kraje. Tak ako bolo vtedy konštatované, až prax ukáže alebo ukazuje, resp. odhaľuje niektoré nedostatky a problémy, ktoré sa v priebehu legislatívnej prípravy reformy verejnej správy vyskytli. Som presvedčený, že to nie je a nebude len v oblasti školstva, ale aj v iných oblastiach. A nie je to určite posledná novela súvisiaca s reformou verejnej správy. Návrh rieši rad problémov, ktoré sa dotýkajú výkonu štátnej správy na úrovni samosprávnych orgánov a štátnych orgánov a najmä v súvislosti s prechodom kompetencií na úseku školstva k 1. 7. tohto roku. V mene predkladateľov vás chcem informovať, že navrhované úpravy boli prekonzultované so zástupcami Združenia miest a obcí Slovenska, ministerstva školstva, odborov, ale aj miestnej štátnej správy. Prijatím zákona č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe a zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov a nadobudnutím ich účinnosti nastala istá diskrepancia v niektorých ustanoveniach zákona o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a týmito zákonmi v oblasti výkonu štátnej správy v druhom stupni, v oblasti menovania a odvolávania riaditeľov škôl a školských zariadení i ostatných vedúcich pedagogických zamestnancov. V záujme zosúladenia existujúceho právneho stavu, možnosti administratívno-technického zabezpečenia výchovno-vzdelávacieho procesu v školách a školských zariadeniach bez rozdielu zriaďovateľa a v záujme úspešnej realizácie reformy verejnej správy je potrebné upraviť kompetencie zriaďovateľov, ale aj orgánov štátnej správy, t. j. okresných úradov a krajských úradov. Ďalej, odstraňuje nedostatok v zriaďovaní centier voľného času, keď sa táto kompetencia zrušila pri krajských úradoch a nepresunula sa na samospráve kraje. Osobitne chcem zvýrazniť, že tento návrh rieši aj problematiku uvádzania národností v pedagogickej dokumentácii škôl a školských zariadení, pretože súčasné legislatívne prostredie neumožňuje školám a školským zariadeniam zisťovať a viesť evidenciu o národnosti. Ďalej je náš návrh zameraný na organizáciu výchovno-vzdelávacieho procesu v oblasti personálnej a materiálnej. Navrhujeme tiež uzatváranie pracovného pomeru na dobu určitú na zastupovanie aj pedagógmi dôchodcami. Navrhovanou úpravou sa vytvára priestor na prechod na právnickú osobu aj základným umeleckým školám, ktoré nemajú všetky študijné odbory. Navrhujeme tiež možnosť spájania základných škôl so všetkými ročníkmi s materskými školami. Rozširujeme tiež zriaďovateľskú pôsobnosť obce na strediská služieb škole a zriaďovateľskú pôsobnosť samosprávneho kraja na centrá voľného času s územnou pôsobnosťou kraja. Návrhy uvedené v spoločnej správe výborov, ktorú spracoval gestorský výbor dotvárajú celkové znenie návrhu zákona, ktorý predkladáme v duchu nášho zámeru. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, prosím o vašu podporu a schválenie predloženej novely zákona. Ďakujem pekne za pozornosť.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2017-05-10):
No, to je v poriadku, ale nemôžte reagovať.
Krajniak, Milan, poslanec NR SR (2016-09-14):
Chcel by som poprosiť členov výboru pre preskúmavanie rozhodnutí NBÚ, ktorého zasadnutie máme o 12.00 hod. v zasadačke branno-bezpečnostného výboru, výboru pre obranu a bezpečnosť, aby vzhľadom na to, že medzičasom pán predseda výboru pre obranu a bezpečnosť zvolal mimoriadne rokovanie branno-bezpečnostného výboru, ktoré ale, predpokladám z rozhovorov s kolegami, nebude mať dlhé trvanie, aby teda prišli na 12.10 hod. do zasadačky branno-bezpečnostného výboru. Ďakujem pekne.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2023-03-21):
Pán poslanec Ďurica, môžete reagovať na faktické poznámky.
Jurík, Beáta, poslankyňa NR SR (2024-01-08):
Ďakujem pekne za slovo a ďakujem aj za váš príspevok, pán kolega. Ja budem reagovať na to, čo ste hovorili o tom, že na špeciálnej prokuratúre pracujú ľudia, ktorí sa teda zameriavajú alebo špecializujú na nejakú oblasť, a že keď tieto spisy ich prejdú niekam, tak práve prídeme o tú odbornosť. A v tomto zmysle chcem upozorniť aj na to, že zrušenie špeciálnej prokuratúry nemá dopad len na činnosť a kompetenciu európskeho prokurátora, ale aj ďalších európskych orgánov, a síce Eurojustu a OLAF-u. Eurojust, teda Agentúra Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach, je totiž miestom, kde národné súdne orgány úzko spolupracujú v boji proti závažnej organizovanej cezhraničnej trestnej činnosti, napr. aj terorizmu, a v rámci tejto medzinárodnej spolupráce v oblasti boja proti terorizmu je to práve prokurátor špeciálnej prokuratúry, a síce oddelenia organizovaného zločinu, terorizmu a extrémistickej kriminality, kto spolupracuje s Eurojustom, kto sa zúčastňoval všetkých odborných diskusií, ktoré mali, kto plní úlohu národného spravodajcu pre ten Eurojust, pre tieto teda záležitosti terorizmu a kto sa zúčastňoval aj rôznych príprav, odborných podkladov pre medzinárodné organizácia a tak ďalej. A zase čo sa týka toho OLAF-u, a teda Európskeho úradu pre boj proti podvodom, je to zas prokurátor odboru ekonomickej kriminality, opäť zo špeciálnej prokuratúry, ktorý sa ako spolupracovník zúčastňuje na činnosti tejto, tejto európskej agentúry. A teda keby sme diskutovali, tak sa opýtam, že kto preberie túto kompetenciu, kto bude mať tú expertízu, či, ako hovoril aj pán Sulík, to budú zase tí istí ľudia, len budú pod generálnou prokuratúrou, alebo chceme dať všetky tieto aj medzinárodné spolupráce a aktivity nejakým novým ľuďom, ktorí urč... ktorým určite budú trvať roky, kým sa do týchto veľmi zložitých oblastí dostanú.
Federič, Igor, poslanec NR SR (2019-05-13):
Vážený pán predseda, dajte, prosím, hlasovať o tom, že Národná rada v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady prideľuje predložený návrh zákona na prerokovanie Výboru Národnej rady pre financie a rozpočet, ústavnoprávnemu výboru, a za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady pre financie a rozpočet. Zároveň odporúčam, aby výbory uvedený návrh prerokovali do 17. júna a gestorský výbor do 18. júna 2019.
D. Lipšic, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: (2005-09-27):
V rámci rokovania výborov Národnej rady bol schválený len jeden pozmeňujúci návrh. Výbor pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien navrhuje, aby sa predloženým vládnym návrhom novely ústavy konštituoval nový ústavný orgán – Úrad na ochranu osobných údajov. Tento návrh sa odôvodňuje v podstate tým, že len orgán, ktorému ústava priznáva nezávislosť je skutočne nezávislý. Nesúhlasím s týmto návrhom. Európske dokumenty, ktoré sa citujú v odôvodnení tohto návrhu, hovoria o potrebe nezávislosti vo výkone, podčiarkujem, vo výkone zverených úloh. Podľa môjho názoru je táto podmienka aj v súčasnosti naplnená. Nie je mi zrejmé a ani z odôvodnenia tohto návrhu nevyplýva, v čom je problém súčasnej právnej úpravy a v čom sa pociťuje nedostatok nezávislosti Úradu na ochranu osobných údajov. Zastávam názor, že zákonná úprava je dostačujúca, nie sú mi známe, ani navrhovatelia neuvádzajú žiadne konkrétne skutočnosti, ktoré by ohrozovali nezávislý výkon činnosti tohto úradu. Myslím si, že aj v ústave máme štátnych orgánov relatívne dosť. Odhliadnuc od uvedeného tento pozmeňujúci návrh je návrhom nad rámec predloženej novely ústavy. Svojím obsahom nijako nesúvisí s rozšírením kontrolných právomocí Najvyššieho kontrolného úradu. Z tohto dôvodu v zmysle § 94 ods. 2 zákona o rokovacom poriadku vyjadrujem ako zástupca predkladateľa nesúhlas s predmetným pozmeňujúcim návrhom. Zároveň v zmysle § 94 ods. 3 zákona o rokovacom poriadku si dovoľujem požiadať, aby sa o tomto pozmeňujúcom návrhu nehlasovalo. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, ide o významný návrh novelizácie ústavy, ktorá umožní orgánu nezávislému od výkonnej moci – Najvyššiemu kontrolnému úradu kontrolovať hospodárenie obcí a samosprávnych krajov. Myslím si, žeby aj v tomto prípade mal platiť nejaký princíp. Pokiaľ sú orgány verejnej moci financované z peňazí daňových poplatníkov, mali by na sebe mať povinnosť znášať kontrolu nezávislého orgánu, ako s týmito peniazmi daňových poplatníkov nakladajú. Z toho dôvodu si vás dovoľujem požiadať, pani poslankyne, páni poslanci, o schválenie navrhnutej novely ústavy. Ďakujem, pán predseda.
Mazurek, Milan, poslanec NR SR (2017-05-17):
Pani poslankyňa Gaborčáková, vy ste vo svojom prejave spomenuli jeden problém, ktorý účelovo opomínajú televízie, rádiá, noviny, jednoducho každý. A to je ten problém, že v roku 2020 končí Slovensku možnosť čerpať zdroje z prostriedkov Európskej únie. Vy ste sa pýtali, čo to bude pre Slovensko znamenať. No tie prostriedky teraz tvoria v príjmovej časti slovenského rozpočtu viac než 3 mld. eur, to znamená, deficit by nám mal vzrastnúť skoro na dvojnásobok. Preto, práve preto sa vláda, ale aj veľká časť opozície tomuto problému vôbec nevenuje. Pretože, keď príde ten rok 2020, tak už aj tie posledné argumenty, prečo ešte zotrvať v tom potápajúcom sa Titaniku, zvanom Európska únia, úplne padnú.
Petrák, Ľubomír, poslanec NR SR (2017-06-14):
Ďakujem za slovo. Vážený pán podpredseda, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte, aby som v krátkosti uviedol návrh novely zákona 596 o štátnej správe v školstve. Predmetom tejto novely je doplnenie kompetencie ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu vo veci čestných názvov škôl a školských zariadení, nakoľko súčasné znenie zákona upravuje používanie čestného názvu na dvoch miestach, no neupravuje, akým spôsobom ho škola alebo školské zariadenie môže nadobudnúť. Ďalšia zmena sa týka umožnenia, aby žiacka školská rada mohla pôsobiť aj na plno organizovanej základnej škole. A tretia vec, ktorou sa zaoberá táto novela, je spresnenie zániku členstva v orgánoch školskej samosprávy aj v prípade napríklad neplatného rozviazania pracovného procesu, aby nedochádzalo k duplicitným nárokom na miesto v školskej rade. Všetko sú to praktické veci, ktoré vyplynuli z aplikačnej praxe a preto prosím o podporu tohto zákona. Ďakujem.
Kuffa, Štefan, poslanec NR SR (2022-05-04):
Pán kolega Taraba, tak ako si to aj hovoril, tá Matica slovenská ako kultúrna ustanovizeň, tak ja to tak dodám, zaslúži si aj adekvátnu, aj tú finančnú podporu, aby mohli naozaj ako kultúrna ustanovizeň a národná fungovať na dôstojnej úrovni. Ten príklad Francúzska a Nemecka, áno, z hľadiska histórie bol veľmi bolestivý a boli to dva národy, ktoré, ktoré, by som povedal, aj dlhodobo boli, by som povedal, tak znepriatelené. Ale poviem tiež, dodám tuná taký jeden príklad, ako postupne sa zbližovali tieto dve krajiny a to boli aj také priateľstvá medzi mestami, ktoré sa vytvárali. My sme ako mesto Kežmarok tiež sa stali priateľským mestom mesta Warburg v Nemecku a toto mesto malo takisto priateľstvá s francúzskymi mestami, kde chodili francúzske deti do Warburgu na prázdniny do konkrétnych nemeckých rodín. To bolo veľmi pekné gesto. Tí Nemci boli veľmi otvorení voči tým Francúzom a recipročne zase aj tí Francúzi voči tým Nemcom. Bola to taká drobná vec na prvý pohľad, ale cez tieto drobné veci sa dokážu tieto krajiny zbližovať. A rovnako ako si to naznačil, si to nedopovedal, tak ja to dopoviem, aby aj také malé krôčiky sa diali na úrovni Maďarska a Slovenska. Myslím si, že aj z dlhodobého hľadiska taká tá veľakrát, poviem, žiaľ, zbytočná nenávisť možno Slovákov voči Maďarom a Maďarov voči Slovákom nie je na mieste. Ale ten proces zbližovania, a to je práve cez tie kultúrne ustanovizne. Toto je priestor na to, ako naozaj vytvárať dobré, dobré vzťahy a priateľstvá navzájom.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2019-10-17):
Ešte procedurálny, pán poslanec Grendel.
M. Číž, podpredseda NR SR: (2006-09-06):
So stanoviskom k faktickým poznámkam vystúpi pán poslanec Janiš. Nech sa páči.
Érsek, Arpád, poslanec NR SR (2013-02-12):
Ďakujem za slovo. Ja len v krátkosti by som doplnil vystúpenie pána Gála. Trošku o konkrétnejšej veci vieme, že na ministerstve dopravy sa pripravujú tendre, to je viac ako za miliardu, miliardu eur, ktoré by teraz mali ísť, a z toho najhlavnejší je tender za 460 mil., to je diaľnica Hričovské Podhradie – Lietavská Lúčka a myslím si, že tieto tendre sú pripravené preto, aby sme vedeli tieto zákony urýchliť a vypísať tendre tak, aby sme obmedzili možnosť podávať námietky a žiadosti nápravou. Ja aj s týmto súhlasím, pán minister, že je treba tento zákon meniť, ale netreba ho teraz preto prijímať, že obrovsky, viac ako miliardu eur budeme tendrovať. Na druhej strane, minule, som si dovolil tiež vystúpiť, keď bol tento zákon v čítaní tu v pléne a povedal som ten rakúsky príklad, že jak to riešia Rakúsi, dovoľte, aby som to ešte raz, Rakúšania. Dovoľte, aby som to ešte raz zopakoval. V Rakúsku je to tak, kto napadne vypísaný, legálne vypísaný tender, musí zložiť určitú kauciu na súde a súd nejakým spôsobom prešetrí, či je ten tender v poriadku, alebo prijíma námietku toho, ktorý ju podával. Ak vylúči toho, ktorý podáva, samozrejme, tú námietku, tak, samozrejme, mu prepadnú tie peniaze na súde a dostane ich štát. Čiže je to veľmi jednoduchým spôsobom. Aj u nás je to tak do poslednej miery, keď sa tieto tendre naťahujú, vždycky o tom rozhoduje súd, len vieme, že na Slovensku jak dlho tento proces trvá. Tak preto som, áno, ja hovorím, že obmedziť, obmedziť treba tieto, možnosť týchto námietok, ale, ale tak, aby to nebolo nejaké podozrenie, že pre koho sú tieto tendre vypísané a prečo to konáme teraz práve tak rýchlo, keď pred nami stojí... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Cigániková, Jana, poslankyňa NR SR (2016-04-26):
Ďakujem. Pán Kaliňák, budem reagovať na vás tak k veci, ako vy ste reagovali k veci na programové vyhlásenie vlády. Miesto jeho obhajoby ste rad radom vymenovali a útočili na všetkých, čo si dovolili ostrejšie sa ozvať. Tak ja sa na oplátku opýtam, pani Žitňanská, vás, nečudujem sa, že ste ušla, ako sa vám sedí... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2019-10-28):
Pán poslanec Kéry, no, ja mám pocit, že celá táto novela sa mení na to, že meníte vo volebnom zákone veci, ktoré sa vám osobne nepáčia. Nie veci, ktoré sú zlé, ktoré sú problematické, ale veci, ktoré sa vám osobne nepáčia. Nepáči sa vám Tím Hattas, no tak zakážete používanie vlastných mien v zamestnaní. Teraz sa vám nepáči, že niekto vystupuje ako nezávislý kandidát, čo vzbudzuje dojem, že tí stranícki kandidáti sú závislí, no tak to nahradíte „bez politickej príslušnosti“. Ale však to je nezmysel! Lebo bez politickej príslušnosti je kandidát, ktorý kandiduje napríklad aj na kandidátnej listine politickej strany, ale nie je členom žiadnej politickej strany. Je kandidátom politickej strany alebo je kandidátom koalície politických strán a môže byť bez politickej príslušnosti, nie je nezávislý kandidát. Nezávislý kandidát je forma kandidatúry, že nekandidujete na základe toho, že vám dá strana alebo niekoľko strán pečiatku, ale že si vyzberáte podpisy a nemôžu vás, ako ste správne povedali, tie strany stiahnuť. Lebo kandidujete ako nezávislý. Ale ako nezávislí kandidáti môžu kandidovať a často kandidujú, samozrejme, nečlenovia politických strán, ale môžu kandidovať a tiež často kandidujú aj členovia politických strán. Keď niekto kandiduje s vyzbieranými podpismi, ale je členom politickej strany, nie je bez politickej príslušnosti. Má politickú príslušnosť, lebo je členom politickej strany. Vám sa to súčasné znenie, že „nezávislý kandidát“ môže nepáčiť. Ale keď prejde ten váš pozmeňovák, tak budete klamať voličov. Lebo ako kandidáti bez politickej príslušnosti budú kandidovať aj takí kandidáti, ktorí sú členmi politických strán.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2021-06-17):
Reagovať na faktické poznámky bude pán poslanec Mazurek. Nech sa páči.
Pellegrini, Peter, podpredseda NR SR (2020-06-09):
Pani poslankyňa Mierna.
Štefanec Ivan, poslanec NR SR (2012-07-31):
Pán podpredseda Figeľ hovoril tiež o tých lehotách. Tie lehoty neboli dodržané, ani v pripomienkovaní neboli dodržané na vládnej úrovni a je hanbou, že predkladáte skrátené legislatívne konanie teraz v dovolenkovom čase. Obávam sa, že to je preto, lebo sa bojíte názorov vlastných občanov. Je to, je to vláda, ktorej ste predsedom, ktorá sa bojí názorov vlastných občanov.
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2024-01-09):
Pán poslanec Bužo, veľmi dobre ste pomenovali dve veci vo svojom vystúpení z môjho pohľadu, jednak pre koho robí vláda túto novelu, ktorú nám navrhuje prerokovať v skrátenom legislatívnom konaní, a po druhé, ako to celé môže dopadnúť. Robí to vláda pre korupčníkov. Pýtali ste sa, že takýchto ľudí ideme chrániť? No áno, presne takýchto ľudí chce vláda chrániť. Kým do nástupu súčasnej vlády, keď sa uvažovalo, že sa znížia trestné sadzby, tak všetci bývalí ministri, doterajší ministri si dávali pozor, aby, že sa to nemá dotknúť korupčných trestných činov. Hovorilo sa o znižovaní trestov za majetkové trestné činy, kde tá debata je naozaj legitímna. Hovorilo sa o tom, že výška škody má zohľadňovať infláciu za predchádzajúce obdobie, čo by takisto znížilo tresty za niektoré, niektoré trestné činy. Hovorilo sa o neprimeraných, absolútne neprimeraných trestoch za prechovávanie návykových látok, ale o znižovaní trestov za korupciu sa až do nástupu štvrtej Ficovej vlády nehovorilo. Dokonca sa za to, o tom nehovorilo ani za predchádzajúcich Ficových vlád alebo smeráckych vlád práve z dôvodu, že to tie vlády mali ošetrené iným spôsobom, mali to ošetrené tak, že ovládali políciu, prokuratúru, špeciálnu prokuratúru. Ale teraz sa nehanbia otvorene navrhovať zníženie trestných sadieb, sadzieb pre korupčníkov. A áno, bude to mať dôsledok aj ten, že sa to nepremietne iba do beztrestnosti pre korupčníkov, ale bude to motivovať aj iných zlo... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-08-19):
J. Tuchyňa, poslanec: Ďakujem, pán predsedajúci, za slovo. Vážené kolegyne, kolegovia, chcem sa vyjadriť predovšetkým k tomu spornému bodu č. 3 prezidenta republiky. Návrhy 1, 2 a 4, treba povedať, že vyplývajú z nepozornosti aj legislatívneho odboru Národnej rady, legislatívy ministerstva i platnosti nových zákonných úprav. Teraz k samej podstate, teda k spornému bodu č. 3. Doteraz platný zákon č. 370, teda ešte pred novelou, stanovuje v § 97 ods. 1, že vojakovi patrí vojenská hodnosť, ktorú aj zároveň v ods. 2 stanovuje. Zákon teda stanovuje, že, a to chcem podčiarknuť, že vojakovi patrí vojenská hodnosť, čo prezident chce vylúčiť predovšetkým teda v generálskych hodnostiach. Takto to rešpektovala i dikcia v tej novele zákona, ktorú my sme v parlamente prijali a ktorá teda bola na podpis u prezidenta. Prezident Slovenskej republiky v bode 3 navrhuje zmenu, aby sa generálske hodnosti označovali tak, ako ním sú v tomto návrhu uvedené. Označenie vojenskej hodnosti je však vonkajší prejav na vojenskej rovnošate a nemožno ho zamieňať s vojenskou hodnosťou. Označovanie vojenských hodností podľa tejto novely návrhu v bode 72 má stanoviť minister obrany vnútorným predpisom, čo sme schválili a nespochybňuje to ani prezident republiky. Prijatá dikcia bodu 96, teda § 188c ods. 3, ktorú, tak ako už som niekoľkokrát povedal, sme schválili, a teraz prezident namieta, vylučuje povyšovanie v generálskych hodnostiach, a teda zasahovanie do kompetencií prezidenta podľa čl. 102, ale zabezpečuje transformáciu už priznaných generálskych hodností do nových hodností stanovených týmto zákonom. Preto odporúčam podporiť návrh výboru pre obranu a bezpečnosť, ako je uvedené v informácii, v tlači 1651. Návrhy prezidenta republiky v tomto bode č. 3 sú teda nekvalifikované. Takýmto hlasovaním podporíte posledný zákon potrebný pre transformáciu ozbrojených síl celkom inak ako logo jedného politického subjektu s korytnačkou na prilbe. Celkom záverom by som apeloval už na nový parlament, lebo my to jednoducho nezvrátime. My, teda poslanci dnešného parlamentu, sme prijatím zákona o ozbrojených silách zrušili záchranné brigády Civilnej ochrany. Ako sa teraz hodili pri riešení povodní na Slovensku! Chválime sa vyslaním jednej brigády Civilnej ochrany na humanitárnu pomoc do Českej republiky, ale takto fungovali jednotky Civilnej ochrany v Českej republike i v ostatných krajinách, všade, kde boli nasadené. Čo budeme používať po 1. 1. 2003, to neviem. Ďakujem za pozornosť.
Žiga, Peter, minister hospodárstva SR (2018-11-29):
Ďakujem pekne. Vážená pani predsedajúca, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dôvodom pre skrátené legislatívne konanie sú značné hospodárske škody, ktoré by nastali, ak by došlo k exekúcii majetku štátneho dodávateľa plynu, ktorý je dodávateľom poslednej inštancie. Skrátené legislatívne konanie umožní dosiahnutie účinnosti zákona ešte v roku 2018, pred tým, ako by mohli nastať a mohli by vzniknúť škody v rámci Slovenského plynárenského podniku. Ja som už aj na výbore povedal, že k samotnej veci budem hovoriť asi až pri samotnom čítaní toho zákona, resp. odôvodňovaní zákona, ktorý bude pojednávať o tých konkrétnych zmenách. Chcem len povedať, že minulý týždeň došlo ku rozhodnutiu Najvyššieho súdu, ktorý rozhodol inak, ako rozhodli dovtedy existujúce súdne konania a súdy v podobných prípadoch Duckého zmeniek. Duckého zmenky štát a ministerstvo hospodárstva nikdy neuznávalo a považovalo ich za podvodne vydané a v súčasnosti SPP čelí tlaku a teraz už aj rozhodnutiu súdu v prospech cyperskej schránky. A v prípade, že dôjde k exekučnému konaniu, je dosť možné, že peniaze, ktoré odídu, a súdne spory budú ďalej pokračovať, Slovenská republika už nikdy neuvidí, preto sa snažíme tento návrh, legislatívny návrh na skrátené konanie aj zmenu zákona predložiť v skrátenom legislatívnom konaní. Ďakujem pekne.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2024-02-08):
Prezentujme sa a hlasujme za pozmeňujúci návrh alebo o procedu... o pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Gašpara. O bodoch 1 až 5, 7 až 25, 27 až 43 a 45 až 48. (Hlasovanie.) Prítomných 87 poslancov, za 77, proti 9, nehlasoval 1. Konštatujem, že sme tieto body vášho návrhu schválili.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2014-11-08):
Na vaše vystúpenie je 20, druhú stranu... (reakcia z pléna), áno, 20 faktických poznámok. Prečítam zoznam, 22, takže pán poslanec Mihál, Matovič, Hlina, Poliačik, Galko, Viskupič, Kiššová, Nicholsonová, Huba, Kaník, Novotný, Lipšic, Hraško, Simon, Martvoň, Mičovský, Brocka, Šípošová, Miškov, Tomanová a pán poslanec Kadúc. Uzatváram možnosť prihlásiť sa. (Ruch v sále.) Ešte pán poslanec Jarjabek chcel byť prihlásený. Prosím vás, pán poslanec Jarjabek, či je na poslednom mieste. (Reakcia z pléna.) A budeme si to pamätať, že... Pán poslanec Mihál, nech sa páči, ste tam.
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2013-10-16):
S reakciou, nech sa páči, Alojz Hlina.
Sárközy, Irén, poslankyňa NR SR (2019-09-13):
Pán predseda, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada prideľuje návrh zákona na prerokovanie ústavnoprávnemu výboru, výboru pre financie a rozpočet a výboru pre ľudské práva a národnostné menšiny. Ďalej že za gestorský výbor určuje ústavnoprávny výbor s tým, aby výbory prerokovali návrh zákona v druhom čítaní do 30 dní a v gestorskom výbore do 32 dní od prerokovania návrhu zákona v Národnej rade v prvom čítaní.
P. Paška, predseda NR SR: (2009-10-28):
(Hlasovanie.) 137 prítomných, 60 za, 20 proti, 57 sa zdržalo. Návrh sme neschválili. Ďalej pán spravodajca.
J. Vaľová, poslankyňa: (2007-12-12):
Chcela by som ešte povedať jednu vec, aj keď už nechcem s tým začínať, ale poviem to. Rokovací jazyk je slovenský. A keďže sa stále z pána Číža vysmievate, že rozpráva rýchlo atď., nie som arogantná, len jednoducho som chcela povedať, že rokovacím jazykom je slovenčina. To je všetko. (Reakcie z pléna.)
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2019-02-18):
Pán poslanec Poliačik.
Vášáryová, Magdaléna, poslankyňa NR SR (2014-02-06):
Ja budem reagovať veľmi kratučko. Hovorili ste o Bezpečnostnej rade. Som jedna z tých, ktoré pripravovali Slovensko do Bezpečnostnej rady OSN. A, áno, Bezpečnostná rada je výsledok druhej svetovej vojny, v Bezpečnostnej rade ešte zatiaľ 60 rokov od skončenia druhej svetovej vojny neprebehlo. A musíme si klásť otázku, čo iné ako vojna môže zmeniť toto rozloženie síl. Ďakujem.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2020-09-23):
Ďakujem. Na vaše vystúpenie evidujem štyri faktické poznámky. Nech sa páči, pán poslanec Marian Kotleba.
V. Mečiar, poslanec: (2005-03-21):
Pán minister, základná otázka je taká. Vy ste v tejto Národnej rade povedali, starostovia, konali svojvoľne, vy ste zo siete nevyradili tu tejto Národnej rade. Na základe toho som sa opýtal v druhej interpelácii. Komu ste dali podnet na porušenie právomoci a že zrušil školu bez vyňatia zo siete, ktorá je jedine vo vašej kompetencii. Odpoveď je taká, akú ste dali, citácia zákona bez uvedenia jediného konkrétneho mena, jediného konkrétneho starostu a jediného konkrétneho výsledku. Pokiaľ ide o to, že sa to obracia voči vám ako ministrovi štátu, tak to je, samozrejme, preto, že ja dnes neútočím na nikoho. Ja obhajujem právo ľudí v tejto oblasti na výučbu v jazyku slovenskom, tak ako vám to ukladá ústava, a tak ako vývoj za tých 15 rokov medzičasom pokročil v neprospech výučby v jazyku slovenskom. A o tom je celá interpelácia pre vás a o tom je aj návrh, prečo je procesne podaný návrh, aby sa s vašou odpoveďou súhlasilo a prečo je podaný procesný návrh na to, aby vám Národná rada vyslovila súhlas s tým, že budete ďalej pokračovať vo funkcii ministra školstva. Ja som nedal návrhy na nesúhlasy, na súhlasy. Pokiaľ ide o otázky dopadov, treba si uvedomiť, že istá hranica záujmu bola prekročená a s ňou ide politická zodpovednosť. Je na tejto Národnej rade, či túto politickú zodpovednosť chce, alebo nechce vyvodiť, či na tento stav chce, alebo nechce reagovať. Samozrejme, že  opozícia má rôzne možnosti. Toto je jedna z nich vecná a efektívna.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2024-01-10):
Ďakujem pekne. Ďakujem pekne. Pán poslanec Šipoš.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-05-13):
Ďakujem vám, pán minister. Chcem vás zároveň požiadať, aby ste pánovi poslancovi podľa rokovacieho poriadku svoju odpoveď na interpeláciu dali aj písomne, a to v stanovenej lehote do 30 dní. Samozrejme, keď vám on dá písomne tú interpeláciu. Teraz vyhlasujem v tejto chvíli tento bod programu za skončený. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, budeme pokračovať v popoludňajšom rokovaní siedmeho dňa 28. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Na základe rozhodnutia Národnej rady o skrátenom legislatívnom konaní pristúpime k prvému čítaniu o návrhu skupiny poslancov na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 179/2011 Z. z. o hospodárskej mobilizácii a o zmene a doplnení zákona č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov. Návrh zákona je uverejnený ako tlač 533. Návrh na jeho pridelenie na prerokovanie výborom je v rozhodnutí č. 547. Teraz poprosím pána poslanca Ondreja Dostála, aby návrh zákona uviedol. Pán poslanec, nech sa páči. (Rokovanie o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 179/2011 Z. z. o hospodárskej mobilizácii a o zmene a doplnení zákona č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov , tlač 533.)
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2015-02-10):
Pani poslankyňa Nachtmannová.
Hort, Milan, podpredseda NR SR (2010-10-14):
Pán kolega, skúste dodržiavať rokovací poriadok. Nemáte ani šancu s faktickou poznámkou. Poprosím, nechajte dohovoriť človeka, ktorý dostal otázku. Ak sa neviete správať, prosím vás, opustite sálu. Ešte raz. Nech sa páči. Skúste rešpektovať rokovací poriadok!
Hrnčiar, Andrej, doterajší podpredseda NR SR (2020-03-20):
Pán poslanec Marek Krajčí.
Demian, Jaroslav, poslanec NR SR (2014-09-17):
Vážená pani podpredsedníčka, vážené pani poslankyne, páni poslanci, pán minister, dovoľte mi ako určenému spravodajcovi predniesť spoločnú správu výborov Národnej rady o výsledku prerokovania návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s uzavretím Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Guernsey o výmene informácií týkajúcich sa daní. Výbor Národnej rady pre financie a rozpočet ako gestorský výbor podáva Národnej rade túto spoločnú správu o návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady s uvedenou zmluvou. Predseda Národnej rady svojím rozhodnutím č. 1149 z 25. augusta 2014 pridelil návrh týmto výborom Národnej rady: výboru pre financie a rozpočet a ústavnoprávnemu výboru. Uvedené výbory prerokovali predmetný návrh v stanovenom termíne. Gestorský výbor nedostal do začatia rokovania stanoviská poslancov Národnej rady. K predmetnej zmluve zaujali výbory toto stanovisko: odporúčanie pre Národnú radu s návrhom vysloviť súhlas a rozhodnúť o tom, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa č. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky, ktorá má prednosť pred zákonmi, výbor pre financie a rozpočet svojím uznesením č. 325 zo 4. septembra tohto roku a ústavnoprávny výbor uznesením č. 466 z 2. septembra tohto roku. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov vyjadrených v ich uzneseniach uvedených pod bodom III. tejto správy a v stanoviskách poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave odporúča Národnej rade Slovenskej republiky podľa čl. 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky vysloviť súhlas s uzavretím Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Guernsey o výmene informácií týkajúcich sa daní a rozhodnúť o tom, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky, ktorá má prednosť pred zákonmi. Predmetná správa výborov bola schválená uznesením gestorského výboru č. 328 z 9. septembra tohto roku. Výbor ma týmto uznesením určil za spoločného spravodajcu výborov a zároveň ma poveril predniesť spoločnú správu výborov na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky a predniesť návrh na uznesenie k tomuto bodu. Vážená pani podpredsedníčka, skončil som, prosím, otvorte rozpravu.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2012-10-25):
(Hlasovanie.) 143 prítomných, 41 za, 76 proti, 25 sa zdržalo, 1 nehlasoval. Návrh sme neschválili.
Brisudová, Martina, poslankyňa NR SR (2023-05-09):
Vážený pán predseda, v rozprave nevystúpil žiaden poslanec. Pán predseda, dajte, prosím, hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla v súlade s § 73 ods. 3 písm. c) zákona o rokovacom poriadku prerokovať predložený návrh zákona v druhom čítaní.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2010-12-09):
Súhlasím s vami, pán poslanec. Vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Pán navrhovateľ, pán minister kultúry, sa chce vyjadriť. Nech sa páči, pán minister, máte slovo.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2016-05-25):
Ďakujem pekne za odôvodnenie tohto návrhu. Teraz dávam slovo spravodajcovi, ktorého určil navrhnutý gestorský výbor pre financie a rozpočet, poslancovi Martinovi Kotlebovi. Nech sa páči.