Kleinert, Dana, poslankyňa NR SR (2024-06-11):
Ďakujem pekne. Vážené dámy, vážení páni, skončila som moju rozpravu o novele cestného zákona pri tom, že sme sa pozerali na to, aké právomoci, alebo aké záujmy musia sledovať obce ako samosprávy a aké záujmy od podstaty veci musí sledovať ministerstvo dopravy. A tam by som teda nadviazala. Obec je pri výkone samosprávy orgánom, ktorý je teda nutný alebo povinný vážiť rôzne záujmy vrátane ochrany životného prostredia, pričom ministerstvo dopravy na druhej strane dáva do popredia záujmy, záujmy, do popredia teda záujmy plynulosti dopravy a ochrana životného prostredia spadá primárne do kompetencie ministerstva životného prostredia a to sú proste špecifiká, ktoré jednoducho sú takto dané a ktoré, samozrejme, vymedzujú teda kompetencie daným orgánom. Prebratím kompetencie spravovať miestne komunikácie od obce ministerstvom dopravy kontrolovať, dozorovať, už akokoľvek sme sa o tom rozprávali, bez vstupov od ministerstva životného prostredia, aby teda došlo ku principiálnemu posunu pri správe miestnych komunikácií, keďže by došlo k obmedzeniu zohľadňovania iných záujmov, ktoré obce inak pri správe miestnych komunikácií zohľadňujú, čím teda môže dochádzať aj k porušovaniu práv obyvateľov na priaznivé životné prostredie v zmysle čl. 44 Ústavy Slovenskej republiky. Zároveň by tým došlo aj ku obmedzeniu vykonávania ďalších povinností obcí, keďže vzhľadom na zásadnosť dopadu premávky na miestnych komunikáciách, na životné prostredie v obci, bez riadnej možnosti spravovať tieto komunikácie by obce nemohli efektívne vykonávať svoje povinnosti a teda jednou z nich je aj chrániť životné prostredie. V skutočnosti ešte dôležité je povedať, že tento návrh má negatívny dopad na štátny rozpočet, aj keď teda ministerstvo tvrdí, že je dopad pozitívny. Ministerstvo dopravy Slovenskej republiky nedisponuje ani zďaleka potrebnými kapacitami, ktoré sú potrebné v súvislosti s predkladanou novelou a ak by nám pomohli dáta, ja ich znova opakujem, už som ich hovorila v prvom čítaní, a to sú napríklad také, že v roku 2021 až 2023 Ministerstvo dopravy Slovenskej republiky malo počet vykonaných štátnych odborných dozorov dvadsať, počet uložených pokút dve, počet žiadostí o určenie použitia dopravných značiek a dopravných zariadení 350. No a máme tu napríklad dáta z hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy, počet vykonaných štátnych odborných dozorov 1 750, počet uložených pokút viac ako 200, počet žiadostí o určenie použitia dopravných značiek a dopravných zariadení 6 150. Pre ministerstvo vnútra platí obdobne, toto ministerstvo sa nikdy k stanoviskám dopravných inšpektorátov nevyjadrovalo, z čoho je zreteľné, že nemá vytvorené kapacity na túto činnosť a bude musieť prijať zamestnancov. Vo výsledku má návrh negatívny dopad na rozpočet (zaznievanie gongu, rečníčka sa obrátila na predsedajúceho), áno, na rozpočet verejnej správy – ja už mám celkom stres z týchto gongov – kvôli novým kompetenciám ministerstiev a novej povinnosti obcí a cestných správnych orgánov. Paradox argumentu pozitívneho dopadu Únie miest Slovenska môžeme deklarovať ich pripomienkou, ktorá znie, citujem: „Nesúhlasíme s tým, že návrh má pozitívny vplyv na rozpočet. Odôvodnenie: z dôvodu zasielania žiadostí na dve ministerstvá sa zvýšia náklady na zamestnancov, materiál a doručovanie. Zvýšenie nákladov spôsobí aj potenciálne ukladanie pokút samosprávam. Návrh má zreteľne negatívny vplyv na rozpočet samospráv. Nerozumieme preto, ako môže predkladateľ uviesť, že návrh má pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy z dôvodu ukladania pokút. Verejnou správou sa rozumejú aj samosprávy, preto presun položky zo samosprávy na štát je vo výsledku nula. Rovnako nové kompetencie ministerstva dopravy musia mať nevyhnutne za následok potrebu prijatia nových zamestnancov, čo vo výsledku bude mať znova negatívny dopad na rozpočet verejnej správy.“ Návrh umožňuje Ministerstvu dopravy Slovenskej republiky vykonávať štátny odborný dozor, pričom sa odvoláva na naliehavý verejný záujem alebo na dôvody hodné osobitného zreteľa. Dovoľujeme si uviesť, že tieto vágne a bližšie nešpecifikované pojmy neposkytujú dostatočný základ pre objektívne posudzovanie v jednotlivých prípadoch tak, aby nedochádzalo k svojvoľnému konaniu Ministerstva dopravy Slovenskej republiky voči obciam. Voči obciam. Štátny odborný dozor nad miestnymi cestami a účelovými cestami vykonávajú obce. Obdobné platí pre cesty, nad ktorými vykonávajú štátny odborný dozor okresné úrady. Predmetný návrh je v rozpore s deľbou kompetencií v štáte a v zásade zasahuje do kompetencií samospráv. Obce majú bližšie k obyvateľovi ako štátne orgány, preto je v niektorých prípadoch efektívnejšie a naozaj racionálnejšie, aby určitý okruh pôsobnosti štátnej správy vykonávali obce. Konkrétne pri dopravnom značení poznajú obce lepšie miestne pomery a potreby, to asi sa na tom tiež všetci zhodneme. Tento návrh je v rozpore so zákonom, v zmysle ktorého ministerstvo vykonáva dohľad na výkon štátneho odborného dozoru nad cestami, miestnymi cestami a účelovými cestami. Ide o tzv. hlavný štátny odborný dozor. Po novom by teda ministerstvo vykonávalo aj štátny odborný dozor a následne by ministerstvo samo seba skontrolovalo ako tzv. hlavný štátny odborný dozor. Dozorná právomoc ministerstva nad cestami, miestnymi cestami a účelovými cestami teda je už dnes v zákone zakotvená a nie je nutná zmena legislatívy. Týmto návrhom by de jure aj de facto vykonávali rovnakú pôsobnosť dva subjekty, čo je ďalší legislatívny nezmysel. Predkladateľ v dôvodovej správe chce zvýšiť dozornú právomoc nad obcami, ktoré môže až likvidačne spokutovať. V tomto bode jasne opisuje, že jeho zámerom je priame zasahovanie do procesu, použitia dopravných značiek, aj dopravných zariadení, čiže priamo zasahovať do kompetencie tzv. cestných správnych orgánov a obcí, inými slovami povedané Ministerstvo dopravy Slovenskej republiky chce prostredníctvom takejto kontroly priamo diktovať obciam, ako má vyzerať organizácia dopravy v obciach. Pretože keď to zosumarizujeme teda, tak návrh v tejto podobe on zaťaží štátny rozpočet, vzal by kompetencie dané obci, obciam, zaviedol by možnosť politického nátlaku neproporčne vysokými pokutami bez možnosti odvolania. Je v rozpore s programovým vyhlásením vlády aj s prijatým Strategickým plánom rozvoja dopravy Slovenskej republiky do roku 2030 a jasne sa proti nemu postavili aj združenia miest a samospráv a profesionálne organizácie. Dámy a páni, s mnohým v tomto návrhu zákona nemusíme súhlasiť, v zásade vieme, že kvôli jednému úseku cesty v hlavnom meste vznikol tento popud, avšak principiálne sa asi zhodneme, že nie je správne kvôli jednej konkrétnej veci, ktorá sa niekomu nepáči, nech už je dôvod akýkoľvek, obmedziť všetky obce na Slovensku. Ak treba, opravujme, ale neničme systém, ktorý funguje naprieč takmer tritisíc obcami Slovenska. Ja preto predkladám nasledujúci pozmeňovací návrh a jedným dychom vás prosím o jeho podporu, určite to ocenia všetky obce a mestá. Pán minister, verím, že zvážite konkrétnosť a navrhované riešenie tohto pozmeňujúceho návrhu, ktorý neneguje váš návrh ako celok, ale vnáša doň logiku v kompetencii orgánov. Prečítam teraz odôvodnenie, je to krátke, budem veľmi rada za vašu pozornosť. Ak si obec, to odôvodnenie znie: Ak si obec, okresný úrad v sídle kraja a okresný úrad ako orgán verejnej správy poverený úlohami štátneho odborného dozoru plní svoje úlohy, neexistuje žiadny relevantný dôvod na zásah ministerstva. Až v prípade, ak tieto orgány riadne nevykonávajú úlohy štátneho odborného dozoru, resp. sú nečinné, tak môže nastúpiť ministerstvo ako nadriadený orgán. Ide o štandardnú schému vzťahov medzi orgánmi vykonávajúcimi štátnu správu na zverenom úseku minis... zverenom úseku. Ministerstvo nemôže ukladať pokuty inak alebo využívať inú skutkovú podstatu, ako je uvedené v § 22a písm. e). Skutková podstata za správny delikt už je v cestnom zákone jasne uvedená a nie je žiaden relevantný dôvod na to, aby bola vytvorená nová. Zároveň obdobne ako pri iných sankciách subjekt, ktorému bola uložená sankcia, musí mať garantované právo namietať nezákonnosť postupu alebo nesprávne posúdenie skutkovej podstaty zo strany sankcionujúceho subjektu, a teda nezákonnosť postihu. V právnom štáte nie je prípustné, aby nebola možnosť odvolania a riadneho prieskumu správneho aktu. To je teda odôvodnenie tohto pozmeňovacieho návrhu. Verím, že sa zhodneme naprieč koalíciou aj, aj opozíciou, pretože naozaj tu ide o logiku veci naprieč všetkými obcami a samosprávami tohto štátu. Takže idem teraz čítať pozmeňujúci návrh. Pozmeňujúci návrh poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Dany Kleinert k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách, cestný zákon, v znení neskorších predpisov, tlač 217. V súlade s ustanoveniami zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov predkladám nasledujúci pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov (tlač 217). Vo vládnom návrhu zákona navrhujem tieto zmeny: V čl. I body 1 a 2 znejú: „1. V § 3c sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie: „(2) Ak je orgán štátneho odborného dozoru podľa odseku 1 písm. b) až d) nečinný, štátny odborný dozor nad cestami I. triedy, cestami II. triedy, cestami III. triedy, miestnymi cestami a účelovými cestami je oprávnené vykonať ministerstvo.” Doterajšie odseky 2 až 6 sa označujú ako odseky 3 až 7. 2. Doterajší text § 22a sa označuje ako odsek 1 a dopĺňa sa odsekom 2, ktorý znie: „(2) Ministerstvo je pri výkone štátneho odborného dozoru podľa § 3c ods. 2 oprávnené uložiť pokutu podľa odseku 1 písm. e).”.“. To je všetko. Ďakujem veľmi pekne za pozornosť a ďakujem aj za podporu tohto podľa mňa logického pozmeňujúceho návrhu. Ďakujem, pán minister.