B. Bugár, podpredseda NR SR: (2001-12-14):
J. Malchárek, poslanec: Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážený pán minister, vážené dámy kolegyne, páni poslanci, rád by som odôvodnil už avizované pozmeňujúce návrhy, ktoré sú výnimočne vo vzácnej zhode s predrečníčkami. Naozaj chcel by som sa poďakovať predkladateľovi za to, že ste naozaj pripravil kvalitný zákon, ktorý rieši problematiku poskytovania právnych služieb a skvalitňuje právny systém v Slovenskej republike snáď s tou výnimkou, že chcete zrušiť ten samostatný profesijných stav komerčných právnikov a zlúčiť Komoru komerčných právnikov so Slovenskou advokátskou komorou. Preto navrhujem v bodoch 53 a 54, aby sa tieto body neodsúhlasili, preto by som poprosil pána spravodajcu, aby tieto dva body, ktoré hovoria o týchto veciach, zo spoločnej správy boli vyňaté na samostatné hlasovanie. Ináč prednesiem aj samostatný pozmeňujúci návrh. Komora komerčných právnikov sú to body 12 a 14. Komora komerčných právnikov Slovenskej republiky bola zriadená zákonom č. 129/1991 Zb. o komerčných právnikoch ako samostatná stavovská organizácia, ktorá združuje komerčných právnikov zapísaných v zozname komerčných právnikov. Podľa § 2 uvedeného zákona je povolanie komerčného právnika slobodným povolaním, ktorého výkon spočíva v poskytovaní právnej pomoci fyzickým osobám a právnickým osobám najmä vo veciach súvisiacich s ich podnikateľskou činnosťou, a to by som chcel zdôrazniť. Komerční právnici sa v porovnaní s advokátmi väčšinou úzko špecializujú na obchodné právo, respektíve na jeho jednotlivé oblasti a v tejto sfére poskytujú primeranú kvalitnú právnu pomoc. Klient, ktorý potrebuje právnu pomoc v tomto odvetví práva, má možnosť slobodnej voľby medzi službami advokáta a komerčného právnika, pričom existujúce konkurenčné prostredie nepochybne v tejto oblasti prispieva k zvyšovaniu kvality poskytovaných právnych služieb. Navrhované zlúčenie komory komerčných právnikov so Slovenskou komorou advokátov by neprispelo k skvalitneniu podľa môjho názoru poskytovania právnych služieb, ba práve naopak. Podľa platnej právnej úpravy je činnosť komerčných právnikov pri výkone právnej pomoci v oblasti trestného práva zo zákona vylúčená. Podľa navrhovanej úpravy by sa komerční právnici zo zákona stali advokátmi, na základe čoho by boli oprávnení poskytovať právnu pomoc v oblasti trestného práva a zároveň by im vznikla aj povinnosť vykonávať takzvanú obhajobu ex offo, obhajobu z úradnej moci. Pán minister, vy ste hovorili, že v podstate, ak by nechceli, tak by nemuseli a v zásade o tomto som si nie celkom istý, keďže je to ich povinnosť, ktorá vyplýva zo zákona. Nie som právnik, môžem sa v tejto veci mýliť, ale myslím si, že pokiaľ by im takáto kauza bola pridelená, nemohli by ju odmietnuť. Boli by takto nútení naozaj zastávať názor obvineného v oblasti trestného práva, v oblasti, na ktorú sa roky nešpecializujú a zrejme sa ani nechcú špecializovať, čo by podľa môjho názoru bezpochyby viedlo k zníženiu kvality poskytovaných právnych služieb v tejto oblasti. Navyše v súčasnej dobe má komerčný právnik možnosť voľby. Takže pokiaľ by sa rozhodol stať advokátom a venovať sa napríklad trestnému právu, aj teda trestnému právu, môže bez akýchkoľvek problémov prestúpiť z Komory komerčných právnikov do advokácie, čo niektorí komerční právnici aj využili a využívajú. Navrhovanou právnou úpravou by sa však prestup komerčných právnikov do advokácie uskutočnil hromadne, vynútene a proti ich vôli. Je to ako svadba, kde jeden z budúcich manželov alebo manželka proste jednoducho nemajú o tento vzťah žiadny záujem a myslím si, že by to v budúcnosti skôr či neskôr vyvolalo zbytočné spory aj medzi takto vzdelanými a inteligentnými ľuďmi. Nebudem sa opakovať, čo hovorili moje predrečníčky pani profesorka Tóthová, pani kolegyňa Kolláriková v oblasti komunitárneho práva. Naozaj to môžem potvrdiť. Nejde v žiadnych ustanoveniach Európskej smernice, ktoré by proste takúto vec vyslovene odporúčali alebo prikazovali, necháva sa to na pluralitu právnických komôr a právne úpravy jednotlivých kandidujúcich štátov. A členských štátov Európskej únie. Argumentáciu nevyhnutnosti zlúčenia komôr odmietli v doterajšom legislatívnom procese aj odborné orgány, Inštitút pre aproximáciu práva Úradu vlády, Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky, sekretariát Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky, podľa ktorých zlúčenie komôr nie je takisto podmienku pre aproximáciu. Proti zlúčeniu sa v doterajšom legislatívnom procese vyslovili aj ekonomické ministerstvá: ministerstvo hospodárstva, ministerstvo financií, ministerstvo pre správu a privatizáciu národného majetku. Potvrdenie o určitej nútenej voľbe k zlúčeniu, myslím si, že jednoznačne hovorí výsledok snemu komerčných právnikov, ktorý sa uskutoční v septembri 2000. Proti tomuto zlúčeniu hlasovalo 753 komerčných právnikov, za zlúčenie boli 4 a hlasovania sa zdržalo 26 komerčných právnikov. Svoje nesúhlasné stanovisko vyjadrili aj ostatné komory s výnimkou Slovenskej advokátskej komory. Boli to právnické a ekonomické stavovské komory, Slovenská komora audítorov, Slovenská komora daňových poradcov, Komora patentových zástupcov a Notárska komora Slovenskej republiky. Na základe uvedených skutočností nie je možné podľa môjho názoru súhlasiť s navrhovaným zlúčením profesijných komôr, Komory komerčných právnikov a Slovenskej advokátskej komory, pričom tento návrh považujem za nie dosť demokratický. Nie som totižto presvedčený, že takýto krok by mal výrazne negatívny dopad na existujúce konkurenčné prostredie na trhu právnych služieb. Jednoducho by neviedol k jeho skvalitneniu. Žiadam vás preto, vážené dámy kolegyne, páni kolegovia, aby ste podporili môj pozmeňujúci návrh, ktorý pre istotu, pre čistotu prečítam. V čl. I po prvé vypúšťa sa bod 53 a 54 návrhu, v čl. III článok 3 znie: Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2002. Ďakujem vám veľmi pekne za pozornosť.