Lajčák, Miroslav, podpredseda vlády a minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR (2015-09-17):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, rozprava bola obsiahla, a preto by som k nej chcel na záver zaujať stanovisko. Chcem poďakovať všetkým poslancom, ktorí vystúpili v rozprave, a som rád a ďakujem, že toto plénum sa venovalo problému migračnej krízy. Ako sme povedali, ide o bezprecedentnú výzvu pre celú Európsku úniu, o krízu, ktorá sa dotýka nás všetkých. Najnovšie scény z maďarsko-srbských hraníc ukazujú, kam veci dospejú, keď sa neriešia včas a systémovo. Obrázky stretov polície s utečencami sú tým posledným, čo potrebujeme na európskej pôde vidieť. Z rozpravy bolo cítiť, že táto téma nie je ľahostajná nikomu a mobilizuje celé politické spektrum, keďže migračná kríza výrazne rezonuje aj v slovenskej verejnosti. Na základe toho, čo tu zaznelo, si dovolím konštatovať, že bez ohľadu na stranícku príslušnosť sa zhodujeme na tom, čo je podstata problému, a v zásade aj na tom, ako ho riešiť, teda komplexne a udržateľne, a tiež, čo je pre Slovensko v tomto smere neprijateľné, konkrétne povinné kvóty a automatické prerozdeľovanie utečencov. Z vystúpení, samozrejme, bolo cítiť aj emócie a snahu zapôsobiť na nálady verejnosti, ale počul som aj mnohé konštruktívne a konkrétne návrhy na riešenie. A čo považujem za dôležité pre túto krajinu, boli to v prevažnej väčšine návrhy v súlade s našimi pozíciami a postojmi. Dovoľte mi teraz zareagovať na niektoré výroky, návrhy alebo poznámky, ktoré v rozprave zazneli. Po prvé, Lisabonská zmluva a kritika, že sme nevyjednali výnimky z migračnej politiky. To je naozaj veľmi pokrytecký argument. Slovensko od začiatku deklarovalo, že chce byť v najužšom integračnom jadre Európskej únie. Dlhodobá filozofia nášho členstva bola, že nechceme opt-outy a výnimky, ale, naopak, chceme čo najtesnejšiu integráciu. A nikto s tým až doteraz problém nemal. Preto takéto vyhlásenia vnímam ako účelové a neseriózne. Pokiaľ ide o možnosti Slovenska v prípade schválenia kvót, tu je zatiaľ predčasné diskutovať v duchu, čo sa stane, ak kým nie je nič schválené, nešpekulujme o alternatívach. Existujú však právne mechanizmy, ktoré môžeme v takom prípade využiť. Zazneli tu tiež slová o údajnom rozpore vo vyjadreniach ohľadom prijímania utečencov. K tomu by som dodal, že každý z nás má vlastný slovník a spôsob vyjadrovania, ale princíp je ten istý. Konkrétne Slovenská republika nediskriminuje, chceme sa sústrediť na najzraniteľnejšie skupiny a na osoby s najvyšším integračným potenciálom. Nechceme vytvárať getá s vyčlenenými skupinami obyvateľstva. Zaznelo tu, že vláda neuvádza zdroje pri číselných vyjadreniach. K tomu by som povedal, že čísla o počtoch utečencov sú z európskej agentúry FRONTEX. Predseda vlády sa okrem toho odvoláva na spravodajské informácie, ako to neraz povedal. Dosť sa tu spomínala humanitárna pomoc. To by som povedal, že Európska únia je jedným z najväčších donorov pre Sýriu, utečencov a susedné krajiny, doteraz Únia prispela sumou takmer 4 mld. eur a ďalšiu miliardu sľúbila na darcovskej konferencii v marci. Tam sú obsiahnuté aj príspevky Slovenskej republiky. Okrem toho poskytujeme humanitárnu pomoc pre obyvateľov Sýrie a utečencov v okolitých krajinách cez naše príspevky do medzinárodných organizácií a taktiež bilaterálne. Celková hodnota našej oficiálnej humanitárnej pomoci za uplynulé dva roky dosiahla viac než 1,3 mil. eur. Sústreďujeme sa tiež na pomoc sýrskym a kurdským utečencom, ktorým sme v rokoch 2012 až 2014 poskytli humanitárnu pomoc vo výške viac než 400-tisíc eur. Táto pomoc smerovala cez medzinárodné organizácie dlhodobo prítomné v regióne, pobočky Červeného kríža alebo priamo vládam krajín, ktoré poskytujú utečencom útočisko. Navyše pre potreby Srbského Červeného kríža bola minulý piatok expedovaná pomoc v hodnote viac ako 85-tisíc eur. A ďalšia humanitárna pomoc v hodnote viac ako 185-tisíc eur je pripravená v skladoch ministerstva vnútra a použijeme ju podľa aktuálnej potreby či už pre Srbsko, Maďarsko alebo iné krajiny. Padli tu zmienky o prioritách slovenského predsedníctva v Rade Európskej únie v kontexte migračnej krízy. Chcem vás ubezpečiť, že téma ochrany hraníc by mala byť jednou z priorít nášho predsedníctva. Už teraz je zahrnutá v širšom koncepte ochrany hraníc a ako taká figuruje aj v prioritách tria. V osemnásťmesačnom programe tria kapitola šesť Únia ako silný globálny hráč už teraz kladie silný dôraz na prepojenie vnútornej a vonkajšej dimenzie bezpečnosti. A tiež si treba uvedomiť, že Európska únia nerieši len dlhodobo plánované priority momentálnej predsedníckej krajiny, ale aj témy, ktoré prináša život a vývoj. Ani luxemburské predsedníctvo nemalo migráciu vo svojich prioritách a napriek tomu sa to stalo prioritou číslo jedna. Zaznela tu výzva diplomaticky pôsobiť na bohaté arabské krajiny. To sa už deje. Hovoril som o tom aj včera v mojom vystúpení. Rokovania prebiehajú a, ako som včera povedal, treba zvýšiť tlak na regionálne a medzinárodné organizácie v krízových oblastiach, aby si uvedomili svoju spoluzodpovednosť. A plánovaná konferencia vo Vallette v novembri bude ďalšou príležitosťou zopakovať to, nehovoriac o tom, že čaká nás séria rokovaní aj počas Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov, ktoré sa rozbehne na najvyššej úrovni už na budúci týždeň. Trochu ma prekvapila otázka, čo konkrétne iniciovala Slovenská republika a Vyšehradská štvorka. Mal som za to, že je to všetkým známe, keďže už od začiatku vystupujeme medzi najaktívnejšími a najhlasnejšími, od apríla je to téma rokovaní ministrov, premiérov na riadnych aj mimoriadnych radách. Vyšehradská štvorka zorganizovala samit premiérov. My ako ministri zahraničných vecí V štvorky sme sa stretli s našimi kolegami z Nemecka a Luxemburska. Táto téma rezonuje v každom jednom mojom bilaterálnom rokovaní s partnermi v zahraničí, v telefonátoch s nimi, na vystúpeniach, na medzinárodných konferenciách aj v celom rade mojich vyjadrení pre zahraničné médiá od BBC, Sky News až po Der Spiegel alebo Die Welt. O tom, ako vidíme riešenie problému migrácie my, hovoríme veľmi často a jasne, nielen doma, ale najmä v zahraničí. A nepočul a nevnímal to iba ten, kto to nechcel počuť a vnímať. A preto pripomeniem, čo už odznelo naposledy z mojich úst včera. To znamená, komplexné riešenia presadzujeme. A v praxi to znamená lepšiu ochranu vonkajšej hranice, fungujúce hotspots s registráciou a braním odtlačkov, dôslednú návratovú politiku, celoeurópsky zoznam bezpečných krajín pôvodu, podporu bezpečných zón v tretích krajinách, rozhodnejšie akcie proti prevádzačom, intenzívnejšiu spoluprácu spravodajských služieb, robustnejšiu spoločnú zahraničnú bezpečnostnú politiku Európskej únie, riešenie problémov v krajinách pôvodu a lepšiu spoluprácu so zahraničnými partnermi, aby aj oni cítili zodpovednosť za to, čo sa deje v ich susedstve. Takže nie je pravdou, ako to tvrdili niektorí vystupujúci, že nepredkladáme konkrétne riešenia. A navyše veci, ktoré som práve vymenoval určite nie sú veci, na presadenie ktorých potrebujeme tri roky, ako som to tu tiež počul. Bezpečnostné otázky. Som rád, že tu zaznela jasná podpora boja proti prevádzačom. Myslíme si a nahlas hovoríme, že bezpečnostné zložky a tajné služby by mali viac spolupracovať na rozkladaní pašeráckych sietí. Zaznela tu aj kritika pripravenosti a schopnosti slovenskej armády. Chcem povedať, že nie je pravda, že naša armáda by bola ako nahý v tŕní, ako to tu zaznelo, inak by generálny tajomník Severoatlantickej aliancie minulý štvrtok počas svojej návštevy v Bratislave nepovedal, že Slovensko je dlhé roky zodpovedným spojencom, čo dokazuje tým, že prispieva k spoločnej bezpečnosti a zúčastňuje sa na misiách v zahraničí. Slovensko robí to, čo má robiť, nehovorím to ja, ale povedal to Jens Stoltenberg, generálny tajomník NATO. No a veľmi dôležitý bod, podpora Európskej únie. Uvedomme si, že Slovensko je tesne zviazané s Európskou úniou. To, že máme iný názor na riešenie jedného, aj keď obrovského problému, nie je a nesmie sa stať spochybňovaním Európskej únie ako takej. Politici majú zodpovednosť postaviť sa k tejto téme tak, aby sa nepoškodil vzťah Slovákov k Európskej únii ako takej. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, na záver ešte raz zdôrazním, Slovensko je solidárny a zodpovedný člen Európskej únie. Nie sme proti utečencom, nie sme proti európskym partnerom, ťažko skúšaným návalom imigrantov, naopak, sme pripravení všestranne im pomôcť, ale sme proti nanúteným a nesystémovým riešeniam. Nemôžeme ísť cestou, že jedno riešenie sa automaticky našije jednou veľkosťou pre všetky členské krajiny. K tomu istému cieľu sa predsa môžeme dopracovať aj tak, že príspevky jednotlivých krajín budú v súlade s ich možnosťami, schopnosťami, preferenciami. Slovensko je pripravené pomôcť materiálne, personálne, odborne, finančne. Budeme vedieť prispieť aj nadproporčne, ale k udržateľnému a komplexnému riešeniu dosiahnutému v duchu európskeho kompromisu. Čo sa týka migrantov, ktorí sú už na pôde Európskej únie, máme dohodu o prerozdelení 40-tisíc z nich. Pozrime sa, ako sa tento model uplatní v praxi, a potom si vyhodnoťme, či je to cesta vpred. Ale nemôžeme zacementovať stratégiu predtým, ako jej časti prejdú testom reálneho života. Situácia na európskej úrovni sa vyvíja dynamicky. Teraz popoludní by predseda Európskej rady Donald Tusk mal oznámiť, či zvolá mimoriadny samit lídrov tak, ako sme to požadovali už dlho. Aj zo strany Európskej komisie cítime v dôsledku našich intenzívnych snáh tak ako Vyšehradská štvorka, ale tiež individuálne a taktiež po pondelkovej Rade ministrov vnútra istý posun v otázke kvót. Možné kompromisné znenie by sa malo dopracovať pod taktovkou luxemburského predsedníctva na najbližšej rade ministrov vnútra budúci týždeň. Situáciu pozorne sledujeme, sme v kontakte s partnermi a všetko priebežne vyhodnocujeme. A popritom, a to chcem zdôrazniť, aktívne komunikujeme aj so slovenskou občianskou spoločnosťou, s cirkvami a mimovládnymi organizáciami, lebo toto je téma, ktorá je zásadná pre celé Slovensko. Bolo by odsúdeniahodné, keby sa zneužívala na medzistranícke prekáračky. Táto kríza, a to zopakujem, môže zmeniť tvár Schengenu, vzťahy v Európskej únii aj tvár celej Európy. Tu musíme byť jednotní. Je to štátny záujem. A apelujem na vás, panie poslankyne, páni poslanci, aby ste si boli vedomí svojej zodpovednosti ústavných činiteľov v tejto závažnej situácii. Ako som povedal včera, vláda Slovenskej republiky si je plne vedomá svojej zodpovednosti. Hľadáme a naďalej budeme hľadať tie najlepšie riešenia a, opakujem, pritom potrebujeme podporu vás i celej spoločnosti. Ďakujem, skončil som. (Potlesk.)