Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2021-11-10):
Vážené kolegyne, vážení kolegovia, na úvod by som rád teda zareagoval na tú poznámku pána poslanca Kočiša, ktorý hovorí, že ak Boh dá a bude raz koaličným poslancom, tak sa nebude cítiť viazaný žiadnou koaličnou zmluvou. K tomu teda dve veci, ja pevne verím, že Boh nedá a žiadny fašista nebude nikdy žiadnym koaličným poslancom v tejto krajine. A druhá, koaličná zmluva je zmluva ako každá iná a tak ako sa majú dodržiavať zákony, tak sa majú dodržiavať aj zmluvy, či už písomné, alebo nepísomné. Ja, naopak, oceňujem, keď kolegovia sa správajú v súlade s tým, na čom sme sa dohodli v súlade, v súlade so zmluvami a dohodami, ktoré sme urobili. A my keď tie zmluvy dodržiavame, tak tiež niekedy sa nám to nepáči, tiež niekedy by sme radšej zahlasovali, zahlasovali inak, ako hlasujeme, ale rešpektujeme, že máme nejaké pravidlá. Ak tie pravidlá nebudeme dodržiavať, tak sa to tu veľmi rýchlo rozsype a nebudeme môcť robiť ani to, na čom sme spoločne dohodnutí. Zareagujem aj na pani poslankyňu Kaveckú, lebo nie, nie je to tak, že by SaS-ka na tému nesúhlasu s týmto návrhom povedala jednu vetu, že to vetujeme a bodka. My sme vysvetlili, že nesúhlasíme s tým návrhom a nesúhlasíme s ním preto, lebo v prípadoch, o ktorých je reč, evidentne bol zo strany obcí porušený zákon. Konštatoval to úrad na to príslušný, teda Úrad pre verejné obstarávanie, v súlade so zákonom, tak ako to zákon ukladá, uložil obciam pokutu. A obce, ktoré s tým nesúhlasili, sa mohli obrátiť na súd a niektoré sa aj obrátili na súd a súd je ten orgán, ktorý má rozhodnúť, či bol, alebo nebol porušený zákon. A keď súd rozhodne, že Úrad pre verejné obstarávanie pochybil a že obce majú pravdu, myslím si, že nikto z nás nepovie ani slovo a nebude sa rozhorčovať nad tým, že čo to ten súd urobil, že ako mohol takto spochybniť Úrad pre verejné obstarávanie, lebo je to kompetencia súdu rozhodnúť, či majú pravdu Úrad pre verejné obstarávanie alebo obce, ktoré nesúhlasia s tými pokutami. Ale nemyslím si, že je to vec, o ktorej by mal rozhodovať parlament. V tej argumentácii aj od pána predkladateľa Šimka tu zaznelo, že, a myslím si, že aj niektorý, niektorý z vystupujúcich tým argumentoval, že Úrad pre verejné obstarávanie robí iba represie a neupozorňuje na to, nerobí prevenciu, nehovorí dopredu, že takýmto spôsobom sa nemá postupovať. Ale to nie je pravda. Úrad pre verejné obstarávanie aj Najvyšší kontrolný úrad roky dozadu upozorňovali, že takýto postup nie je možné uplatniť, že tá výnimka, ktorá existuje v zákone o verejnom obstarávaní a týka sa nadobúdania alebo nájmu nehnuteľností, sa týka existujúcich stavieb. Existujú na to metodické usmernenia z roku 2006, 2013, 2014. Napríklad zacitujem z metodického usmernenia ÚVO č. 14793-5000/2013: „Použitie tejto výnimky je podmienené existenciou nehnuteľnosti, ktorú verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ nadobúda alebo najíma; predmetnú výnimku nie je možné použiť v prípade, kedy nehnuteľnosť ešte neexistuje, napríklad v prípadoch projektov, pri ktorých sa byty alebo nebytové priestory predávajú alebo prenajímajú ešte pred začatím stavebných prác alebo v ich počiatočnej fáze.“ To bolo z roku 2013. V roku 2016 vydal Úrad pre verejné obstarávanie k tejto problematike rozsiahle všeobecné metodické usmernenie, v ktorom konštatuje: „Na základe uvedeného, aplikácia výnimky podľa § 1 ods. 2 písm. c) zákona o verejnom obstarávaní neprichádza do úvahy, napríklad ak je zámerom verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa realizovať kúpu bytov v bytovom dome, ktorý bude postavený obchodnou spoločnosťou vybranou bez použitia postupu podľa zákona o verejnom obstarávaní, ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ prevedie vlastníctvo k stavbe, resp. k pozemku na iný subjekt, resp. zhotoviteľa, pričom pri uskutočnení stavby, rekonštrukcii stavby, resp. realizácii novej stavby túto odkúpi alebo v prípadoch projektov, pri ktorých sa byty alebo nebytové priestory predávajú alebo prenajímajú ešte pred začatím stavebných prác alebo vo fáze ich výstavby. Z hľadiska uplatnenia zákona o verejnom obstarávaní v uvedených prípadoch ide o zadávanie zákazky na uskutočnenie stavebných prác, tak ako to vyplýva z ustanovenia § 3 ods. 3 zákona o verejnom obstarávaní.“ Rovnako Najvyšší kontrolný úrad v roku 2016 vydal tlačovú správu, v ktorej uvádza: „Kontrolóri NKÚ sú toho názoru, že samosprávy nemôžu obchádzať zákon o verejnom obstarávaní tým, že uzatvoria zmluvu o budúcej zmluve na kúpu bytového domu, ktorý v čase uzatvorenia zmluvy ešte neexistuje. Podľa platnej legislatívy obce alebo mestá môžu uplatniť výnimku zo zákona o verejnom obstarávaní len v prípade, že kupujú už existujúci skolaudovaný bytový dom.“ Čiže ako Úrad pre verejné obstarávanie, tak Najvyšší kontrolný úrad už dávno, dlhé roky dozadu hovorili a verejne hovorili, že tieto postupy nie sú v súlade so zákonom o verejnom obstarávaní, nemožno ich použiť na... nemožno tú výnimku, ktorá sa vzťahuje na nadobúdanie existujúcich nehnuteľností, použiť na nadobúdanie nehnuteľností, ktoré ešte len vzniknú, že tam je potrebný postup v súlade so zákonom o verejnom obstarávaní a uplatnenia niektorých súťažných metód. Myslím, že pán poslanec Šimko tu argumentoval prípadom Šale, ktorá dostala pokutu cez 300-tisíc, 300-tisíc eur. No ale tam to bolo tak, že prvá nájomná zmluva bola podpísaná v roku 2015. V marci 2016 na zasadnutí mestského zastupiteľstva mestský poslanec Michael Angelov upozornil, že radnica vybrala firmu priamo, bez verejnej súťaže, upozornil na to, že sa tým mesto vystavuje hrozbe pokuty zo strany ÚVO, dal pozmeňujúci návrh, aby sa uskutočnila súťaž, väčšina zastupiteľstva to neakceptovala, potom bola v roku 2016 urobená ďalšia zmluva. V roku 2017 Úrad pre verejné obstarávanie rozhodol, že postup mesta je v rozpore so zákonom, a napriek tomu v roku 2017, o približne pol roku, po pol roku došlo k uzavretiu zmluvy o prevode práv a povinností na inú spoločnosť a až v auguste 2018 došlo k uzavretiu kúpnej zmluvy s developerom, hoci už od februára 2017 malo mesto Šaľa rozhodnutie Úradu pre verejné obstarávanie, že ten postup je v rozpore so zákonom. Tak budeme tu obhajovať mesto Šaľa, ktoré od februára 2017 vedelo, že jeho postup je v rozpore so zákonom o verejnom obstarávaní, a napriek tomu ten proces dokončilo o rok a pol neskôr v auguste 2018, keď muselo vedieť, že ten postup nie je v súlade so zákonom? Ja nie som sudca, aby som tu vynášal súdy, že ktorá samospráva, ktorý činiteľ samosprávy to prečo robil, ja nepochybujem o tom, že existujú predstavitelia samosprávy, ktorí to robili v dobrom úmysle a dokonca dobromyseľne, mysliac si, že postupujú v súlade so zákonom, len samotný dobrý úmysel nestačí, proste zákon je potrebné dodržiavať, zákon je potrebné, potrebné poznať, ale teda mám vážne podozrenie, že existujú aj predstavitelia samosprávy a teraz neviem, či to musia byť zrovna starostovia, môžu to byť poslanci, môžu to byť nejakí úradníci a v niektorých prípadoch to môžu byť aj starostovia, ktorí to nerobili len v dobrom úmysle, ktorí to robili s vedomím, že porušujú zákon, ale mysliac si, že sa im to nejako prepečie, a dokonca som presvedčený, že v niektorých prípadoch tam mohla byť aj korupcia. Samozrejme, akože dokázať korupciu v takýchto prípadoch je ťažké, pretože dnes aj ten, ktorý za toto zobral peniaze, bude tvrdiť, že to urobil v rozpore s, teda v dobrom úmysle a chcel pomôcť obci a neviem čo, hej? A tým ale neobviňujem nikoho konkrétneho a naozaj som presvedčený, že existujú aj predstavitelia samosprávy, ktorí to naozaj robili mysliac si, že tým zákon neporušujú, ale porušovali. No a už len teda na koniec, má to platiť iba na určitý časový úsek. Nemá to platiť na tých, čo už zaplatili, nemá to platiť na tých, ktorí to urobia v budúcnosti, čiže aj z tohto hľadiska je to úplne selektívne a účelové.