Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2023-02-16):
Ďakujem pekne. Čiže to memorandum podpísala vláda Slovenskej republiky v mene Slovenska s... s teda bankami a dohodli sa, že bude teda zrušený bankový odvod a vláda v tomto volebnom období nepríde s novou formou či už bankového odvodu, alebo akéhokoľvek dodatočného zdanenia. Čiže takto, takto to bolo definované. Treba však povedať, že, viete, no to je také obchádzanie, ak to tu teraz podá niekto a prejde, ako potom majú tie, akýkoľvek, proste teraz sa nebavme, že banky, ale akákoľvek strana proste druhá ako má veriť tejto krajine. Čiže ja si myslím a chcem apelovať na rozdiel od pána predkladateľa, že celé plénum by sme v tomto prípade mali mať takú tú súdnosť, že sme súčasťou nejakej krajiny. A proste krajina sa k niečomu zaviazala a je férové to dodržať. Nie kvôli tomuto konkrétnemu. Kvôli tomu, že krajina má nejakú reputáciu a že krajina má nejakú dôveryhodnosť. A Slovensko s tou svojou dôveryhodnosťou veľmi výrazne, veľmi výrazne, jak by som to povedal, manipuluje, alebo teda si ju teda samo znižuje, napríklad ak si spomenieme výdavkové limity, ktoré – v úvodzovkách – vláda zabudla zapracovať do pôvodného návrhu. Tam sa, sa zaviazali priamo Európskej únii v pláne obnovy. Tuto sme sa zaviazali teda voči, voči bankám. A boli tam, samozrejme, aj záväzky bánk. A toto je treba tiež povedať, že tie záväzky splnili. Banky sa zaviazali, že tie dodatočné finančné, ktoré teda ušetria na tom, že bude zrušený bankový odvod, dajú do slovenskej ekonomiky. Keď sa pozrieme na výsledky a nedávno sme mali na výbore aj správu o finančnej stabilite, je to tak. Minulý rok stúpli úvery na Slovensku o 13 mld., proste to sú, to sú fakt veľké sumy. Čiže áno, banky pokračovali a zvýšili úverovanie či už teda obyvateľstva, ale hlavne firemného sektora. A treba povedať, že jasné, firmy, ktoré proste potrebovali úvery, sa k nim dostali. Takže toto treba, keď frfleme, že banky mali mimoriadny rok. Mali. Rozpúšťali opravné položky, darilo sa im, ten trh veľmi rástol. Pracovali teda aj na rozšírení úverovania, takže ten zisk mali, to treba priznať. Ale treba, treba to proste vnímať, že, že je to v poriadku. A treba si dodržiavať, dodržiavať svoje pravidlá. A je tu ešte jedna dôležitá vec. Zrovna včera Slovensko, keďže máme vysoko deficitný rozpočet, a teda vysoký aj dlh, tak si potrebujeme požičiavať. Zrovna včera sa konali dve emisie, o 12-ročných a 20-ročných dlhopisov slovenských a s úrokovou sadzbou proste 3,8 % pri tých 12-ročných a cez 4, tesne cez 4 % pri tých 20-ročných. To je už financovanie, ktoré proste je dosť vysoké. Ale treba povedať aj to B, čo bolo vnímané, že ten záujem aj slovenských bánk, ktoré držia asi jednu tre... jednu šestinu slovenského dlhu, bol výrazne nižší. To je jedna vec. A druhá vec, ak bude zavedená akákoľvek forma bankového odvodu, tak to, zasa to pocítia nielen ľudia, hej, ale pocíti to aj štát, pretože jednoducho oni si to tie banky premietnu aj do tohto, aj do financovania alebo do výšky úroku za slovenské dlhopisy. Takže tuto by som bol veľmi opatrný, pretože tá reputácia Slovenska, tá dôveryhodnosť, ono je to všetko spojené. Už teraz máme negatívne výhľady vo všetkých ratingovkách, proste to sa môže preniesť do zníženia ratingu. Toto celé sa vie preniesť do zníženiu záujmu bánk financovať túto krajinu. A, bohužiaľ, krajina financovaná musí byť, pretože sme dlhodobo, dlhodobo deficitní. Takže toto fakt by som, prosím, tu apeloval, aby sa jednoducho nenašla podpora na, na celý zákon, ale i na tento pozmeňujúci návrh, ktorý predpokladám, bude, bude predložený. Takže toľkoto. A koniec-koncov, a zasa použijem slová samotného pána predkladateľa, ktorý veď to tu hovoril, nie je to dobré prijať, nie je to dobré s tým, že padne dôveryhodnosť Slovenska, že si bude šliapať samotná vláda a vo finále celý zákonodarný zbor po jazyku, takže tuto by som bol veľmi rád, keby, keby sme sa dokázali rozhodnúť správne. No teraz v podstate ešte za tieto tri minúty uvediem môj pozmeňujúci návrh, ktorý následne prečítam. Tak ako som na začiatku povedal, najlepšie riešenie pre, pre krajinu, pre je konkurencieschopnosť, pre aktuálnu situáciu, ktorá je pre tie firmy ťažká, by bolo najlepšie, ak by osobitný odvod neexistoval. To, čo navrhuje vo finále aj pán predkladateľ. Aj to, čo navrhovalo vo finále aj SMER. Ale teda dá sa to zrealizovať, keby nebol. To je to ideálne riešenie. Sám vnímam, že teda nejaký bankový odvod je, a teda tá situ... pardon, nejaký mimoriadny odvod je a tá situácia proste je, aká je. Čiže to druhé optimálne riešenie je nemeniť nič. To znamená, nechať ten odvod v stave pre subjekty, ktoré bol, ktoré boli, a, samozrejme, v tej nízkej výške, ktorá je teraz asi teraz 4,2 % ročne, má byť nahradená dvanástimi, takmer strojnásobená. Takže toto. A to, to bude vlastne obsahom môjho pozmeňujúceho návrhu, vlastne zmeny, ktoré by viedli k tomu, že ten odvod zostane taký, ako bol doteraz. A ešte s jednou výnimkou, dnes sú tam skutočne aj doručovateľské poštové služby, ktoré sa tam dostali asi fakt že aleže úplným omylom, lebo zajedno to nie je regulované odvetvie. Dnes vidíte, že sú na Slovensku desiatky doručovateľských služieb, a hlavne fungujú v plne konkurenčnom prostredí, súťažia medzi sebou a myslím si, že asi všetci vidíme, že kdekoľvek, to je jedno, či tu pred parlamentom, alebo kdekoľvek na dedine, proste to nevidíte nič iné, len jak sa striedajú tie dodávky jednotlivých doručovateľských služieb, ktorých je proste fakt že hádam asi 40 na tom, na, na našom trhu, a vyslovene si konkurujú. Takže ďalšia vec je, že vyradiť, vyradiť tieto, tieto služby z aktuálnej verzie. (Ruch v sále a zaznievanie gongu.) Tak toľko. A teraz by som si teda dovolil prečítať samotný pozmeňujúci návrh. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Mariána Viskupiča k návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Milana Vetráka na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 235/2012 Z. z. o osobitnom odvode z podnikania v regulovaných odvetviach v znení neskorších predpisov (tlač 1183). V súlade s ustanoveniami zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov predkladám nasledujúci pozmeňujúci a doplňujúci návrh k návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Milana Vetráka na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 235/2012 Z. z. o osobitnom odvode z podnikania v regulovaných odvetviach v znení neskorších predpisov (tlač 1183). V návrhu zákona navrhujem tieto zmeny a doplnenia: 1. V čl. I sa vypúšťajú 1. až 3. bod. Nasledujúce body sa primerane preznačia. 2. V čl. I v 4. bode sa slová „trinástom bode sa slová „v prvom až desiatom bode“ nahrádzajú slovami „v bodoch 1 až 12““ nahrádzajú slovami „šiestom bode sa vypúšťajú slová „všeobecného povolenia alebo“. 3. V čl. I v 5. bode sa číslo „0,01“ nahrádza číslom „0,0035“. 4. V čl. I , 6. bod sa vypúšťa. Nasledujúce body sa primerane preznačia. 5. V čl. I 7. bod znie: 7. Za § 14 sa dopĺňa § 15, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 15 Prechodné ustanovenie k úprave účinnej dňom vyhlásenia Sadzba odvodu podľa § 6 v znení účinnom dňom vyhlásenia tohto zákona sa prvýkrát použije na odvodové obdobie patriace do účtovného obdobia, ktoré začína po poslednom dni kalendárneho mesiaca, v ktorom tento zákon nadobudol účinnosť.“ Ďakujem pekne za pozornosť. To je všetko.