Kaliňák, Robert, podpredseda vlády a minister vnútra SR (2013-06-19):
Veľmi pekne ďakujem, vážená pani predsedajúca. Vážené dámy poslankyne, páni poslanci, som naozaj rád, že po dvoch dňoch emócií, ktoré, si myslím, neboli vždy namieste, sme sa dneska dostali k vecnej diskusii a chcem aj oceniť celú diskusiu, poďakovať kolegom zo SMER-u, ktorí sú profesionáli v oblasti verejnej správy a podieľajú sa svojím spôsobom aj na tejto reforme, ale aj kolegom z opozície, ktorí svojimi príspevkami prispeli do tejto diskusie. Na úvod, predtým, než sa povenujem všetkým vystupujúcim, by som rád zdôraznil, spomenul to aj pán poslanec Mikuš, aj pán poslanec Chren, že sú v takom očakávaní. Ministerstvo vnútra historicky – a máte možnosť mať so mnou skúsenosť za roky 2006 až 2010 – nerado dáva sľuby, ktoré nesplní, vrátane takých vecí, ako ministerstvo vnútra bolo jedno z mála rezortov, ktoré urobilo 20 % prepúšťanie a dodržalo tieto pravidlá, skresalo mnoho finančných prostriedkov aj v tých rokoch. Čiže vždy sme sa dostali do situácie, kedy máme radi výsledky. A výsledky, či už to bol Schengen, či už to bolo zrušenie víz, cestovanie do Spojených štátov, či už to bola reforma sociálneho systému v ozbrojených zložkách, ktorá bola naozaj najzásadnejšia, to všetko boli veci, ktoré dovtedy, buď keď naznačila vláda, že ide spraviť, nezvládla vlastne búrku nevôle, nediskutovala s tými, ktorých sa to týkalo, alebo ju neurobila vôbec. Preto nadviažem na to, že my sme jasne povedali v úvode, keď sme začínali s reformou ESO, čo sa kedy bude diať. A zatiaľ sa tie veci presne tak dejú, ako sme ich popísali. To znamená, začíname niektoré kroky od 1. januára 2013, to predsa už začalo, niektoré veci máme od 1. októbra 2-tisíc..., teda áno, 2013 a niektoré máme od 1. januára 2014. Niečo máme v priebehu roku 2014, niečo je od 1. januára 2015, a to práve preto, aby sme sa vyhli situácii, aká vznikla na daňovej správe v roku 2010, ’12, pardon. To je práve, kedy sa urobí typická reforma bez širšej, hlbšej diskusie, kedy sa proste povie, toto je skvelý nápad, ktorý pri realizácii zlyhá. Celá reforma ESO je postavená na viacerých skúsenostiach, ktoré sme si osvedčili už v rokoch 2006 – 2010, napr. keď hovoríme o klientskych centrách, klientske centrá nie sú úplný výmysel. Je to vec, ktorú sme zaviedli v dvoch prípadoch. Zaviedli sme to v prípade obvodných úradov, kde osobitne pre živnostníkov sme chceli zjednodušiť podnikanie, to už som dneska hovoril. To znamená, živnostník príde na živnostenský úrad, automaticky mu je získaný register trestov, je nahlásený do jednotlivých poisťovní a je vlastne oslobodený od ďalšej administratívy, ktorú predtým musel vykonávať. Druhým príkladom je vybavovanie dokladov občanov a celej dokladovej agendy. Určite si spomeniete, že ešte pred piatimi rokmi alebo pred desiatimi rokmi bola strata dokladov jednou z najväčších nočných môr, ktoré mohol občan zažiť, pretože obnovenie všetkých, celej dokladovej agendy: vodičského preukazu, občianskeho preukazu, pasu, rodných listov a všetkých možných ďalších vecí trvalo týždne. Dva-tri dni dovolenky každý potreboval na to, aby sa vedel k týmto dokladom naspäť dostať. Pamätám si tisíc žiadostí občanov, ktorí prišli o svoju peňaženku, zoberte si všetky peniaze, ktoré tam sú, len doklady nám, prosím vás, vráťte. Situácia sa dramaticky obrátila. Dneska stačí prísť s príslušnou hotovosťou, ktorú treba zaplatiť za poplatok, na mieste ten poplatok zaplatíte, nemusíte to naháňať pri pošte, na mieste ste odfotení, odobraté všetky informácie, ktoré sú potrebné v prípade biometrického pasu napríklad, a zároveň ste v priebehu niekoľkých dní informovaný SMS správou o tom, že vaše doklady sú spracované, môžete si ich prísť vyzdvihnúť, pri niektorých dokonca je možné ich zaslať poštou priamo domov. Takto si predstavujem službu pre občana. A myslím si, že každý, kto dnes porovná vybavovanie dokladov, ktoré sme zaviedli od roku 2008, s dobou predtým, vidí ten zásadný rozdiel. Nepísalo sa o tom veľmi v novinách, lebo veď o úspešných projektoch ministerstva vnútra sa píše málokedy, radšej sa skôr vyzdvihujú tie ostatné veci, ktoré bývajú označované ako pochybenia polície. A takýmto spôsobom, to znamená, nie na zelenej lúke, ale už na doterajších skúsenostiach staviame na túto reformu. Preto sa napríklad pristavím pri poslancovi Zajacovi, ktorý si viackrát vo svojom vystúpení zásadne protirečil. Na jednej strane hovoril, že my tie úrady nerušíme, ale v podstate ich len nejakým spôsobom zlučujeme a na druhej strane mu vlastne prekážalo, že tieto, že teda robíme málo, že mali by sme ich úplne zrušiť, na druhej strane mu prekážalo, že v tých odborných úradoch a špecializovanej samospráve je dôvod, aby existovali. Veď my redukujeme z celkového počtu 900 na 72, ale iste, vie si niekto predstaviť, mám tu dokonca, 960 ich bolo. Vie si niekto predstaviť situáciu, že jednoducho zamkneme, všetko vypneme a nanovo sa to prejde zo dňa na deň. No veď to má nejakú svoju postupnosť. To znamená, my sme presne ešte pred rokom jasne definovali, akým spôsobom budeme transformovať tú štátnu správu, a že máme dve hlavné línie ESA. A tá hlavná línia je služba občanovi a úspora. O kompetenciách sme nehovorili nikdy. O kompetenciách chceme hovoriť po tom, čo máme jasne stanovenú štruktúru, ako míňame výdavky, a môžeme ukázať samospráve, ale aj VÚC-kam, že pozrite sa, pokiaľ váš stav, aby obslúžil tisíc vašich zamestnancov, stojí pri mzdovom účtovníctve 2,5-tisíc eur mesačne, štát robí tú istú službu za 500 eur. Tak vy musíte sami v samospráve uznať, že teda keď to budete robiť štátnym modelom alebo dokonca túto službu bude preoutsourcovať štát, tak ušetríte 2,5-tisíc na tejto jedinej drobnosti, čo je ročne na úrovni 25-tisíc eur. Čiže toto je hlavná úloha a tie kompetencie, teda z auditu, o ktorom sa tu hovorí, ktoré ale tento zákon nerieši úmyselne, môžeme potom začať diskutovať, ako ich budeme distribuovať. Možno sa ukáže, že školský úrad na vyššom územnom celku je to najlepšie riešenie, aké existuje, a štát sa vzdá svojich kompetencií na školách a aj jednotlivé obce. Pretože si povedia, je najlepšie to, aby to bolo na jednom mieste, je to najlacnejšie a najefektívnejšie. Čiže z tohto pohľadu, samozrejme, nám ide práve o tú časť, ktorá hovorí o lacnejšej štátnej správe. Hovoril pán poslanec Zajac, že ostávajú ľudia, nuž teda vlastne ich nevyhadzujeme, a že on by to tak chcel vidieť. No toto je to, kde sa my zásadne líšime, kde sa táto časť samotnej snemovne líši od tejto časti snemovne, kedy ja som proti tomu, aby sme ľudí vyhadzovali len preto, lebo si myslíme, lebo si myslíme, že nie je reforma – to tu viackrát zaznelo pri prvej etape ESA – nemôže to byť reforma bez toho, aby ste vyhadzovali ľudí. Tak to tu povedali viacerí od vás. Kto sa k tomu nehlásite, môžete ich poprieť. A ja tvrdím, že je možné urobiť reformu, ktorá bude lacnejšia, bez toho, aby som ľudí v regiónoch pripravil o prácu, pretože si myslím, že vedia mať tú prácu ešte efektívnejšiu, naopak, dokážu byť omnoho väčším prínosom pre samotných občanov, ale aj samotný štát. Citovali ste jeden paragraf zákona a to tak naznačuje presne, akú hĺbku dávate štúdiu toho zákona, že si môže vytvárať svoje pobočky. No ale to sú práve tie klientske centrá. To sú tie klientske centrá, to je paragraf o klientskych centrách, to sú ony, nie pobočky samotného úradu. A všimnite si, viacerí ste povedali, veď nám stačilo 50 úradov. Áno, ale viete, koľko v skutočnosti úradovní mali jednotlivé úrady? Áno, oni mali centrálu, ktorá sa volala, ja neviem, Obvodný úrad životného prostredia v Rimavskej Sobote – mal svoje vysunuté pracoviská aj v Revúcej, aj, aj ešte mali Revúcu, Rimavská mala Revúcu a Lučenec mal Poltár. Čiže v tomto prípade sa bavíme, že my nedávame viacej ľudí. A keď ste povedali, pán poslanec Mikuš, že bude viacej ľudí, no nebude viacej ľudí. Nebude viacej ľudí, ja vám hovorím, že nebude. Pozrite si rozpočet, ktorý hovorí jasne, že máme menší počet administratívnych pracovníkov v roku 2013, čiže ich bude menej. To, že dovtedajší vedúci prevádzky toho strediska bude, to už je vec iná, že sa mu zmení, ale viac ich nebude. A to práve hovorím, že neschopnosť vykonávať tú štátnu správu z veľkého okresného mesta, a možno, neviem, pán poslanec Zajac, ale z ktorého okresného mesta pochádzate, asi je veľké, tak práve vytvárali tým, že dávali pracoviská do tých úradov. Aj Humenné, to je taký dobrý príklad, Humenné má, Humenné má vlastne Medzilaborce a má Sninu. A v podstate aj v Medzilaborciach, aj v Snine sú pobočky tých úradov. A prečo sú tam? No preto, lebo nie všetko je o klientskom centre. Klientske centrum vykonáva klasický bankový front office. To znamená, prídu občania, občania podajú žiadosti, vyrieši nejaké sťažnosti, otázky, čo sa dá na počkanie. Postupom času by malo byť vlastne čím ďalej tým viac funkcionalít na vybavenie na počkanie, ale potom sú aj žiadosti, kde nevyhnutné v zmysle či už zákona o správnom konaní, alebo jednotlivých osobitných špecializovaných zákonoch, tzv. miestne zisťovanie. Osobitne úrad práce a sociálnych vecí je ten, ktorý nevyhnutne má miestne zisťovanie. Čiže vlastne sťahovanie úradov iba do veľkých centier slovenských bude znamenať, že jednotliví úradníci budú mať čím ďalej tým menšiu znalosť o problémoch v teréne. Čiže ten samotný úrad, tá výroba rozhodnutí, ten back office, o ktorom hovoríme, nemá len vypracovávanie rozhodnutí, ale aj reálny výkon štátnej správy v regióne, a preto je nevyhnuté, aby bol znalý problémov. Ja uprednostňujem, napr. aby aj civilná ochrana, o ktorej, pán poslanec Chren, však nehovorili ste o nej škaredo, ale ani nie pekne, má zásadný význam. Keď si zoberiete, môžete sa ísť do Devína, to je tu kúsok, opýtať sa, koľkokrát občania počas práve týchto problémových dní kontaktovali aj civilnú ochranu, ktorá, samozrejme, mala na starosti zabezpečenie všetkých mimoriadnych výdavkov, ako boli vrecia, piesok, zabezpečiť najbližší piesok, teda ťažisko piesku, priestor pre ťažbu piesku, kameňolom, a poprípade ďalšie organizácie, ktoré poskytujú vlastne tú súčinnosť pre to, aby boli občania ochránení. Možno tam nechodí každý deň, ale je rád, že existuje, pretože po dobrom zásahu takéhoto krízového manažmentu nemusí si stavať dom nanovo, čo je teda rozhodujúce v mnohých prípadoch. Ale v každom prípade sú aj funkcionality, vy ste vymenovali štyri, teraz hovorím o pánovi poslancovi Chrenovi. Áno, úrad práce, sociálnych vecí – predpoklad jeho integrácie budúci rok práve preto, aby tá príprava bola dokonalá, a aj najmä preto, že v prípade úradovní alebo klientskych centier, ako im hovoríme, je to rozdielny druh činností, ktoré poskytujú. Tieto dve sa líšia najviac, úrad práce a klienti úradu, kde je práca a sociálne dávky, dve rozdielne veci, a, samozrejme, alebo teda zamestnanosť a politika zamestnanosti a potom, samozrejme, všetky ostatné typické funkcionality štátu, kedy sa vydávajú povolenia, žiadosti a pod. Čiže tam tá príprava je práve preto dlhšia, že chceme, aby tá kvalita bola ešte, ešte lepšia. Ale Sociálna poisťovňa, polícia a daňový úrad budú súčasťou úradovní, samozrejme. Čiže v tom nemáte pravdu, len na to nepotrebujem meniť zákon. Od začiatku to vysvetľujem, že nie na všetky veci, ktoré sa udejú v klientskych centrách, je nevyhnutná zmena zákona, a preto vám hovorím, že aj častokrát sa pýtate, no ale vy v tomto zákone máte 11 mil. v rámci úspor. No iste, lebo toto sú priamo úspory, ktoré sa viažu na text toho zákona. Ale všeobecné úpravy a štrukturálne zmeny, ktoré robíme v rámci ESA, nemusia vždy vyžadovať legislatívnu zmenu. Stačí zmena, ktorú robíme vnútri, v štruktúre, veď nakoniec aj samotné ministerstvo vnútra sa zásadným spôsobom prebudovalo k 1. januáru 2013, málokto si to vonku všimol, ale vnútorná zmena je dramatická, pretože sme vlastne zrušili rozpočtové organizácie krajských riaditeľstiev, hasičov a pod. Bola tu taká zmienka raz v parlamente o tom, že či sa nebojíme, že to prestane byť funkčné, keď to nebude, keď to nebude rozpočtová organizácia. A keď som sa potom opýtal, že prečo si myslíte, pretože Policajný zbor nikdy rozpočtovou organizáciou nebol a funguje, tak potom už vlastne tie argumenty odišli. Čiže my sme urobili obrovské množstvo vnútorných zmien, ktoré vlastne prinášajú tie zásadné úspory, o ktorých sme hovorili na úrovni tohto roka, roku 2013. Namiesto 50 plánovaných mil. je to 127 mil., pretože situácia ekonomická sa nevyvíja tak, ako by sme si všetci predstavovali, najmä u našich západných susedov alebo teda štandardných odberateľov našich produktov. Pozriem ešte poznámky. Áno, táto druhá etapa, ktorá vlastne, jej najzávažnejšie veci, je zriadenie 72 okresných úradov, častokrát býva položená otázka, prečo ich je 72. Je ich preto, lebo toľko ich máme. Veľmi jednoduchá odpoveď. Toľko je u nás okresov, a preto ich nie je 75, ako je celkový počet, pretože Bratislava a Košice, samozrejme, majú väčší počet okresov ako samotné mesto, ale tam si nemyslíme, že je nevyhnutné mať viacero okresných úradov. Čiže mimo Bratislavy a Košíc každý okres, ktorý máme a ktorý poznáme ako tzv. značkový okres, má svoj okresný úrad. To znamená aj Turčianske Teplice, aj, aj Krupina, aj Detva, aj Poltár, aj Medzilaborce, aj Snina. Práve preto, že sú to okresy, ktoré sme zriadili a nikdy ste ich nezrušili, nikdy, a, naopak, tou organizáciou a povedzte mi, pán poslanec jeden alebo druhý, alebo všetci traja, tak sedíte v takom peknom rohu, nie je to chaos, keď občan Šale na jednej časti patrí do Nitry a pre všetky veci si musí chodiť vybavovať do Nových Zámkov alebo do Nitry, právne veci však si musí chodiť vybavovať do Trnavy, pretože je súčasťou trnavského súdneho regiónu, a má teda asi 7 alebo 8 miest, kde má mať vybavovanú svoju agendu? Čiže tá reforma, ktorá bola taká chválená pánom Nižňanským a ostatnými vecami, bola podľa vás dokonalá? To, čo tu vymenovala pani poslankyňa, že občan musí chodiť proste z Partizánskeho raz do Bánoviec, raz do Trenčína, raz do Topoľčian, raz do Nitry, podľa toho, akú vec ide vybavovať, je podľa mňa absurdná. Môžeme sa baviť o tom, či je to ideálne, že v každom okrese chceme mať okresný úrad, samozrejme, prispôsobený veľkosťou danému okresu. Určite krupinský okres a krupinský okresný úrad nebude dosahovať kapacity nitrianskeho, o tom nikto nepochybuje, bude prispôsobený svojou veľkosťou aj tomu, akú časť občanov Slovenskej republiky obsluhuje. Ale stále trvám na tom, že zásadným princípom reformy ESO je, aby obiehala informácia, nie občan. On má na to jedno svoje miesto, kam proste príde. A prečo existuje aj okresný úrad v danom sídle? Je preto, lebo on sa skladá len z tých úradovní, ktoré tam doteraz boli. Pretože aj v tom čase, keď ich bolo 50 alebo 35, tak aj v tom čase chválenom z vašej strany, čo ma občas prekvapuje, málokedy býva, že pravica pochváli systém pred rokom ’89, tak aj v tom čase mali jednotlivé okresné úrady svoje pobočky. Aj teraz to platí. Čiže my len z tých pobočiek tvoríme, pretože aj vtedy bol ten pocit, že nevyhnutné je urobiť ten výkon bližšie k občanom, možno nie kvôli tomu, aby menej cestovali, ale kvôli tomu, aby bola dokonalá miestna znalosť alebo znalosť miestnych pomerov, ktoré sú nevyhnutné na správne rozhodnutie, to je najpodstatnejšie. Pán poslanec Zajac tu ešte potom poplietol niečo s kupovaním hlasov, čo teda nesúvisí s reformou ESO. Stačí, keď prestanete vo svojom regióne kupovať hlasy pre vašu stranu, a bude po probléme. (Potlesk.) Samozrejme, rozumiem, niekedy nespokojnosť a to je také kritické slovo, ale nemám ich veľa, toto je jedno z tých kritických slov, ktoré, ja rozumiem tomu, prečo taký niekedy u niektorých ten odpor k tomu je, pretože, áno, chápem, koaličná rada bude mať toho menej, čo na rozdeľovanie. Z toho bude veľká nervozita. Ono je to jednoduchšie, preto táto reforma sa ľahšie robí, keď je strán menej vo vláde, ale toto bude komplikované, toto bude komplikované, ale... (Smiech v sále.) V tom ste ale predsa len po tých rokoch skúsení, takže ja si myslím, že z toho nakoniec vykorčuľujete. No poďme ale opätovne k tej práci. Povedal som pánovi poslancovi Chrenovi, že tie orgány, ktoré chcel, najčastejšie sú navštevované, že budú súčasťou úradovní. Čiže tak, ako sú jednotlivé etapy prípravy ESA, samotné ESO v praxi bude mať niekoľko verzií, už som to raz hovoril. Začíname ESO 1.0 a predpokladám, že v periódach 3 až 6 mesiacov bude vznikať nová verzia, ktorá bude prinášať, ktorá bude prinášať nové funkcionality, čiže prejdeme zrazu z papierovej podoby výmeny informácií na katastri na elektronické výmeny informácií, ktoré ďaleko zrýchlia niektoré služby katastra, lebo ich projekt má vlastne finalizovať niekedy v polke roku 2014, čiže vlastne môžeme za určitý čas už poskytovať tie informácie omnoho rýchlejšie. Čiže myslím si, že ten rozdiel v tých jednotlivých verziách ESA bude predovšetkým v otázke rýchlosti a koľko služieb bude schopná úradovňa urobiť na počkanie. To je najpodstatnejšie. Pretože, samozrejme, sú rozhodnutia ako stavebné a podobne, ktoré nie je možné urobiť na počkanie. V tretej etape, ktorá ešte len príde, teda pýtali ste sa aj na budúcnosť, samozrejme, platí, že už nebudú len ďalšie úrady na integráciu, pretože ideme postupne, a vrátim sa k 1. januáru tohto roka, nepočul som ani z jedného z vašich vystúpení a to ma veľmi teší, to ma veľmi teší a za to sa vám chcem veľmi pekne poďakovať – aj mojim kolegom, aj opozícii, že školské úrady už medzičasom sú súčasťou ministerstva vnútra. A nepočul som počas tejto rozpravy ani jednu sťažnosť po polročnom fungovaní. Uznávam, že vždy pri nejakom prechode existuje nejaká logistická chybička, tu nie je načas toner, tu nie je načas papier atď., to ale nesúvisí s rozhodovaním. Nikto sa nesťažoval na to, že by mal menej kompetencií alebo že by mal k dispozícii menej, možnosť menej kvalitne a nezávisle rozhodovať. To, čo povedal pán poslanec Mikuš, že on, že čo keď ten prednosta usúdi, že tomuto odboru dá menej alebo tomuto dá viacej. No to tak nie je. To je presne to, čo vy si myslíte, že sa veľmi podobá len preto, lebo zriaďuje okresné úrady, sa podobá tej verzii, ktorá fungovala počas rokov ’95 – ’98. Ale to nie je pravda. Ministerstvo naďalej rozhoduje o tom, akým spôsobom bude investovať, a používa na to svoj odbor, ktorý na príslušnom okresnom úrade má. Preto aj financovanie školských olympiád, financovanie dotačných mechanizmov pre školy, to všetko naďalej má v pôsobnosti a rozhoduje príslušné ministerstvo školstva cez toho svojho šéfa odboru, ktorý vlastne rozhoduje, čiže on má nezávislé rozhodnutia. Prednosta okresného úradu nevie nahradiť jeho rozhodnutie. Nevie nahradiť jeho rozhodnutie, to je najpodstatnejšie. A polročná funkcionalita školských a stavebných úradov pod ministerstvom vnútra – a nikto ani nevie, že sa tá situácia zmenila – je pre mňa tá najlepšia správa, ktorú ste mi dnes mohli dať, pretože vidíme, že tento zákon ako nasledovník prvej etapy ide naozaj dobrým smerom, a je všetko, keď nie v najlepšom, ale v dobrom poriadku. Posledné ešte dve poznámky, áno, je to, bola to otázka smerom k daňovej správe ešte. Daňová správa, samozrejme, je najnavštevovanejšia, ale predovšetkým z pohľadu podnikateľov, bežný zamestnanec z nej má minimálne kontakty, a preto pri počte vyťažených zákazníkov je to ďaleko menej okupovaná, okupovaná inštitúcia ako dajme tomu kataster. Ale takisto platí dohoda, v mnohých prípadoch budeme pôsobiť v priestoroch daňových správ, lebo využívame priestory, ktoré sú v okrese najlepšie. Ale určite chceme, aby kontakt medzi podnikateľom a, samozrejme, občanom bol aktívny, možný aj v úradovniach. Čiže naozaj, aj keď sú to verejnoprávne inštitúcie, môžeme ich formálne nazývať úrady, Sociálnu poisťovňu mám na mysli alebo zdravotnú, chceme, aby vlastne tá úradovňa poskytovala celú škálu, celú škálu služieb, a dokonca aj do momentu zlúčenia, napr. úradu práce, sociálnych vecí, ak jednoduché podanie, samozrejme, môže byť vždy náš úrad sprostredkovateľom. Čo je ešte veľmi dôležité – a vrátim sa k tomu, aby som na to nezabudol – v rámci toho, že obiehať má informácia, nie občan, tak, samozrejme, pán poslanec Mikuš, vy máte určite trvalé bydlisko ešte stále v Banskej Bystrici, nie stále, ale vo Zvolene, prepáčte. Ježiš! Tak to bola veľká chyba, za toto sa verejne ospravedlňujem, už sa to nikdy nebude, nikdy sa to nebude opakovať. (Povedané so smiechom.) Čiže máte svoj trvalý pobyt vo Zvolene, ale to je tým, že mi nenahlásil, čiže... (povedané so smiechom, reakcie z pléna a potlesk), čiže platí, že trvalý pobyt máte vo Zvolene. Ale svoju pracovnú činnosť popritom, keď sa teda v prestávkach parlamentu venujete svojim voličom, tak počas zasadnutia parlamentu ste, samozrejme, v Bratislave a takých prípadoch je mnoho, nielen, samozrejme, v našej oblasti práce, ale v pracovných povinnostiach, kedy ľudia chodia na týždňovky pracovať do úplne iného mesta. No ale domov sa vracia v sobotu, v nedeľu, a preto už nemá čas vybavovať svoju bežnú agendu, čiže buď si zoberie dovolenku, aby sa vrátil o deň skôr a stihol niečo vybaviť, alebo teda potom niektoré veci naozaj mu ujdú a častokrát sa nám potom stane, že sa dostane do predĺženia, teda myslím platenie nejakých poplatkov sociálnych alebo zdravotných, prichádzajú nejaké pokuty a sankcie. A táto reforma práve prináša možnosť, aby – pracujem v Bratislave, bývam vo Zvolene – tak po pracovnej dobe môžem aj na základe niektorých predĺžených hodín, ako tu spomínal poslanec Chren, môžem ísť a vybaviť si veci v Bratislave napriek tomu, že tu nemám trvalý pobyt. To je najpodstatnejšia zmena. A ja si myslím, že to je ten krok, ktorý hovorí priamo o tom, že áno, v tom úvode do plnej elektronizácie to bude trvať o niečo dlhšie, ale stále platí, že príde na bratislavský úrad, na bratislavskú úradovňu občan s trvalým pobytom ľubovoľne na Slovensku a môže si všetky svoje veci vybaviť bez toho, aby mu hrozili nejaké úroky alebo iné sankcie z omeškania pre vybavenie veci. Čiže chcem sa poďakovať ešte raz za podporu, ja by som bol veľmi rád, keby ste nabrali a možno aj tej odvahy trošku túto reformu potisnúť. Myslím si, že po tom, ako príde tá tretia etapa, v ktorej už bude aj časť zrušovaných úradov bez náhrady, čiže aj na tzv. ústrednej úrovni, už to nebude len o miestnej, to bude dochádzať vlastne k tomu, aby sme mohli niektoré úrady zrušiť buď k 1. januáru, alebo v priebehu roku 2014. A, samozrejme, tú tému, ktorú sme otvorili ohľadne vyšších územných celkov, to je téma, ktorá bude teraz vychádzať aj pri audite kompetencií, ktoré sa potom premietnu sčasti aj do štvrtej etapy ESA. Samotné ESO je živá reforma, ktorá sa bude tvoriť a meniť podľa potrieb občanov, pretože ona plní svoju úlohu do roku 2016 v oblasti konsolidácie verejných financií. To áno. A potom už sa bude čisto zameriavať na skvalitnenie služieb a na svoje efektivity. Možno, že niektoré úrady pôjdu do útlmu, možno, si myslím, že niektoré úrady je záhodno naozaj zrušiť a môžu kľudne jeho kompetencie prebrať niektoré iné, pretože nie sú natoľko odborné alebo natoľko rozdielne. Poviem vám príklad. Ministerstvo pôdohospodárstva, to je to, čo ste hovorili, že rezortné ministerstvá mali vždycky jeden taký vystrčený, vystrčené chápadielko v tom okrese, aby predĺžená ruka ich práce má 7 alebo 8 rôznych, rôznych líniovo riadených organizácií v regiónoch: pozemkový úrad, lesný úrad, Slovenský pozemkový fond, ktorý v podstate patrí do jeho kompetencie, kataster, Poľnohospodárska platobná agentúra, Agentúra pre rozvoj vidieka, je tam ešte krízový manažment ministerstva pôdohospodárstva vo väčších okresoch a ešte som na jednu inštitúciu zabudol určite (reakcia z pléna), áno, veterina, samozrejme, veterinárna správa, veterinárna inšpekcia. Čiže toto sú veci, kde jedno ministerstvo má 8 vlastných líniových štruktúr, ktoré majú vlastné financovanie, vlastné rozpočty, vlastné všetky veci, aby zabezpečili výkon svojich funkcií v regiónoch. No tak to je podľa môjho názoru akože naozaj zbytočné. (Reakcia z pléna.) To je ona, to je ona. (Reakcia z pléna.) To nie je pravda, lebo tá inštitúcia bude jedna a postupne všetky ostatné svoje jednotlivé úlohy, ktoré plní v regióne, vlastne prejdú na jedno miesto a za jedno financovanie, za jednu logistiku. To je najpodstatnejšie. To sú vlastne tie peniaze, ktoré sa snažíme šetriť. Nechcem vás dlhšie zdržiavať od ďalších bodov. Veľmi pekne sa vám ešte raz poďakujem za vecnú diskusiu a teším sa na ďalšie etapy a na to, že čoskoro začneme všetci vybavovať v nových, v nových úradovniach. Ďakujem pekne. (Potlesk.)