M. Sabolová, poslankyňa: (2009-04-16):
Kolega predo mnou predniesol podrobné zásadné stanoviská, ktoré Kresťanskodemokratické hnutie predkladá. Chcem sa dotknúť ale hlavne časti, kde sa hovorí o meste Bratislava a o meste Košice, a teda všeobecne aj pri obciach, kde v dôvodovej správe k § 8 zákona sa hovorí o tom, že súčasný stav, kedy sa mohli obce dohodnúť a rozhodnúť, ktorý z príslušnej obce bude spoločnou úradovňou pre stavebné konanie, vraj bol nedostatočný a dá sa povedať, vzniká tu akási nedôvera voči obciam, ktoré v danej veci sa rozhodli zveriť svoju kompetenciu preneseného výkonu štátnej správy na inú obec, ktorá mala stavebný úrad. Zdá sa mi, že to nie je znalosť problému v reálnom živote, pretože pri týchto konaniach, možno na nejaké malé výnimky, sa vedeli obce dohodnúť a tento problém nebol. Čiže, aby sme my zo zákona presne určili a stanovili, ktorá obec má byť stavebným úradom bez ohľadu na to, čo to v tom danom území v rámci Slovenska prinesie, sa mi zdá nadbytočné a urobili sme zo zákona vykonávací predpis. A čo sa týka § 8, budem sa venovať, hovorím, týmto dvom náležitostiam, a to je mestu Košice a mestu Bratislava, hlavnému mestu. Čo sa týka mesta Košíc, len prednedávnom tento parlament, táto Národná rada kompetencie, ktoré boli v stavebnom konaní na mestských častiach, zverila mestu a mesto po veľkých problémoch a ťažkostiach, aby prenieslo celý výkon stavebného konania na mesto z mestských častí, túto činnosť začal vykonávať, zhruba sú to necelé dva roky. Rozbehla sa práca dobre, určil sa systém, čiže systém funguje. My dnes opäť ideme zo zákona určiť to, čo len nedávno v meste prešlo na mesto, ideme preniesť kompetencie stavebných úradov opäť na mestské časti a vytvorili sme štyri úradovne v Košiciach na štyroch kvázi bývalých okresoch, štyroch mestských častiach, je to Dargovských hrdinov, Juh za Staré Mesto a dokonca Šaca. Preto mne ako Košičanke a človeku, ktorý v samospráve pracoval, sa zdá tento postup rezortu a vlády, ktorá tento návrh predložila, len opäť komplikovať život v samosprávach či v Košiciach, či v Bratislave. Zdá sa mi, že systém, ktorý bol zverený a myslím si, že bol správny a som presvedčená o tom, že bol správny, kedy aj po novele zákona o Bratislave prešli kompetencie na jednotlivé mestské časti, a to tým, že mesto všeobecne záväzným nariadením alebo štatútom mesta určilo stavebné úrady a zverilo túto pôsobnosť mestským častiam to, čo bolo vlastne v pôvodnom odňaté mestu Košice. Čiže v § 8 ods. 1 návrhu zákona je stanovené, že stavebným úradom – a teraz sa budem dotýkať mesta Bratislavy – je obec v hlavnom meste Slovenskej republiky v Bratislave a v Košiciach mestská časť. Podľa prílohy č. 1 sú na území Bratislavy dva spoločné miestne úrady v Devínskej Novej Vsi pre Lamač a Devínsku Novú Ves a v Petržalke pre Petržalku, Jarovce, Rusovce a Čunovo. V procese prípravy nového zákona hlavné mesto požadovalo ponechať na samospráve určenie, kto bude vykonávať pôsobnosť stavebného úradu, pretože si myslím, že najlepšie pozná svoje územie. Ale novelou zákona o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave v znení neskorších predpisov s účinnosťou od 1. 1. 2009, čiže len pred chvíľou, bolo ustanovené, že podľa § 7a ods. 2 písm. i) mestské časti je vyhradené vykonávať agendu stavebného úradu hlavné mesto. Spomínanou novelou o Bratislave bol doplnený aj v § 1a ods. 2, podľa ktorého mestská časť vykonáva samosprávu Bratislavy a prenesenú pôsobnosť v rozsahu obmedzenom zákonom a štatútom Bratislavy, v tomto rozsahu má postavenie obce. Platný stavebný zákon v § 34 ods. 1, súčasne platný, stanovuje, že účastníkom konania je obec, ak nie je stavebným úradom príslušným pre územné konanie. V stavebnom konaní obec nie je účastníkom konania. Naproti tomu v návrhu zákona podľa § 79 ods. 1 písm. e) účastníkom územného konania je obec, na území ktorej má byť navrhovaný zámer uskutočnený, ak nie je príslušným stavebným úradom, pričom podľa ods. 4 obec uplatňuje v územnom konaní námietky na ochranu záujmov obce a záujmov občanov obce. Toto je právny rozklad. A ešte podľa § 122 ods. 2 písm. a) účastníkom stavebného konania je obec, na území ktorej má byť navrhovaný zámer uskutočnený, ak nie je stavebným úradom alebo špeciálnym stavebným úradom. Z uvedených ustanovení navrhovaného zákona vyplýva, že v Bratislave sú na konkrétnom území dve obce. Okrem mesta, ktoré je obcou a nie je stavebným úradom, aj ďalšia obec, príslušná mestská časť, ktorá je obcou a stavebným úradom príslušným na územné konanie. Na takomto jednom príklade dvoch paragrafov je zjavné, že predkladateľ nedomyslel, akým spôsobom môže fungovať alebo ako by mal fungovať aj napríklad tento paragraf o účastníkovi konania v meste Bratislava. V súvislosti s obstarávaním a schvaľovaním územných plánov zón je potrebné po novele zákona o Bratislave, nakoľko môže mesto štatútom upraviť aj kompetencie mesta v oblasti obstarávania a schvaľovania územnoplánovacieho návrhu zóny, vzniknúť opäť problém, a je to napríklad, čo tu hovoril aj kolega, v § 46, kedy formulácia § 46 o stavebnej uzávere prakticky znemožní vydávanie stavebnej uzávery pri územnom pláne hlavného mesta a na zmeny a doplnky sa to nevzťahuje, lebo podľa § 2 ods. 5 sa postupuje pri ich obstarávaní primerane k § 47 a § 51. Myslím si, pán minister, pre vás ako pre človeka, ktorý nie je vo funkcii pomaly ani 24 hodín, je celé toto stavebné konanie, celé toto prerokovanie stavebného zákona, myslím si, že jedným veľkým otáznikom, lebo to nebola vaša agenda a toto nebola vaša parketa. A preto aj vzhľadom na uvedené skutočnosti, týkajúce sa možno len mesta Bratislavy a mesta Košíc a aj spochybnenia kompetentnosti obcí zvoliť si svoju úradovňu, nehovorím už o vecnom obsahu niektorých paragrafov, si myslím, že by bolo vhodné, ak chcete tento návrh zákona obhájiť, aby tento návrh bol vrátený predkladateľovi na prepracovanie. A preto dávam aj procedurálny návrh v zmysle § 73 ods. 3 písm. a), pretože už pri prvom vystúpení kolegu spravodajcu, či druhom vystúpení kolegu z poslaneckého klubu KDH je zjavné, že je príliš veľa nezrovnalostí a otáznikov, aby tento návrh zákona mohol byť v praxi uskutočnený a dobre vykonateľný. Nehovorím o odstraňovaní stavieb, kedy negarantuje úradom v prípade, že budú tu nelegálne stavby, jednoznačne výklad zákona. Preto by bolo vhodné, aby sme sa možno pri opätovnom prerokovaní zákona v pripomienkovom konaní rozprávali aj o tom, aby bolo možné zriadiť stavebnú políciu na výkon kontroly nad dodržiavaním zákona, aby sme mali úplne jasné a jednoznačné paragrafy a aby sme neurobili zo zákona vykonávací predpis, ale normu, ktorá sa dá zjednodušene a reálne uplatniť v praxi. Preto aj navrhujem, ak zákon prejde do druhého čítania, aby sa lehota na prerokovanie zákona vo výboroch predĺžila do konca 31. augusta 2009 a aby až na najbližšom septembrovom rokovaní bola prerokovaná táto novela v Národnej rade. Myslím si, že je to vážny dokument, pod ktorý, ak sa podpíše tento parlament, môže pre mestá a obce vyrobiť veľmi veľa problémov, ktoré aj dnes už v stavebnom konaní mnohokrát zaznamenávame. Je to procedurálny návrh pri lehote na prerokovanie, ak neprejde vrátanie na dopracovanie, dávam návrh, aby sme nechali lehotu do konca augusta. Ďakujem pekne za pozornosť.