NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
Fecko, Martin, poslanec NR SR (2022-10-21):
Pán predseda, ďakujem veľmi pekne. Kolegyne, kolegovia, vážení hostia, vážení občania Slovenskej republiky, asi pred rokom, rokom a pol som dostal tiež jeden podnet, pretože ako poslanec Národnej rady, samozrejme, všetci dostávame podnety, tak ja ich nezvyknem hádzať do koša, ale minimálne posuniem tomu, keď to neviem ja riešiť, tak niekomu inému, alebo sa to snažím riešiť. Samozrejme, osobne uznávam, že všetky podnety som neporiešil, pretože je toho kvantum, však to asi každý vie. A jeden z nich bolo aj to, že sa sťažovali urbariáty, akým spôsobom sú zdaňované ich majetky, ktoré ony momentálne, keď sa oživil urbár, začínajú nejakým spôsobom pracovať. A hlavne hovorím o urbariátoch, ktoré nemajú 800 hektárov, 1 200 hektárov, ale ktoré majú 80, 40, 50 hektárov, ktoré prakticky sa oživili cez zákon jednak 180, 181 a zákon 97 a prakticky vyzerá, že boli tak zdanení, že prakticky niektoré urbariáty boli na pokraji zániku. Dôvod: Daňové zaťaženie z ich majetku, ktoré deklarovali, že užívajú. A konkrétne to bolo o tom, že mali určité v poľnohospodárskej krajine rokliny, kde prakticky tá pôda bola, aká bola, a bola v kultúre ostatná plocha. A obecný úrad, samozrejme, môže lavírovať, akým spôsobom zdaní určitý druh pozemku, a vtedy to bral, keďže... Takto vtedy, aj teraz to ešte máme, že ostatná plocha je iba jeden druh pozemku, ktorý hovorí o tom, že či je to ostatná plocha na poľnohospodárske využitie, alebo ostatná plocha na iné využitie, nedeklaruje ani spôsob využívania tejto plochy, tým pádom boli zdanení ako ostatná plocha, parkovisko napríklad. A zistili, že majú takú vysokú daň, ktorá ich, dá sa povedať, likviduje. Tak preto som si povedal, že áno, treba aj toto riešiť, tak preto pred vami je momentálne návrh zákona o ochrane poľnohospodárskej pôdy, pretože tam by to malo byť. A samozrejme, musíme opraviť aj daňový, resp. musíme aj katastrálny zákon, kde navrhujem nový druh pozemku kategórie ostatné poľnohospodárske plochy. Musím povedať, že asi v druhom čítaní dáme aj nejakú novelu k tomu, pretože ešte riešime aj technické, by som povedal, vysporiadanie tohto druhu pozemku, pokiaľ kataster ešte povedal, že aj nejakú inú formu by sme mohli zvoliť, tak vtedy by som potom dal nejaký ten pozmeňovák v druhom čítaní, resp. všetky ostatné pozmeňováky, ktoré by boli, samozrejme, že vítam, aby sme túto anomáliu u tých ostatných plôch z nášho praktického života odstránili. A myslím si, že toto je zmysel môjho pozmeňujúceho návrhu, žiadne nejaké iné veci. Toľko asi na úvod, potom ešte prípadne v rozprave, do ktorej sa hlásim, rozoberiem ďalej. Ďakujem pekne, pán predseda, nech sa páči, máte slovo.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2010-09-09):
Pán poslanec Počiatek chce reagovať na vystúpenia poslancov.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-12-08):
V mene, v mene troch poslaneckých klubov zvolávame grémium, nech sa páči. (Prerušenie rokovania a zasadnutie poslaneckého grémia.) (Po zasadnutí poslaneckého grémia.)
Marcinčin, Radovan, poslanec NR SR (2021-07-02):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte, aby som vás informoval o prerokovaní návrhu zákona v ústavnoprávnom výbore. Národná rada pridelila návrh zákona na prerokovanie ústavnoprávnemu výboru, ktorý určila aj ako gestorský výbor, a určila lehotu na jeho prerokovanie v gestorskom výbore. Poslanci Národnej rady, ktorí nie sú členmi výboru, ktorému bol návrh zákona pridelený, neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko. Ústavnoprávny výbor návrh zákona prerokoval 28. apríla 2021 a odporúčal ho Národnej rade schváliť. Časť IV správy obsahuje 4 pozmeňujúce návrhy. Gestorský výbor odporúča o nich hlasovať spoločne a schváliť ich. Gestorský výbor zároveň odporúča Národnej rade uvedený návrh zákona schváliť aj ako celok. Správa ústavnoprávneho výboru o prerokovaní návrhu zákona (tlač 459a) bola schválená uznesením ústavnoprávneho výboru z 30. apríla 2021, predseda výboru ma zároveň určil za spravodajcu výboru k uvedenému návrhu zákona. Pán predsedajúci, otvorte, prosím, rozpravu.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2016-12-06):
Prezentujme sa a hlasujme o návrhu prerokovať návrh zákona v treťom čítaní ihneď. (Hlasovanie.) Prítomných 143 poslancov, za 78, proti 29, zdržalo sa 36 poslancov. Konštatujem, že sme v treťom čítaní. Pýtam sa, či sa hlási niekto do rozpravy v rámci tohto čítania. Nie. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Pani spravodajkyňa.
Kotleba, Marian, poslanec NR SR (2022-03-18):
Tento balík návrhov, ktoré predkladáme, majú presne tak, Martin, ako ty si povedal, majú iba jeden jediný cieľ – odstrániť diskrimináciu obyvateľov Slovenskej republiky, ktorú zaviedla vláda Slovenskej republiky v neprospech obyvateľov Slovenskej republiky a, naopak, v prospech cudzích, v tomto prípade amerických vojakov a ich obslužného personálu, napríklad dievčat, ktoré sa majú starať o ich blaho. Presne tak, ako je to napísané v okupačnej zmluve s USA. V realite to bude znamenať toľko, že ak tento náš návrh schválený nebude, tak americkí vojaci a obslužný personál bude tankovať palivá viac-menej za polovicu oproti tomu, čo za liter benzínu, za liter nafty, za liter plynu dajú obyvatelia Slovenskej republiky. Ak už toto nie je diskriminácia, ak už toto nie je budovanie doslova koloniálneho postavenia Slovenska, tak čo iné? Čo iné? Čo iné, keď naši vlastní ľudia, naši vlastní občania budú svojimi daňami a zvýšenými cenami palív prispievať na lacnú a neobmedzenú spotrebu pre amerických vojakov? Toto je naozaj červená, toto je záchranná brzda, ktorú musíme zatiahnuť, inak ľudia na Slovensku si povedia, že, tak aby tomu aj Američania rozumeli, že fuck off.
Belousovová, Anna, poslankyňa NR SR (2010-07-08):
Zvolávam ustanovujúcu schôdzu Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnostné menšiny hneď po skončení tejto schôdze do rokovacej miestnosti číslo dverí 149. Poprosím všetkých členov výboru.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2022-12-08):
Evidujem vašu prihlášku do rozpravy, pán predkladateľ. Teraz však udelím slovo ešte pred tým pani spoločnej spravodajkyni, pani poslankyni Jane Majorovej Garstkovej, aby za výbor pre verejnú správu a regionálny rozvoj informovala Národnú radu o výsledku rokovaní vo výboroch a rovnako informovala o stanovisku gestorského výboru. Nech sa páči.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-05-24):
(Hlasovanie.) 137 prítomných, 137 za návrh. Návrh sme schválili. Keďže sme schválili bod 22, o bode 23 nedám hlasovať. Budeme hlasovať o bode 29 s návrhom gestorského výboru...
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2013-01-30):
Faktické poznámky na vystúpenie pani podpredsedníčky nie sú. Ďalšou písomne prihlásenou do rozpravy je pani poslankyňa Lucia Žitňanská. Nech sa páči, pani poslankyňa.
Pavol Paška, predseda NR SR (2013-03-19):
(Hlasovanie.) 135 prítomných, 132 bolo za, 3 sa zdržali. Máme súhlas, ešte pred tým pani poslankyňa Mezenská.
Suja, Miroslav, poslanec NR SR (2022-12-05):
Ďakujem za slovo, pán podpredseda. Ja by som sa len jedno chcel spýtať. Prečo prepadávali tie zákony napríklad pána Vetráka, keď tam boli aj spolupredkladatelia. Spolupredkladateľ nemôže, keď je prítomný v sále, predniesť zákon? Lebo pán poslanec Szőllős tu sedel celý čas. On síce vyšiel trošku k dverám a zasa sa vrátil, ale kým ste to čítal, tak tu v sále sedel. Takže potom nepíšme niekoho, čo nevie prečítať ani návrh zákona, ak sú tam spolupredkladatelia, lebo potom je to úplne zbytočné.
Martvoň, Anton, poslanec NR SR (2015-04-15):
Ďakujem pekne. Pán poslanec Zajac, ja nadviažem na to, čo povedal kolega Jarjabek, že ste bol členom dozornej rady v Národnej diaľničnej spoločnosti, keď v auguste 2011 denník SME a taktiež aj prezident Zväzu stavebných podnikateľov Slovenska upozornili na to, že pri tej Dubnej Skale – Turany nebudú vyplatení subdodávatelia. Upozorňovali na to svojimi vlastnými analýzami a poukazovaním na ten čínsky, na tú čínsku A2. Prečo dozorná rada NDS-ky poriadne nepreskúmala potom ten tender? Prečo NDS-ka a ministerstvo dopravy podpísali potom takúto zmluvu s Váhostavom? Prečo, keď ste sa už rozhodli podpísať takúto zmluvu, kde upozorňovala na to verejnosť, novinárska verejnosť a odborná verejnosť, že nebudú vyplatení subdodávatelia, ste tú zmluvu nezabezpečili vo vzťahu k subdodávateľom pre Váhostav, že ste tam nedali klauzuly, ktoré by súviseli s tým, že Slovenská republika zaplatí Váhostavu, až keď dokončí dielo a vyplatí subdodávateľom? Prečo ste to tam nedali? Mnohé firmy to majú vo svojich zmluvách a zabezpečujú tým subdodávateľov. Vy ste to tam neurobili. Jednoducho dozorná rada NDS-ky čušala. V novembri alebo v októbri, dva mesiace alebo tri mesiace po upozorneniach, kľudne ste nechali podpísať túto zmluvu. Dôsledok je taký, na ktorý, teda k tomu došlo, že subdodávatelia neboli vyplatení. Váš hovorca vtedy, pán Tušer, na ministerstve dopravy hovoril, že takéhoto scenára sa neobáva, napriek tomu sa to stalo. A teraz nás z toho idete viniť, že vy ste podpísali zmluvu s Váhostavom, nie sú vyplatení subdodávatelia, i keď vás na to vtedy SME-čko upozorňovalo a my sme za to vinní? Vy ste sa tam so Širokým ukazovali pri poklepkávaní kameňa a my sme za to vinní? A vy ste im dali, Váhostavu, za pol miliardy zákazky a my sme vinní za Váhostav? Však už nežartujte!
V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-05-25):
S. Husár, poslanec: Pán kolega Miklušičák je členom ústavnoprávneho výboru, a teda človek znalý problematiky, prepáč, trochu sa ti čudujem, že sa ideš dovolávať kritérií. Však ak si zoberieš momentálne takzvaný vyčisťovací návrh, pozmeňujúci, ktorý tu bol prednesený, tak si určite musíš všimnúť os Stará Ľubovňa - Poprad - Kežmarok. Veď silnejší chlap by pomaly dohodil z jedného sídla okresného súdu do okien okresného súdu vo vedľajšom okrese. Aké preto kritériá! Kritérium je v tomto prípade jedno jediné, priechodnosť a politický kšeft, ktorý tú priechodnosť zabezpečí. Ja chápem aj pána ministra, aj vládnu koalíciu, že tento návrh zákona chce prijať, ale prosím vás, je tu jedno jediné odôvodnenie, ktoré spočíva v tom, že my chceme, alebo nechceme, a nie už kritériá alebo odbornosti posudzovania, zachovania jednotlivých okresných súdov. Takže týmto spôsobom sa asi pravdy veľmi ťažko dovoláš.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-07-23):
(O 23.26:40 hod. potlesk s búrlivou reakciou.)
Poprosím o pokoj v rokovacej sále. (Ďalší potlesk s búrlivou reakciou o 23.36:07 hod., zároveň časomer pípaním oznámil koniec časového limitu určeného na prejav poslanca Mazureka. K rečníckemu pultu, za ktorým stojí poslanec Mazurek a štyria poslanci ĽSNS, prišiel predseda vlády SR, otočil k sebe mikrofón o 23.36:24 hod. a s iróniou v hlase povedal: „Výborný prejav, ďakujeme.“) Končím možnosť prihlásiť sa s faktickými poznámkami, ako posledný pán poslanec Šudík. Poprosím pána navrhovateľa, aby prišiel tiež, ďakujem. Pán poslanec Kašper.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2022-10-05):
Ďalší s faktickou poznámkou vystúpi pán poslanec Tomáš Taraba.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2001-12-14):
Nech sa páči, máte slovo. M. Aibeková, poslankyňa: Ďakujem pekne. Ďakujem pánovi poslancovi, že sa tiež vyjadril k základnému imaniu nadácií, pretože o tomto sa veľa rokovalo aj v našom gestorskom výbore pre zdravotníctvo, nie gestorskom výbore k tomuto zákonu, ale gestorskom pre zdravotníctvo, pretože nás sa tiež bytostne táto oblasť týka a vlastne pozmeňujúci návrh na zníženie imania vyšiel z nášho výboru a ja som sama poukázala na to, že ak by muselo byť imanie 500-tisíc, že by mnohé nadácie, ktoré veľmi úspešne pracujú na Slovensku už niekoľko rokov, že by zanikli. Veľmi ma prekvapilo, keď pani doktorka Orgonášová, ktorá, keď sa pripravoval tento zákon za našej vlády, bola jednou z popredných bojovníčok za to, aby nadácie mali čo najnižšie imanie a dnes v plnej miere podporovala vládu v tomto navýšení na 500-tisíc. Tak to si myslím, že je to neseriózne od nej, pretože ona reprezentuje istú skupinu zdravotne postihnutých občanov a myslím si, že títo sa s týmto návrhom nestotožnili. Je veľa nadácií, ktoré pracujú práve v oblasti so zdravotne postihnutými občanmi, a ja nepoznám jednu nadáciu, ktorá by mala takéto potrebné imanie 500-tisíc. Nakoniec v zdravotníctve sme veľmi radi, že mnohé oblasti, ktoré nie sú pokryté zo zdrojov štátneho rozpočtu, že sú pokryté práve takýmito činnosťami. Takže ja rozhodne nemôžem súhlasiť s 500-tisícovým základným imaním a budem podporovať to, aby došlo k zníženiu na 100-tisíc alebo teda najviac na 200-tisíc. Ďakujem.
Sulík, Richard, predseda NR SR (2011-06-30):
Prosím, hlasujte teraz. (Hlasovanie.) Prítomných 146 poslancov, hlasovalo 79 za, 1 proti, 66 sa zdržalo. Národná rada schválila vládny návrh novely zákona 561/2007 Z. z. o investičnej pomoci. Poprosím poslanca Igora Matoviča, ktorý je spoločným spravodajcom z výboru pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu, aby uviedol hlasovanie o návrhu uznesenia k návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady s Dohodou o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (tlač 372). Nech sa páči, máte slovo.
Žiga, Peter, podpredseda NR SR (2024-06-21):
Ďakujem pekne. Vyhlasujem všeobecnú rozpravu za ukončenú. Pani navrhovateľka sa asi nechce vyjadriť, keďže teraz hovorila. Pani spravodajkyňa? Nie. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Prerušujem aj dnešné rokovanie. Prajem vám príjemný víkend, stretneme sa v utorok o deviatej hodine. (Prerušenie rokovania o 16.04 hodine.) 163
Vavrek, Štefan, poslanec NR SR (2019-05-10):
Vážený pán predsedajúci, panie poslankyne, páni poslanci, podávam spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky o výsledku prerokovania vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 474/2013 Z. z. o výbere mýta za užívanie vymedzených úsekov pozemných komunikácií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, tlač 1335, v druhom čítaní. Národná rada Slovenskej republiky uznesením č. 1675 
z 27. marca 2019 pridelila predmetný návrh zákona na prerokovanie týmto výborom: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie a rozpočet, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti. Výbory prerokovali návrh zákona v lehote určenej uznesením Národnej rady Slovenskej republiky. Poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol návrh zákona pridelený, neoznámili gestorskému výboru v určenej lehote žiadne stanovisko k predmetnému návrhu zákona. Návrh zákona odporúčali Národnej rade Slovenskej republiky schváliť: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky uznesením č. 600 z 30. apríla 2019, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie a rozpočet uznesením č. 403 z 2. mája 2019, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti uznesením č. 355 zo 6. mája 2019. Z uznesení výborov Národnej rady Slovenskej republiky uvedených pod bodom III tejto správy vyplývajú tri pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. Gestorský výbor odporúča hlasovať o bodoch 1 až 3 spoločne s odporúčaním schváliť. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k predmetnému návrhu zákona vyjadrených v ich uzneseniach uvedených pod bodom III tejto správy a v stanoviskách poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave k tomuto návrhu zákona odporúča Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona pod tlačou 1335 schváliť v znení pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov uvedených v tejto spoločnej správe, ktoré gestorský výbor odporúčal schváliť. Spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky o výsledku prerokovania návrhu zákona v druhom čítaní bola schválená uznesením Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti č. 364 z 9. mája 2019. Týmto uznesením ma výbor zároveň poveril predložiť návrhy podľa § 81 ods. 2... (Zaznievanie gongu. Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2017-12-21):
Pán poslanec Suchánek. (Reakcie z pléna: „Nie je v sále.“ ) Pán poslanec Zelník.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2018-05-28):
S faktickými poznámkami osem poslancov. Posledný pán poslanec Kotleba. (Reakcia z pléna.) Takže poprosím, takže deväť poslancov, posledný pán poslanec Mora. Nech sa páči, pán poslanec Vašečka, prvý.
Petrák, Ľubomír, poslanec, NR SR (2018-06-19):
Pán predsedajúci, dajte hlasovať o návrhu zákona ako o celku s odporúčaním gestorského výboru schváliť.
Halgašová, Jarmila, poslankyňa NR SR (2023-05-10):
Kolega, Slovenská poľovnícka komora bola zriadená zákonom v roku 2009, dovtedy fungoval Slovenský poľovnícky zväz a od roku 2009 fungujú obidve organizácie, by som povedala, ako dvojkoľajné súbežné organizácie. Nikto nevie, ktorá organizácia pomaly čo robí, tak nerozumiem tej výhrade, že prečo, prečo ste proti tomu, aby sa zrušilo povinné členstvo v komore. Zrušením povinného členstva sa neruší okamžite, resp. automaticky organizácia ako taká. Jasným príkladom je Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora, ktorá bola zriadená zo zákona v roku 1992. V roku 2002 bolo zrušené tiež zákonom povinné členstvo a SPPK funguje, pozrite sa, aj úplne krásne do dnešného času a nemajú s tým najmenší problém. Ja si myslím, že tu je skôr obava možno o nejaké funkcie alebo takéto záležitosti. A nemyslím si teda, ešte ak môžem, pred rokom 2009 všetky funkcie, ktoré vykonáva dnes SPK, čiže vlastne má prenesený výkon štátnej správy, vykonával štát. Tak zrušením povinného členstva a odobratím týchto činností a prenesením, spätným prenesením na štát, ja si myslím, že nemusíme mať najmenšiu obavu, že by to štát nezvládol. A áno, je to politické rozhodnutie, nie odborné rozhodnutie a ako vidíte, zákon o poľovníctve je veľmi ťažká téma. Nakoniec každá jedna politická garnitúra s nejakým návrhom prišla a bolo to obyčajne na konci volebného obdobia a vždy s nulovým výsledkom. Ďakujem.
Pčolinský, Peter, poslanec NR SR (2018-12-13):
Ďakujem pekne. Zsolty, aj predtým sme tu mali vo vystúpení také námietky, že zväz – Rado Baláž, ako sa volá ten zväz, som zabudol – tak tvrdí, že, nie, ceny potravín nestúpnu. No ja vám garantujem, že stúpnu. Tak skúsme tak, Rado, skúsme tak dozadu si spomenúť, keď sa zaviedol odvod pre banky a poisťovne. No neplatíte, vážení, viac za poistenie, nie? Lebo väčšina tvrdí, že áno. Väčšina tvrdí, že áno, aj teraz kývu mnohí hlavami, že áno. Tak mi nehovorte, že keď zavedieme ďalší odvod, ďalšiu daň, tak tá cena čohokoľvek nestúpne. Jasné, že stúpne. Lebo vždy, ako raz mi povedal generálny riaditeľ jednej veľkej firmy, že tak keď to schvália, tak jasné, že si to premietneme do cien. Však prečo by sme, prečo by sme mali ísť na úkor nášho zisku? Samozrejme, že to premietnu do cien. Ja hovorím a my hovoríme, my nemáme problém s tým, že dajme odvod veľkým reťazcom. My nemáme problém s tým, že zdaňme tých, ktorí dávajú neprimerané marže. My s tým vôbec nemáme problém. Len my celý čas chceme od vás garanciu, že sa to nepremietne do cien potravín. A tú garanciu nám neviete dať. A vy veľmi dobre viete, že ju neviete dať. My nemáme problém s tým, že, áno, tie veľké reťazce sú problém, súhlasíme. Áno, urobme tam nejakú daň nejakým spôsobom, ale tak, aby nestúpli ceny potravín. A vy nám tú garanciu dať neviete. To je jediná vec, ktorú môžem povedať za naše hnutie, ktorú my sme od vás chceli. Garantujte nám, že nestúpnu ceny. Vy to neviete garantovať. A skúsenosti z iných odvodov tejto vlády hovoria presný opak, že zákonite stúpne cena daného produktu alebo služby.
Mamojka, Mojmír, poslanec NR SR (2013-05-22):
Jednu poznámku logickú, ja som nikdy nepovedal, ani nehovorím, že, že každý na vysokú školu. To ja som v živote nepovedal. Ja len som poopravil znova tie cifry, druhý a poslednýkrát, že často sa to na môj vkus možno využíva, že sa operuje číslami, percentami bez porovnania s iným. Každá skutočnosť je zaujímavá v porovnaní s inou skutočnosťou. To znamená, preto len hovorím, že mňa to dosť mrzí, že niekedy ten náš národný šport je taký, že sa robíme pápežskejší tam, kde by sme sa nemali, a zbytočne skromní tam, kde zas nemusíme byť skromní. Takže ja som len chcel uviesť tie cifry a fakty na pravé miesto. Samozrejme, že totálne porovnávať, Kanada a my, nie, ale s tým Holandskom, Fínskom, áno, to sa môžme. S tým, že vôbec som, opakujem, nepovedal, že každý. Vôbec nie, vôbec nie. Ja všade, kde som bol, na každej fakulte alebo škole, aj keď ten uchádzač, kde ich nebolo veľa, tak sme robili prijímacie pohovory vždy. Aj vždy, keď budem mať na to vplyv, aj budem, aby bola selekcia. Takže každý isto nie, to sme sa nerozumeli. Ale to percento nie je hororové, vysokoškolákov. A opakujem, zdravých a múdrych ľudí nikdy nie je dosť, samozrejme, limitovane, nie bezbreho. To súhlasím, súhlasím. Lebo zase, „my vse učiteľnice, inženeri“, to ja som nepovedal.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-05-13):
Prosím znovu pána poslanca Ladislava Polku, ktorého určil navrhnutý gestorský výbor pre obranu a bezpečnosť, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania o tomto návrhu. L. Polka, poslanec: Vážený pán podpredseda, vážený pán minister, dámy a páni, dovoľte, aby som vás informoval o správe výborov Národnej rady Slovenskej republiky o výsledku prerokovania návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky so Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť ako gestorský výbor k návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky so Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice, parlamentná tlač 567, podáva Národnej rade Slovenskej republiky túto správu výborov Národnej rady. Predseda Národnej rady pridelil svojím rozhodnutím č. 622 z 2. marca 2004 návrh na vyslovenie súhlasu s predmetnou zmluvou o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice na prerokovanie týmto výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť ako gestorskému. Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky predmetnú zmluvu prerokoval dňa 21. apríla 2004 a neprijal uznesenie, keďže návrh uznesenia nezískal podporu potrebnej nadpolovičnej väčšiny všetkých poslancov v súlade s § 52 ods. 4 zákona Národnej rady č. 350/1996 o rokovacom poriadku v znení neskorších predpisov a čl. 84 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť zmluvu prerokoval a odporučil Národnej rade túto podľa čl. 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky 1. vysloviť súhlas so zmluvou medzi Slovenskou a Českou republikou a 2. rozhodnúť, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky a táto zmluva má prednosť pred zákonmi. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady schválil návrh na uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky, ktoré je prílohou tejto správy. Pán predsedajúci, prosím, otvorte rozpravu k tomuto materiálu.
Vážny, Ľubomír, poslanec NR SR (2024-04-24):
Ďalej o bode 6 pozmeňujúceho návrhu.
Petro, František, poslanec NR SR (2013-05-15):
Ďakujem. Predseda Národnej rady Slovenskej republiky rozhodnutím zo 17. apríla 2013 č. 439 pridelil návrh na prerokovanie: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti. Za gestorský výbor určil Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti. Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky o návrhu rokoval 7. mája 2013 a prijal uznesenie č. 216. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti o návrhu rokoval 7. mája 2013 a prijal uznesenie č. 136. Obidva výbory odporučili Národnej rade Slovenskej republiky podľa čl. 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky vysloviť súhlas s Protokolom z roku 2003 k Medzinárodnému dohovoru o zriadení medzinárodného fondu na kompenzáciu škôd vzniknutých v dôsledku znečistenia ropnými látkami v znení z roku 1992 (FUND PROT 2003) a vyhlásením Slovenskej republiky k FUND PROT 2003 a rozhodnúť o tom, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky, ktorá má prednosť pred zákonmi. Gestorský výbor odporúča Národnej rade Slovenskej republiky podľa čl. 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky vysloviť súhlas s Protokolom z roku 2003 k Medzinárodnému dohovoru o zriadení medzinárodného fondu na kompenzáciu škôd vzniknutých v dôsledku znečistenia ropnými látkami v znení z roku 1992 s uplatnením vyhlásenia Slovenskej republiky podľa rozhodnutia Rady 2006/246/ES z 2. marca 2004, ktoré splnomocňuje členské štáty v záujme Európskeho spoločenstva podpísať alebo ratifikovať protokol z roku 2003 k Medzinárodnému dohovoru z roku 1992 o zriadení medzinárodného fondu na kompenzáciu škôd vzniknutých v dôsledku znečistenia ropnými látkami alebo k nemu pristúpiť a ktoré splnomocňuje v záujme Európskeho spoločenstva Rakúsko a Luxembursko, aby pristúpili k zásadným dokumentom v znení rozhodnutia Rady 2004/664/ES z 24. septembra 2004, ktoré splnomocňuje členské štáty, aby v záujme spoločenstva podpísali, ratifikovali alebo pristúpili k FUND PROTOKOLU 2003 a rozhodnúť o tom, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky, ktorá má prednosť pred zákonom. Spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady, tlač 411a, vrátane návrhu uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky bola schválená uznesením gestorského výboru zo dňa 14. mája 2013 č. 157. Týmto uznesením výbor poveril spoločného spravodajcu, aby informoval o výsledku rokovania výborov, odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru uvedené v spoločnej správe a predniesol návrh uznesenia Národnej rade Slovenskej republiky. Pani predsedajúca, skončil som.
Sulík, Richard, predseda NR SR (2011-09-14):
Prosím, hlasujte teraz o uvedených bodoch spoločnej správy. (Hlasovanie.) Prítomných 145 poslancov, hlasovalo 78 za, 67 proti. Uvedené body spoločnej správy boli schválené.
L. Miklós, minister životného prostredia SR: (2003-12-03):
Novela má niekoľko častí. V jej hlavnej časti sú prebraté smernice Európskej únie, ktoré sme ešte doteraz netransformovali, s tými nemáme žiadne problémy. Potom sú tam obsiahnuté zmeny, ktoré vyplývajú z našich praktických skúseností a zo skúseností obcí a miest, ktoré sa týkajú zákona o odpadoch, a chceme týmito úpravami len zaviesť do zákona praktické skúsenosti obcí a miest. No a osobitne by som chcel upozorniť na článok 3, kde novelizujeme miestne poplatky, teda zákon o miestnych poplatkoch, kde zase na základe skúseností obcí a miest upravujeme niektoré paragrafy, ktoré upresňujú možnosť výpočtu poplatkov za odpady a riešenie takých špecifických otázok, ako je poplatok za odpady pre tie osoby, ktoré sa nezdržujú celý rok vo svojom bydlisku, napríklad vojaci, študenti. Potom tam zavádzame na základe skúseností poplatky za odpady od právnických osôb, ktorí nie sú podnikatelia. Vážený pán predseda, toto v stručnosti. Dostali sme množstvo pripomienok, ktoré všetky vylepšujú tento návrh zákona a s väčšinou tých pripomienok súhlasíme a boli prerokované riadnym spôsobom vo výboroch, takže týmto by som si dovolil požiadať, aby ste podporili tento zákon.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-12-08):
Pán predseda Raši.
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2012-09-20):
Ďakujem pekne. Tým je ukončená rozprava. Chcem sa spýtať navrhovateľa, či má k tomu stanovisko, chce sa vyjadriť?	Nech sa páči.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-09-22):
(Hlasovanie.) Prítomných 146 poslancov, za 47, proti 21, zdržalo sa 76 poslancov, nehlasovali 2. Konštatujem, že bod 166 nebol schválený. Nech sa páči. M. Majdová, poslankyňa: Ďakujem. Tým sme prešli všetky body zo spoločnej správy. Pán predsedajúci, nechajte teraz hlasovať o pozmeňujúcom návrhu, ktorý som v rozprave podala ja, prvom.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2022-03-23):
Ďakujem. A teraz poprosím všetkých poslancov, aby sa odobrali k hlasovaniu. (Akt verejného hlasovania.)
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2014-12-03):
Ďakujem. Ďalší v rozprave vystúpi pán poslanec Hlina. Pán poslanec Hlina nie je v sále, takže stráca poradie, ide pán poslanec Lipšic. Ešte predtým poprosím chvíľku strpenia, pán predseda Šebej potrebuje zvolať výbor. Pán poslanec Šebej s procedurálnym návrhom.
Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2023-03-31):
Vážený pán predsedajúci, v rozprave nevystúpil žiadny poslanec, a teda neboli podané žiadne pozmeňujúce návrhy. Pán predsedajúci, keďže ani zo spoločnej správy nevyplývajú žiadne pozmeňujúce návrhy a vzhľadom na to, že sa zákon prerokúva v skrátenom legislatívnom konaní podľa § 89 zákona o rokovacom poriadku, sme v treťom čítaní, otvorte, prosím, rozpravu.
Karahuta, Jaroslav, poslanec NR SR (2023-05-10):
Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Pán poslanec Dostál, máte pravdu a nebola to zlomyseľnosť určite. Hej, rešpektujem. Čo sa týka, čo sa týka poslanca Mičovského, ja som to nemyslel v zlom zlomyseľne, len hovorím, že pokiaľ to nenastavíme v rámci poľnohospodárskej politiky, že nebudú dotácie na to, tak úplne prirodzene to nechajú zarásť krovinami, drevinami a sa bude posúvať les smerom ku tomu poľu. Ale tie biopásy, vieš dobre, že aj v tom máme zhodu, stále sme sa o tom bavili, ja som sám videl nejeden hektár biopásov, takže v tomto mám podporu, ale dajme tam biopásy, lebo na to sú presne stanovené pravidlá a peniaze v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky. Je tam ozaj tých 700 alebo koľko hektárov, to je veľký peniaz, ale tam musia byť špeciálne druhy rastlín, tá zmes semien, aby ten biopás vyzeral. To, to by pomohlo určite aj hlavne tým, že v tých biopásoch by boli tam tie srny, zajace a nielen, aj diviaky by žili v tom biopáse, lebo tam to kvitne a rastie celý rok rovnomerne. Takže s týmto súhlasím. Ale určite toto nie je politické zadanie, neviem, kto to hovoril, ale toto je výpočet toho, že kam sa dostaneme, kam sa dostaneme, ak budeme neuvážene toto robiť, lebo toto sa otočí presne proti tým, ktorí sa snažia nejakým spôsobom tým poľovníkom povedzme pomôcť. Nakoniec sa to obráti voči nim. A ešte raz zopakujem, opýtajte sa poľnohospodára, ktorý si neuplatní 3 % náhrady škody. Niet takého poľnohospodára na Slovensku. 30 dní po zbere úrody kto... a druhá vec, kto odhadne výšku škody? Poisťovacia spoločnosť, okresný úrad alebo, alebo kto vlastne, NKÚ? Hej, ani toto nie je definované, takže preto hovorím, že s tými termínami opatrne. A presuňme potom hlasovanie na budúci, na budúcu schôdzu alebo nejak to spravme tak, aby sme si spolu sadli a dotiahli to. Ja som za to, aby sme to dotiahli, ale týmto spôsobom budú mať problém hlavne poľovníci.
Vons, Peter, poslanec NR SR (2021-11-09):
Ďakujem. Mňa iba stále zaráža, kolega Mirko Žiak, že znova si uzatvoril, že my niečo zakazujeme. Nikto tu nič nezakazuje. Povedala to aj tvoja kolegyňa. Šírite strach a klamete. Chcete obalamutiť ľudí, ktorí tento zákon možno nečítali a dôverujú vám, nám poslancom, že sa rozhodneme správne. Neviem, zatiaľ som tu videl tri vystúpenia kolegov, ktorí čítali len nejaké príbehy. Samozrejme, že ja ich nespochybňujem a je mi ľúto aj tejto dievčiny, ktorá zažila to, čo zažila. Samozrejme, že sa s tým väčšina z nás, resp. nikto nestotožňuje, že sa to takto riešilo. Ale to neznamená, že to robia všetci. Rovnako by sme tu mohli čítať príbehy opačné, hej, boli by sme tu možno do večera. Ale čo je najdôležitejšie, nehovorte, že niečo zakazujeme. Chceme len pomôcť. Kto sa rozhodne, že chce, tak ju bude mať. Tuná sa iba umožňuje, čo najviac možností sa správne rozhodnúť preto, že aký život bude mať, či bude mať život to dieťa a aký bude mať život aj tá žena, ktorá sa nakoniec rozhodne. To je to najdôležitejšie a tento zákon tomu chce pomôcť. Takže, prosím vás, už prestaňte klamať.
Šimečka, Michal, podpredseda NR SR (2023-11-15):
Ďakujem veľmi pekne. A s faktickou poznámkou sa prihlásil pán poslanec Sulík, prosím, máte slovo.
Borec, Tomáš, minister spravodlivosti SR (2015-05-06):
Ďakujem veľmi pekne, pani predsedajúca. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, poslanci, zámerom predloženého návrhu novely zákona je povinná transpozícia smernice prijatej Európskou úniou pre oblasť účtovníctva, ktorá sa týka uvádzania rozšírených informácií vo výročnej správe pre subjekty verejného záujmu, veľké skupiny a veľké účtovné jednotky pôsobiace v ťažobnom priemysle alebo v klčovaní prirodzených lesov. Novelou sa ďalej upravujú podmienky pre vznik povinnosti zostaviť konsolidovanú účtovnú závierku, upravuje sa oceňovanie reálnou hodnotou, dopĺňa sa opisovanie goodwillu a dopĺňa sa pokuta za nevedenie účtovníctva alebo vedenie účtovníctva v rozpore s týmto zákonom. Tento materiál obsahuje aj novelu zákona o používaní elektronickej registračnej pokladnice, novelu zákona o správe daní, ako i novelu zákona o spotrebnej dani z tabakových výrobkov a zákona o spotrebnej dani z alkoholických nápojov. Pri registračných pokladniciach sa spresňuje postup certifikácie elektronickej registračnej pokladnice, upravuje sa prideľovanie virtuálnych registračných kódov a precizuje sa postup pri ukončení používania virtuálnych registračných pokladníc. Doplnenie colného zákona a daňového poriadku je reakciou na viaceré požiadavky Európskej komisie, aby Slovenská republika zaplatila do rozpočtu Európskej únie sumy colných dlhov, ktoré nebolo možné efektívne vymôcť od dlžníka z dôvodu, že príliš dlhú dobu trvalo zabezpečenie exekučného titulu na účely colného exekučného konania. Nová úprava v oblasti spotrebných daní vychádza v ústrety výrobcom, ktorým bude na základe ich požiadavky možné stanoviť termín prevzatia kontrolných známok v tlačiarni, ktorý bude presahovať v súčasnosti stanovenú desaťdňovú lehotu od pripísania peňažných prostriedkov za objednané a odsúhlasené množstvo kontrolných známok. Touto úpravou sa tiež umožní väčšia flexibilita organizácie výdajov u kontrolných známok a vytvorí sa vhodnejší priestor pre zabezpečenie tlače kontrolných známok. Vážené pani poslankyne, poslanci, na záver mi dovoľte požiadať vás o podporu, prijatie a schválenie predloženého vládneho návrhu zákona. Ďakujem pekne za pozornosť.
Galko, Ľubomír, minister obrany SR (2011-09-07):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dobrovoľníctvo je neodmysliteľnou súčasťou každej modernej spoločnosti. Vďaka dobrovoľníctvu môžu občania významne prispieť k sociálnemu a hospodárskemu rozvoju svojich spoločenstiev. V súčasnosti nie je v právnom poriadku Slovenskej republiky zakotvená všeobecná úprava dobrovoľníctva, ale len čiastkové úpravy ako napr. zákon č. 282/2008 Z. z. o podpore práce s mládežou a o zmene a doplnení zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, čo v praxi spôsobuje výrazné problémy, ktoré brzdia túto významnú pozitívnu aktivitu človeka voči iným osobám a voči celej spoločnosti. Dôležitú úlohu pri tvorbe návrhu zákona zohrala aj Európska únia, ktorá vyhlásila rok 2011 za európsky rok dobrovoľníctva. Vláda Slovenskej republiky prezentovala vo svojom programovom vyhlásení, že bude širšie využívať a rozvíjať potenciál spolupráce orgánov verejnej správy s neziskovým sektorom. Pri tvorbe navrhovanej právnej normy sa prihliadalo na skúsenosti a poznatky v oblasti dobrovoľníckej činnosti získané z právnych analýz a úprav v iných štátoch, ako aj zástupcov mimovládnych neziskových organizácií. Hlavnou ambíciou predloženého návrhu je predovšetkým stransparentniť dobrovoľníctvo ako všeobecne uznávanú činnosť vykonávanú fyzickými osobami vo verejnoprospešnom záujme. Vymedzené oblasti dobrovoľníctva najmä v oblasti sociálnych vecí, zdravotníctva, starostlivosti o chorých a starých ľudí či vzdelávania určite prinesú nemalý efekt aj do verejných zdrojov, ktoré nebude potrebné z verejných rozpočtov vynakladať, ale ktoré bude možné použiť na podporu iných aktivít vykonávaných vo verejnom záujme. Zákonom o dobrovoľníctve sa zároveň navrhuje novelizovať viacero zákonov, ktoré majú vzťah k výkonu dobrovoľníckej činnosti. Verejný záujem na podpore dobrovoľníctva sa preto vyjadruje novelou Zákonníka práce, drobnou novelou zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti, novelou zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov formou možnosti prispieť na podporu dobrovoľníctva poukázaním časti priznanej dane i úpravy nezdaniteľných častí príjmu, novelou zákona č. 582/2004 Z. z. o miestnych daniach sa navrhuje umožniť obciam samostatne rozhodnúť o úľavách na miestnych daniach v prípadoch, že platitelia daní budú vykonávať dobrovoľnícku činnosť v ich prospech. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, zároveň si vás dovoľujem požiadať o postúpenie predloženého návrhu zákona do druhého čítania. Ďakujem.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2014-12-03):
Prezentujme sa a hlasujme o tomto návrhu pána poslanca Hlinu. (Hlasovanie.) Prítomných 134, 54 za, proti 76, zdržali sa 4. Tento návrh sme neschválili.
Galek, Karol, poslanec NR SR (2018-10-23):
Dobré ráno prajem. Takže máme tu jeden alebo prvý návrh zákona z toho balíčka troch na zníženie cien elektriny. V tomto sa venujeme Slovenskej elektrizačnej prenosovej sústave a zisku tejto štátnej spoločnosti. Hlavným cieľom návrhu zákona je legislatívna úprava použitia zisku z poskytovania systémových služieb zo strany prevádzkovateľa prenosovej sústavy spoločnosti Slovenská elektrizačná prenosová sústava, a. s., ktorej 100-percentným vlastníkom akcií je Slovenská republika, v mene ktorej koná ministerstvo financií. Táto spoločnosť má monopolné postavenie v rámci zabezpečenia prevádzkovej spoľahlivosti celej elektrizačnej sústavy Slovenskej republiky. Návrh zákona reaguje v prvom rade na fakt, že napriek každoročnej ziskovosti štátnej spoločnosti tarifa za systémové služby je jedna z najvyšších v Európskej únii, pričom túto tarifu v koncovej cene elektriny uhrádzajú spotrebitelia a ostatní koncoví odberatelia elektriny. Inými slovami sa podieľajú na ziskovosti predmetnej štátnej spoločnosti. Ústava Slovenskej republiky, ako aj Dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd hovoria o rovnosti v základných právach. Tieto sa však nezaručujú štátu, ale súkromným subjektom. Štátne akciové spoločnosti sú len formálne súkromnými subjektmi, štát v nich má totiž garantovanú 100-percentnú majetkovú účasť. Aplikácia predpisu do praxe neprinesie žiadnu komplikáciu v činnostiach regulovaných subjektov ani koncových spotrebiteľov energií. Naopak, mala by znížiť tarifu za systémové služby a tým pádom aj celkovú cenu elektriny, ktorú platia všetci odberatelia. Predložený návrh zákona má negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy. Návrh zákona má ale pozitívne sociálne vplyvy, pretože dôjde k poklesu cien energií, a pozitívne vplyvy na podnikateľské prostredie, tak isto možnosť vplyvu na ceny energií, a to smerom dole. A teda síce tento návrh zákona má negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy, na druhej strane necháva tie peniaze, ktoré teraz patria a platia tejto spoločnosti, vo vrecku ľuďom, nech si sami rozmyslia, ako ich použijú. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými predpismi, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie. Ďakujem, toľko v úvodnom slove.
P. Paška, predseda NR SR: (2009-09-08):
(Hlasovanie.) 140 prítomných, všetci boli za. Tento návrh sme schválili.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2023-05-18):
Pán poslanec Šeliga.
Žiga, Peter, podpredseda NR SR (2024-04-30):
Prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) 144 prítomných, 79 za, 17 proti, 48 sa zdržalo. Konštatujem, že Národná rada sa uzniesla, že tento návrh zákona prerokuje v druhom čítaní . Pristúpime k hlasovaniu o pridelení návrhu výborom a o určení gestorského výboru, ako aj o lehoty na jeho prerokovanie. Nech sa páči, pani spravodajkyňa.
Číž, Miroslav, poslanec NR SR (2014-03-20):
No ako vždy som z vášho vystúpenia vcelku zmätený, jednak keďže som presvedčený, že ste sa zapojili do súťaže politicky ako o najmenej kultúrneho poslanca v parlamente. A už ste aj dobehli pána Hlinu vcelku, čo ste predviedli pri poslednom návrhu na odvolanie predsedu vlády. Tak ste aj začali priamo vedľa hneď provokovať predsedu Národnej rady priamo do očí rovno, aby to nebolo jednoduché. Ale zakončili ste to vcelku ľahkým konverzačným tónom. No bolo to o celkom zaujímavé vystúpenie v tomto zmysle. Pán kolega, chcem vám povedať, že to, čo ste predvádzali, a, bohužiaľ, sa k tomu pridal aj predseda Najvyššieho súdu pán Harabin, to zásadným spôsobom prispelo k tomu, že justícia na Slovensku vyzerá, tak ako vyzerá. Elementárna vec. Prečo vy pre mňa máte nulovú dôveryhodnosť ako politik, vám poviem. Všetci veľmi dobre vieme, že predseda Súdnej rady je automaticky doteraz je predsedom Najvyššieho súdu. Všetci veľmi dobre vieme, že predsedu Najvyššieho súdu volí Súdna rada a navrhuje ho na vymenovanie prezidentovi Slovenskej republiky. Čo s tým má SMER? Ak niekto sa pokúša permanentne politicky, lebo je presvedčený, že tá situácia nie je v poriadku, teda nie právnymi, ale politickými prostriedkami zmeniť pomery v krajine, to ste boli vy celý čas, čo je pre mňa hanebné, pán poslanec, vy celý čas aj s pani poslankyňou Žitňanskou. Viete veľmi dobre, že pri takejto funkcii tie dôvody na odvolanie majú charakter kvalifikovaných dôvodov. Mohli ste dokázať ako minister, ako dlhoročný politik aspoň náznak takéhoto niečoho. Nie, vy ste politicky zasahovali do legitímne zvolenej Súdnej rady a do právomocí tejto Súdnej rady. A aj keby som bol kedykoľvek pristúpil, prípadne ak sú lepšie mechanizmy, na volenie šéfa Súdnej rady, ale v takom prípade v slušnej spoločnosti, by to bolo od najbližšieho volebného obdobia. A to všetko ostatné je politicky nekultúrne a surové, presne, čo ste vždy politicky robili. Vždy ste funkciu zneužívali a vždycky ste prednášali vaše myslenie ako myslenie všetkých... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
I. Štefanec, poslanec: (2008-01-21):
Dovolím si vám pripomenúť, že za predchádzajúcej vlády bolo Slovensko hodnotené Európskou komisiu ako krajina najlepšie pripravená na zavedenie eura spomedzi desiatich krajín, ktoré vstupovali do Únie v roku 2004. Lepšie ako Slovinsko, Cyprus a Malta, ktoré už zaviedli spoločnú menu. Bohužiaľ, tým, že sa na túto tému vyjadrujete veľmi rozporuplne a že ste občanov nepripravovali, sme sa dostali do stavu, kedy euro sa stáva nepopulárne. Z vašich výrokov môžem spomenúť len tie, keď hovoríte o zdražovaní ako o trestnom čine, prípadne predseda Národnej rady hovorí doslova: „Euro nie je program sociálnej demokracie, ale v záujme Slovenska to urobíme.“ Toto sú výroky, ktoré najviac zneisťujú občanov. Preto sa rozhodne nepripojíme k vašej proklamovanej deklarácii a neprevezmeme zodpovednosť za vašu neschopnosť. Je vašou zodpovednosťou pripraviť ľudí tejto krajiny na zavedenie spoločnej meny a rozptýliť ich obavy. My v tomto komunikuje, my ľudí pripravujeme, bohužiaľ, vy v tomto nekonáte. Vy ťažíte z hospodárskeho rastu, z reforiem a nerobíte nič pre budúcnosť. Bohužiaľ, rozhodnutia, ktoré robíte, v miliardách zaplatia občania tejto krajiny. Ďakujem pekne.
Gaborčáková, Soňa, poslankyňa NR SR (2017-10-17):
Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 448/2008 o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších, sa mení a dopĺňa takto: Po prvé. V čl. I doterajšieho bodu 61 sa slová „odseku 11“ nahrádzajú slovami „odseku 10“. Odôvodnenie: Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorá bezprostredne súvisí s bodom 3 toho pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu vypustením odseku 8 v § 71 vládneho návrhu zákona. Po druhé. V čl. I doterajšom bode 64 v § 71 ods. 6 sa slová „§ 78a odseku 2 až 8 a odseku 11 až 13“ nahrádzajú slovami „§ 78a odsek 2 až 7“. Odôvodnenie: Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorá bezprostredne súvisí s bodmi 11 a 16 tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu s vypustením § 78a ods. 2 a § 78a ods. 11 až 13 vládneho návrhu zákona. Po tretie. V čl. I... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)
K. Sárközy, poslankyňa: (2008-10-21):
Rokovací poriadok Národnej rady Slovenskej republiky § 89 hovorí o skrátenom legislatívnom konaní. Budem to citovať doslova, kedy môže vláda využiť skrátené legislatívne konanie. „Za mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd alebo bezpečnosti, alebo ak hrozia štátu značné hospodárske škody, Národná rada sa môže na návrh vlády uzniesť na skrátenom legislatívnom konaní o návrhu zákona.“ Pozorne som sledovala predkladaciu správu  pani  ministerky, ona neuvádzala § 89, teda vláda nie kvôli tomuto paragrafu žiada Národnú radu, aby zahlasovala za skrátené legislatívne konanie, ale pani ministerka citovala ústavu, a to, ak sa nemýlim, je to článok 39, ktorý hovorí o tom: „Občania majú právo na primerané hmotné zabezpečenie v starobe a pri nespôsobilosti na prácu, ako aj pri strate živiteľa.“ Podľa mňa ani rokovací poriadok, ani článok 39 ústavy nehovoria, prečo by sme dnes mali hlasovať za skrátené legislatívne konanie, pretože nič také sa nedeje. A vysvetlím to aj prečo. To meritum poviem pri svojom druhom vystúpení, teraz len toľko. Pani ministerka, zákonná lehota na vystúpenie alebo na vstup do druhého piliera uplynula 30. júna tohto roku. To znamená pred necelými troma mesiacmi. Koncom júna pán premiér na jednej tlačovej besede povedal: „Pre nás situácia okolo druhého piliera sa skončila. My sme dali ľuďom šancu, ľudia sa rozhodli takto, nebudeme ďalej otvárať druhý pilier.“ Pre mňa teraz otázka vyvstáva v tom zmysle, kedy ja mám veriť pánovi premiérovi. V júni, alebo mu mám veriť v septembri, keď toto zahlásil. Nič také sa odvtedy neudialo, pretože svetová finančná kríza tu bola už aj minulý rok, dokonca aj predminulý rok. Takže nič také sa neudialo, aby vláda musela otvárať druhý pilier v skrátenom legislatívnom konaní. Ja vtedy, keď budeme prerokovávať vládny návrh zákona, poviem aj to, prečo to vláda otvára. Takže teraz som sa vyjadrila v mene klubu poslancov Strany maďarskej koalície len k skrátenému legislatívnemu konaniu a ešte raz na záver zdôrazňujem, poslanci Strany maďarskej koalície – Magyar Koalíció Pártja nebudú hlasovať za skrátené legislatívne konanie, budeme hlasovať proti. Ďakujem pekne. (Potlesk.)
Martvoň, Anton, poslanec NR SR (2013-04-30):
Ďakujem pekne. Pani docentka Žitňanská, no, poviem to takto. Ja s vami ako vôbec nesúhlasím, vy nás obviňujete, že chceme mať svojho generálneho prokurátora za každú cenu. No kebyže to chceme, tak ho proste zvolíme. Jednoducho nečakali by sme tu alebo by sme neriešili túto teraz súčasnú situáciu na Ústavnom súde, jednoducho by sme možno išli tou istou cestou, ako ste išli vy, že skôr než bol nález Ústavného súdu teda publikovaný v Zbierke zákonov, tak ste skôr dali ešte predtým voľbu generálneho prokurátora. No tak my by sme ho teda zvolili. Neriešila by vláda práve túto situáciu. Ale práve preto, že sa k tomu staviame zodpovedne a chceme, aby Ústavný súd rozhodol v tejto veci, tak vláda prichádza s týmto riešením. Čiže nikto z nás tu, ako ste mňa nazvali, že mladí právnici, neznásilňuje ústavný poriadok tejto krajiny. O znásilnení ústavného poriadku by sme mohli hovoriť, vidím tu aj pána Dzurindu, z čias, keď on vládol. Však vy ste vtedy zrušili Úrad pre štátnu službu, ktorý mal garantovať nezávislosť štátnych zamestnancov, no a zabudli ste pritom, alebo popritom aj na predsedu úradu, ktorému potom ešte išiel pol roka plat. Čiže neobviňujte nás, mladých právnikov. No ja sa skôr bojím, že „o pár rokov starší právnici“, čo sú tu starí harcovníci v parlamente, že skôr z nich ide strach, že s akými riešeniami prichádzajú. Čiže znova podotýkam, vláda týmto návrhom snaží sa vyriešiť problém na Ústavnom súde ako taký. A keď si myslíte, že pán Čentéš, ktorého si vážim, vyhrá to na Európskom súde pre ľudské práva, tak potom načo tu je celé to divadlo? Tak vyčkajte na rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva a je vybavené.
Šimečka, Michal, podpredseda NR SR (2024-05-10):
Ďakujem pekne. Pani poslankyňa Jaurová, nech sa páči.