R. Bauer, poslanec: (2009-12-02):
Čiže najprv k tej terminológii. Táto rodová terminológia, ktorá je spísaná v Glosári rodovej terminológie, sa mi zdá, že niekedy je ako keby nezrozumiteľná, ako až vedome nezrozumiteľná. Tak napr. rod je podľa materiálu aj podľa tohto glosára sociálnou konštrukciou, ku ktorej sa viažu pripisované alebo očakávané sociálne roly, správanie, ale aj predsudky, stereotypy, hodnotenia, sebahodnotenia a predstavy o tom, čo je  a čo nie je pre ženu alebo muža správne a vhodné. Podľa filozofky Judith Batler rod by sa nemal chápať len ako kultúrny zápis istého významu na vopred danom pohlaví, pojem rod musí zároveň označovať samotný aparát, pomocou ktorého sa pohlavia ustanovujú, to je podľa mňa úplný nezmysel, rod predstavuje aj diskurzívne, resp. kultúrne prostriedky, ktorými sa produkuje a ustanovuje „pohlavná prirodzenosť“ alebo „prirodzené pohlavie“ ako „preddiskurzívne“ čiže také, ktoré bolo skôr ako kultúra, ustanovuje sa ako politicky neutrálny povrch, na ktorom sa koná kultúra. Keď takto sú definované základné pojmy, tak dosť pochybujem, že bežní ľudia sa budú v tom vyznať, čo to vlastne je. Pojem rodová rovnosť, resp. nerovnosť, gender equality, rovnosť patrí k tzv. normatívnym pojmom založeným na hodnotách a ideáloch. Vo svojej najzákladnejšej forme sa rovnosť vzťahuje k rovnakej hodnote. Je to morálny princíp, ktorý sa odvodzuje od všeobecnej ľudskosti bez ohľadu na rod, etnickú príslušnosť, sociálnu triedu, sexuálnu orientáciu alebo iné charakteristiky. Toto je zrozumiteľné. Existujú dva prístupy, ktoré sa bežne nazývajú rovnosť príležitostí a rovnosť výsledkov. S rovnosťou príležitostí, myslím, každý súhlasí. Je to princíp, podľa ktorého má mať každý, každá rovnakú príležitosť uplatniť sa bez ohľadu na také faktory, ako je etnická príslušnosť, rod alebo sociálna trieda. Kľúčovým politickým nástrojom podpory rovnosti príležitostí v tomto širokom zmysle je vzdelanie. Myslím si, aj v ďalšom materiáli alebo v štatistikách, ktoré máme k dispozícii, je zrejmé, že v prístupe k vzdelaniu nie je žiadna diskriminácia, je v tom rovnosť. Naopak, ženy sa viacej podieľajú aj na vysokoškolskom vzdelávaní. Tie čísla sú pre ženy priaznivé. Rovnosť výsledkov je radikálnejší prístup k rovnosti. Presúva pozornosť od východiskovej pozície ku konečným výsledkom, od príležitosti k odmene. V najextrémnejšej forme by mala znamenať, že každý skončí s rovnakou úrovňou zdrojov alebo prinajmenšom so spravodlivou úrovňou zdrojov, ktorá odráža rozdielnu úroveň potrieb. Tak dúfam, že autori tohto materiálu nechcú presadzovať takúto najextrémnejšiu formu, lebo takéto spoločenské zriadenia už v histórii skončili. Vo feministickom prístupe je základným cieľom rovnosť žien a mužov. Vychádza z toho, že ženy majú rovnaké schopnosti ako muži, a teda obidve pohlavia majú mať prístup k rovnakým príležitostiam a aktivitám a majú sa hodnotiť rovnako. Od 19. storočia feminizmus obhajoval aj názor, že ženy a muži sú rozdielni a že schopnosti a vlastnosti žien by mali byť uznané za rovnako hodnotné ako vlastnosti mužov. Čiže je na jednej strane názor, že sú si rovní, na druhej strane názor, že sú si rozdielni. Tieto dve tendencie sa dodnes navzájom dopĺňajú, sporia, prelínajú. Aktuálne politické koncepcie vychádzajú z ich produktívnej konfrontácie a zväčša obsahujú prvky jedného i druhého prístupu. No keď v glosári v definícii vlastne je popísaná rovnosť takýmto spôsobom, že máme jednu koncepciu, druhú koncepciu a tie sa navzájom dopĺňajú a sporia, tak potom neviem, kde tá definícia vlastne je. Ešte tretí príklad by som si zobral a to je rodina. Vo feministickom chápaní, píše glosár, sa kladie dôraz na skutočný obsah vzťahu muža a ženy a pojem rodina sa považuje za abstrakciu zaťaženú symbolikou heterosexizmu, čiže muža a ženu už netreba spomínať vôbec v rodine, a protirečeniami, ktoré ju robia náchylnou voči účelovému zneužívaniu, napr. zo strany politikov a političiek, podľa feminizmu sú tradicionalistické definície v praxi vylučujúce a reflektuje hegemonistické záujmy, feministické námietky vyvrátili mnoho tradicionalistických pohľadov na rodinu a tak ďalej. Tu by som sa chcel zastaviť, pretože dokument sa odvoláva na viaceré medzinárodné dokumenty, na strane 9, kde sú medzinárodnopolitické dokumenty, sa píše, že medzi najdôležitejšie môžeme zaradiť, a hneď na prvom mieste je to vymenované, Všeobecnú deklaráciu ľudských práv roku 1948. Pozrime sa do tohto dokumentu, z ktorého vychádza táto stratégia, ako definuje rodinu Všeobecná deklarácia ľudských práv. V článku 16 Všeobecnej deklarácie ľudských práv je rodina definovaná veľmi jednoducho a zrozumiteľne: Rodina je prirodzenou a základnou jednotkou spoločnosti a má nárok na ochranu spoločnosti a štátu. Keď sa pozrieme na terminológiu rodovej rovnosti, tak vidíme, že je to úplne opačne, rodina je abstrakcia zaťažená symbolikou heterosexizmu a protirečeniami, ktoré ju robia náchylnou proti účelovému zneužívaniu. Tak myslím si, že je v tom obrovský rozpor, proste tu je iný jazyk, úplne nový jazyk. Toto sa absolútne nezhoduje. A pritom to je kompatibilné, keďže z toho národná stratégia vychádza. Po druhé. Táto agenda mi stále pripadá, že cieľom je ako keby dosiahnuť, že tie rozdiely medzi mužmi a ženami ako keby nemali byť. Ale rozdiely medzi mužmi a ženami sú, mnohé štúdie to ukazujú. Sú prirodzené, biologické, psychologické, fyziologické. Muž a žena sú komplementárni a rozdielni, proste tak to je, to je skutočnosť, to je realita, to je fakt, v takom svete žijeme. Dokonca sú rozdiely v psychike aj v chorobných stavoch. Keď ide o hysteričky, tak tam pomer žien a mužov je 10 ku 1. Keď ide o sexuálny masochizmus, tam zase je to 20 ku 1 pre mužov. Keď ide o anorexiu, tak to vychádza 9 ku 1 pre ženy. Keď ide o bulimiu, je to tiež 9 ku 1 pre ženy. Čiže aj v týchto stavoch psychických, chorobných sú rozdiely medzi mužmi a ženami. Nikdy to nebude 50 na 50 alebo 1 k 1. Tretia poznámka. Našiel som v tejto stratégii aj argumentáciu, ktorá sa mi nezdá úplne korektná a zdá sa mi jednostranná a zavádzajúca. Poviem vám presne, je to v časti Oblasť rodiny a štátnej rodinnej politiky na str. 15, kde sa píše, že vplyvom sociálno-ekonomických  zmien od roku 1989 došlo k zmene reprodukčného správania obyvateľstva, pôrodnosť klesla podobne ako vo všetkých postkomunistických krajinách a tak ďalej. A ďalej v tom odseku sa  argumentuje tak, že navyše ako ukazujú niektoré štúdie, existuje jasná korelácia medzi mierou pôrodnosti a mierou pracovnej aktivity žien, vo Francúzsku je napr. miera zamestnanosti žien vo veku od 25 do 49 rokov 80 % a úhrnná miera plodnosti žien 1,92 %. To je pravda, vo Francúzsku, kde najčastejšie mená sú Ali a Fatima, ale pravdou je, že vo svete je to presne opačne. Čiže tu je povedaný záver na základe jednej štúdie, z jednej krajiny alebo možno ešte je to vo Švédsku a ešte v Španielsku, ale v iných krajinách a vo svete je to presne opačne. V Sudáne, v Jemene, v Afganistane, Iraku, Iráne, subsaharskej Afrike je presne opačná korelácia. Čiže nie je to žiadny argument. A takéto vývody alebo takto vytrhnutá štúdia francúzska z kontextu proste nedáva nárok a nie je to korektné, keď sa argumentuje, že existuje jasná korelácia medzi mierou pôrodnosti a mierou pracovnej aktivity. Je to účelová a zavádzajúca argumentácia. Po ďalšie. Na strane 14, kde je oblasť ekonomická a hospodárska, sociálna oblasť, oblasť zdravotníctva, je uvedený odsek týkajúci sa modernizácie služieb v oblasti zdravotníctva, že by mala smerovať k zlepšeniu dostupnosti, kvality a rastu potenciálu a reagovať na nové špecifické potreby žien a mužov v súvislosti s rizikami v oblasti zdravia vrátane sexuálneho a reprodukčného zdravia. Tak toto je naviazané na Národný program reprodukčného a sexuálneho zdravia, ktorý bol predložený už v roku 2008, ktorý bol opäť predložený pod iným názvom, a to pod názvom Národný program starostlivosti o ženu, bezpečné materstvo a reprodukčné zdravie v roku 2009. A v obidvoch prípadoch vlastne to dopadlo tak, že bol stiahnutý. Dovoľte, aby som pripomenul, že v roku 2008 Slovenská národná strana zablokovala Národný program ochrany sexuálneho a reprodukčného zdravia, kde napr. pani poslankyňa Mušková vtedy povedala: „Nie je to program ochrany zdravia, skôr poškodzovania zdravia.“ Hlavnou výhradou vtedy, podľa štátneho tajomníka ministerstva zdravotníctva Daniela Klačka, ktorý je nominantom Slovenskej národnej strany, bolo: „Nesúhlasíme s tým, aby interrupcia bola zaradená na jednu úroveň s metódami antikoncepcie, a teda aby nebola v konečnom dôsledku vnímaná na jednej úrovni s antikoncepciou, zdôraznenie tohto aspektu nám v národnom programe chýba,“ a tak ďalej. To vyhlásil pre EuroDomino Klačko, je to z 3. apríla 2008. Správa tlačovej agentúry z 2. apríla 2008 bola: Konferencia biskupov nechce predložený program sexuálneho reprodukčného zdravia, predstavitelia KBS predložili v pondelok 31. marca 2008 šéfovi rezortu zdravotníctva Slovenskej republiky zásadné pripomienky k uvedenému programu a uviedli, že v súčasnom znení je pre nich ako celok neprijateľný, pretože odporuje zásadám etiky založenej na prirodzenom mravnom zákone, rešpektovaní ľudskej dôstojnosti a ľudských práv podľa záväzných medzinárodných dokumentov. A do tretice pripomeniem, že nesúhlas s programom vyjadrilo pred Úradom vlády zvonením mobilných telefónov asi 300 ľudí, protest podporili viaceré mimovládne organizácie, ako aj nezávislí poslanci Národnej rady, poslanci za KDH a poslanci za Ľudovú stranu – HZDS. Čiže na základe týchto protestov, týchto výhrad z tohto, povedzme, spoločenskej reakcie bol tento program zastavený, ktorý sa takýmto spôsobom opäť dostáva do tohto materiálu, o ktorom rokujeme aspoň v obmedzenej forme, nehovorím, že je to vo všetkých cieľoch. Na záver sú v materiáli definované operačné ciele a okruhy odporúčaní, ktoré z môjho pohľadu nie všetky sú zrozumiteľné dosť dobre. Je to, už tu aj pani kolegyňa Vášáryová spomínala napr. odtradicionalizovanie ponímania verejnej a súkromnej sféry (Čo to je proste? Ako chcete súkromnú sféru odtradicionalizovať? Proste keď niekto chce mať súkromný život postavený na tradíciách na konzervatívnom prístupe, na tradičných hodnotách, tak ako ho chcete odtradicionalizovať?), prorodová transformácia výchovno-vzdelávacieho procesu a médií, pani kolegyňa, tu sú tie médiá spomínané, na ktoré ste sa pýtali, ešte raz to ďalšie opatrenie, prorodová transformácia výchovno-vzdelávacieho procesu, médií a zaužívaných vzorcov správania formulujúcich rozhodovacie a mocenské pozície. No akým spôsobom chcete transformovať médiá, aby sa nesprávali čo ja viem tak, že uznávajú, že rodina je založená na heterosexuálnom vzťahu a na manželstva muža a ženy? Akým spôsobom to chcete urobiť? To podľa mňa je absolútne neprijateľné v pluralitnej spoločnosti. Operačný cieľ 2 je identifikovať rodovú stereotypizáciu, jej oslabovanie a vyhýbanie sa jej a vytvárať stereotypné systémy vzťahov vrátane kultúry a povedomia rešpektujúceho rovnosť žien a mužov a dosiahnuť v systémoch výchovy a vzdelávania plnú akceptáciu rozmeru rovnosti žien a mužov. Jedným z opatrení je podporovanie komplexného prorodového systému organizácie výchovy a vzdelávania v školách a školských zariadeniach a vo všetkých stupňoch vzdelávania. No akým spôsobom túto terminológiu chcete zaviesť ja neviem do učebných osnov základných škôl, proste keď majú možno problém s takou jednoduchou definíciou, čo rodina je? Ale to snáď nie je. Ale proste tak ako je definovaná rodina v tomto glosári prorodovej terminológie, tak to určite sa do výchovno-vzdelávacích programov nedá zaviesť na školách. Cieľ 4 je vytvárať podporné mechanizmy pre plnohodnotnú účasť žien a mužov v hospodárskom, ekonomickom, sociálnom rozvoji, to je v poriadku. Akurát 4.4. je podporovanie ekonomickej nezávislosti žien a ich podnikateľských aktivít. Pokiaľ by to bolo v kontexte, že je zároveň podpora aj rodiny, tak je to úplne v poriadku, ale pokiaľ to vedie k tomu, že proste to poškodzuje inštitút manželstva a rodiny, keď je nezávislosť žien taká, no však čo, ja sa osamostatním, rozvediem sa, tak si myslím, že nie je to dobre naformulované ani správne povedaný korektný cieľ. V operačnom cieli 5, kde sa hovorí o vybudovaní a skvalitnení inštitucionálnych mechanizmov slúžiacich na presadzovanie a implementáciu rovnosti žien a mužov na všetkých úrovniach štátnej správy, samosprávy, ostatných organizácií, inštitúcií, je odporúčanie 5.1., zakomponovanie agendy rodovej rovnosti do kompetenčného zákona, do zákona o samosprávnych krajoch a do zákona o obecnom zriadení. No akým spôsobom chcete túto rodovú agendu zakomponovať do zákona o obecnom zriadení alebo o samosprávnych krajoch? Chcete, aby poslancov bolo 1: 1, alebo akým spôsobom to chcete urobiť? Toto si dosť dobre neviem predstaviť. Myslím si, že táto stratégia nereflektuje ani nerešpektuje súčasnú názorovú situáciu na Slovensku, málokto o tejto stratégii vie, musím tak povedať, v spoločnosti nebola o tom takmer žiadna diskusia, je používaná terminológia, ktorá je nezrozumiteľná a ktorá niekde sa môže interpretovať všelijako. A myslím si, že nie je to dobrý materiál, z toho dôvodu ho určite so svojimi kolegami konzervatívnymi demokratmi nepodporíme, naopak, navrhujem, pretože myslím si, že nebolo to ani korektné takto to predložiť, pani ministerka, podľa § 73 ods. 3 písm. b) zákona o rokovacom poriadku nepokračovať v rokovaní o tomto bode programu. Ďakujem.