Zelník, Štefan, poslanec NR SR (2011-05-26):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predseda, vážené dámy, vážení páni, salámová taktika súčasnej maďarskej vlády pokračuje. V júni minulého roku prijali v Maďarsku zákon o nespravodlivosti trianonského mieru, potom zákon o dvojitom občianstve zahraničných Maďarov, teraz idú prijať zákon o volebnom práve v Maďarsku pre zahraničných Maďarov. A zatiaľ, akoby v tieni, je pripravená strana Jobbik, ktorá hlása zmeny maďarských hraníc v budúcnosti, a na to potrebuje Maďarsko silnú armádu, tak sa vyjadril Tamás Gaudi-Nagy. Strana Jobbik stojí za založením Maďarskej gardy, ozbrojeného zoskupenia pripraveného násilím presadzovať politiku Jobbiku. Po kritike najmä zo zahraničia a rozhodnutí maďarského súdu Maďarská garda mierne zmenila svoj názov a azda aj stanovy, ale v skutočnosti pokračuje ďalej a prijíma stále nových členov. Zároveň Orbánova vláda si zvolila Slovensko za prvoradý cieľ svojej expanzívnej zahraničnej politiky. Slovensko musí dokázať odraziť maďarský tlak. Dejinné skúsenosti, naše aj iných, ponúkajú pre slovenskú politiku niektoré poučenia. Prvé poučenie spočíva v tom, že maďarský tlak budeme musieť v konečnom dôsledku odraziť sami a nespoliehať sa na nikoho iného. Isteže, musíme využívať mechanizmy Európskej únie, nakoľko sa len dá, ale nespoliehajme sa na Európsku úniu. Predsa rozhodujúce štáty Európskej únie – Nemecko a Francúzsko – nebudú úplne na našej strane. Nemecko je tradičný spojenec Maďarska a opačne. A Francúzsko s prezidentom s maďarskými koreňmi tiež nebude na našej strane. Stačí sa pozrieť na nemeckú a francúzsku tlač, ako informuje a komentuje slovensko-maďarské spory. Najmä nesmieme prijať sprostredkovanie Európskej únie medzi nami a Maďarskom. Sprostredkovanie by skôr alebo neskôr vyústilo do nejakého kompromisného návrhu, ktorý by nebol pre nás výhodný, akási replika misie lorda Ransimana z roku 1938, ktorý pred mníchovskou konferenciou navrhol Československu ďalekosiahle prijať Hitlerove požiadavky. Lepšími spojencami sú pre nás ďalší susedia Maďarska, ktorých maďarská politika tiež ohrozuje, aj keď zatiaľ nie tak ako nás. Momentálne majú aj iné záujmy, napr. Srbsko dostať sa do Európskej únie a Rumunsko má problém s Moldavskom. Ale to v politike býva vždy. Slovensko by malo urobiť dôkladnú analýzu svojho geopolitického postavenia a z nej odvodiť stratégiu svojej zahraničnej politiky. Po prijatí maďarského zákona o volebnom práve zahraničných Maďarov nám hrozí, že na slovenské územie začnú prichádzať politici maďarských strán a robiť si tu svoju kampaň. Prídu aj politici Jobbiku, možno dokonca v sprievode maďarských gardistov, propagovať politický program svojej strany neuznávajúci trianonskú dohodu. Ale taký program predsa slovenský zákon zakazuje. Paragraf 312 Trestného zákona hovorí, že kto sa násilím alebo pod hrozbou násilia pokúsi zmeniť ústavné zriadenie, porušiť samostatnosť alebo zvrchovanosť Slovenskej republiky alebo porušiť územnú celistvosť Slovenskej republiky, bude potrestaný odňatím slobody na 10 až 12 rokov. Politický program, ktorý de facto neuznáva trianonskú dohodu, požaduje zmenu hraníc a organizuje ozbrojený zbor na jeho presadenie, možno považovať za pokus o zmenu ústavného zriadenia, zvrchovanosti a územnej celistvosti Slovenskej republiky. Takého politika možno na území Slovenska zatknúť a zahájiť proti nemu trestné stíhanie. Aj keby ho súd po dvoch, troch mesiacoch prepustil na slobodu, bola by to príučka pre všetkých. Člena Maďarskej gardy možno na území Slovenska zatknúť až po prekročení hranice. Zatiaľ takýto výklad zákona možno uplatniť len na politikov Jobbiku. Ak by to nestačilo, nebolo by zlé novelizovať Trestný zákon a vložiť do neho ustanovenie zakazujúce viesť na území Slovenska politickú kampaň občanom štátu, ktorý má vo svojom právnom poriadku zákon, čo aj keď len de facto neuznávajúci Trianonskú dohodu. Takým štátom je len Maďarsko. Trianonská dohoda dala základ pre stanovenie slovenských hraníc s Maďarskom, ktoré platia doteraz. Pre porovnanie: ako by zareagovala Európa, keby nemecký spolkový snem prijal podobný zákon ako maďarský parlament, ale týkajúci sa hranice Odra – Nisa? Trestné právo nepatrí do práva Európskej únie, až na malé výnimky, ako je európsky zatýkací rozkaz, preto si môžeme Trestný zákon upravovať do značnej miery, ako považujeme za potrebné. Stíhanie iba politikov Jobbiku by malo paradoxný dôsledok. Maďarská vláda by sa ich musela diplomaticky zastať a tým by na ňu padol tieň podpory extrémistov. Stíhanie považujem za jeden, za jediný prostriedok, ako zabrániť maďarskej politickej kampani na Slovensku. Slovenskí politici, ktorí si myslia, že tomu zabráni Brusel, sú naivní. Stíhanie maďarských politikov na Slovensku nepochybne zvýši napätie v slovensko-maďarských vzťahoch, ale Maďarsko s tým začalo. Slovenská vláda musí dbať, aby mala vždy vývoj týchto vzťahov pod kontrolou a nemusela po žiadnom budúcom kroku jednostranne ustúpiť. Posledné historické poučenie. Štát dokáže obrániť iba rozhodná vláda, ktorá vie, čo chce. A môj dôvetok je, pýtam sa, vie táto vláda, čo chce? Páni a dámy, dovolil som si prečítať článok, ktorý napísal bývalý podpredseda federálnej vlády a národného porozumenia, predseda, bývalý predseda slovenskej vlády v rokoch 1991 až 1992, doktor Ján Čarnogurský. Ja sa s týmto jeho názorom plne stotožňujem. A preto hovorím, že návrh, ktorý podáva zahraničný výbor, nielenže je bezzubý, ale je aj nebezpečný, pretože vzatím na vedomie ústavy, hovoríme, že s tým akoby sme súhlasili. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)