K. Tóthová, poslankyňa: (2007-03-29):
Milé kolegyne, milí kolegovia, v podstate ide o predložený legislatívny návrh, ktorý vyvolal v tlači a v elektronických médiách dosť veľkú pozornosť, vrátane diskusií aj medzi poslancami navzájom. Dostali sme ako predkladateľky tohto legislatívneho návrhu viaceré petície od občanov. Jednu sme dali aj rozmnožiť tu, do vašich lavíc. Bola to petícia Občianske združenie – Právo staromešťanov na bývanie. To sú tí obyvatelia bytov, ktorí by podliehali deregulácii nájomného, pokiaľ by ostal v platnosti doterajší zákon. Máme petícií viac, od Košíc, Banská Bystrica, Bratislava, ďalšie obvody, ale myslím, že vás nebudeme kópiami týchto petícií zahŕňať. Všetci vieme, o čo v podstate ide. Najväčší problém, ktorý bol diskutovaný, bola otázka vzájomného vzťahu k ústave, či už nájomcov alebo vlastníkov – reštituentov a podobne. S pani poslankyňou Muškovou predkladáme tento legislatívny návrh a konštatujeme v dôvodovej správe, že tu ide o konflikt dvoch celospoločenských záujmov. Jednak záujmov tých nájomníkov bytov, ktorých by sa to dotklo a ďalej celospoločenského záujmu vlastníkov bytových domov. Pokiaľ by nami predložený legislatívny návrh táto ctená snemovňa neodobrila, po 1. júli dôjde k viacerým sociálnym otrasom, čo konštatovali viacerí odborníci. Konštatovalo sa to aj na zasadnutí vlády a myslím, že netreba tu dlhšie presviedčať, že by došlo k viacerým ťažkým situáciám početných nájomcov. Nájomcovia argumentujú a požadujú predĺženie deregulácie nasledovnými argumentmi, ktorými aj my podopierame náš legislatívny návrh. Je to skupina občanov, ktorí majú platný nájomný pomer z minulosti v rámci štátnych bytov. Títo občania sa cítia byť diskriminovaní voči ostatným bývalým nájomcom, teda nájomcom bývalých štátnych bytov, ktoré prešli na obce a mohli si v zmysle vyhlášky občania tieto byty za pomerne nízke ceny 17, 25 tisíc, 30 tisíc podľa rozlohy a početnosti, izbovosti odkúpiť. Títo občania argumentujú, že táto diskriminácia ich už postihla a v súčasnosti veľmi citlivo vnímajú skutočnosť, že v mnohých prípadoch nastúpením deregulácie by bolo prudko zvýšené nájomné na trhovú cenu nájmov. Napríklad 3-izborý byt 30 tisíc korún, čo už prezentovali aj vlastníci bytov, teda domov a tým aj bytov. Chcem pripomenúť, že máme viaceré impulzy, kde sa snažili nájomcovia riešiť túto bytovú situáciu tým, že by sa vysťahovali, teda uskutočnili výmenu bytov, avšak nedostali súhlas súčasných vlastníkov bytov. Ďalej chcem poukázať na skutočnosť, že situácia v praxi je taká, že mnohí reštituenti už nie sú tí pôvodní, ale predajom niekde až 4 – 5 vlastník už dnes figuruje, s ktorým vlastne títo nájomníci vonkoncom nemajú uzavreté nájomné zmluvy a tí len čakajú, kedy proste sa otočí kalendár na 1. júla. Pokiaľ ide o vlastníkov týchto bytových domov, je pravdou, že ide o obmedzenie ich súkromného vlastníctva. Ale neodškriepiteľnou pravdou je, že Ústava Slovenskej republiky obmedzenie súkromného vlastníctva pripúšťa za primeranú odmenu. Všetky, aj v zahraničí súdne spory, ktoré sa dostali na Medzinárodný súd ľudských práv v Štrasburgu, pokiaľ bolo žalobcom vyhovené, tak bolo vyhovené z toho dôvodu, nieže je obmedzené vlastníctvo, ale z dôvodu, že náhrada nebola, resp. bola nízko pod primeranou náhradou. V tomto zmysle chcem upozorniť aj na stanovisko výboru pre financie, rozpočet a menu, ktorý dal pozitívne stanovisko k predloženému legislatívnemu návrhu, tak ako aj ostatné výbory, ktoré prerokúvali tento návrh, ale zároveň požiadal ministra výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky vypracovať návrh opatrení na riešenie problému regulovaného nájomného. Tým chcem povedať, že vláda Slovenskej republiky, ktorá súhlasila s týmto legislatívnym návrhom a dala pozitívne stanovisko k tomuto legislatívnemu návrhu, vyjadrila želanie, aby lehota deregulácie, odsunutia deregulácie bola do 31. decembra 2008. Zároveň na zasadnutí vlády sa uložilo vypracovať nový výnos na výpočet nájomného, ktorý by mal byť primeraný k ekonomickým požiadavkám, teda kde by mala byť zabezpečená primeranosť výpočtu nájomného v týchto bytoch s regulovaným nájomným. Vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi ešte ako poslednú informáciu, pretože už v prvom čítaní som sa tu dosť obsiahlo  vyjadrovala k predloženému legislatívnemu návrhu, uviesť, že nie je pravdou to, čo niektorí právnici v tlači uviedli, napríklad pán JUDr. Valko, že Ústavný súd sa nikdy k otázke deregulácie a regulácie nájomného nevyjadril. Pravdou je, že o tejto otázke ako meritórne nerozhodoval, ale sa vyjadril v náleze ústavného súdu PLUS26/00 zo 4. 4. 2004, kde sa uvádza, citujem: „Navrhovateľ,“ to bol generálny prokurátor, ktorý dal návrh na vyjadrenie neústanovsti povinnosti samosprávy predávať byt a Ústavný súd uviedol, že takáto povinnosť nie je protiústavná, teda predávať byt nájomcom, ktorí v ňom bývajú. Vraciam sa k textu a citácii: „Navrhovateľ neberie do úvahy špecifickú povahu bývania, ktoré ako jedna zo základných potrieb má svoju nezastupiteľnú hodnotu. Riešenie bytových potrieb občanov je záujmom súkromným, ale zároveň aj verejným a v tomto štádiu prechod na trhové prostredie i bez rizika sociálnych otrasov nemožno ponechať živelnému pôsobeniu trhu. Preto musí byť trh“, opakujem, nie môže byť, ale musí byť, sa uvádza, „preto musí byť trh s bytmi aspoň do vybudovania fungujúceho trhového prostredia štátom usmerňovaný.“ Chcem len pripomenúť, že bývalá vláda Mikuláša Dzurindu prijala vo svojom programovom vyhlásení dereguláciu nájomného. Zakotvila ju, túto dereguláciu, aj do právnych predpisov. Nevytvorila podmienky pre trh s bytmi. Navyše, odsunula účinnosť deregulácie na obdobie po parlamentných voľbách, ale zároveň zase nevytvorila dostatočné podmienky na vznik trhu s bytmi. Dovolávam sa ešte ústavy, kde sa uvádza, že Slovenská republika je trhová ekonomika so sociálnou a ekologickou dimenziou. Čiže, aj ten trh s bytmi bude musieť mať určitú sociálnu dimenziu. Myslím, že v tomto štádiu bude úlohou vlády Slovenskej republiky, aby vytvorila, jednak prijala výnos, ktorým sa nájomné zlepší a nebude ho možné, teda výpočet nájomného v týchto bytoch nebude možné považovať za neprimerane nízky, a zároveň verím, že sa urobia ďalšie opatrenia, ktoré budeme žiadať, aby vláda Slovenskej republiky prezentovala tu, v parlamente po schválení tohto návrhu zákona. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, chcem vás požiadať, aby ste podporili tento legislatívny návrh, je už kompromisný. Je kompromisný v tom, že nie je deregulácia odsunutá do roku 2010, ale len do decembra, teda do 31. decembra 2008. Ďalej chcem záverom povedať, že v spoločnej správe sú dva pozmeňujúce návrhy. Jeden, ktorý sa týka práve odsunu termínu deregulácie na 31. december 2008 a ďalej je zmena v účinnosti predloženého legislatívneho návrhu a je to z marca na jún. Ja si myslím, že oba pozmeňujúce návrhy v spoločnej správe skutočne vychádzajú z logických dôvodov a plne ich prijímam a tak isto aj pani poslankyňa Mušková ako druhá predkladateľka tohto návrhu. Ďakujem za pozornosť.