M. Urbáni, poslanec: (2007-10-24):
Predloženie tejto správy považujem za dôležité z dôvodu významného postavenia výboru, ktorý koriguje takzvaný demokratický deficit nielen v rámci Európskej únie, ale aj v Slovenskej republike. Musíme si totiž uvedomiť, že po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie došlo k prenosu výkonu časti suverénnych práv na európske inštitúcie, teda aj časti zákonodarných právomocí Národnej rady. Európsku legislatívu, ktorá je v konečnom dôsledku platná aj na území Slovenskej republiky, tvoria väčšinou zástupcovia exekutívy, t. j. ministri v Rade Európskej únie. Je preto mimoriadne dôležité dôsledne uplatňovať kontrolný mechanizmus voči vláde a ministrom, ktorý je zakotvený v ústavnom zákone č. 397/2004 Z. z. o spolupráci Národnej rady Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky v záležitostiach Európskej únie a v rokovacom poriadku Národnej rady. Podľa týchto zákonov výbor schválil záväzné stanovisko Slovenskej republiky, takzvaný mandát na rokovanie Rady Európskej únie, ktorý sú členovia vlády povinní dodržiavať. Výbor po svojom založení aj na základe skúseností z práce podobných výborov ďalších členských krajín Európskej únie vypracoval štandardizovanú metódu rokovania o návrhoch právne záväzných a iných aktov Európskeho spoločenstva, Európskej únie, ktorá umožňuje prehľadné sledovanie rokovaní príslušných orgánov Európskych spoločenstiev a Európskej únie od predloženia návrhu až po ich schválenie vrátane posudzovania návrhov v Európskom parlamente. Výbor sa pritom stále vo významnejšej miere snaží opierať o odborné stanoviská vecných výborov v Národnej rade. Ustálené mechanizmy rokovania výboru plne zodpovedajú zámeru zákonodarcu vyjadrenému v ústavnom zákone č. 397/2004 Z. z. a zabezpečujú potrebnú vnútroštátnu parlamentnú kontrolu vládnej politiky voči Európskym spoločenstvám a Európskej únii. Výbor pre európske záležitosti v IV. volebnom období do 30. júna 2007 prerokoval 421 návrhov právne záväzných aktov a iných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie a schválil 591 návrhov stanovísk Slovenskej republiky pri jednotlivých ministroch pred rokovaním príslušnej formácie Rady Európskej únie. Rozhodovací proces v Európskej únii je pomerne zložitý a výbor prakticky na každej úrovni doň vstupuje, takisto ako aj jednotlivé ministerstvá, či od prípravy predbežného stanoviska cez inštrukciu až cez samotný návrh stanoviska Slovenskej republiky. Takisto máme právo v Bruseli vstupovať do toho cez zástupcov ministerstiev a cez ministrov, ako i cez veľvyslanca a jeho zástupcu, hlavne na COREPER-i I a II, a potom v samotnej Rade Európskej únie ministri sú dôležití. V sledovanom období výbor pre európske záležitostí okrem množstva návrhov európskych, ako aj aktov, iniciatívne prerokoval viacero dôležitých materiálov prierezového charakteru. Zo všetkých dovoľte mi spomenúť tie najhlavnejšie. Hneď po začatí nového parlamentu sme sa začali venovať Národnému strategickému referenčnému rámcu Slovenskej republiky na roky 2007 – 2013. Tu by som chcel spomenúť, že práve to bol tento výbor pre európske záležitosti, ktorý na začiatku tohto volebného obdobia rozprúdil práce na príprave Národného strategického referenčného rámca, keďže sme od jednotlivých ministerstiev požadovali informácie o jeho príprave a pripomienkach k starému, ktorý bol schválený predchádzajúcou vládou. Na základe týchto informácií rokoval výbor o strategickom referenčnom rámci prvýkrát a potom ďalej sledoval prípravné práce na jeho jednotlivých častiach a operačných programoch. Máme za to, že Slovensko potrebuje čo najviac dobre pripravených odborníkov, aby sme mohli naplno využiť celý tento potenciál výhod súvisiacich s členstvom krajín v Európskej únii. V záujme budúcej prosperity sú potrebné dôkladné, premyslené a vzájomne previazané stratégie rozvoja jednotlivých sektorov na dlhšie časové obdobie. Takisto sme sa venovali sledovaniu čerpania fondov z Európskej únie z roku 2004, 2006, či cez jednotlivé ministerstvá, alebo cez NKÚ, alebo cez pána podpredsedu vlády Čaploviča, ktorý, som rád, že je tu, lebo mu chcem poďakovať fakt za korektnú spoluprácu s parlamentom a s naším výborom. Celkove musím konštatovať, že za to obdobie 2004 – 2006 Slovenská republika vyčerpala 70,09 finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov. Priložil som v správe aj detailnejšie materiály, nebudem čítať tu čísla. Najlepšie, musím povedať, v rámci programu SAPARD bolo vyčerpaných 99,29 %. Je to aj také memento pre nadchádzajúce roky. Ak približne 400 mld., ktoré máme možnosť vyčerpať za toto obdobie, nevyčerpáme 10 %, tak to je už jeden slušný balík peňazí, ak nevyčerpáme 20, to už potom začína byť veľmi nebezpečné. Ak 30 % ako teraz, tak to je už taká suma, kde vlastne by sme okradli našich občanov. Preto bude na všetkých nás, aby sme fakt tej príprave venovali takú pozornosť, aby sme mohli realizovať jednotlivé programy a využiť maximálne, čo je potrebné pre našu krajinu. Takisto výbor sa ďalej zaoberal na svojich schôdzach Národným programom reforiem Slovenskej republiky na roky 2006 – 2008, keďže tento podrobne rozpracováva cieľ Lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky. Dovoľte mi tiež informovať vás, že výbor zvolil svojho spravodajcu k agende Lisabonskej stratégie, čo sa nazýva bežne v Európe Mister Lisabon alebo Missis Lisabon. My máme Mister Lisabon a zvolili sme za Mister Lisabon pána poslanca Berényiho. On má túto agendu sledovať, informovať výbor pravidelne, čo sa deje nové, alebo ako plní Slovenská republika jednotlivé ciele tejto stratégie. Ďalej sme sa venovali riešeniu problémov riadenej imigrácie. K tomu poviem len jedno slovo. Keď sme hľadali od jednotlivých ministerstiev cez úrad práce čísla, čo by Slovensko potrebovalo pre plnú zamestnanosť alebo pre dobré fungovanie ekonomiky, tak bolo veľmi ťažké dostať vhodné čísla alebo presné čísla, pretože nemajú ani skade byť, keď sa nepožadujú. Čiže toto je prvá vec, ktorá je veľmi dôležitá, ale dôležitá je v tomto smere aj intersektorálna spolupráca a my to sme riešili na našom výbore, túto otázku, s ministerstvom sociálnych vecí. My sme riešili túto otázku s ministerstvom zahraničných vecí, s ministerstvom vnútra, ministerstvom hospodárstva. Je potrebné intersektorálne sa touto otázkou zaoberať a skoro každý rezort má do toho čo hovoriť, či je to školstvo, zdravotníctvo a iné rezorty, priamo-nepriamo sa dotýkajú tejto otázky a bez toho, aby prišli na nejaké pracovné sily zo zahraničia napriek nezamestnanosti na Slovensku, kde sme za to, aby sa využili všetky rezervy, ktoré máme, ktoré nevyužívame takisto, ale musíme počítať s tým, že budeme musieť aj doniesť pracovné sily na Slovensko, a preto treba vytvoriť riadne prehľadné pravidlá a takisto potom ale aj dôslednú kontrolu týchto ľudí na Slovensku. Treba do toho zapojiť samotných zamestnávateľov, profesijné organizácie, zamestnávateľské zväzy, obec, rôzne komory, čiže tento problém ako komplex treba pre Slovensko vyriešiť a čo najrýchlejšie. Ďalej výbor sa zaoberal priebežne transpozičným deficitom v Slovenskej republike. Musím konštatovať, že na začiatku niektoré resty, ktoré mali jednotlivé ministerstvá, sa odstránili a dnes prakticky sme krajina, patríme medzi tri krajiny s najnižším transpozičným deficitom a nenotifikovaných smerníc máme len 0,9 %. Málokto sa s tým v Európe môže pochváliť. Čiže to je dobrá práca vlády a jednotlivých ministerstiev. Ďalej správa, ktorú som predložil, tiež informuje o pôsobení výboru v rámci Konferencie výborov pre európske a komunitárne záležitosti národných parlamentov členských štátov Európskej únie, tzv. známy COSAC, v ktorom náš výbor je veľmi aktívne zapojený. A môžem vás uistiť, keď tu koľkokrát počúvam kolegov hovoriť, že to nie je dobré alebo to ono nie je dobré, že zástupcovia v COSAC-u, ktorí chodia, aktívne upozorňujú na problémy tam, kde treba na to upozorňovať, keď sa to týka Európskej únie. Upozorňovali sme opakovane na nedostatky v administrácii medzi Komisiou a národnými parlamentmi, to sa vylepšilo. A teraz upozorňujeme dosť aktívne a my sme aj iniciovali takú aktivitu v COSAC-u, že by sa zlepšila administratívna práca medzi Radou Európskej únie a národnými parlamentmi. V prílohe k správe je Politická stratégia Európskej únie na roky 2008. Obsahuje prioritné témy, ktoré budú aj pre výbor na nasledujúci rok a tie budú: prosperita a solidarita, bezpečnosť a sloboda, Európa ako svetový partner, lepšia regulácia v zlepšovaní komunikácie a komunikačné priority na rok 2008. Dámy a páni, dovoľte mi pár slovami vyzdvihnúť význam súčasnej doby, keď stojíme pred schválením Reformnej zmluvy Európskej únie alebo Lisabonskej zmluvy, ako chcete. V týchto dňoch došlo k prijatiu politickej dohody najvyššími predstaviteľmi členských štátov Európskej únie. Touto dohodou sa zavŕšil proces reformovania zakladajúcich zmlúv Európskych spoločenstiev a Európskej únie. Nová Reformná zmluva posilní schopnosť Európskej únie prinášať výsledky svojej práce priamo občanom: 1. Najväčší pokrok sa dosiahol v oblasti justície a vnútra, kde sa mnohé oblasti presunuli do komunitárneho spôsobu rozhodovania. Dôjde tak k vytvoreniu skutočného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. 2. Reformná zmluva prináša nové možnosti a posilnenie právneho základu pre rozhodovanie v oblastiach energetickej politiky a klimatických zmien. 3. Pohľad do národných parlamentov bude najdôležitejším prínosom Reformnej zmluvy právo žiadať Európsku komisiu, aby prehodnotila svoje návrhy, ak budú mať pochybnosti, že prekračuje svoje právomoci a zasahuje do národných kompetencií. V prípade nesúhlasu Komisie so stanoviskom určeného počtu parlamentov bude legislatívny návrh predmetom preskúmania v Rade a v Európskom parlamente, keď môže dôjsť po splnení stanovených podmienok k zastaveniu konania o takomto návrhu. A v neposlednom rade Reformná zmluva posilní kohéziu vo vonkajších záležitostiach Európskej únie. Som presvedčený, že iba kombináciou schopnosti a sily členských štátov a spoločných inštitúcií môžeme čeliť novým výzvam 21. storočia. Na záver by som chcel osobitne vyzdvihnúť skutočnosť, že sa v plnej miere naplnili moje očakávania, ktoré som mal na začiatku volebného obdobia ohľadom fungovania výboru pre európske záležitosti, a to predovšetkým, že výbor bude zodpovedný, že sa bude stavať k Slovenskej republike seriózne, všetci poslanci, bude racionálny a vecný prístup k všetkým prerokúvaným otázkam, ktoré súvisia so Slovenskou republikou a Európskou úniou, čo, chvalabohu, sa plne odrazilo v doterajších schôdzach. Preto by som chcel pri tejto príležitosti poďakovať všetkým mojim kolegom, členom výboru pre európske záležitosti za ich konštruktívny prístup pri rokovaniach nášho výboru a oceniť aj dobrú kooperáciu s ostatnými výbormi Národnej rady. Takisto chcem poďakovať aj vedeniu Národnej rady, ktoré vychádza veľmi ústretovo k nášmu výboru a je spolupráca na veľmi dobrej úrovni, čo to je s pánom predsedom parlamentu, ale takisto aj s kancelárom, s protokolárnym odborom a s ostatnými zamestnancami, ktorí pracujú v administratíve parlamentu. Takisto by som chcel poďakovať za dobrú spoluprácu aj vláde Slovenskej republiky a jednotlivým ministerstvám, len ma mrzí, že na niektoré otázky, alebo z niektorých rezortov nechodia ministri, ktorých málokedy vidieť. Ja nepodceňujem ani jedného štátneho tajomníka, sú odborne na dobrej úrovni a spolupráca je veľmi dobrá, ale v niektorých otázkach je potrebné, aby aj minister sám prišiel na výbor vysvetliť veci, lebo sa jedná nielen o vecné problémy, ale možno niekedy aj o politické vzťahy. V tomto musím poďakovať pánovi premiérovi, kedykoľvek je požiadaný o referenciu na našom výbore, tak príde osobne, konzultuje veci. A takisto, ako som na začiatku povedal, ale musím zopakovať, aj s pánom podpredsedom Čaplovičom. Čiže verím, že to bude naďalej takisto pokračovať. A osobitne musím poďakovať aj odboru a zamestnancom odboru pre európske záležitosti, ktorí fakt si vykonávajú svoju prácu veľmi kvalitne a precízne a aj vďaka nim Slovenská republika dodáva do Európskej únie materiály, za ktoré sa Slovensko nemusí hanbiť. Dámy a páni, chcem vám všetkým poďakovať, aj tým, ktorí aktívne ste prispeli k nášmu výboru, aj pasívne, ale za dobrú spoluprácu, lebo myslím si, že aj to, že nemáme rovnaký názor, je niekedy povzbudenie a inšpirácia k lepšej spolupráci. A verím, že Reformná zmluva, keď sa dostane do tohto parlamentu, aj keď niektorí ju nepodporia, že v tomto parlamente bude väčšinovo schválená. Ale to už nepatrí k tejto správe, ale ja som si dovolil toto želanie vysloviť nakoniec a poďakujem vám za pozornosť.