Budaj, Ján, minister životného prostredia SR (2021-07-01):
Ďakujem pekne. Vážený pán poslanec, memorandum, ako už názov hovorí, je prejav dobrej vôle, jeho znením je práve vyjadrenie tejto dobrej vôle približovať ceny, za ktoré sa spaľuje v podnikoch, ktoré patria do Zväzu výrobcov cementu, takým cenám, ktoré by boli dostupné pre slovenské obce. Podpísali sme túto vôľu zväzu výrobcov cementu spoločne 18. 6. pri Vodnej nádrži Ružín kvôli tomu, že toto turistické zázemie Košíc desaťročia trpí extrémnymi množstvami odpadu, ktorý pláva na povrchu hladiny tejto vodnej nádrže. Každý rok do toho investuje podnik Slovenská vodohospodárska výstavba nemalé peniaze, napriek tomu odstraňovanie toho koncového dôvodu nie je účinné. Práve preto bude od budúceho roku, od januára, zálohový systém a aspoň časť tohto sa stratí, ako veríme. Predsa ale treba sa zaoberať aj tým, prečo pred slovenskými cementárňami, ktoré sú hlavnými miestami, kde smeruje na energetické zhodnotenie taká, povedzme, koncová zložka odpadu, prečo tam stoja celé dni a noci zahraničné kamióny a prečo ešte aj v samotných obciach, kde táto cementáreň je, ktoré znášajú aj environmentálnu stopu tej cementárne, prečo ani tieto obce nespaľujú svoj odpad v cementárňach. Jeden z dôvodov je, že obce nemajú dostatok kapacít a finančnej podpory na to, aby vytvorili spracovanie odpadu, toho, ktorý je spáliteľný na tzv. TAP, čiže alternatívne, tuhé alternatívne palivo. Druhým dôvodom je, že tieto tuhé alternatívne palivá o to viac vedia vyrábať v krajinách západu, ktorým často vysoké ceny spaľovania tak, teda ceny spaľovania sú tak vysoké, že sa im oplatí dovoz na Slovensko a spaľovanie v slovenských cementárňach. Tak je to napríklad v prípade Talianska, kde očividne bol, a bol som sa pozrieť v tej cementárni Rohožník aj osobne, kde očividne stoja kamióny zo vzdialenosti 500, 600, 700 a viac kilometrov. Pokiaľ ale cena, povedzme, 90 až 100 eur za tonu spálenej TAP-ky je úplne neprístupná pre slovenské obce, tak tento stav sa nevie zmeniť a my sme neustále akoby odpadová jama pre okolité krajiny, ktoré si u nás spaľujú často aj materiály zo svojich niekdajších obecných skládok, čistia si svoje územie a slovenský občan teda znáša, ako som už povedal, environmentálnu stopu, ale vlastné odpady obce znovu ukladajú ešte stále do bežných skládok. Toto, tento reťazec zlej, viacerých zlých okolností chceme prelomiť. To prelomenie si vyžaduje celý súbor opatrení. Vy napokon sa v tejto oblasti vyznáte, tak viete, že sa to nezaobíde bez zvyšovania cien, ukladania odpadu v bežných skládkach, k čomu ministerstvo odvážne pristupuje a chápeme, že si tým nerobíme práve popularitu, ale sme zodpovední, a to sa snažíme vysvetliť aj obciam. Za druhé, je nevyhnutné, aby sa tu zjavili výrobne tuhého alternatívneho paliva, aby cementári mali vôbec nejakú dodávku zo Slovenska. Zatiaľ je to okolo 20 %, čo ho spaľuje, čo sa spaľuje z domácich zdrojov, 80 % je dovoz. Memorandum, kvôli ktorému ste túto otázku položili, je teda všeobecným prejavom vôle, že združenie cementárov bude diskutovať o určení nejakého, my si to na ministerstve predstavujeme, nejakého postupného vývoja, kde by zvyšovanie cien skládkovania a aspoň dočasné znižovanie pre domácich tvorcov TAP-iek sa kdesi stretlo, možno okolo 60 eur a tak bolo možné podstatne zvýšiť mieru spaľovania domáceho odpadu.