J. Tkáčová, poslankyňa: (2005-10-26):
Na úvod sa budem venovať dôvodovej správe. Tá je podľa môjho názoru, toto moje vystúpenie sa bude týkať aj predchádzajúceho návrhu, aj tohto. Obidve dôvodové správy sú podľa môjho názoru nedostatočné, neodôvodňujú zmeny inak ako ideologicky, chýbajú zmysluplné argumenty a takisto mi chýba zmysel tejto právnej úpravy. Po prvé, otázka ústavnosti. Vo vašom odôvodnení konštatujete, že rovná daň z príjmu fyzických osôb nie je v súlade s ústavou, ktorá hovorí, že hospodárstvo Slovenska sa zakladá na princípoch sociálne a ekologicky orientovanej trhovej ekonomiky. Tu s vami, pán poslanec, zásadne nesúhlasím. Ako to vy nazývate, sociálny pohľad na daň z príjmu nie je vôbec v jeho progresivite, v jeho sadzbách, ale v tom, že každý jedinec, ktorý vytvára produkt, ktorý mu prináša príjem, z tohto príjmu časť odvedie do spoločnej pokladne v prospech celej spoločnosti. A tento atribút napĺňa daň z príjmu bez ohľadu na formu. Rovnaká sadzba dane nehovorí o tom, že bohatý zaplatí menej a chudobný viac, rovnaká sadzba dane hovorí o tom, že čím viac zarobíš, tým viac odvedieš do spoločnej pokladne. Čo je podľa vás viac? Nulová daň z minimálnej mzdy, teda zhruba do 84 000 zárobku, ročného, alebo 190 000-korunová daň z vymeriavacieho základu 1 milión alebo 380 000-korunová daň z vymeriavacieho základu 2 milióny. No určite vám na to netreba maturitu, aby ste vedeli, že najviac je 380 000 korún. Solidarita nie je v tom iba, že kto viac zarobí, viac prispieva. Solidarita je aj v tom, že táto rovná daň u fyzických osôb vzhľadom na odpočítateľnú položku je vlastne progresívna. To znamená, efektívna daň, ktorú vy beriete, pri minimálnej mzde je nula. Napríklad pri 12-tisícovej mesačnej mzde je efektívna daň, teda ktorú skutočne odvediete 5,8 %. Alebo pri 18-tisíckorunovej mzde je to 9,3 %. Toľko k tej solidarite pri dani, a ešte otázka k tej v tom bode 1 ústavnosti. Rovnaká daň pre právnické osoby je podľa vás v súlade s ústavou? Ja sa vás chcem opýtať, v čom je rozdiel pri platení dane z príjmu medzi právnickými a fyzickými osobami. Po druhé, súvis výšky dane so životnou úrovňou. Podľa vás tam, kde sú vysoké a progresívne dane, je vysoká životná úroveň, ale to je ďalší omyl. Tie krajiny, ktoré vy menujete v dôvodovej správe, tie predsa nemali 40 rokov centrálne riadenú ekonomiku. Tie mali ekonomiky, ktoré sa rozvíjali v trhovom prostredí, preto ich výkonnosť je oveľa vyššia, iste vám netreba pripomínať čísla, že Slovensko má 50-percentnú výkonnosť oproti priemeru Európskej únie, a preto si môžu dovoliť aj veľkorysejšiu sociálnu politiku. Otázka je, či to dlhodobo bez reforiem budú môcť aj oni zvládať. Životná úroveň a výkonnosť ekonomiky sú spojené nádoby. Keď rastie hospodárstvo, ľudia majú prácu, rastie kúpyschopnosť obyvateľstva a domácim dopytom zase podporujeme výrobu, obchod, služby a štát môže inkasovať viac na daniach a odvodoch a vtedy môže ísť do segmentu sociálneho školstva a zdravotníctva viac prostriedkov. Čo je pre človeka lepšie? Pracovať hoci aj za nižšiu mzdu, alebo byť sociálne odkázaný na štát? A teraz, samozrejme, nehovorím o ľuďoch, ktorí objektívne nemôžu sa o seba postarať. Toto je úloha spoločnosti a čím presnejšie vieme identifikovať tú skupinu ľudí, tým kvalitnejšie sa o ňu vieme postarať. Po tretie, diskriminácia fyzických osôb, podnikateľov. Ja už som tu naznačila, že mám problém s tým, že hovoríte o dani z príjmu fyzických osôb a právnické osoby nechávate bokom. Štruktúra zákona o dani z príjmu zahŕňa pod daň z príjmu fyzických osôb okrem zamestnancov aj poľnohospodárov, podnikateľov, samostatne zárobkové činné osoby, teda fyzické osoby podnikateľov. Tí sa dostávajú vašim návrhom do nerovnovážneho postavenia s právnickými osobami. Keby sme prijali váš návrh, tak máme dva rovnako veľké podniky, jeden je právnická osoba, druhá je fyzická osoba. Ten prvý pri základe 2 milióny korún zaplatí daň 380 000, ten druhý však 440 000 korún. A teraz v čom sú rozdiely medzi právnickými a fyzickými osobami podnikateľmi. Fyzické osoby ručia celým svojim majetkom za podnikanie, celým majetkom, kým právnické osoby, napríklad eseročky, iba vloženým imaním. Najčastejšie to býva 200 000 korún. Ďalej, mzdu si podnikateľ fyzická osoba neúčtuje, jeho mzda je to, čo zostane po zdanení. Takisto nemá nárok na pôžitky, ktoré majú jeho zamestnanci, lebo sám seba zamestnávať nemôže, a vy mu chcete dať ešte vyššie dane? Kde tu je nejaká logika, kde tu je racionálne jadro? Pre mňa je to trest a zásadne s tým nesúhlasím. Po štvrté. Vyčíslený prínos a finančné dôsledky. Uvádzate v dôvodovej správe, že daňové príjmy by sa týmto opatrením zvýšili o 100 až 200 miliónov korún a že návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy. Nechcem s vami polemizovať, ale práve výnos príjmov z daní fyzických osôb má vplyv na samosprávne rozpočty, pretože až 90 % tohto výnosu ide pre samosprávy, čiže každý pohyb v tejto položke má vplyv na verejné rozpočty. A okrem toho vás chcem upriamiť aj na pozornosť, na skutočnosť, že v roku 2005 na dani z príjmu bude vybraných o 5 miliárd korún viac, o 5 miliárd. V roku 2004 tu už máme, toto je len odhad, ale v roku 2004 už máme výsledky a na dani z príjmov fyzických osôb bolo vybraných až 8 miliárd viac. Takže toto vaše opatrenie neprináša to, čo by ste si priali. Samozrejme, ten vyšší výber je tým, že jednak rastú mzdy, a jednak tým, že sa prejavuje základný pozitívny rys rovnej dane a to, že sa oveľa menej špekuluje ako nezaplatiť a únosnosť zdanenia začína byť alebo je pre podnikateľov akceptovateľná. Nemotivuje ich k znižovaniu výnosov, alebo výkonov, alebo k znižovaniu daňových základov. A váš predpoklad, že by ste vybrali o 100 až 200 miliónov korún viac pri zvýšení sadzieb, no ten by sa vôbec nemusel naplniť, lebo tá akceptovateľnosť v podnikateľskom prostredí by sa mohla znižovať. Samozrejme, ja vás neupodozrievam zo zlých úmyslov, pri predkladaní tohto návrhu zákona určite vychádzate z dobrých úmyslov, ale je medzi nami rozdiel v chápaní tejto veci. Obidvaja chceme pomáhať, obidvaja sme sociálni, nie je pravda, že pravica nie je sociálna, to je nezmysel, len je rozdiel v tom, že my inak posudzujeme mieru a spôsob solidarity. Vy chcete viac rozdávať, my skôr chceme priviesť ľudí k tomu, aby zobrali zodpovednosť do svojich rúk, aby sme všetci tí, ktorí môžeme, pomáhali tým, ktorí nemôžu. A v konečnom dôsledku nám všetkým ide o zvyšovanie životnej úrovne. A práve zvyšovanie životnej úrovne je tým hlavným motorom, pre ktorý my sme hlasovali za opatrenia, ktoré nám medzi ľuďmi určite nepriniesli obľúbenosť, ale ktoré sa teraz začínajú ukazovať správne, a preto klub SDKÚ nepodporí vaše návrhy, ktoré by deformovali alebo začínali eróziu daňového systému. Ďakujem za pozornosť.