Fico, Robert, poslanec NR SR (2010-10-21):
Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážené dámy a páni. Rád by som nadviazal na rozsiahle vystúpenie pána poslanca Vážneho, ale skôr sa sústredím na veci strategického charakteru ako na detaily, pretože o detailoch hovoril veľmi presvedčivo pán poslanec Vážny. Vážené dámy a páni, pomaly 20 rokov na Slovensku diskutujeme o tom ako optimálne využiť geografickú polohu Slovenskej republiky. Sto dní novej vlády však ukázalo presný opak. Experti, či už pochádzajú zo Slovenska alebo zo zahraničia, v danej súvislosti hovoria o násobení negatív, o kumulatívnom efekte strát pri spoločnom odmietnutí rýchlej výstavby dopravnej infraštruktúry, spochybnení dôležitej železničnej trasy cez Slovensko, podceňovanie opatrení na rozvoj tranzitu zemného plynu cez naše územie a v neposlednom rade aj významnom zakolísaní v európskych štruktúrach. A majú pravdu, pretože všetky tieto veci sa dajú na konkrétnych príkladoch odôvodniť. Po prvé, je zastavená výstavba diaľnic. Môžeme používať akékoľvek výrazy, či je spomalená, či je zmrazená, jednoducho je zastavená. Kto sa pozrie na výstavbu diaľnic na strede Slovenska, tak nie sú tam žiadne stroje, a to čo bolo pripravené, sa nerealizuje. Pritom všetci dobre vieme, že bez adekvátnej dopravnej infraštruktúry nezvládneme ani len problémy s obslužnosťou jednotlivých regiónov. Vôbec už nehovoriac o vylúčení sa zo širších stredoeurópskych koridorov a s nimi súvisiacim hospodárskym rozvojom. Musím pripomenúť aj spochybnenie projektu širokorozchodnej železnice. Nie je možné mávnutím ruky len tak odhodiť projekt, na ktorom sa robí tak dlho a bez akýchkoľvek analýz, bez akýchkoľvek informácií povedať, že to nie je dobré. Politický argument na zrušenie takéhoto obrovského projektu je nepostačujúci. Naviac ide o projekt, ku ktorému nás prizvali veľkí obchodní partneri z Východu aj Západu. To nie je ruský projekt. Je to Rusko-Ukrajinsko, dúfam, že niekedy v budúcnosti aj Slovensko, ale najmä rakúsky projekt. Ak to neurobíme my, tak to urobia s radosťou Maďari a potom sa ukáže, aká to bola hrubá chyba, že sme tento projekt nepodporovali. Po tretie, na politickej úrovni sú podporované všetky možné trasy tranzitu zemného plynu, len nie tá vedúca cez Slovensko. Akoby politika bola nad hospodárskymi záujmami Slovenskej republiky. Keď sme my boli vo vláde, my sme predovšetkým riešili ako zvýšiť kapacitu prepravy plynu cez územie Slovenskej republiky a nešpekulovali sme o tom, že či pôjde severojužný ťah alebo západo-východný ťah. Slovensko má svoje kapacity a tieto treba využívať. A samozrejme aj snaha o odlišnosť vo vzťahu k zodpovednosti za menu euro má svoje medzinárodné dôsledky a vplyv na postavenie Slovenska. Stávame sa nie celkom dôveryhodným partnerom v Európskej únii. A nakoniec šéf Európskej centrálnej banky povedal, že ak by Európska centrálna banka vedela, že Slovensko sa takto zachová, nesúhlasila by s prijatím Slovenskej republiky do eurozóny. Nuž keby sa toto nám stalo, tak tu organizujete medzinárodné demonštrácie. A stalo sa to vám, nie nám, ale je našou povinnosťou tieto veci pripomínať. Už ani nehovorím o významných agentúrach, ktoré povedali, že to dáva veľmi zlý príklad pre budúce kandidátske krajiny. V dôsledku všetkého uvedeného sa možno stotožniť s relevantnými závermi o násobení negatív na rôzne oblasti spoločenského a hospodárskeho života. Na hospodárstvo, regionálne rozdiely, zamestnanosť a celkovo na sociálnu sféru. Dopravnú vybavenosť územia až po spomínanú geografickú polohu Slovenska a jeho medzinárodné hospodárske a politické väzby. Pri takomto kumulatívnom zlyhávaní možno jednoznačne konštatovať absenciu elementárnej snahy o využívanie tzv. strategickej dimenzie vládnutia. Toto je, vážené dámy a páni, rukopis sto dní vládnutia. Také sú širšie súvislosti zastavenia výstavby diaľnic na Slovensku. Tejto vláde, ktorá tu je, chýba vízia, nevie čo so Slovenskom. Chýba jej národnoštátna vízia, chýba jej medzinárodná vízia, a preto sme svedkami ad hoc rozhodnutí, ktoré neprinášajú tejto krajine žiadny efekt. V rokoch 1998 až 2006 už raz došlo k obdobnému. Uvedený fakt mal za následok zvýšenie regionálnych rozdielov a prehĺbenie zaostávania niektorých regiónov. Kým bratislavský región dosiahol úroveň 148 % priemeru Európskej únie, ostatné regióny významnejšie zaostávajú. Západné Slovensko dosahuje úroveň 62,8 %, stredné Slovensko 49,2 % a východné Slovensko 44 %. Jedinou možnosťou ako reagovať na tento závažný problém je predovšetkým prepojiť východ a západ čo najrýchlejšie diaľnicou. Uvedená priorita mala mať výrazný synergický potenciál pre budúci rozvoj Slovenska. My sme si povedali v našom programovom vyhlásení 2006 až 2010, že postavíme a dokončíme 100 km diaľnic a rýchlostných komunikácií. Odovzdali sme 150, naviac sa odovzdalo 90 km diaľnic a rýchlostných komunikácií vo vysokom štádiu rozostavanosti. Keby svetová hospodárska kríza 18 mesiacov nezdržala projekty PPP, dnes sme ešte ďalej, pokiaľ ide o diaľničné prepojenie Bratislavy a Košíc. Z uvedeného dôvodu sme sa, ako som to už uviedol, v roku 2006 zaviazali dôsledne využiť všetky dostupné zdroje na efektívne dobudovanie základnej dopravnej, informačnej a komunikačnej infraštruktúry. A nehovorili sme o tom, naozaj sme sa tomu začali venovať veľmi intenzívne. Predovšetkým sme razantne prehodnotili možnosti využitia kohézneho fondu na roky 2004 a 2006 a obdobie 2007 až 2013. Dali sme nutné prostriedky zo štátneho rozpočtu a pripravili sme nevyhnutné kroky pre využitie verejno-súkromných partnerstiev pre projekty nadradenej dopravnej siete. Ak sa bavíme o PPP projektoch, nezachytil som, či to povedal pán poslanec Vážny, ale chcem to zopakovať. Projekt PPP medzi Nitrou a Zvolenom bol vyhlásený za najlepší infraštrukturálny projekt v Európe v roku 2009. (Potlesk.) Tak sme to asi nerobili zle. Pracuje tam obrovské množstvo ľudí, je tam vynikajúce tempo prác, sú tam nádherné stavebné diela. Odporúčam, vás tam pustia na stavbu, mňa tam nechceli pustiť na stavbu, choďte si pozrieť nádherné mostné prepojenia, úžasné technológie, je to niečo, na čo Slovensko bude určite hrdé a bude to zážitok prechádzať z Bratislavy až do Banskej Bystrice po tejto ceste. Koncentrácia pozornosti na diaľnice bola z hľadiska dopravnej obslužnosti absolútne správnym a nevyhnutným riešením. Prepojenie západnej časti so strednou a východnou časťou Slovenska diaľnicou a rýchlostnými cestami malo vytvoriť nepochybne potenciál pre rast zaostávajúcich území, ktorých je v strednej a východnej časti Slovenska stále veľký počet. Medzi hlavné regionálne problémy patrí predovšetkým západno-východný rozdiel, tzv. pretrvávajúci západno-východný gradient rozvoja. Východná časť a južná časť Slovenska je charakteristická nižšou mierou koncentrácie obyvateľov, vidieckym charakterom osídlenia a významnou priestorovou koncentráciou marginarizovaných skupín. Hlavne hovoríme o sociálne slabších skupinách, hovoríme o rómskom obyvateľstve. Nízka ekonomická výkonnosť, nízka miera investícií, pomalšia dynamika rastu nových pracovných miest, zastaraná štruktúra regionálnej ekonomiky, prípadne pomalá reštrukturalizácia podnikov vedie k pretrvávajúcej vysokej miere nezamestnanosti a k problémom s dlhodobou nezamestnanosťou. A špecifickým problémom týchto regiónov zostáva zlá dopravná dostupnosť a celkové nedostatky v základnej infraštruktúre. Sektor dopravy a snáď sa o tom nemusíme presviedčať na pôde Národnej rady Slovenskej republiky, nepôsobí na ekonomiku iba sprostredkovane, ale taktiež priamym podieľaním sa na tvorbe HDP a zamestnanosti. Niekedy si hovoríme o diaľniciach iba v pozícii peňazí, že koľko to stojí. Áno, všetko niečo stojí, ale diaľnice nie je iba o tom, že ako sa rýchlo presuniem z bodu A do bodu B. Diaľnica znamená automaticky obrovský rozvoj daného územia. Spomeňme si ako vyzeralo Považie na začiatku 90-tych rokov a čo urobila diaľnica v tejto oblasti. Ako sa dnes bude dariť napr. aj takej časti ako je Považská Bystrica po dobudovaní diaľničného mostu. Už ani nehovorím o už spomínanej rýchlostnej komunikácii medzi Nitrou a Zvolenom. Preto chcem, vážené dámy a páni, konštatovať, že na sektor dopravy pripadá približne 6,52 hrubého domáceho produktu Slovenskej republiky a asi 4 % pracovných miest. To je ten obrovský počet, obrovské množstvo peňazí, je tomu treba venovať podstatne väčšiu pozornosť. Ministerstvu dopravy, a to chcem oceniť, to čo urobil vtedajší minister dopravy pán Vážny, sa v minulom volebnom období, samozrejme, hovoríme o rokoch 2006 – 2010, sa podarilo naplno rozbehnúť viac zdrojové financovanie cestnej infraštruktúry. Bola rozbehnutá implementácia infraštrukturálnych projektov v rámci operačného programu Doprava s pomocou nenávratných zdrojov z fondov Európskej únie. Začala diaľničná výstavba v rámci PPP projektov a v oboch prípadoch sme sa veľa naučili a máme aj veľké skúsenosti. Vážené dámy a páni, znovu to tu otvorím a hovorte o tom na pôde Národnej rady. Ak vás vláda presviedča, že je schopná zafinancovať diaľnice bez PPP projektov, tak vás klame. (Potlesk.) Pretože vieme, koľko je peňazí v štátnom rozpočte, vieme koľko je peňazí vo fondoch, aj keď popresúvate peniaze v rámci 11 operačných programov v rámci strategického referenčného rámca, nepostavíte nič. Bez PPP projektov nie ste schopní postaviť diaľnice na Slovensku a neklamte sa sami, že jednoducho ste schopní diaľnice stavať v rýchlejšom tempe. Poslanec Vážny vám presne povedal termíny ako skončíte, ak nebudete využívať súkromné verejné partnerstvo v tejto oblasti. Preto môžem skonštatovať, že vláda v rokoch 2006 až 2010 splnila svoje programové ciele. Urobili sme nie 100, ale 150 km a ešte sme odovzdali okolo 90 km vysoko rozostavaných stavieb diaľnic alebo rýchlostných komunikácií. A robili sme tak, vážené dámy a páni, napriek obmedzeniam, ktoré sme mali z maastrichtských kritérií a programu stability. Veď sme zavádzali euro 1. januára 2009 a deficit musel byť pod 3 % a aj bol. To považujem za obrovský výsledok práce vlády v rokoch 2006 až 2010. Samozrejme, že boli aj chyby, ale kto pri takýchto novátorských projektoch ako je PPP, chyby neurobí? Ale pripomínam ešte raz, že sme sa veľa naučili a tieto skúsenosti by mohli byť teraz použité pri efektívnejšom využívaní tejto formy financovania diaľnic. Už v predvolebnom období sa na politickej scéne, teraz hovorím o jari 2010, objavili názory smerujúce k spomaleniu, resp. zastaveniu intenzívneho budovania diaľnic. V sebe nesú komplexnejšie riziká a ohrozenia ako je len samotné zastavenie budovania infraštruktúry. Zahrňovali aspekty zamestnanosti. Dnes nám hlásia veľké firmy, ktoré boli pripravené stavať PPP projekt na D1, že budú prepúšťať ľudí a budeme hovoriť o tisícoch ľudí, nebudeme hovoriť o desiatkach alebo o stovkách ľudí a dostávame tieto samotné firmy do veľkých problémov. Chcem povedať, že ak budeme pokračovať takýmto prístupom k výstavbe diaľnic, tak zamestnanosť opäť dostane na Slovensku ďalší úder. Toto všetko čo sa pred voľbami hovorilo tak trochu po tichu, sa však po voľbách stalo úplnou realitou. A to napriek tomu, vážené dámy a páni, že rozhodujúcim materiálom, ktorý určuje riešenia v oblasti budovania dopravnej siete na Slovensku je stratégia rozvoja dopravy do roku 2020. Táto stratégia bola schválená 3. marca 2010 uznesením vlády č. 158 a podčiarkujem, súčasná vláda doposiaľ žiadne zmeny v obsahu stratégie neprijala. Tak teda, ako ste pripravení na vládnutie? Nastúpili ste do vlády, tvrdili ste, že ste najlepšie pripravení na svete, ako máte všetko vymyslené, ale v základnom dokumente štátu, ktorý hovorí o budovaní infraštruktúry ste za 100 dní neurobili jednu jedinú čiarku a tento dokument vás stále zaväzuje. Tak na základe čoho idete? Idete na základe nejakých vlastných nápadov alebo myšlienok alebo idete podľa strategických dokumentov, na ktorých sme veľmi tvrdo pracovali pomerne dlhé obdobia. Tento dokument, táto stratégia, ktoré stále platí a ktorej ste sa ani nedotkli, okrem analytickej časti ponúka prognózu vývoja dopravy, víziu, priority a ciele stratégie, ako aj určuje nástroje a opatrenia na dosiahnutie týchto cieľov. Plnenie navrhovaných priorít stratégie predpokladá financie zabezpečené z kapitoly ministerstva dopravy, zdrojov Európskej únie, ale najmä súkromných zdrojov, súkromných zdrojov a potom príjmov, ktoré prichádzajú zo spoplatnenia dopravnej infraštruktúry, hovoríme najmä o zavedení elektronického mýta. Realizácia navrhovaných opatrení predpokladá priaznivý dopad na hospodársky rast a konkurencieschopnosť Slovenska a jej regiónov. Výstavba diaľnic, vážené dámy a páni, je proces, ktorý presahuje nie jedno, dve, ale presahuje niekoľko volebných období. Preto sa musí plánovať dlhodobo a v širokej zhode. Ak sa mení koncepcia a priority každé štyri roky, neuveriteľne sa plytvá ľudskou prácou v príprave stavieb a rovnako sa plytvá aj finančnými prostriedkami. Už teraz počúvame, že stavba, projekt D1 medzi Dubnou Skalou sa začína prikrývať opäť zemou, aby nedošlo ku škodám na tých cestných úpravách, ktoré sa už urobili. Veď to sme už na hlavu úplne padnutí? Tak boli tam buldozéry, vyklčovali všetky stromy, urobili prvé zemné úpravy a teraz, aby to zima nezlikvidovala, lebo tam nechcete stavať, tak teraz tam opäť navážajú ornú pôdu, aby to uchránili pred dôsledkami zimy. Takto staviate diaľnice? Takto sa to nerobilo nikdy a je to škoda, pretože míňate tak ľudský potenciál, ako míňate aj finančné prostriedky. Napríklad pri zmene priorít u stavieb posunutých do budúcnosti prepadá platnosť tých povolení, ktorá je len dvojročná. To si treba uvedomiť. Čiže máme niektoré povolenia, ktoré končia. Ak sa nevyužijú, musíme ísť od začiatku. Preto termíny, na ktoré upozorňoval Ľubo Vážny, ako poslanec Národnej rady, sú naozaj veľmi reálne, ak budete pokračovať tak, ako to teraz navrhujete. Po vstupe do Európskej únie nastali vo výstavbe dopravnej infraštruktúry tri dôležité momenty. Po prvé. Prebrala sa spoločná legislatíva, predovšetkým v oblasti životného prostredia a vo verejnom obstarávaní. Po druhé. Využívajú sa fondy Európskej únie na financovanie a výstavba sa riadi príslušnými pravidlami. A po tretie otvorili sa dvere finančne silnejšej zahraničnej konkurencie. A z toho vyplynuli aj tri kardinálne dôsledky. Po prvé. Predĺžil sa investičný cyklus. S tým musíme rátať. Po druhé. Výkup pozemkov za trhových podmienok výrazne zasahuje do postupových termínov. Len vás opäť žiadam, nerobte nič s osobitným zákonom, ktorý sme prijali, pokiaľ ide o urýchlenie výstavby diaľnic. Ak tento zákon zrušíte, tak si ďalších 10 rokov pripisujete, pokiaľ ide o výstavbu diaľnic a rýchlostných komunikácií. Po tretie. Dôsledok je, že dĺžka jednotlivých etáp investičného cyklu sa dá len veľmi ťažko odhadnúť. Znova opakujem, že súčasná vláda doposiaľ žiadne zmeny v obsahu stratégie, rozvoja dopravy do roku 2020 neprijala. Jediný relevantný materiál návrh navýšenia rozpočtovej kapitoly Ministerstva dopravy a informácii a ukončení koncesnej zmluvy a jej dodatkov bol prerokovaný 6.10.2010 uznesením vlády 681 z roku 2010. Hovorím čísla, preto, aby ste si nemysleli, že vás nepozorujeme a nesledujeme. Uvedený krok je v priamom rozpore s cieľmi schválenej stratégie a bezprostredne sa podpisuje pod spomalenie procesu vyrovnávania regionálnych rozdielov a zvyšovaniu dostupnosti regiónov s negatívnymi dopadmi v ekonomickej, sociálnej a teritoriálnej oblasti. Je to v priamom rozpore s napĺňaním základného cieľa kohéznej politiky a s priamymi negatívnymi dopadmi na kvalitu života, riešenie zamestnanosti a konkurencieschopnosti v zaostávajúcich regiónoch. Regionálne disparity na území Slovenskej republiky sú výsledkom pôsobenia systémových a vecných podmienok. Rýchle a efektívne riešenia projektov nadradené cestnej siete a prepojenie regiónov má priamy dopad na vývoj merateľných ukazovateľov ako je hrubý domáci produkt, pridaná hodnota, miera nezamestnanosti, miera podnikateľskej aktivity, absorpčných možností, objem HDP v parite kúpnej sily na jedného obyvateľa, produkčná výkonnosť regiónov, syntetický, demografický ukazovateľ, ukazovateľ infraštrukturálnej vybavenosti územia a v neposlednom rade aj komplexný ukazovateľ ekonomickej a sociálnej úrovni. Z merateľných ukazovateľov vo vzťahu k regionálnym rozdielom ich predchádzajúceho očakávaného vývoja je zrejmé, že po narušení cieľov, ktoré sme nastavili v stratégii rozvoja dopravy do roku 2020, sa procesy vyrovnávania disparít spomalia, ich vývoj bude ťažko odhadnuteľný a bude znamenať ďalšie prekážky pre problémové regióny Slovenska v oblasti ekonomickej, sociálnej a teritoriálnej kohézie. Z uvedených dôvodov, vážené dámy a páni, sme predložili návrh uznesenia a považujeme za opodstatnené, aby Národná rada konštatovala dôsledky zastavenia výstavby 75 km úseku diaľnic tak, ako je to uvedené v návrhu predmetného uznesenia. A čo chcete do toho uznesenia napísať, že zastavenie diaľnic zabezpečí rast zamestnanosti? Alebo, že zabezpečí vyrovnávanie regionálnych rozdielov, keď je zrejmé, že zastavenie výstavby diaľnic znamená rast nezamestnanosti a znamená spomalenie riešenia regionálnych rozdielov? Prečo sa bojíme priznať faktickú pravdu, ktorá tu je. Nijako inak to už nebude. Rovnako považujeme za opodstatnené, aby Národná rada požiadala vládu o predloženie správy o výstavbe diaľnic a rýchlostných ciest. Presne zadefinované okruhy otázok správy predurčujú jednoznačné zameranie na vecnú rovinu a majú vylúčiť politické a mediálne hry. My nechceme, aby ste nám písali nejaké klasické frázy, ktoré poznáme pri takýchto správach. Postavili sme v uznesení jasné otázky a chceme na tieto jasné otázky aj jasné odpovede. Takto koncipovaný návrh je o tvrdej realite, pretože chceme vedieť, čo sa na diaľniciach bude diať. O kľúčovej téme podmieňujúcej hospodársky rozvoj Slovenska, jeho regiónov s priamymi alebo nepriamymi úžitkami pre väčšinu ľudí. Doprava je vnímaná nielen ako prostriedok mobility, ale ako prostriedok na zvýšenie atraktivity územia, jeho ekonomického potenciálu a kvality života obyvateľov. A ešte jedna vec je v tomto uznesení a žiadame, aby vláda Slovenskej republiky vzhľadom na utlmenie výstavby diaľnic a rýchlostných ciest nepristupovala k zvýšeniu ceny za diaľničné nálepky pre fyzické osoby a vozidlá do 3,5 t. (Potlesk.) Tak my sme, vážené dámy a páni, my sme diaľnice stavali, tak ako sme vedeli. Opakujem 150 km, plus 90 km, úspešné PPP projekty, ale nedotkli sme sa za 4 roky diaľničnej známky. Nedotkli sme sa jej. Cena diaľničnej známky pre fyzické osoby a pre vozidlá do 3,5 t za 4 roky bola tá istá. A vy ste zastavili diaľnice a ešte ani neuschol atrament na tomto podpise, že zastavujete diaľnice a už idete zvýšiť diaľničnú známku pre slovenskú verejnosť na 50 eur. Tak vám teda všetkým veľmi pekne blahoželám. A bol by som veľmi rád, keby ste návrh uznesenia podporili v takej podobe v akej bolo predložené. Ďakujem pekne. (Potlesk.)