V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-06-23):
M. Jusko, guvernér Národnej banky Slovenska: Makroekonomický a menový vývoj Slovenskej republiky bol v roku 2003 ovplyvnený realizáciou opatrení, ktoré priamo alebo nepriamo súviseli s blížiacim sa členstvom Slovenska v Európskej únii. Medzi tieto opatrenia patrila náprava cenových deformácií v podobe úprav regulovaných cien, úpravy nepriamych daní ako aj naštartovanie procesu konsolidácie verejných financií. Cenový vývoj bol determinovaný predovšetkým výraznejším rastom regulovaných cien a spotrebných daní, čo sa prejavilo zrýchlením medziročnej dynamiky inflácie z 3,4 % v decembri 2002 na 9,3 % v decembri 2003. Administratívne úpravy sa na raste spotrebiteľských cien podieľali viac ako sedemdesiatimi piatimi percentami. Vyšší vplyv nákladových faktorov na cenový vývoj sa však na absenciu dopytových tlakov nepremietol do výraznejších sekundárnych efektov, čo dokumentuje aj relatívne nízka úroveň jadrovej inflácie, 3%, okrem poklesu kúpyschopného dopytu bol vývoj cien tlmený aj zhodnotením výmenného kurzu slovenskej koruny predovšetkým voči americkému doláru, ale aj voči euru. Zvýšenie výdavkov domácností na tovary a služby s regulovanými cenami spolu s poklesom reálnych miezd sa odzrkadlilo v poklese konečnej spotreby domácností. To spolu s pokračujúcim útlmom investičného dopytu viedlo k zníženiu domáceho dopytu. Aj napriek tomu slovenská ekonomika zaznamenala pomerne dynamický rast - 4,2 %, avšak na rozdiel od odchádzajúceho roka bol tento determinovaný výlučne zahraničným dopytom. V dôsledku predstihu exportnej výkonnosti pred dovoznou náročnosťou tak došlo v priebehu roku 2003 k výraznému zlepšeniu salda čistého exportu v stálych cenách. Podiel deficitu bežného účtu platobnej bilancie na hrubom domácom produkte sa znížil z 8,1 % v roku 2002 na 0,9 % v roku 2003. Tento vývoj bol ovplyvnený predovšetkým priaznivým vývojom obchodnej bilancie, najmä dynamickým rastom vývozu, ktorý sa realizoval aj napriek útlmu ekonomickej aktivity našich najvýznamnejších obchodných partnerov. Zvýšenie exportnej výkonnosti slovenskej ekonomiky v rozhodujúcej miere súviselo s priamymi zahraničnými investíciami realizovanými v predchádzajúcich rokoch, pričom najdynamickejší rast vývozu zaznamenal automobilový priemysel. Stabilizačným faktorom vývoja slovenskej ekonomiky bolo v roku 2003 naštartovanie procesu konsolidácie verejných financií, keď sa podiely deficitu na HDP znížili na 3,5 % v porovnaní s 5,7 % v roku 2002. To spolu s prípravou ďalších reforiem v oblasti zdravotníctva, dôchodkového systému, sociálneho zabezpečenia a daní prispelo k zatraktívneniu Slovenska, čo dokumentuje aj zvýšenie jej ratingového hodnotenia a zvýšený záujem zahraničných investorov. Na základe analýzy vývoja jednotlivých zložiek inflácie možno konštatovať, že v prostredí obnoveného deregulačného procesu a rastu nepriamych daní v predstihu rastu produktivity práce pred rastom reálnych miezd, nedošlo v roku 2003 ku vzniku dopytových tlakov tak na ceny, ako aj na rast dovozov. Vzhľadom na to a v záujme udržania pozitívnych vývojových tendencií slovenskej ekonomiky a podpory rovnovážneho rastu rozhodla Banková rada Národnej banky Slovenska v septembri a decembri o znížení kľúčových úrokových sadzieb zhodne o 0,25 percentuálneho bodu. V rámci procesu harmonizácie nástrojov menovej politiky s menovo-politickým inštrumentáriom  Európskej centrálnej banky bola od 1. januára 2003 znížená sadzba povinných minimálnych rezerv na 3% a od 1. januára 2004 na 2%, čím sa dostala na úroveň platnú v eurozóne. Vážené dámy a páni. Od konca roku 2003 už uplynulo viac ako 5 mesiacov a preto považujem za vhodné zhodnotiť aj aktuálny vývoj v roku 2004. Makroekonomický vývoj je v prvých mesiacoch tohto roku charakterizovaný spomaľovaním medziročnej dynamiky inflácie. Určujúci vplyv na jej vývoj majú aj v tomto roku domáce nákladové faktory vo forme zvyšovania regulovaných cien a tiež sadzieb DPH od januára 2004. Z vonkajších nákladových faktorov je cenový vývoj determinovaný rastom cien ropy a zhodnocovaním výmenného kurzu slovenskej koruny voči obom hlavným menám. V zahraničnej oblasti pretrváva priaznivý vývoj, keď dochádza k postupnému poklesu dvanásťmesačného kumulatívneho pasívneho salda obchodnej bilancie. Na základe údajov o vývoji HDP vo štvrtom štvrťroku 2003, ktoré potvrdili pretrvávanie nerovnomernej štruktúry ekonomického rastu, rozhodla Banková rada NBS koncom marca 2004 o znížení kľúčových sadzieb NBS o pol percentuálneho bodu. Toto rozhodnutie podporilo predchádzajúce dve zníženia kľúčových úrokových sadzieb v septembri a decembri 2003 a bolo rovnako zamerané na oživenie domáceho dopytu, ktorý by mal byť základom rastu ekonomiky v roku 2004 pri predpokladanom nižšom príspevku čistého exportu. Od začiatku roku 2004 dochádza k pomerne dynamickému posilňovaniu výmenného kurzu slovenskej koruny voči euru. Kým v priebehu celého roku 2003 sa slovenská koruna voči euru v priemere zhodnotila o 2,8 %, rovnakú medziročnú priemernú mieru zhodnotenia dosiahla už za 4 mesiace roku 2004. S ohľadom na neadekvátnu dynamiku apreciácie výmenného kurzu slovenskej koruny, ktorá je predovšetkým dôsledkom prejavu krátkodobého kapitálu využívajúceho úrokový diferenciál, banková rada koncom apríla rozhodla o ďalšom znížení kľúčových úrokových sadzieb o pol percentuálneho bodu. Aktuálny makroekonomický vývoj umožnil centrálnej banke reagovať na vývoj výmenného kurzu najmä s ohľadom na pokračujúcu konsolidáciu verejných financií ako i predpokladaný pokles miery inflácie pod 4% už v prvých mesiacoch roku 2005. Banková rada 26. mája schválila aktualizovaný menový program na rok 2004 a strednodobý výhľad do roku 2007. V porovnaní s menovým programom nedošlo k výraznejším zmenám tendencií makroekonomického vývoja. Celková inflácia by koncom roku 2004 mala dosiahnuť 6,4 %. Na základe vývoja zahraničného obchodu v prvých mesiacoch roku 2004 by podiel deficitu bežného účtu na hrubom domácom produkte mal v roku 2004 dosiahnuť 1,2%, čo v porovnaní s menovým programom predstavuje takmer polovičnú úroveň. Súčasne by sa priaznivejší vývoj obchodnej bilancie mal prejaviť aj v zlepšení čistého exportu, v dôsledku čoho by hospodársky rast pri nezmenenom vplyve domáceho dopytu mal dosiahnuť vyššiu dynamiku na úrovni 4,1 %. V strednodobom horizonte by makroekonomický výhľad mal byť determinovaný predovšetkým pokračujúcou konsolidáciou verejných financií, postupným znižovaním miery inflácie ako i prílevom zahraničných investícií. Podľa aktualizovaného menového programu by celková inflácia mala v roku 2007 dosiahnuť úroveň 2,4 %, čo by malo vytvoriť predpoklady pre splnenie konvergenčného kritéria v oblasti inflácie. Dynamický rast HDP by mal odrážať pokračujúci rast konkurencieschopnosti a výkonnosti hospodárstva, ktorý by mal byť podporený aj oživením v krajinách eurozóny. Rast HDP by sa mal postupne zrýchľovať až na 6,2 % v roku 2007. Určujúci vplyv na zahraničnú oblasť bude mať prílev zahraničných investícií predovšetkým do automobilového priemyslu, pričom v roku 2007 by podiel prebytku bežného účtu na hrubom domácom produkte mal predstavovať 1,8 %. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som vás na základe predloženej správy o menovom vývoji, môjho úvodného slova, ale aj záverov z rokovania príslušných výborov Národnej rady Slovenskej republiky požiadal o zobratie tejto správy na vedomie. Ďakujem vám za vašu pozornosť.