K. Sárközy, poslankyňa: (2001-10-18):
Myslím si, že na začiatku 21. storočia, keď chceme, aby rodina plnila svoju funkciu a stala sa najmenšou bunkou morálky novej a modernej spoločnosti, myslím si, že treba zmeniť aj tieto veci, ktoré v zákone sú a dodnes platia. Bola síce menšia novela, ale tieto veci tam zostali dodnes. Ďakujem pekne. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister. J. Čarnogurský, minister spravodlivosti SR: Pani poslankyňa, budem teraz hovoriť viac ako právnik než ako minister spravodlivosti. Medzi právnikmi je taká povera, že čím starší zákon, tým lepší zákon. A zákon z roku 1963 to je nič. V Anglicku sú stáročné zákony z čias Henricha VIII. a podobne, a práve takéto zákony sú najviac cenené. Druhá vec je, že opäť v právnej teórii, ale nielen v teórii, ale aj v právnej praxi, samozrejme, je celkom bežné, že spoločenským vývojom sa niektoré vyjadrenia zákona, ale aj niektoré inštitúcie zakotvené v zákone stanú tzv. obsolétnymi odborne vyjadrené, to znamená, že jednoducho spoločenské podmienky, ktoré tieto vyjadrenia alebo tieto ustanovenia zákona vyvolali, zaniknú, zmenia sa, proste neexistujú, čo ešte nie je bezprostredný dôvod na zmenu zákona. Tieto ustanovenia sa jednoducho nepoužívajú, pretože nie je ani potreba ich používať. Ale  prinajmenšom to, čo ste citovali, myslím, z preambuly alebo z dôvodovej správy, alebo  proste z toho zákona, pani poslankyňa, budem trochu provokatívny, to nie je dôvod na novelizáciu zákona o rodine. Tak vám to poviem. Keď som dostal túto vašu otázku, informoval  som sa alebo konzultoval som s naším civilným oddelením, či súčasná súdna prax  signalizuje nejaké závažné nedostatky zákona o rodine, ktoré by si vyžadovali nejaké urgentné, rýchle riešenie - hneď sa o tom zmienim - a dostal som odpoveď, že nie. Pán poslanec, pokiaľ ide o výživné - súdy, právna úprava obsiah-nutá v zákone o rodine je pomerne voľná, čiže inými slovami, ponecháva veľký priestor na rozhodovanie súdu. A niektoré právne systémy, naprí-klad už anglický, ktorý som spomenul, dokonca sú založené na tom, že súdy tvoria právo svojimi rozhodovaniami. Môj súkromný názor je, že je to najlepšie právo, že je to oveľa lepšie právo ako to, ktoré tvorí štát, ktoré tvorí parlament, aby som bol ešte viac provokatívny. Ale aj o týchto relatívne voľných ustanoveniach zákona o rodine, o výživnom na deti proste súdy rozhodujú podľa súčasných spoločenských, sociálnych, ekonomických a podobných potrieb. Áno, v rámci úlohy,  ktorú som spomínal, to znamená v rámci plnenia dohovoru o právach dieťaťa, sa v podstate počíta s tým, že v novele zákona o rodine budú bližšie vodidlá pre súd na stanovenie výživného na deti. Ale ubezpečujem vás, že k faktickej zmene, k nejakej veľkej zmene konkrétnych súm peňazí oproti súčasnosti nedôjde, pretože potom to bude stanovené v zákone opäť istými vodidlami, pretože nejako príliš striktne sa to nedá, lebo žiadny zákon nedokáže predpísať riešenie v konkrétnom prípade. Ale áno, tie vodidlá budú oveľa konkrétnejšie a nazvime to užšie, než je súčasné znenie zákona o rodine. Ale vzhľadom na rozhodovanie súdov, kde predsa pracujú odborníci a spravidla senáty, ktoré rozhodujú o rodinnoprávnych veciach, sú spravidla špecializované senáty, teda aspoň v čo trochu väčších okresoch,  povedzme, kde je okolo 15 sudcov, tak tam už je najmenej jeden špecializovaný senát na rodinnoprávne záležitosti. To znamená, že ten vie, aká je ekonomická situácia, približne úroveň miezd, sociálna situácia, možnosti či potreby oprávnených, čiže detí, a to znamená, že je jasné, že vynáša konkrétne rozhodnutie, to znamená, stanovenie konkrétnej finančnej sumy je určené tak, aby zodpovedalo všetkým týmto kritériám. Čiže prakticky, keď budeme spracúvať novelu zákona o rodine, tak vo veľkej miere budeme vychádzať z existujúcej súdnej praxe a túto existujúcu súdnu prax sformulujeme legislatívne aj do zákona. Čiže, aby som sa vrátil k pani poslankyni. Pani poslankyňa, nazdávam sa, že práve veľmi dôkladná analýza situácie nielen u nás doma, ale aj zahraničné právne úpravy a takáto úprava novely zákona o rodine je vhodnejšia ako nejaké naháňanie termínov a, povedzme, vyškrtnutie tých pojmov a vyjadrení i slovných spojení, ktoré ste citovali, s ktorými súhlasím, že do zákona nepatria, ale sú jednoducho obsolétne a ubezpečujem vás, že žiadny sudca podľa ustanovení zákona, ktoré ste citovali, teraz nerozhoduje. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister, ale pani Sárközyová má právo, už bola na začiatku, v poriadku, dobre. Ďalšiu otázku položila pani poslankyňa Aibeková pre ministra zdravotníctva. Otázka znie: „Aké dávate záruky občanom Slovenskej republiky, že sa nevyskytne taká situácia s dialyzačnými prístrojmi, aká sa vyskytla v Chorvátsku?“ Pán minister, nech sa páči. R. Kováč, minister zdravotníctva SR: Vážený pán predseda, vážený pán predseda vlády, vážená vláda, vážená pani poslankyňa, Slovenská republika používa pri dialyzovaní pacientov len hemo-dialyzačné a dialyzačné prístroje, ktoré sú registrované Štátnym ústavom pre kontrolu liečiv. Séria hemodialyzátorov Baxter Althin Medical, ktorým boli dialyzovaní pacienti v Chorvátsku, sa v Slovenskej republike nepoužíva vzhľadom na to, že nie je registrovaná Štátnym ústavom pre kontrolu liečiv. Špeciálny zdravotnícky materiál firmy Baxter, ktorý je registrovaný Štátnym ústavom pre kontrolu liečiv v Bratislave, sa používa len pri kontinuálnej abdominálnej peritoneálnej dialýze, a to od zave-denia tohto druhu liečby v Slovenskej republike. Uvedený zdravotnícky materiál má svetovú úroveň a doteraz neboli v Slovenskej republike ani vo svete zaznamenané žiadne komplikácie v súvislosti s jeho použí-vaním. Aj napriek uvedeným skutočnostiam ministerstvo zdravotníctva preverilo vo všetkých štátnych a neštátnych dialyzačných pracoviskách typy používaných hemodialyzátorov a dialyzačných prístrojov. Žiadne dialyzačné pracovisko v Slovenskej republike nepoužíva hemodia-lyzačné prístroje firmy Baxter a do dnešného dňa neboli zaznamenané žiadne komplikácie v súvislosti s dialyzačnou liečbou pacientov. J. Migaš, predseda NR SR: Nech sa páči, pani poslankyňa Aibeková, doplňujúca otázka. M. Aibeková, poslankyňa NR SR: Ďakujem pekne. Dúfam, pán minister, keď je vaše slovo takto verejne dané pred všetkými, že si za ním stojíte. Ale očakávala by som, pán minister, a to vás chcem aj vyzvať, aby ste takéto stanovisko dali do novín a prostredníctvom médií informovali občanov Slovenskej republiky, pretože viete, aká je teraz situácia s antraxom a listovými zásielkami a ľudia dnes oveľa citlivejšie reagujú na problémy, ktoré by ich možno ešte pred pár dňami a týždňami neťažili. Nedám vám otázku, ale chcem vás požiadať, aby ste tak, ako ste odpovedali mne, informovali občanov Slovenskej republiky, lebo viete, že napriek opatreniam, o ktorých ste hovorili, sa vyskytujú v praxi problémy. Napríklad vieme o medializovanom probléme s Očnou klinikou v Banskej Bystrici. Tiež dozor je zabezpečený, ale prax je iná. Takže pýtala som sa aj v mene občanov Slovenskej republiky, aby takéto obavy nemuseli mať nielen v tomto prípade, ale aj v ďalších prípadoch. Preto by som vás žiadala, aby ste pri takýchto problémoch okamžite informovali verejnosť a aby ste informovali verejnosť aj o pripravenosti zdravotníckych zariadení na riešenie situácie, ktorá sa, bohužiaľ, rozmáha aj v Slovenskej republike, a to je možný výskyt zásielok s antraxom, pretože aj tu považujem z vašej strany informovanosť za nedostatočnú. Ďakujem. J. Migaš,  predseda NR SR: Pán minister, chcete reagovať? Nech sa páči. R. Kováč, minister zdravotníctva SR: Áno. Vážená pani poslankyňa, dnes prebehla veľká tlačová konferencia hlavného hygienika Slovenskej republiky a hlavného odborníka pre klinickú mikrobiológiu, ktorý informoval celú verejnosť o krokoch, ktoré urobilo ministerstvo zdravotníctva práve v súvislosti s možnými otázkami bioterorizmu.  Budem mať tú česť zrejme informovať aj poslaneckú snemovňu o tom, ako sme pripravení. Vašu pripomienku k zverejneniu tejto informácie o hemodialýze vítam a budeme ju čo najskôr aplikovať. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem. Ďalšiu otázku položil pán poslanec Köteles pre ministra pôdohospodárstva Pavla Koncoša. Pán minister, zostaňte, lebo vy budete odpovedať namiesto pána ministra Koncoša. Otázka znie: „Ako chcete riešiť problémy okolo vyhlásenia národného parku Slovenský kras?“ Namiesto pána ministra Koncoša odpovedá pán minister Kováč. Nech sa páči. R. Kováč, minister zdravotníctva SR: Ďakujem pekne. Vážený pán poslanec, prečítam vám odpoveď ministra pôdohospodárstva na vašu otázku. Tá odpoveď je pomerne rozsiahla a vyčerpávajúca. Predpokladám, že bude pre vás uspokojivá, pretože dosť ťažko by sa mi odpovedalo na vaše pripomienky, naše rezorty sú trošku vzdialené. Teda odpoveď znie. Myslím si, že položená otázka nie je správne adresovaná. Podľa mňa mala byť uplatnená predstaviteľovi iného rezortu. Ja problémy s návrhom na vyhlásenie národného parku Slovenský kras nemám, a preto v tejto súvislosti necítim ani potrebu nejaké problémy riešiť. Problémy, a nie malé, by vznikli vyhlásením tohto územia za národný park. Napriek tomu sa pokúsim situáciu v súvislosti so snahou Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky vyhlásiť územie Slovenského krasu za národný park stručne vysvetliť. Predložený návrh v prípade schválenia by predstavoval ôsmy národný park na Slovensku. Už v súčasnosti s osobitným režimom ochrany v zmysle platného zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 287/1994 Z. z. o ochrane prírody a krajiny so stupňom 2 až 5 je chránených 23,5 % územia Slovenskej republiky, čo predstavuje 44 % z rozlohy lesného pôdneho fondu, teda takmer polovica všetkých lesov na Slovensku. Túto rozlohu so stavom k 31. 12. 2000 tvorí 7 národných parkov s výmerou 481 343 ha aj s ochranným pásmom, 16 chránených krajinných oblastí s rozlohou 623 971 ha a viac ako tisíc maloplošných chránených území s výmerou 111 750 ha. Takýto percentuálny podiel chránených území z celkovej rozlohy územia štátu a lesného pôdneho fondu si nedovolia ani štáty s oveľa vyspelejšou ekonomikou, ako je naša. Pritom vlastníkom a užívateľom týchto pozemkov nie je refundovaná majetková ujma, ktorá im vzniká v dôsledku uplatňovania obmedzení vyplývajúcich z ustanovení zákona o ochrane prírody a krajiny a ktorá im prináleží v zmysle § 47 toho istého zákona. Považujem za potrebné v tejto súvislosti uviesť, že účinnosť zákona je platná takmer 7 rokov, a teda 7 rokov sa nenapĺňa dikcia zákona. Pritom táto ujma predstavuje podľa odborných odhadov ročne v rámci Slovenska niekoľko sto miliónov korún. Preto zriaďovanie nových, veľkoplošných chránených území vzhľadom na nedoriešenosť úhrady zákonom garantovanej ujmy podmieňujeme najmä vyriešením ekono-miky užívania a obhospodarovania už vyhlásených chránených území. V súčasnej nepriaznivej ekonomickej situácii sme presvedčení, že v prvom rade je potrebné zabezpečiť ochranu už vyhláseného chráneného fondu v rozsahu, ako to stanovuje zákon a zabezpečiť zo strany štátu úhradu ujmy vzniknutej na týchto pozemkoch, a až následne, po dôkladnom zvážení je možné pristúpiť k vyhlasovaniu nových chránených území. Preto najmä z dôvodu nedoriešenia uvedených ekonomických nárokov a ich úhrady nie je možné súhlasiť s vyhlásením národného parku Slovenský kras. V tejto súvislosti, vážený pán poslanec, chcem vašu pozornosť upriamiť aj na ďalší dôvod, o ktorom predpokladám, že neviete, a tým je medzinárodný projekt budovania chránených území v rámci sústavy Nature 2000 Slovenskej republiky. Ide o projekt, ktorý sa na Slovensku v tomto aj v budúcom roku realizuje v súvislosti s predvstupovými snahami a napĺňaním záväzkov Slovenska voči Európ-skej únii v oblasti ochrany prírody. Jeho cieľom je vytvorenie predpo-kladov na dosiahnutie plnej kompatibility s právnym systémom Európskej únie v oblasti ochrany prírody. Výstupom projektu bude objektivizovaný návrh reprezentatívnych území v rámci ekologickej európskej sústavy - pravdepodobne je to anglický a nie latinský názov, ospravedlňujem sa, teda Nature 2000 -, až po spracovaní tohto projektu bude možné objektívne zhodnotiť potrebu vyhlasovania nových chránených území, a to najmä v oblastiach zasiahnutých takou rozsiahlou a rôznorodou antropogénnou činnosťou, ako to bolo a čiastočne aj je v podmienkach Slovenského krasu. Už z uvedeného stručného zdôvodnenia vyplýva, že vyhlásením ďalšieho národného parku by vznikli nové, resp. by sa prehĺbili existujúce problémy pre jednotlivé ekonomické rezorty, ale aj vládu Slovenskej republiky ako celok, a to nie je možné pripustiť. Bol by som rád, vážený pán poslanec, keby ste akceptovali uvedené dôvody a boli nápomocný pri riešení najmä ekonomických problémov, ktoré z nich vyplývajú. Ochranu územia odporúčame zabezpečiť i naďalej v súčasnom právnom stave formou chránenej krajinnej oblasti. Lesné hospodárske plány, podľa ktorých sa obhospodarujú lesy, aj v platnej legislatíve sú vyhoto-vované a schvaľované v súčinnosti s orgánmi a organizáciami ochrany prírody, čo zaručuje, že stav a kvalita územia budú zachované. Toľko odpoveď pána ministra. J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec, doplňujúca otázka, potom odpoveď a skončili by sme hodinu otázok. Potom bude päťminútová prestávka a bude uzavreté rokovanie Národnej rady. Tak nech sa páči, pán poslanec Köteles.