P. Farkas, poslanec: (2005-12-07):
Proces schvaľovania je sledovaný nie iba odborníkmi na rozpočtovú či finančnú politiku, ale aj takpovediac laickou verejnosťou. O tom svedčí aj množstvo reakcií a ohlasov, ktoré sme dostali v posledných týždňoch a mesiacoch, ale aj rôzne stanoviská a názory, odborné či laické, ktoré boli nám všetkým tlmočené aj prostredníctvom masovokomunikačných prostriedkov. A je to pozitívny jav, veď ide o rozdelenie verejných zdrojov, ktoré sú tvorené prostredníctvom nás občanov a prostredníctvom podnikateľských subjektov cestou zaplatenia a uhradenia rôznych foriem daní. Príťažlivosť tejto témy je daná aj tým, že od prijatia či neprijatia návrhu štátneho rozpočtu na nasledujúci rok závisí ďalšie plynulé a nerušené fungovanie hospodárskeho a spoločenského života v krajine. V týchto dňoch naším prístupom k rokovaniu o návrhu rozpočtu verejnej správy na nasledujúce trojročné obdobie a naším hlasovaním o návrhu štátneho rozpočtu na rok 2006 vyšleme signál z tejto našej rokovacej sály, ktorý bude mať veľký význam pre ďalší vývoj Slovenska. O pár dní a týždňov neskôr význam tohto signálu už budeme môcť konkrétne hodnotiť na dosiahnutých ekonomických ukazovateľoch krajiny, ktoré jednak zosumarizujú existujúci stav ekonomiky a života u nás a na strane druhej sú rozhodujúce pre ďalšie úspešné smerovanie nášho ekonomického verejného života a v neposlednom rade sú rozhodujúce aj pre investorov pri zakladaní rôznych foriem podnikania a vytvárania hodnôt u nás. Toto naše hlasovanie o návrhu štátneho rozpočtu na rok 2006 bude aj veľmi významným a merateľným znakom politickej stability a môže determinovať, samozrejme, aj úspešné splnenie parlamentom odsúhlaseného vládneho programu. V Slovenskej republike rovnako ako všade inde na svete štátny rozpočet svojimi príjmami vytvára možnosti a svojimi výdavkami rozdeľuje významný balík finančných prostriedkov na uspokojovanie neustále rastúcich verejných potrieb spoločnosti. Parlamentom odsúhlasený štátny rozpočet je v hodnotovom určení najvážnejším nástrojom v rukách vlády na zabezpečenie a dosiahnutie programových cieľov. V hospodárskej politike vytvára určitý stabilný rámec na udržateľný hospodársky rast v krajine. V tejto súvislosti štátny rozpočet u nás zohráva oveľa dôležitejšiu úlohu než v ekonomicky vyspelých krajinách. Je to odôvodnené hlavne tým, že podiel štátneho rozpočtu na hrubom domácom produkte u nás je oveľa väčší než vo vyspelých ekonomikách. Aj preto má u nás parlamentom odsúhlasený štátny rozpočet nezastupiteľnú úlohu pri vytváraní vhodného podnikateľského a hodnotytvorného prostredia pre ďalší úspešný rozvoj ekonomického života. Návrh štátneho rozpočtu na rok 2006 oproti návrhom rozpočtov z predchádzajúcich rokov má niektoré špecifické znaky, ktoré sa z nášho pohľadu dajú hodnotiť pozitívne. Jedným takým znakom je, že návrh rozpočtu je postavený na zdravé ekonomické jadro a opiera sa o reálny makroekonomický rámec fiškálnej politiky. Návrh je postavený na reálnom strednodobom systéme prognózovania, ktoré poskytuje vierohodné a konzervatívne odhady budúceho makroekonomického vývoja. Teda návrh nie je postavený bez relevantných a reálnych ekonomických odhadov, tak ako to tu bolo v minulosti praxou, ale je postavený na reálnych ekonomických odhadoch, ktoré sú prepojené parametrami okruhu celkových verejných financií. Okrem tohto systém tvorby strednodobého fiškálneho výhľadu, na ktorom stojí aj prerokovaný návrh rozpočtu verejnej správy na nasledujúce obdobie rokov 2006 až 2008, je dopracovaný do podoby, ktorá má splniť aj vykazovacie povinnosti Slovenska po našom vstupe do Európskej únie a zároveň bude dostačujúci a smerodajný pre potreby domáceho rozhodovacieho procesu tak na úrovni parlamentu a vlády, ako aj na úrovni jednotlivých rozpočtových kapitol. Pozitívom a špecifikom prerokovaného návrhu štátneho rozpočtu na rok 2006 a návrh rozpočtu verejnej správy na nasledujúce obdobie je, že prvýkrát je návrh postavený takým spôsobom, že strednodobý fiškálny rámec je veľmi úzko prepojený s návrhom ročného rozpočtu. Podľa nášho hodnotenia je to prvý a veľmi významný krok, ktorý bol urobený smerom k vytváraniu stabilného a udržateľného strednodobého rozpočtového obdobia, ktoré bude východiskom pri odsúhlasení návrhov vždy na daný programovaný rok. Takáto prax vytvára aj veľmi priaznivé ekonomické prostredie a stabilitu pre jednotlivé kapitoly rozpočtu, ako aj pre úspešné fungovanie rozpočtových a príspevkových organizácií, ktoré sú priamo napojené na štátny rozpočet. Pozitívnym javom je, že do návrhu rozpočtu verejnej správy je zapracovaná požiadavka programového rozpočtovania. Samotné zavedenie programového rozpočtovania u nás prebieha už niekoľko rokov. Prvé kapitoly začali s programovým rozpočtovaním už v roku 2002 a od roku 2004 je prakticky celý rozpočet v programovej  štruktúre, ale musíme povedať, že bez výraznejších efektov, čo sa týka otázok kvality formulovaných projektov a programov, zámerov a cieľov na jednej strane a merateľných ukazovateľov na strane druhej. S takýmito nedostatkami však úloha zavedenia programového rozpočtovania bola formálne riešená. Ale podľa nášho názoru pri splnení tohto významného cieľa musíme byť oveľa náročnejší a takisto zásadoví. Podľa nášho názoru mali by sme vynaložiť maximálne úsilie v tom smere, aby sme postupne zabudovali do návrhu rozpočtu všetky elementárne zásady a praktiky takéhoto rozpočtovania. Prechod na programové rozpočtovanie je všeobecnou tendenciou vo väčšine vyspelých ekonomických krajín. Je prostriedkom na dosiahnutie vyššej efektívnosti vynakladania verejných zdrojov tak, aby bolo možné udržať kontrolu nad celkovým vývojom verejných financií. Oproti predchádzajúcemu obdobiu programové štruktúry sa už stabilizovali a poskytujú už podstatne kvalitnejšie informácie o čerpaní verejných zdrojov než v predchádzajúcom období. Nasledujúcim špecifickým znakom, ktorý môžeme hodnotiť pozitívne, je, že v posledných dvoch rokoch boli vládou prijaté a Národnou radou Slovenskej republiky odsúhlasené viaceré zásadné štrukturálne zmeny a reformné zákony, ktoré výrazne a hlavne pozitívne sa odzrkadlili aj na prerokovanom návrhu rozpočtu verejnej správy. Tu predovšetkým máme na mysli fiškálnu decentralizáciu verejnej správy, novú daňovú politiku štátu a v neposlednom rade aj dôchodkovú reformu, ktorá však začína naplno fungovať od nasledujúceho rozpočtového roku. V tejto súvislosti je potrebné spomenúť aj ten fakt, že druhý pilier nového dôchodkového zabezpečenia bude mať vari najvýznamnejší vplyv na vývoj deficitu verejných financií v nasledujúcom období. Výška tohto vplyvu bude známa až po prvom polroku, keď sa skončí lehota určená občanom na rozhodovanie o otázke vstupu do tohto druhého piliera dôchodkového zabezpečenia. Do tejto doby táto otázka, ako aj vplyv tohto faktora na ďalší vývoj verejných financií ostáva veľkou neznámou. Ďalším špecifickým znakom je aj fakt, že prerokovaný návrh rozpočtu oproti rozpočtom z predchádzajúcich rokov sa pripravoval v relatívne stabilnom legislatívnom prostredí. Riziká z prijatých nových zákonných noriem sú minimálne. Príjmovú stránku predovšetkým predurčuje výška daňového zaťaženia a výdavkovú stránku ohraničuje stanovená výška deficitu verejných financií. Vďaka dynamickému rastu hospodárstva krajiny, ako aj významnejšiemu čerpaniu európskych podporných fondov je možné zabezpečiť nárast verejných výdavkov oproti predchádzajúcemu obdobiu. Najvýznamnejším špecifickým znakom prerokovaného návrhu rozpočtu oproti návrhom z predchádzajúcich rokov je, že rok 2006 je druhým plným rokom nášho členstva v Európskej únii. Finančné výhody nášho vstupu podľa nás sú nespochybniteľné. Prejavuje sa to aj tým, že Slovensko môže v tomto roku získať z fondov Európskej únie oveľa viac, než ako bude musieť do európskeho rozpočtu odviesť. Okrem toho číselného vyjadrenia nášho vzťahu k rozpočtu Európskej únie musíme spomenúť aj taktiež nespochybniteľné pozitívne vzťahy nášho členstva v Európskej únii na celkový chod a fungovanie spoločnosti, hospodárstva či politického a spoločenského života. Je veľmi pozitívnym javom, že racionalizačné kroky a reformné opatrenia, ktoré boli vykonané zo strany vládnej koalície v predchádzajúcom období už začínajú prinášať svoje pozitívne výsledky hlavne v makroekonomickej oblasti. Väčšina týchto ukazovateľov oproti predchádzajúcemu obdobiu sa postupne zlepšuje a stabilizuje. Pokračovaním takéhoto vývoja bude možné zabezpečiť dlhodobo udržateľný ekonomický rast v krajine. Aj z tohto hľadiska je veľmi dôležité, z akých národohospodárskych trendov a pozícií sa vychádza pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu. Podľa nášho posúdenia makroekonomické ukazovatele a východiská návrhu štátneho rozpočtu sú postavené realisticky a dodržaním rozpočtovej disciplíny pri čerpaní zdrojov z neho sú dosiahnuteľné. Je to dôležité konštatovanie aj preto, že úlohou štátneho rozpočtu okrem zabezpečenia dostatočného finančného krytia požiadaviek verejného sektora je snaha pozitívne a motivačne vplývať a pôsobiť na podnikateľskú sféru a takisto aj na správanie sa domácností. Priaznivý makroekonomický vývoj bude pokračovať aj v roku 2006. Tento vývoj bude pozitívne vplývať aj na celkový vývoj ekonomiky v nasledujúcom období. Hospodársky rast je na zdravej úrovni, ktorý okrem rastu exportu je podporený už aj rastom domáceho dopytu. Inflačné tlaky sú minimálne a deficit na bežnom účte na ročnej báze je na nízkej úrovni. Napriek tomu v nasledujúcom období bude potrebné počítať taktiež s nárastom obchodného deficitu. Bude to účinkom neustále a výrazne silnejúcej slovenskej koruny voči americkému doláru či euru a dôsledkom toho zhoršujúcej sa exportnej pozície Slovenska. Napriek väčšine pozitívnych ekonomických javov a vplyvov v súčasnej ekonomike v nastávajúcom období budú dočasne pretrvávať niektoré negatívne efekty. Tieto vyplývajú hlavne z procesu transformácie našej ekonomiky, ale, samozrejme, i z vplyvu vonkajšieho ekonomického prostredia na našu ekonomiku. Tu predovšetkým máme na mysli určité riziká vo vzťahu k našej surovinovej nedostatočnosti z vlastných zdrojov a, samozrejme, tým aj našu odkázanosť na dovoz týchto surovín a s tým neustále súvisiace cenové šoky na svetových trhoch. Ďalší problém tu môže vzniknúť aj prípadným nižším zahraničným dopytom po našich výrobkoch. V nastávajúcom období bude potrebné ešte stále počítať s pretrvávajúcou vysokou mierou nezamestnanosti a tiež aj relatívne nízkou úrovňou ceny práce. Keď porovnáme tento ekonomický ukazovateľ s úrovňou v okolitých krajinách a v krajinách Európskej únie, veru nemôžeme skrývať našu nespokojnosť. Oproti predchádzajúcemu obdobiu síce kúpna sila miest postupne rastie, ale, bohužiaľ, v porovnaní s horeuvedenými krajinami máme ešte čo doháňať a vôbec, nebude to jednoduchá úloha. Takýto stav znamená pre každého zamestnanca, podnikateľa, občana výrazný hendikep najmä vo vzťahu k našim silným ambíciám o skoré etablovanie sa v otvorenom ekonomickom priestore v rámci krajín Európskej únie. V nasledujúcom období veru bude veľmi potrebné zaostriť našu pozornosť aj na hodnotenie a postupné vylepšenie aj takýchto, podľa môjho názoru veľmi významných a vážnych ekonomických ukazovateľov, ktoré dokážu zmeniť naše postavenie v porovnaní aj so zahraničím. Podľa nášho hodnotenia najväčším problémom v doterajšom priebehu reformy riadenia verejných financií je otázka nedostatočného pokroku v oblasti merania efektov dosiahnutých vynaložením verejných zdrojov. Slovensko veru má veľké problémy v oblasti merania výsledkov prinášaných verejnými prostriedkami. Ďalším veľmi vážnym problémom na tomto poli, s ktorým bude potrebné zo strany jednotlivých správcov kapitol rozpočtu sa čo najskôr popasovať, je otázka schopnosti presne zadefinovať konkrétne ciele a zámery, o ktoré potom v procese programového rozpočtovania môžu tvorcovia jednotlivých programov opierať svoje návrhy a predstavy. V tejto súvislosti je potrebné konštatovať, že kvalita predložených cieľov a merateľných ukazovateľov je v jednotlivých kapitolách veľmi rozdielna. Vo väčšine kapitol, kde je nízka kvalita predložených návrhov, cieľov a merateľných ukazovateľov sú spoločné určité charakteristické body. Pre niektoré kapitoly robí veľký problém vôbec presnejšie zadefinovať hlavné zámery a ciele, na ktoré chcú čerpať vôbec verejné zdroje. Od tohto je ešte väčším problémom pre niektoré kapitoly zabezpečiť relevantné kritériá na meranie efektov a prínosov rozpočtom stanovených zdrojov. V týchto kapitolách, inštitúciách, rozpočtových a príspevkových organizáciách možno prevláda taký názor, že úlohou štátu je zabezpečiť im dostatočné zdroje na vykrytie nimi stanovených požiadaviek a je úlohou štátu financovať ich činnosť bez toho, aby vôbec boli merateľné prínosy a efekty vynakladaných verejných zdrojov. No, takéto stanovisko a takýto prístup k tvorbe návrhu rozpočtu je podľa nášho hodnotenia nesprávny. Ministerstvo financií ako správca štátneho rozpočtu v budúcnosti bude musieť vyvinúť maximálne úsilie v tom smere, aby prínos existujúcich verejných zdrojov mohol byť na základe objektívnych kritérií merateľný a aby všetky existujúce verejné zdroje boli čerpané na presne stanovené a odsúhlasené ciele a zámery. Tieto zámery a ciele by mali vychádzať z relevantných požiadaviek celkového verejného sektora. Verejný dlh Slovenskej republiky sa v priebehu rozpočtového obdobia mierne zvyšuje a má sa stabilizovať na úrovni 38 percent hrubého domáceho produktu. Tento číselný ukazovateľ, ktorý je na jednej strane vysoký, hlavne keď ho treba zaplatiť, ale na strane druhej je ešte akceptovateľný a je pod úrovňou Maastrichtských kritérií. Na celkovej výške verejného dlhu Slovenskej republiky má dominantný podiel štátny dlh a zo zložiek verejnej správy predovšetkým dlh obcí. Vplyv ďalších súčastí verejného sektora je minimálny. Aj v tejto súvislosti podľa nášho názoru na sledujúcom období bude potrebné maximálne redukovať poskytovanie štátnych záruk za poskytnuté úvery podnikateľskej sfére. Toto bude mať pozitívny vzťah aj na efektívnosť čerpania, rovnako aj na transparentnosť čerpania verejných zdrojov. Takýmto krokom sa taktiež výrazne spomalí tempo nárastu zadlženia krajiny, tým aj budúcich generácií. Príjmy návrhu štátneho rozpočtu tvoria predovšetkým daňové príjmy, nedaňové príjmy, ako aj prostriedky z rozpočtu Európskej únie. Podiel daňových príjmov na celkových príjmoch oproti predchádzajúcemu obdobiu má klesajúcu tendenciu, na čo majú najvýraznejší vplyv granty a transfery z rozpočtu Európskej únie. Podiel celkových príjmov štátneho rozpočtu na hrubom domácom produkte má taktiež poklesnúť oproti predchádzajúcemu roku pri ich nominálnom raste. Na vývoj daňových príjmov bude mať výrazný vplyv zavedenie daňovej reformy, v rámci ktorej dochádza k nárastu nepriamych daní a spotrebných daní pri súčasnom znižovaní priamych daní, hlavne dane z príjmu, ako aj z dôvodu zrušenia zdanenia dividend, dane z darovania, dane z dedičstva, dane z prevodu a prechodu nehnuteľností. Vývoj nedaňových príjmov v rozhodujúcej miere ovplyvní výška dosiahnutého pozitívneho hospodárskeho výsledku v podnikoch s majetkovou účasťou štátu a následný príjem z dividend. Celkové výdavky návrhu štátneho rozpočtu na rok 2006 sa programujú vo výške o niečo vyššie ako 330 miliárd Sk, čo predstavuje nárast o 10 miliárd Sk oproti schválenému rozpočtu na rok 2005. Charakteristickým znakom celej výdavkovej časti návrhu rozpočtu je, že oproti predchádzajúcemu obdobiu dochádza k miernemu nárastu kúpnej sily týchto výdavkov. Tento ukazovateľ v predchádzajúcich rokoch mal skôr stagnujúci charakter. Na strane druhej však určitým negatívom prerokovaného návrhu rozpočtu naďalej zostáva, že dochádza k vysokému podielu bežných výdavkov na celkových rozpočtovaných výdavkoch. Týmito bežnými výdavkami sa financujú prevádzkové potreby štátu, ktoré hodnotovo sú veľmi vysoké, a tým menej prostriedkov potom ostáva na zabezpečenie požiadaviek v oblasti kapitálových výdavkov. Z tohto vyplýva, že kapitálové výdavky sú rozpočtované na nižšej neuspokojujúcej úrovni. Takisto ako v predchádzajúcich rokoch vo všeobecnosti môžeme konštatovať, že aj v prerokovanom návrhu štátneho rozpočtu na rok 2006 naďalej pretrváva takzvaný spotrebný charakter tvorby návrhu rozpočtu. Nízky podiel kapitálových výdavkov nevytvára a negeneruje dostatok pozitívnych impulzov pre našu ekonomiku, a preto návrh rozpočtu iba v minimálnej miere dokáže ovplyvniť ďalší rozvoj na trhu investícií u nás. Možno jediným svetlým bodom v tomto smere sú plánované zdroje na spolufinancovanie programov z fondov Európskej únie, hlavne na rozvoj infraštruktúry. Pokiaľ ide o rozpočtovanie výdavkov jednotlivých rozpočtových kapitol, vo svojom príspevku sa chcem zameriavať iba na niektoré stránky výdavkov kapitoly ministerstva pôdohospodárstva, ministerstva životného prostredia a ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja. Vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie dochádza k výrazným a pozitívnym zmenám v oblasti financovania pôdohospodárstva a potravinárstva. Hodnotíme pozitívne, že celkové zdroje pre poľnohospodárstvo budú v nasledujúcom období postupne stúpať. Celkové zdroje oproti roku 2005 budú vyššie. V návrhu rozpočtu na rok 2006 podobne ako v roku 2005 v súvislosti s prijatím zásad spoločnej poľnohospodárskej politiky Európskej únie hlavným zdrojom podpory poľnohospodárstva bude rozpočet Európskej únie. Podiel európskych zdrojov na celkových výdavkoch plynúcich do pôdohospodárstva v roku 2006 dosiahne až 58 percent. Výdavky štátneho rozpočtu sú síce oproti schválenému rozpočtu na rok 2005 nižšie o 364 miliónov Sk, ale výdavky z prostriedkov Európskej únie budú oproti roku 2005 oveľa vyššie, skoro o miliardu Sk. Spolu so zvýšeným prílevom finančných zdrojov Európskej únie z programu rozvoja vidieka, štrukturálnych fondov a predvstupových fondov budú rásť aj zdroje na zabezpečenie spolufinancovania a čerpania zdrojov Európskej únie. Jednou našou prioritu bolo dorovnanie priamych platieb poľnohospodárom aspoň na ich úroveň roku 2005, čo sa aj podarilo, lebo oproti roku 2005, v ktorom bola stanovená úroveň dorovnania priamych platieb 53 percent priemeru Európskej únie, v prerokovanom návrhu rozpočtu sa počíta s dorovnaním týchto platieb na úroveň 54 percent priemeru Európskej únie. Teda na jednej strane dochádza k miernemu zvyšovaniu o 1 percento oproti roku 2005, ale na strane druhej nevyužije Slovenská republika možnosť dorovnania týchto platieb na úroveň 65 percent priemeru Európskej únie, čo v rámci prístupových rokovaní vyrokovala s orgánmi Európskej únie. Životné prostredie patrí medzi oblasti, ktoré v nasledujúcom období môžu počítať s najväčším prílevom prostriedkov z rozpočtu Európskej únie. Aj z tohto dôvodu v roku 2006 vzrastú výdavky na životné prostredie o viac ako 70 percent v porovnaní s predchádzajúcim obdobím. Rizikom v súvislosti s návrhom štátneho rozpočtu je oblasť vodného hospodárstva, kde nie sú v dostatočnej miere pokryté požiadavky rezortu na jednotlivé prioritné projekty, hlavne na dokončenie rozostavaných objektov vodného hospodárstva, ale nie sú v dostatočnej miere pokryté ani požiadavky na protipovodňové opatrenia a na odstránenie environmentálnych záťaží. Na regionálny rozvoj sa na rok 2006 navrhujú výdavky v celkovej výške 2,4 miliardy Sk, čo je menej oproti predchádzajúcemu roku. Takmer celú čiastku podpory tvoria prostriedky Európskej únie zo štrukturálnych fondov a z fondov Phare. Tieto prostriedky sú určené na podporu budovania rozvoja lokálnej infraštruktúry, na budovanie a rekonštrukciu školských a zdravotníckych objektov, ale budú podporené aj iniciatívy, hlavne obcí na rekonštrukciu a renováciu objektov slúžiacich na rozvoj kultúry, ako aj na zabezpečenie dostatočnej úrovne sociálnej starostlivosti na miestnej úrovni. Na realizáciu politiky bytovej výstavby sa navrhujú prostriedky z verejných zdrojov vo výške viac ako 8 miliárd Sk, z toho 6,6 miliardy je z rozpočtu ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja a 1,5 miliardy z príjmu Štátneho fondu rozvoja bývania. Popritom transfer do Štátneho fondu rozvoja bývania predstavuje 2,8 miliardy Sk. V porovnaním s rokom 2005 ide o klesajúci trend, ktorý podľa návrhu rozpočtu verejnej správy na nasledujúce obdobie bude pokračovať aj v ďalších rokoch. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, som presvedčený o tom, že v mojom príspevku sa mi nepodarilo hovoriť o každom probléme či o každej otázke, ktorá súvisí s návrhom štátneho rozpočtu na rok 2006 a s návrhom rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008. Je ich veľa a v skutočnosti nebolo to ani mojím zámerom. O niektorých ďalších súvislostiach a návrhoch možno budú ešte hovoriť moji kolegovia z poslaneckého klubu Strany maďarskej koalície – Magyar Koalíció Pártja. Prostredníctvom môjho vystúpenia sme vám chceli poskytnúť náš pohľad na prerokovaný návrh rozpočtu predovšetkým zo všeobecného hľadiska. Vymenovali sme niektoré pozitíva návrhu, ale vychádzajúc z nášho objektívneho prístupu k prerokovanej téme sme sa snažili hovoriť aj o takých problémových okruhoch, ktoré podľa nás sa javia ako skutočne problémové. Ak návrh rozpočtu na rok 2006 bude vylepšený tými pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi, ktoré sú zapracované do spoločnej správy výborov Národnej rady a ktoré gestorský výbor pre financie, rozpočet a menu odporúča schváliť a prípadne ešte ďalšími opodstatnenými pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi z pléna Národnej rady, tak budeme môcť odhlasovať taký návrh rozpočtu na nasledujúci rok, ktorý na jednej strane zabezpečí základné istoty pre nerušené fungovanie verejného života a na strane druhej vytvára konkrétne možnosti a prostriedky pre ďalší ekonomický rast a rozvoj krajiny. Vážené kolegyne a vážení kolegovia, poslanci Strany maďarskej koalície – Magyar Koalíció Pártja vychádzajúc z uvedeného v zásade podporia prerokovaný návrh štátneho rozpočtu na rok 2006 a taktiež berieme na vedomie návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008. Ďakujem vám pekne za pozornosť. (Potlesk.)