J. Burian, poslanec: (2003-12-10):
Chcel by som sa vyjadriť v ďalšej časti o možných rizikách tohto štátneho rozpočtu. Ak hovoríme o tom, že sa zvyšuje štátny rozpočet alebo schodok štátneho rozpočtu na 78, 4 mld. Sk, musím povedať, že sa nám zvyšuje aj celkový dlh štátu a vlastne týmto dlhom prekračujeme úroveň 45 %, viac ako 45 % z HDP, teda celkový dlh verejných financií, čo so sebou prináša aj úroveň zvyšovania nákladových položiek alebo nákladov v úrovni úrokov, ktoré predstavujú cca 30 mld. Sk. Ďalším rizikom je vlastne oblasť príjmovej zložky štátneho rozpočtu. Ak hovoríme o tom, že daňové - a tak, ako sme vlastne kritizovali v minulom roku daňové príjmy, hlavne dane z pridanej hodnoty, nebudú naplnené -, v štátnom rozpočte sa uvažuje daňové príjmy na úrovni minulého roku alebo teda na úrovni roku 2003 a ešte o niečo zvýšené a očakávame, že tieto daňové príjmy budú aj naplnené. Vzhľadom na to, k dereguláciám cien a zvyšovaní alebo teda nepriameho zvyšovania cien, zvýšenie daní z pridanej hodnoty, myslím si, že bude pokles osobnej spotreby alebo spotreby ako takej na území Slovenska a tým určite zadáva to riziko, že nebude naplnená táto kapitola rozpočtu, pokiaľ ide o daňové príjmy, a hlavne čo sa týka daní z pridanej hodnoty. Obrovské regionálne rozdiely. Tieto regionálne rozdiely sú, ako tu už predrečníci rozprávali, hlavne z filozofie, teda dvoch filozofií, vytvárania infraštruktúrnych sietí, teda diaľničných sietí, ktoré nie sú rozvinuté, a hlavne teda, čo sa týka stredného a východného Slovenska, a druhou vecou je kofinancovanie projektov v rámci Európskej únie, kde by týmito kofinančnými možnosťami mohli sa dostať nejaké stále výroby na územie východnej alebo východných častí Slovenska, kde je úroveň hrubého domáceho produktu na obyvateľa ďaleko, ďaleko podhodnotená oproti západnej časti Slovenska, eventuálne oproti Bratislave, kde dosahuje 90 % alebo 95 % hrubého domáceho produktu a priemeru Európskej únie. Dá sa povedať, že je... Ako parafrázu musím uviesť, že jedinou investičnou akciou, ktorá sa týka východoslovenského kraja, je vlastne most Košická, aj ten je vlastne stavaný v Bratislave, žiaľ. Zvyšovanie výdavkov v štátnej správe. Zvyšovanie výdavkov v štátnej správe súvisí aj s reformami, ktoré boli uskutočnené v oblasti sociálnej oblasti a to vlastne zoštátňovaním verejnej správy, čo sa týka Sociálnej poisťovne, čo sa týka vytvorenia špecializovanej štátnej správy. Audity, ktoré boli vykonané, ktoré stáli nemálo a ktoré teda mali priniesť radikálny rez v tejto oblasti, by som povedal, že nemali ten účinok, ba naopak si myslím, že ešte zvýraznili zvyšovanie výdavkov v štátnej správe. Ďalšie veľké riziko je extrémne znižovanie výdavkov v sociálnej oblasti, tak ako bolo niekoľkokrát spomínané, zákony, ktoré boli prijímané pred štátnym rozpočtom, ako je hmotná núdza, zákon o sociálnej pomoci a ďalšie zákony, ktoré sú z dielne ministerstva práce a sociálnych vecí, zadávajú dosť nízke parametre pre ľudí, ktorí sa nachádzajú v tej najnižšej kategórii na Slovensku, myslím si, že aj dereguláciou cien, ktorá sa očakáva od 1. 1. 2004 a zvýšením DPH a tým následne aj synergickými efektmi v ďalších oblastiach, stáva sa to, že vlastne tých ľudí v hmotnej núdzi, ktorých je momentálne na úrovni 10 %, bude narastať, myslím si, že práve regióny, ktoré sú, východu, kde títo sú, alebo teda výška percentuálnych je podstatne vyššia ako je povedzme v časti západného Slovenska, dosahuje 18 %, bojím sa, že po týchto úpravách to ešte bude výraznejšie, alebo bude to zvýrazňovať ďalšie momenty. Riziká pri vstupe do Európskej únie. Tak ako som spomínal, dnes máme obrovský problém s tým, akým spôsobom dofinancovať projekty, keďže aj v navrhovanom štátnom rozpočte v kapitole platenia príspevkov do Európskej únie a príjmov z Európskej únie, teda získaním zdrojov z kohézneho a štrukurálnych fondov zadáva problém, že ním nedostatočné kofinancovanie z pohľadu štátu, čo sa týka napríklad pri kohéznom, je tam na úrovni, keď ma pamäť neklame, 41 mil. Sk, čo si myslím, že je to obrovská, teda nízka úroveň na to, aby takýmto spôsobom boli zabezpečené projekty, ktoré primárne by mali pomôcť tejto ekonomike alebo ďalšiemu napredovaniu tejto ekonomiky. Ďalej si myslím, že nie je celkom jasné - a z tohto štátneho rozpočtu vôbec nie je jasné -, akým spôsobom vláda chce postupovať pri možnosti dofinancovania projektov, ktoré budú v tej fáze odsúhlasenia v rámci konania pri získavaní týchto fondov, hlavne pokiaľ ide o štrukturálne fondy, kde by sa mal konkrétny partner zaviazať, aby prispel 25 až 50 % do tohto projektu. Myslím, že to bude veľký problém pre väčšinu podnikateľských častí eventuálne samosprávnych celkov, myslím si, že tu by mala vláda hľadať riešenie na to, ak nechceme byť len čistí prispievatelia do Európskej únie, ale aby sme získali tieto zdroje z Európskej únie, aby sa hľadali možnosti alebo riešenie v čase, ak je finančné memorandum, ktoré je odsúhlasené medzi Európskou úniou a medzi tým možným subjektom, prijímateľom tohto fondu, aby vláda buď zárukou, celoplošnou zárukou alebo zárukou tou aby prispela pre každý projekt povedzme individuálne, aby ten projekt bol priechodný, lebo myslím si, že najväčšou bolesťou všetkých možností získavania týchto zdrojov je vlastne kofinancovanie týchto možností. Pokles reálnej mzdy. Myslím, že už niekoľkokrát tu bolo opakované, pokles reálnej mzdy za rok 2002 bol 1,6 %, v tomto roku je očakávaný 0,6 %. Kapitálové výdavky. Kapitálové výdavky sú na úrovni roku 2003, v skutočnosti sa však realizácia kapitálových výdavkov, ktoré sú na úrovni asi 32,8 mld. Sk, budú nižšie už vzhľadom na to, že náklady, ktoré súvisia hlavne so stavebnou činnosťou, sú zakomponované do vyššej dane z pridanej hodnoty, teda zo 14-percentnej do 19-percentnej úrovne plus dereguláciou cien bude určite nárast cien ďalších výrobkov, ktoré teda... Vlastne logicky nám vychádza, že úroveň minulého roku na úrovni 32 mld. nebude nám postačovať na to, aby sme tie fixné aktíva zabezpečili alebo zrealizovali v tejto hodnote, v takom objeme ako povedzme v minulom roku, takže musím hodnotiť, že je to vlastne ďalší pokles. Ak hovoríme o tom, že schodok štátneho rozpočtu bude na úrovni 78,4 mld. a investovanie do fixných aktív bude na úrovni 32,8 mld., tak musím povedať, že, dá sa povedať rozmedzie asi 46 mld. Sk pôjde do spotreby, čo je vážny faktor na to, že vlastne nepriamo prejeme peniaze v ekonomike a nevytvoríme hodnoty pre ekonomiku. Myslím, že čo sa týka aj stavebníctva, je pokles úrovne stavebného sporenia, hypotekárneho, alebo hypotekárnych úverov, nižších kapitálových výdavkov a teda investovania, alebo teda investovanie do infraštruktúry na úrovni 8 mld. je nepostačujúce a myslím si, že určite to neprinesie rozvoj týchto segmentov. Myslím, že nezanedbateľným rizikom sú aj štátne záruky, eventuálne súdne spory, ktoré očakáva tento štát, dokonca myslím, že pred dvoma dňami prebleskla informácia o tom, že štát dlhuje 1,3 mld. v kauze Tipos športka, kde to je, si myslím, že to je ďalší vážny objem, ktorý nie je zakomponovaný v týchto číslach, ani v dôvodových správach nie sú riziká, povedzme, že môže nastať aj tento stav. Neviem, ako sa bude riešiť. Čiže suma sumárov je tu dosť veľa rizík, ktoré nie sú podľa môjho názoru dostatočne vysvetlené, a myslím si, že ambícia 3,9 % schodok verejných financií voči HDP je dobrým signálom pre približovací proces v rámci Európskej únie, faktom však je, že pokiaľ sme nevstúpili do menovej únie, škrtenie výdavkov v oblasti realizácie fixných aktív, nehovorím o spotrebe, hovorím o realizácii fixných aktív, pokiaľ ide o investovanie do výdavkov, ktoré môžu priniesť v budúcnosti efekt, povedzme pokiaľ ide o infraštruktúrne siete, pokiaľ ide možno aj o dofinancovanie alebo kofinancovanie vecí v rámci Európskej únie, alebo možnosti získania štrukturálnych fondov, ja si myslím, že nie je to dobrý jav, a osobne si myslím, že pokiaľ sme nevstúpili do menovej únie, tak myslím si, že dnes by sme si mali urobiť predpolie práve možno výstavbou alebo dofinancovaním tých aktív, ktoré by sme povedzme v čase vstupu do menovej únie mali problém s paktom stability a mali problém s tým, aby sme tieto fixné aktíva realizovali v čase, keď budú na nás platiť tvrdé podmienky paktu stability alebo maastrichtských kritérií. Takže myslím si, že dnes škrtenie na úrovni 3,9 % má dvojsečnú zbraň a tou druhou zbraňou alebo tou druhou nevýhodou toho je, že v čase vstupu do Európskej menovej únie budeme mať problém s tým, aby sme v tom období realizovali tieto stavby a tieto infraštruktúrne a iné ciele, ktoré určite Slovensko má, určite veľké riziká, už nehovoriac o životnom prostredí a tak ďalej. Čiže myslím si, že ak Česká republika ide so schodkom štátneho rozpočtu na úrovni 115 mld. Kč a primárne sa snaží investovať, by som povedal, do výhod alebo do aktív, fixných aktív, ktoré jej pomôžu v čase po vstupe do Európskej únie, myslím, že aj táto vláda sa možno mala zamyslieť hlbšie nad tým, či dnes je primárne dôležité splniť 3,9 %, alebo ísť aj na vyšší schodok s tým, aby sa tieto peniaze využili pre rozvoj ekonomiky a toho, čo môže naštartovať alebo v budúcnosti prinášať synergický efekt. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)