K. Sárközy, poslankyňa: (2008-10-23):
Priznám sa úprimne, keď som predložila druhýkrát túto moju novelu zákona, nemyslela som si, že to bude práve teraz a dnes také aktuálne. Zhodou okolností po obede budeme prerokovávať vládny návrh zákona, ktorý sa bude týkať práve druhého piliera, a tie zmeny, ktoré navrhujem ja, sa takisto týkajú druhého piliera. A včera sme prerokovali v prvom čítaní vládny návrh zákona o pomoci v hmotnej núdzi, takže časť môjho zákona sa týka aj tohto. Dôvodom predloženia návrhu zákona, ktorým sa novelizuje zákon o starobnom dôchodkovom sporení a zákon o pomoci v hmotnej núdzi, je potreba nanovo definovať použitie úspor sporiteľa dôchodkovej správcovskej spoločnosti v prípade, že sporiteľ nemá v zmysle súčasne platnej legislatívy splnenú podmienku dobu účasti na starobnom dôchodkovom sporení. Aby sa predišlo špekulatívnemu správaniu sporiteľov, je potrebné upraviť aj definíciu príjmov pre potreby posúdenia v hmotnej núdzi. Podľa § 2 zákona č. 43 o starobnom dôchodkovom sporení je starobné dôchodkové sporenie sporením na účet sporiteľa, ktorého účelom je spolu so starobným poistením zabezpečiť príjem sporiteľa v starobe a s pozostalostným pre prípad jeho úmrtia. V platnom právnom stave je pre vznik nároku na doživotný starobný dôchodok zo systému starobného dôchodkového sporenia potrebné splnenie podmienky dovŕšenia jednak dôchodkového veku a splnenie podmienky doby účasti na starobnom dôchodkovom sporení. Ak podmienka doby účasti nie je splnená, sporiteľovi nevzniká po dovŕšení dôchodkového veku nárok na dôchodok a usporené finančné prostriedky sú predmetom dedenia po smrti sporiteľa. V rozpore s definíciou účelu starobného dôchodkového sporenia v § 2 zostávajú v tomto prípade úspory, t. j. majetok sporiteľa nedostupné sporiteľovi až do smrti, nie teda sporiteľovi, ale dedičom. Nielenže sa nenapĺňa účel sporenia, ale naopak, dôchodkové príjmy sporiteľa budú nižšie ako v prípade, keby nebol účastníkom dvojpilierového systému dôchodkového zabezpečenia. Pritom tento fakt nevypovedá vôbec nič o nevýhodnosti či výhodnosti účasti v systéme dôchodkového sporenia, ako sa to snažia niektorí, hlavne zo strany vládnej koalície, interpretovať. Vždy je možné nastaviť parametre v oboch pilieroch dôchodkového zabezpečenia tak, aby jeden bol výhodnejší. Súčasný právny stav po ostatnej novele zákona o starobnom dôchodkovom sporení, ktorý je platný od 1. januára 2008, jednostranne zvýhodňujú dôchodkové poistenie pred dôchodkovým sporením, a to ešte dovolím si tvrdiť, s pochybnými efektmi. Seriózny prístup k téme dôchodkov vyžaduje vyvážený prístup k obom pilierom tak, aby sporitelia neboli z iracionálnych dôvodov poškodzovaní a vytlačení zo sporenia na dôchodok do priebežne financovaného systému. Podľa mňa nepriaznivé dôsledky súčasného právneho stavu vzniknú hlavne v troch prípadoch: Po prvé je to strata zamestnania sporiteľov, ktorí vstúpili do starobného dôchodkového sporenia vo vyššom veku. Na trhu práce nachádzajú tieto vekové kategórie málo pracovným príležitostí a pravdepodobnosť, že sa im nepodarí splniť podmienku doby sporenia, je vysoká. Starobný dôchodok, ktorý získajú zo skrátenej doby poistenia, bude nižší, úspory správcovskej spoločnosti budú pre sporiteľov nedostupné, čo reálne ohrozuje ich životnú úroveň v starobe. Po druhé u sporiteľov, ktorí vstúpili do starobného dôchodkového sporenia vo veku od 10 do 15 rokov pred dovŕšením dôchodkového veku. Predĺžením potrebnej doby sporenia na 15 rokov poslednou novelou, ktorá je platná od 1. januára, o starobnom dôchodkovom sporení, sú bez vlastného pričinenia diskvalifikovaní v nárokoch na starobný dôchodok z vlastných úspor. Do systému vstupovali za iných podmienok a pravidlá sa im menili počas hry, čo nie je korektné ani právne, a dovolím si tvrdiť, ani ľudsky. Dopad na ich životnú úroveň je podobný, ako som uviedla v prvom prípade. A v prípade straty zamestnania sporiteľov aj potrebnej doby sporenia, čo sa predĺžilo z 10 na 15 rokov, sú najhoršie postihnutí práve najmenej zarábajúci. A je to podľa mňa v rozpore s deklarovanou snahou vlády pomáhať najslabším skupinám obyvateľstva. Práve posledná novela tohto zákona o starobnom dôchodkovom sporení ich reálne poškodila vo výške ich dôchodkových príjmov. Je preto namieste inak definovať podmienky nároku na doživotný starobný dôchodok tak, aby bol naplnený primárny zámer zákona, ktorým je zabezpečenie príjmu sporiteľa v starobe. Vychádzam z toho, že podmienky štátom regulovaného dôchodkového poistenia budú vždy politicky ovplyvňované, a zdá sa, že téma pomeru solidarity a zásluhovosti v povinnom dôchodkovom poistení bude ešte veľmi dlho rezonovať v slovenskej spoločnosti. V zásade ide o tému prerozdeľovania verejných zdrojov, kým téma podmienok vzniku nároku na starobný dôchodok zo systému dôchodkového sporenia je téma dostupnosti súkromných zdrojov, povedala by som, majetku pre majiteľov týchto zdrojov. Tu by mal štát podľa mojej mienky intervenovať len vtedy, ak by nesprávnym nastavením podmienok užívania majetku, v tomto prípade dôchodku, vznikali ujmy iným osobám a tie, ako som vyššie uviedla, v súčasnom právnom stave vznikajú daňovým poplatníkom. Praktický dôsledok môjho návrhu znamená, že každý sporiteľ, ktorému bude priznaný starobný dôchodok zo starobného dôchodkového poistenia, bude mať nárok na dôchodkové príjmy zo starobného dôchodkového sporenia, a to vo formách, ako ich pozná súčasné znenie zákona, ku ktorým sa pridáva možnosť programového výberu bez doživotného dôchodku. Ide o to, že v právnom rámci navrhovanej úpravy sa môže stať, že aktíva sporiteľa budú také nízke, že žiadna poisťovňa nebude ochotná vyplácať takémuto sporiteľovi doživotný dôchodok. V takom prípade sa navrhuje, aby sa aktíva sporiteľa považovali za disponibilný prebytok, t. j. aby sporiteľ si mohol uplatniť nárok na programový výber. Inou stránkou navrhovanej úpravy je dlhodobé zníženie dôchodkových príjmov v krátkodobom výbere celých úspor a následná možnosť neopodstatneného zvýšenia nárokov na systém pomoci v hmotnej núdzi. Aby sa predišlo špekulatívnym správaniam, navrhujem meniť aj zákon o pomoci v hmotnej núdzi a v prípade uplatnenia programového výberu bez doživotného dôchodku sa do príjmu posudzovaného občana započítava dôchodok, na ktorý by mal ako poistenec nárok, keby nebol účastníkom starobného dôchodkového sporenia. Zároveň navrhujem doplniť § 5 ods. 4 zákona o pomoci v hmotnej núdzi o nové písmeno c), ktorým sa pre účely posudzovania príjmu nepovažuje 25 % zo starobného dôchodku vyplácaného príslušnou poisťovňou, s ktorou sporiteľ uzatvorí zmluvu o budúcej zmluve o vyplácaní doživotného dôchodku. Absencia takéhoto ustanovenia znevýhodní budúcich poberateľov dôchodkov, na ktoré im vznikol nárok v systéme starobného dôchodkového sporenia v prístupe pomoci v hmotnej núdzi. Ja som túto novelu zákona vypracovala práve po tom, keď zo strany pani ministerky, ale aj zo strany vládnych poslancov boli uvádzané práve tieto dôvody, prečo je pre niektorých sporenie v druhom dôchodkovom pilieri nevýhodné. Bolo to uvádzané vtedy, keď sa zvyšovala povinná doba sporenia z 10 na 15 rokov, ako som už povedala, počas hry. Pre mňa sú dôležití všetci dôchodcovia, aj tí, ktorí sú v prvom pilieri, aj tí, ktorí sa rozhodli, že budú sporiť v druhom pilieri, pretože pre nich je dôležité, ako bude ich dôchodok vyzerať po 15, 20, 30 alebo 35 rokoch. Reagovala som preto touto novelou na tie veci, ktoré som tu spomenula, ktoré podľa mňa v tomto návrhu nie sú vyriešené. Ja som sa pokúsila niečo robiť. Netvrdím, že táto novela je tá najideálnejšia, ktorá je, čo včera tu v tejto snemovni odznelo, ale ja vám dávam možnosť na to, aby sa táto novela zlepšila, ale musíme ju posunúť do druhého čítania. A aby sa nezneužili a špekulatívnym spôsobom sa nedostali peniaze k tým ľuďom, ktorí ich behom pár týždňov alebo mesiacov minú, pretože aj takéto dôvody odzneli na výbore pre sociálne veci a bývanie, preto mením aj zákon o hmotnej núdzi. Rieši to aj túto situáciu. Ja som sa pokúsila túto situáciu, o ktorej hovorím, zmeniť a táto situácia je o to vážnejšia, že teraz počúvame už aj o tom, že sporenie v druhom pilieri pomaly už nebude výhodné pre nikoho. Pretože keď sa otvoril druhý pilier prvýkrát, tak pani ministerka povedala, že je to nevýhodné pre tých, ktorí sú v systéme a do dôchodkového veku majú 10 rokov, potom 15 rokov, potom to boli občania, ktorí dovŕšili 45 rokov, a minulý týždeň už som počula, že je to nevýhodné aj pre tých, ktorí majú 35 rokov. Takže myslím si, že táto novela čím ďalej tým viac je aktuálna, a prosím o vašu podporu. Ešte raz zdôrazňujem, ja som sa pokúsila aspoň niečo robiť miesto toho, aby som o tom len hovorila, a keď vám fakt záleží na tom, aká bude situácia dôchodcov o 10, 15 alebo 20 rokov, tak tento zákon podporíte, pretože inak si neviem vysvetliť tú vašu snahu o opätovné otvorenie druhého piliera, pretože keby vám išlo o dobro sporiteľov a o ich budúcnosť a nielen o to, aby ste sa dostali k ich peniazom, tak práve táto novela zákona rieši túto situáciu. Pretože ja by som ešte sčasti aj pochopila tú vašu snahu o opätovné otvorenie, keby tie peniaze, ktoré sú nasporené v druhom pilieri, zostali majetkom sporiteľov a mohli by sa rozhodnúť, že prejdú do prvého piliera bez toho, aby tie peniaze išli do Sociálnej poisťovne, kde behom pár mesiacov budú minuté. Ďakujem za pozornosť a prosím vás o podporu môjho návrhu zákona. Ďakujem. (Potlesk.)