L. Miklós, poslanec: (2008-12-03):
Takže moje návrhy smerujú predovšetkým k tomu, aby sa tieto zábrany, ktoré si myslím, že majú vyslovene technický charakter, aby sa odstránili. Síce sme prijali tú novelu školského zákona, však sme to prijali pred pár hodinami, ale naďalej môžu mať niektorí kolegovia ten pocit, že porušujeme zákon, tak tento návrh môj smeruje práve na odstránenie týchto rozporov. Ide tu predovšetkým o to, aby za štandardizované názvy mohli byť považované aj názvy v inom ako slovenskom jazyku. Prichádza tu do úvahy predovšetkým latinský jazyk, nemecký jazyk a maďarský jazyk. Podčiarkujem hneď na začiatku, tento návrh sa absolútne netýka spôsobu uvádzania prekladu a praktického používania týchto názvov. Toto len hovorí, že štandardizovaným geografickým názvom môže byť aj názov geografického javu aj v inom ako v slovenskom jazyku, pretože potom v ďalšom § 18 v ods. 8 sa potom odkazuje na štandardizované geografické názvy, ktoré by mali byť používané aj v odborných publikáciách a odborné publikácie, samozrejme, majú veľmi široký diapazón, tam môžu byť knihy, knižky, najrôznejšie štúdie a tak ďalej vedecké, odborné, populárno-vedecké, takže toto si myslím, že je stále dôležité, aby sme to upravovali. Skúsim teraz presnejšie popísať celý ten návrh. Paragraf 18 ods. 1 hovorí o štandardizovaných názvoch geografických objektov v tom zmysle, že sa upravujú jednak názvy geografických javov v Slovenskej republike a potom aj geografické názvy z územia mimo Slovenskej republiky, dokonca názvy mimozemských objektov a dokonca sa aj štandardizujú geografické názvy v inej abecede, ako je latinka. Takže tento paragraf umožňuje štandardizáciu najrôznejších geografických názvov aj v čínštine, aj v ruštine, aj v akomkoľvek jazyku mimo  Slovenska. Naše názvy slovenské, ale nie je tu štandardizácia geografických názvov tých, ktoré používajú obyvatelia Slovenskej republiky, akurát, že v inom jazyku v súčasnosti alebo v minulosti. To znamená, že v súčasnosti také názvy, a som rád, pán podpredseda parlamentu, že si tu, také názvy ako Piarg, ako Vindšachta, ako Paradajs, ako Anderloch, ako Schemnitz a ďalšie názvy, ktoré sú nám veľmi dobre známe, jednoducho nie sú názvami štandardizované, a keď sa objavia v odbornej literatúre, tak sa vlastne prekračuje zákon. Tak sa nedodržuje zákon. Takže môj prvý návrh znie. Je veľmi jednoduchý. V § 18 za ods. 1 sa vloží ods. 2, ktorý znie: „Štandardizované zemepisné názvy sú aj vžité názvy geografických objektov na území Slovenskej republiky používané aj v inom jazyku ako slovenskom jazyku.“ Nič viac. Nehovorí o tom, že kedy a akým spôsobom, kedy sa bude prekladať, akým spôsobom sa bude prekladať, len to, že  Paradajs, čo je vrch nad Banskou Štiavnicou, je štandardizovaný geografický názov. To si myslím, že nikomu nemôže v tomto momente vadiť okrem toho napríklad, že  Cassovia je tiež štandardizovaný geografický názov v latinčine pre Košice, ale, samozrejme, že môžeme povedať, že aj  Leutschau alebo Altsohl pre Zvolen a ďalšie, ďalšie názvy už nebudem hovoriť, samozrejme, o maďarských, aby som zbytočne nenavodzoval tu nejakú inú náladu. Čiže toto je prvý návrh. Čo k tomu, čím možno podporiť tento návrh. Tak predovšetkým by som začal s najrôznejšími uzneseniami Konferencie OSN o štandardizácii geografických názvov, kde napríklad na poslednej konferencii v auguste 2007 v New Yorku sa podporuje, sú uznesenia, ktoré podporujú geografické názvy ako nehmotné kultúrne dedičstvo. Ďalšie uznesenie hovorí o podpore zaznamenávania a používania, prekladám z angličtiny, preto tak mekám, pôvodných menšinových a regionálnych jazykov, teda názvov v týchto jazykoch. Ďalšie uznesenia hovoria o dissemination, o šírení informácií, o originálnych názvoch a o ich významoch. Samozrejme tieto rezolúcie sú rozpracované aj v slovenskej odbornej verejnosti, však existuje publikácia Slovenské vžité názvy geografických objektov ležiacich mimo územia Slovenskej republiky, kde sa hovorí, čo je to exonymum, čo je to endonymum. Okrem toho sa hovorí, ktoré zoznamy geografických názvov sú zaradené do toho zoznamu, kde sú nielen slovenské vžité názvy miest a vodných tokov zo Slovenska, ale aj z celého sveta a, samozrejme, aj zo susedných európskych krajín, kde žijú Slováci, alebo žili ako národnostná menšina. Ďalšou podobnou podporou je nariadenie vlády Maďarskej republiky k ich zákonu o geodézii a kartografii, ktorý hovorí tiež, čo sú to štandardizované geografické názvy. A medzi štandardizované geografické názvy patrí aj oficiálny alebo úradný geografický názov v jazyku menšín. Čiže existujú na toto v rôznych štátoch a celosvetovo prijaté odporúčania, akým spôsobom sa majú exonymá používať. Teraz by som povedal, čo sa stane, keď to neurobíme. No, svet sa nezrúti, ale napríklad budeme mať tri knižky o Vysokých Tatrách. Jednu knižku budeme mať v nemčine, jednu v maďarčine a jednu v slovenčine, a keďže v Nemecku a v Maďarsku sú jednoducho ich názvy  Höhe Tatra a Magas Tátra  štandardizované, tak tam budú používať v ich knihách Höhe Tatra a Magas Tátra a bude slovenská kniha, ktorá bude uvádzať Vysoké Tatry. No ako sa strafia títo ľudia? Ja znovu hovorím, ja nehovorím o spôsobe prekladu, ja len hovorím, aby sme prijali, že aj Höhe Tatra aj Magas Tátra je štandardizovaný geografický názov, ktorý sa môže uvádzať v najrôznejších knihách. Čiže toto je ako podstata celého návrhu. Samozrejme k tomu potom treba trošičku upraviť ďalší odsek v tom istom paragrafe, teda v § 18, kde sa hovorí, že štandardizované geografické názvy sú záväzné pre vydavateľov a tak ďalej a tak ďalej aj v cudzom jazyku. Tu môj druhý návrh znie. V § 18 ods. 8 sa na koniec odseku vkladá text: „Pre kartografické diela a odborné publikácie vydávané v cudzom jazyku a na používanie v tlači a v iných prostriedkoch masovej komunikácie šírení v cudzom jazyku sa za štandardizované geografické názvy považujú aj vžité názvy geografických objektov na území Slovenskej republiky v inom ako v slovenskom jazyku podľa ods. 2.“ Takže toto sú moje návrhy, ktoré znovu a neviem, už to hovorím niekoľkýkrát, nehovorí o tom, ako sa budú uvádzať, len sa hovorí o tom, že sú tieto názvy štandardizované, že môžeme používať vo výtlačkoch, v odborných publikáciách, v nemčine, v angličtine, v maďarčine môžeme používať aj štandardizované názvy v týchto jazykoch, keď iné zákony upravujú, povedzme, tabuľový zákon, povedzme, zákon o používaní štátneho jazyka. Dneska prijatá novela školského zákona uvádzajú podrobnosti o tom, kedy sa uvádza preklad a akým spôsobom sa uvádza preklad týchto názvov. Takže môj pozmeňujúci návrh je veľmi jednoduchý. Podstata je, aby sme za štandardizované geografické, zemepisné názvy prijali aj také názvy, ktoré nie sú v slovenčine, ale existujú. Ešte nakoniec by som chcel povedať. Celý život som sa šprtal v mapách, od útleho detstva. Dodnes mám aj nejaké staré mapy, no na tých mapách, vážení, nájdete názvy najrôznejšieho charakteru v najrôznejších jazykoch. Keď by som nechcel ísť príliš do ďalekej minulosti, povedzme, mapy Mateja Bela, prvé vojenské mapovanie počas Jozefa II., druhé vojenské mapovanie počas Jozefa II., tam je toľko krásnych názvov v najrôznejších jazykoch, slovenský, maďarský, latinský a ich skomoleniny, prečo by sme sa vzdávali tohto kultúrneho dedičstva, navyše, keď to má aj praktický význam a navyše, keď to môže aj prispieť k uvoľneniu tej atmosféry, ktorá je v súčasnosti u nás. Ďakujem pekne.