J. Počiatek, minister financií SR: (2009-06-23):
Štátny rozpočet na rok 2008 schválila Národná rada zákonom č. 608/2007 Z. z. ako súčasť rozpočtovaného výhľadu verejnej správy na roky 2008 až 2010. Pri hodnotení ekonomického vývoja Slovenska v uplynulom roku môžeme konštatovať, že rast ekonomiky dosiahol v skutočnosti 6,4 %, čo je o 0,4 percentuálneho bodu menej, ako sa predpokladalo v rozpočte. V porovnaní s rokom 2007 ide o spomalenie zapríčinené predovšetkým slabším výkonom ekonomiky v štvrtom štvrťroku. Rast v roku 2008 bol ťahaný najmä domácim dopytom, ktorý bol podporovaný predovšetkým spotrebou domácností, ktorých príspevok k celkovému rastu HDP predstavoval 3,3 %, ako aj hrubými investíciami s príspevkom 2,4 %. V pozadí horšieho výsledku zahraničného obchodu v porovnaní s dvojciferným rastom v predchádzajúcich troch rokoch stál pokles zahraničného dopytu našich najvýznamnejších obchodných partnerov najmä v druhej polovici roku 2008. V dôsledku toho vzrástol reálny export tovarov a služieb len o 3,2 % a import len o 3,3 %. Priemerná ročná miera inflácie dosiahla podľa národnej metodiky 4,6 %, podľa metodiky Eurostatu 4 %. Pre vývoj inflácie na Slovensku v roku 2008 bol príznačný stúpajúci trend  spôsobený prevažne reakciou na globálny nárast cien potravín a ropy. Aj napriek badateľnému externému šoku zostalo Slovensko jednou z krajín z najnižšou mierou inflácie. Ešte podstatnejšou charakteristikou cenového vývoja je plnenie Maastrichského inflačného kritéria počas celého roku 2008 s dostatočnou rezervou pod úroveň referenčnej hodnoty. Vývoj trhu práce je možné rozdeliť do dvoch období. V prvom období počas prvých troch  kvartálov v roku 2008 pokračoval pozitívny vývoj z roku 2007, zvýšil sa počet zahraničných investorov, ktorí  priamo či nepriamo cez dodávateľov vytvorili nové pracovné miesta. V druhom období, ktoré predstavuje posledný kvartál roku 2008, sa zhoršenie externého  prostredia začalo negatívne prejavovať aj v slovenskom hospodárstve a viedlo k zhoršeniu situácie na trhu práce. Celkový vývoj za rok 2008 ale možno považovať stále za pozitívny. Počet zamestnaných podľa metodiky výberového zisťovania pracovných síl vzrástol oproti roku 2007 o 3,3 %, čo sa prejavilo aj v poklese priemerného počtu nezamestnaných, a to o 11,8 %. Miera nezamestnanosti sa znížila o 1,4 percentuálneho bodu na úroveň 9,6 %. V roku 2008 sa priemerná mesačná nominálna mzda zamestnanca v národnom hospodárstve zvýšila o 8,1 % na 21 782 Sk, pričom reálna mzda vzrástla o 3,3 %. Vývoj úrokových sadzieb bol previazaný s výkonom menovej politiky centrálnej banky. V priebehu roku 2008 pristúpila Národná banka Slovenska k trojnásobnému zníženiu základnej úrokovej sadzby, celkovo o 1,75 percentuálneho bodu zo 4,25 na 2,5 %. Znižovanie sadzieb reflektovalo menovú politiku Európskej centrálnej banky, ktorej cieľom bolo zabrániť recesii v eurozóne v dôsledku globálnej hospodárskej krízy. Slovensko napokon vstúpilo 1. 1. 2009 do eurozóny pri základnej úrokovej sadzbe Národnej banky Slovenska na úrovni 2,5 %. Pri súhrnnom hodnotení výsledkov rozpočtovaného hospodárenia verejnej správy Slovenskej republiky v roku 2008 možno konštatovať, že boli lepšie, než sa predpokladalo, a to tak v samotnom štátnom rozpočte, ako aj v celom okruhu verejných financií. V metodike ESA 95, ktorá sa uplatňuje v členských štátoch Európskej únie, bol schodok rozpočtovaný vo výške 46,5 mld. Sk, čo predstavovalo 2,3 % HDP pri jeho prognózovanom objeme 1 988,5 mld. Sk. Podľa predbežných výsledkov schodok rozpočtu verejnej správy v metodike ESA 95 dosiahol úroveň 44,5 mld. Sk, čo predstavuje 2,2 % HDP. Celkovo lepší výsledok hospodárenia vo verejnej správe v porovnaní s rozpočtom vyjadrený v percentách HDP predstavuje 0,1 % a v absolútnom vyjadrení 2,0 mld. Sk. Na výsledok hospodárenia verejnej správy oproti rozpočtu mali pozitívny vplyv najmä výsledky dosiahnuté v Sociálnej poisťovni, v štátnych fondoch a vo vyšších územných celkoch. Celkové hospodárenie verejnej správy negatívne ovplyvnil najmä Fond národného majetku, až so schodkom 8,7 mld. Tento schodok spôsobilo predovšetkým prevzatie rizikových záruk a zníženie príjmov fondu z dividend. Hospodárenie rozpočtu verejnej správy sa pozitívne prejavilo aj na úrovni dlhu verejnej správy, ktorý k 31. decembru 2008 dosiahol podľa maastrichtských kritérií hodnotu 560,7 mld., čo predstavuje 27,6 % HDP. Napriek medziročnému zvýšeniu dlhu o 16,9 mld. Sk sa jeho pomer k HDP medziročne znížil o 1,7 percentuálneho bodu. Obidva uvedené ukazovatele svedčia o bezproblémovom plnení stanovených maastrichtských kritérií v tejto oblasti. Na hotovostnom princípe verejná správa hospodárila so schodkom 21,2 mld. Sk, výsledný schodok je o 10,8 mld. Sk nižší, než určil zákon o štátnom rozpočte, a medziročne nižší o 2,3 mld. Sk. Vážené dámy, vážení páni, ako som už uviedol, vláda Slovenskej republiky prerokovala návrh záverečného účtu verejnej správy za rok 2008 na zasadnutí 13. mája tohto roku a schválila ho uznesením č. 364. Týmto uznesením zároveň schválila návrh, aby sa schodok štátneho rozpočtu za rok 2008 vykázaný vo výške 21,2 mld. Sk uhradil príjmami z emitovaných štátnych dlhopisov vo výške 18,7 mld. Sk a prijatými úvermi vo výške 2,5 mld. Týmto odporúčam, aby Národná rada Slovenskej republiky sa stotožnila s týmto rozhodnutím vlády o úhrade schodku štátneho rozpočtu vykázaného v roku 2008 a prijala uznesenie, ktorým berie na vedomie návrh záverečného účtu verejnej správy a schvaľuje návrh štátneho záverečného účtu za rok 2008. Ďakujem za slovo, skončil som.