Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2014-11-26):
Poprosím, aby bolo jasné každému, že začal tu na mňa hučať pán podpredseda vlády, ja len reagujem, ak si niekto myslí, že si bude tu môcť po mne... skákať po hlave, tak to, to sa, to sa veľmi mýli. (Reakcie z pléna.) Opakujem ešte raz, ja som tu v pokoji prednášal svoj príspevok a zrazu tu začujem nejaké hučanie a urážky na moju adresu. Vy si to necháte, pán Galis? Keď vás niekto začne takto, na vás. Áno? (Reakcia z pléna.) Dobre, poďme ďalej. Odpočítateľná položka sa zastaví pri 570 eurách. Ďalšia nespravodlivosť, ktorá je s tým spojená, je táto. Predstavte si rodinu, kde obidvaja dospelí – otec, matka – pracujú a každý z nich má príjem povedzme vo výške minimálnej mzdy, 380 eur. Pozitívne pre nich bude to, že obidvaja využijú odpočítateľnú položku naplno a ani jeden ani druhý rodič v tejto rodine nebude platiť zdravotné odvody, to znamená, z tých 380 eur každý ušetríte 4 %, čiže majú ako rodina vyšší čistý príjem. Nespravodlivosť spočíva v tom, že keď si porovnáme inú rodinu, kde matka je povedzme na materskej rodičovskej dovolenke, nepracuje – nepracuje, to znamená, nemá ani ako využiť túto výhodu – a otec maká za dvoch a zarába nie 380, ale 380-krát dva, tých 760 eur zarobí sám otec, napríklad preto, lebo má dve zamestnania, má ešte popri zamestnaní dohodu alebo nejakú živnosť, tak on pri príjme 760 eur si odpočítateľnú položku uplatniť nemôže. Čiže takáto rodina napriek tomu, že majú ten istý hrubý príjem, bude mať omnoho nižší čistý príjem, pretože si ten jeden pracujúci nebude môcť odpočítateľnú položku uplatniť. Kontrast zase k daniam, pri daniach si ten otec, manžel, ktorý zarobí 760 eur, nezdaniteľnú časť na daňovníka uplatniť môže, a pokiaľ jeho manželka je na materskej alebo rodičovskej dovolenke, tak si vlastne môže uplatniť nezdaniteľnú čiastku aj za tú manželku, čiže tam je to relatívne spravodlivé. Ale tu v tomto systéme, ktorý zavádzate, to spravodlivé nebude. Čiže rodina, kde iba jeden rodič pracuje a druhý, obvykle matka je pri malých deťoch, túto výhodu mať v zásade nebudú a to je voči nim nespravodlivé. To je jednoducho zlé riešenie. Ďalší problém, nedoplatky v ročnom zúčtovaní, vy teraz, vy teraz vyjdete s veľkou propagandou, aha, znižujú sa zdravotné odvody nízkopríjmovým zamestnancom, treba urobiť toto, toto, toto. Dobre, tak zamestnávateľ so zamestnancami to využijú, zamestnanci si uplatnia odpočítateľnú položku, lebo zarábajú 400 eur, povedzme 450 eur mesačne, tak si to, tak si to uplatnia, tak si to uplatnia a budú sa tešiť aj zamestnanec, aj zamestnávateľ, že majú nižšie odvody na zdravotné poistenie. Upozorňujem ale, že tu pôjde o preddavky, o zálohové platby nejako vypočítané, lebo tie zálohové platby byť jednoducho musia a nejako to funguje. Ale predstavme si, že ten zamestnanec dostane raz alebo dvakrát do roka nejakú odmenu a bude mať v nejakom mesiaci nie 450 eur tak ako obvykle, ale bude mať povedzme 700 alebo 800 eur alebo dostane nejaké bonusy, dostane nejaké odmeny, výkonnostné prémie. To sa stáva, to je fajn. Čo sa stane v ročnom zúčtovaní? V ročnom zúčtovaní sa stane, že sa to prepočíta celé na ročnej báze, príjem aj výška odpočítateľnej položky, a potom v ročnom zúčtovaní tá samotná odpočítateľná položka bude omnoho nižšia, resp. možno žiadna a výsledkom budú nedoplatky zamestnanca, nedoplatky zamestnávateľa, čiže veľmi nepríjemné prekvapenie, ktoré príde, ktoré príde, pozor, tejto firme a tomu zamestnancovi niekedy v lete 2016. Dobre si strážime v hlave ten pomyselný kalendárik a vieme, že leto 2016, to je obdobie, kedy tu už bude nejaká iná, ale nie vaša vláda. Čiže tento problém, tá nespokojnosť ľudí s tými nedoplatkami padne nie na vašu hlavu, ale na niekoho iného. Takže fajn. Ja viem, už vám to píšu hore, že, pozor, nebude si môcť uplatniť pri preddavkoch odpočítateľnú položku taký zamestnanec, ktorý má naraz viac nejakých aktivít, podniká popri zamestnaní alebo má ešte dohodu, áno, beriem, to ste urobili relatívne dobre, taký zamestnanec si to naozaj uplatniť nemôže a to mu vzniknú, naopak, pri ročnom zúčtovaní možno nejaké preplatky. Ale zamestnanec s kolísavým príjmom alebo zamestnanec, ktorý na pol rok a zmení zamestnávateľa, zarábal 450, kašlem na teba, mám ponuku za 600, tak idem robiť za 600 od leta k inému zamestnávateľovi, takisto v ročnom zúčtovaní to dopadne tak, že celoročný príjem je skratka vyšší ako príjem na uplatnenie odpočítateľnej položky a ten jeho pôvodný zamestnávateľ, ktorý sa tešil, ako som ušetril na zdravotných odvodoch, zrazu zistí, že má doplácať nejakých 200 alebo koľko eur v ročnom zúčtovaní. Takže pozor na tieto veci. Pán podpredseda vlády už odišiel, takže dobre, ja teda upozorňujem zamestnávateľov aj na toto, že toto sa môže stať, aby sa veľmi nevytešovali z toho, ako, ako ušetria na zdravotných odvodoch, pretože niektorí v konečnom dôsledku neušetria. A teraz budem, teraz budem v záverečnej, teda nie, v predposlednej časti svojho vystúpenia, lebo posledná budú pozmeňováky, v predposlednej časti svojho vystúpenia poviem to, čo som chcel pôvodne hovoriť, ako sa hovorí, medzi štyrmi očami s ľuďmi, ktorí vám toto písali. Ale zrejme k tomuto stretnutiu nedôjde, keďže sa pán podpredseda vlády zachoval voči mne tak, ako sa zachoval, kašlem ja na vás, riešte si to sami. Takže z tohto miesta chcem ešte vysloviť niekoľko technických pripomienok, ktoré sú ale veľmi dôležité, pretože ak ich neurobíte, tak vám to nebude fungovať. Prvá pripomienka je znižovanie odpočítateľnej položky, ktorá sa má znižovať v závislosti od celkového vymeriavacieho základu. To som ešte dnes nepovedal, aby som vás príliš neunavil, ale teraz už musím ísť do týchto technických detailov. Pán spravodajca, keby ste boli dali túto novelu do riadneho pripomienkového konania, tak som tu možno dneska vôbec nemusel stáť. Takže poprosím vás, vydržte tu hodinu, hodinu a pol počúvať moje vystúpenie, prípadne sa nechajte vystriedať, ak na to nemáte nervy, ale ja tu stojím preto, aby som aspoň touto formou sa snažil vám pomôcť, ak to nechápete! Ešte včera tu pán nový predseda parlamentu rozprával niečo o novej politickej kultúre a o spolupráci s opozíciou. Už ste zabudli na jeho slová? Ja si ich ešte pamätám. A preto hovorím to, čo hovorím. Ak to beriete osobne, tak prepáčte, ale mne ide o dobro veci. Mne ide o to, aby tento zákon bol dobrý, a nie patlanina. Takže prvá pripomienka je, v tom ročnom zúčtovaní odpočítateľná položka 4 560 eur sa znižuje, ak má ten občan, ten poistenec vymeriavací základ, resp. príjem vyšší ako 4 560 eur. To som už vlastne povedal. Ale nepovedal som, že to znižovanie odpočítateľnej položky závisí nielen od príjmu, ktorý má ten zamestnanec ako zamestnanec, napr. v pracovnom pomere, ale to znižovanie závisí aj od ďalších jeho príjmov. Napríklad ak má v súbehu aj nejakú dohodu alebo ak je popri tom živnostník, tak sa berú do úvahy aj jeho príjmy, ktoré má z tej dohody alebo napríklad z tej živnosti. A chyba, ktorú máte v návrhu zákona, je tá, že to znižovanie odpočítateľnej položky podľa toho, čo ste tam napísali, závisí od celkového vymeriavacieho základu poistenca podľa § 13 ako celku zákona. Čiže ak by som mal postupovať podľa toho, čo ste napísali, som zdravotná poisťovňa, robím ročné zúčtovanie, tak zoberiem do úvahy celý § 13 od tohto poistenca. A čo to je? A teraz dávajte pozor. Celý ten § 13 je vymeriavací základ, napríklad v prípade živnostníka nie je jeho reálny vymeriavací základ, ktorý dosiahol na základe daňového priznania, ale tam sa zohľadňuje aj minimálny vymeriavací základ. Čiže ak som živnostník počas celého roka a môj minimálny základ bude 412 eur na budúci rok mesačne, tak môj celkový vymeriavací základ zo živnosti je 4 944 eur, ak to dobre počítam z hlavy. A ak mám popritom dajme tomu 3 000 eur zo zamestnania, tak je jasné, že po takomto spočítaní nárok na odpočítateľnú položku nemám vôbec, resp. ak je tam nejaký iný súbeh, tak ťažko to takto z hlavy rýchlo povedať, ale asi rozumiete, čo som tým chcel povedať, že brať do úvahy minimálny vymeriavací základ, to je § 13 ods. 10, je absolútne nesprávne, to je veľká chyba, má sa brať do úvahy ten skutočný § 13 ods. 7, pardon, nie 7, ale 2, § 13 ods. 2 sa má brať, ale nie celý § 13. Ďalej keď si vezmete, ak som časť roka samoplatiteľ, lebo nemám, lebo nemám povedzme žiadne zamestnanie mesiac alebo dva a som dobrovoľne nezamestnaný, aj ten povinný minimálny základ samoplatiteľa, to je ďalších 412 eur mesačne, sa má brať do úvahy. A to pritom nie je žiadny príjem. To je nulový príjem, ale v zmysle definície § 13 je to 412 eur mesačne. Obrovská chyba, ktorú ste urobili! Ďalšia chyba, ktorú ste urobili, je tá, a to je už úplne brutálne, že v § 13 je, prosím pekne, definovaný aj vymeriavací základ poistenca štátu. Čiže keď som povedzme časť roka poistenec štátu ako dôchodca alebo ako evidovaný nezamestnaný, tak môj vymeriavací základ je priemerná mzda, 824 eur mesačne sa má zarátať podľa vášho znenia, podľa vášho návrhu do celkového príjmu toho poistenca. Veď to je úplná blbosť. Čo ste sa zbláznili? Ďalší problém je problém pri metodike, ktorú ste napísali do vlastne toho postupu pri výpočte odpočítateľnej položky, ktorý ste napísali jednoducho zle. Ten postup má byť takýto. Najskôr sa má v prvom kroku, v nejakom prvom odseku stanoviť tá štandardná suma, hovorím na ročnej báze, 4 560 eur. Už tu máte problém, pretože tých 4 560 eur máte napísaných v zákone natvrdo. Prečo ste tam dali 4 560, pán minister? Asi viete, že preto, a keď to neviete vy, tak to poviem za vás, že je to 12-násobok minimálnej mzdy platnej v roku 2015. To znamená, 12-krát 380 eur je 4 560 eur. Tento výpočet je excelentný a sedí to na euro. 12-krát 380 je 4 560. Blahoželám! To sa podarilo ako jedno z mála. Ale pozor! Ja sa vás pýtam, a v roku 2016 sa nebude zvyšovať minimálna mzda? Predpokladám, že bude. Možno bude 400 eur. A tým pádom by potom tá odpočítateľná položka pre rok 2016 mala byť 12-krát 400, 4 800 eur. To hovorím príklad. To chcete každý rok novelizovať tento zákon? Nemalo to byť napísané v tomto znení tak, že je to 12-násobok pre daný rok platnej minimálnej mzdy, aby sa to zvyšovalo automaticky so zvyšovaním minimálnej mzdy? Alebo je to naozaj čistý marketing, o ktorom tu teda hovoríme s opozíciou už opakovane, že skrátka jedno, ako bude potom, dôležité je, aby v tom predvolebnom roku 2015 ste vyzerali za pekných? Budete vyzerať za krajších, ak tam dáte číslo dané nie ako 4 560, ale ako 12-násobok aktuálnej platnej minimálnej mzdy a bude to lepšie fungovať. Takže to je prvý bod, stanovenie tej úvodnej sumy 4 560 eur, kde máte v podstate logickú chybu. Druhý bod má byť ten, že táto suma sa má krátiť podľa toho, ako dlho mal alebo nemal zamestnanec príjmy zo zamestnania počas daného roka. Už v tom druhom kroku sa má krátiť, nie v treťom, zdôrazňujem ľuďom, ktorí sedia na balkóne a píšu si, nech si to píšu poriadne. Čiže prvý krok, 4 560 eur, resp. 12-násobok minimálnej mzdy, druhý krok, krátenie, krátenie podľa toho, či zamestnanec bol v zamestnaní, resp. mal príjmy počas celého roka. Čiže napríklad keby mal príjmy iba jeden jediný mesiac, aby sa mi to ľahšie rátalo, tak by tá odpočítateľná položka bola 380 eur. Keby mal príjmy dva, tak 760 eur a tak ďalej. Tretí, tretí bod v tom výpočte má byť ten, že ak je príjem zo zamestnania nízky, nižší ako doteraz stanovená suma odpočítateľnej položky, tak tá odpočítateľná položka sa dá na roveň toho nízkeho príjmu. Čiže napríklad keby mal zamestnanec odpočítateľnú položku po prvom a druhom kroku povedzme 4 000 eur, lebo 4 560, ale nepracoval celý rok, tak 4 000, ale jeho príjem by bol v skutočnosti povedzme 3 500, tak v tomto treťom kroku upravím odpočítateľnú položku na 3 500 eur. A štvrtý, posledný krok je ten, že pozriem sa, či okrem tohto mal zamestnanec ešte nejaké iné príjmy podľa § 13, ale tých správnych odsekov. Napríklad mal by ešte 500 na dohodu. Takže po treťom kroku som na výške 3 000 eur, mal ešte 500 eur na dohodu a tých 500 eur na dohodu neposudzujem, že o koľko má viac nad 4 560, tam máte brutálnu chybu, ale posudzujem, o koľko je to viac ako 3 000 eur v tomto mojom príklade. Je to o 500 eur viac. 500-krát dva je 1 000, čiže odpočítateľnú položku znižujem o 3 000, znižujem o 1 000 eur. Čiže v tomto príklade výsledok bude, odpočítateľná položka je 2 000 eur, a nie ani 4 560, ani 4 000, ani 3 000, ale 2 000 eur, pretože, pretože ten zamestnanec, ešte raz, nepracoval celý rok, jeho príjem bol len 3 000 eur a ešte k tomu mal 500 eur na dohodu. Takto by to malo fungovať, lebo inak vám to nebude fungovať dobre. Varujem vás. Varujem vás. Budete sem o dva mesiace nosiť novelu tohto zákona, ak to neurobíte poriadne. A podobne je to pri preddavkoch. Pri výpočte preddavkov. Tam sa najskôr stanoví štandardná suma, čo je teda 380 eur, ale správne by to mala byť suma daná ako aktuálne platná minimálna mzda. V druhom kroku krátenie, ak zamestnanec nepracoval celý mesiac, napr. na 320 eur, lebo nepracoval celý mesiac. V treťom kroku sa pýtam, aký bol jeho reálny príjem zo zamestnania, povedzme 250 eur, tak to klesne na 250 eur. Ďalšia pripomienka. Keď tu hovorím, že zamestnanec pracoval počas celého roka alebo nepracoval. Čo je to, prosím vás, čo to je „mal príjem“? Čo to je „mal príjem“? Lebo vy to nikde v paragrafoch, ktoré navrhujete, nikde nespomínate. Čiže tu vzniká stav právnej neistoty. Čo to je, ten stav, kedy zamestnanec mal príjem zo zamestnania? Ja vás chcem poprosiť, aby ste do tohto znenia dali odkaz na § 11 ods. 3 zákona, lebo tak sme my, ktorí s tým niečo robíme, naučení pracovať, aby to bolo ale každému jasné. Štvrtá pripomienka je, akým spôsobom si zamestnanec pri výpočte preddavkov uplatní tento nárok. Postavili ste to tak, že § 23 ods. 6 „zamestnanec oznámi“. Tak po prvé, do toho § 16 treba domontovať slovné spojenie, že odpočítateľná položka sa uplatní vtedy, keď to zamestnanec oznámi, keď to neoznámi, tak sa neuplatňuje, aby to bolo jasné, na čo to oznámenie je vlastne dobré. A ďalší problém je ten, že ak si niekto myslí, že zamestnanci sú tu múdrejší ako napríklad podpredseda vlády a vedia jasne, kedy si majú a kedy si nemajú uplatniť odpočítateľnú položku, tak to ste na omyle. Zamestnanci budú mať v tom absolútny hokej. Zamestnanec nebude vedieť, či si môže alebo nemôže uplatniť odpočítateľnú položku. Tu je veľké riziko, že veľa zamestnancov si to uplatní, lebo sa to niekde dočítajú, niekto im to povie, ale pritom podľa § 23 ods. 6 by si to uplatniť nemali, pretože majú niekde pomimo ešte nejakú dohodu alebo majú nejaké podnikanie. Takých zamestnancov je strašne veľa. Ja som bol minulý týždeň na Orave a tam som teda sa snažil vysvetliť, čo ste to vymysleli, a tie pani mzdárky sa mi začali smiať, však toto sa našich zamestnancov týkať nebude, lebo prakticky každý jeden okrem toho, že má vo firme u nás zamestnanie, má nejakú dohodu alebo má nejakú živnosť. Čiže chcem trošku schladiť vaše nadšenie, že koľko zamestnancov si to uplatní, lebo na takej Orave si to neuplatní príliš veľa zamestnancov, čo som sa dozvedel. A druhá vec je, keď si to aj uplatnia v nevedomosti, hoci by si to uplatniť nemali, lebo majú ešte tú dohodu alebo živnosť, tak budú mať problémy oni a zamestnávatelia v ročnom zúčtovaní. No a posledná pripomienka. Posledná pripomienka je, že úplne ste zabudli na to, že zamestnanec môže mať viacero zamestnaní nielen tak, že mám zamestnávateľa č. 1 a zamestnávateľa č. 2, kde mám napríklad dohodu. Ale sú taj takí zamestnanci, ktorí majú viac právnych vzťahov v tej istej firme. Napríklad v tej istej firme mám aj pracovný pomer a na nejakú inú činnosť mám uzatvorenú aj dohodu. Alebo v tej istej firme som aj zamestnaný v pracovnom pomere alebo som tam štatutár s nejakými odmenami. Čiže mám postavenie zamestnanca v tej istej firme dvakrát a na to ste zabudli. Takýto zamestnanec by si v prvom rade nemal uplatňovať odpočítateľnú položku. To ste tam nenapísali. Napísali ste, keď má iných zamestnávateľov, ale nie, keď má dva vzťahy, keď sa považuje za zamestnanca v tom istom zamestnaní. To tam nemáte. Môžete pozerať, koľko chcete. Takže to tam treba dať, lebo inak budú problémy. A ďalej budú problémy, aj keď to tam dáte s vykazovaním, pretože, pretože ten, kto sa vyzná, aký je dnes systém vykazovania prihlasovania zamestnancov do zdravotnej poisťovne, tak vie, že už bez toho, že by sa zaviedla ďalšia komplikácia, ďalšia výnimka, je ten systém strašne komplikovaný. Ale platí, že ak je niekto zamestnancom povedzme tak v tej istej firme, že má súbeh konateľ s odmenou alebo štatutár s odmenou a zároveň pracovný pomer, tak ho tam znova účtovníčka prihlasuje v takomto súbehu iba raz v tom akomsi pomyselnom súčte. Čiže keď je konateľ celý mesiac, ale pracovný pomer vznikne 20. januára, tak ho má už celý mesiac január prihláseného ako zamestnanca a nič ďalšie nerobí. A pýtam sa vás, teda ako bude zdravotná poisťovňa v ročnom zúčtovaní vedieť, že on bol zamestnancom až od 20. januára, myslím tým zamestnancom, ktorý si môže uplatniť odpočítateľnú položku. Ako to bude vedieť? Odpovedám si sám. Nijako. Pri súčasnom spôsobe vykazovania to nebude vedieť nijako. Zdravotné poisťovne, ak za vami nezačali chodiť s tým, že tuto máte chybu, tak chodiť začnú. Dobre, posledná časť môjho vystúpenia, pozmeňováky. Ja viem, že sme v prvom čítaní. Viem, že sme v prvom čítaní, ale keďže čas pôjde veľmi rýchlo, tak avizujem, avizujem touto cestou, aké pozmeňováky spolu s kolegyňami a kolegami chcem predložiť k zákonu o zdravotnom poistení. Prvý pozmeňovací návrh bude návrh, kde navrhneme zrušiť tzv. minimálne vymeriavacie základy pre samostatne zárobkovo činné osoby. Prečo? Preto, aby aj samostatne zárobkovo činné osoby, čiže živnostníci a ďalší mali nejaký profit z takejto novely, nielen zamestnanci. A najväčší problém, ktorí majú zárobkovo činné osoby je práve to, že musia platiť tých 56 alebo 57 eur mesačne, aj keď ich reálny príjem je nižší, a reálne by tie preddavky mali byť v sume možno 20, možno 30 eur. Viem, že tento návrh je pre vás ťažko stráviteľný, ale dáme ho. Ak by neprešiel, máme k dispozícii, resp. predložíme ešte jeden návrh, ktorý sa týka minimálnych vymeriavacích základov pre SZČO. A to je návrh, aby sa zmrazili minimálne odvody samostatne zárobkovo činných osôb na úrovni tohto roka. Inými slovami, aby sa tie minimálne odvody pre živnostníkov na budúci rok nezvyšovali. Čiže je to síce symbolická úspora pre nich, euro tridsať, ale aspoň, aspoň niečo pre nich, prosím, urobme. Tretí pozmeňovací návrh je návrh, ktorý, verím, že bez toho, že by som ho musel veľmi zdôvodňovať a nejako vysvetľovať, je návrh, aby sa zrušili zdravotné odvody pri žiakoch a študentoch na odbornej praxi. To je, prosím pekne, totiž úplná v podstate hlúposť, aby praktikanti, študenti na odbornej praxi zdravotné odvody platili, keď pritom ich neplatia v prípade, ak pracujú na dohodu o brigádnickej práci študentov. Naviac tie príjmy za prax sú často veľmi symbolické aj ten príjem, ktorý takto dostane zdravotná poisťovňa, nestojí za celú tú administratívu, ktorá je s tým spojená. Čiže poprosím o podporu, aby zdravotné odvody neplatili žiaci a študenti počas odbornej praxe. Ešte pripomeniem v tejto súvislosti, že sociálne odvody pri odbornej praxi sa neplatia vôbec. Ďalej chcem podporiť Martina Chrena, ktorý tu predloží pozmeňovací návrh, ktorý sa týka nárokov samostatne zárobkovo činnej osoby v prípade, že síce bol neplatičom, ale dnes už svoje zdravotné odvody platí v súlade s dohodnutým splátkovým kalendárom, veď on si to povie. A chcem ešte avizovať jeden pozmeňovací návrh, hoci sa netýka zákona o zdravotnom poistení, ale súvisí s celou touto témou minimálna mzda a to je zrušenie § 120 Zákonníka práce, čiže zrušenie tých sadzieb minimálnych mzdových nárokov. Ak tu hrozia značné hospodárske škody a prepúšťanie, tak im, prosím, predíďme tým, že zrušíme v Zákonníku práce § 120, sadzby minimálnych mzdových nárokov. Ďakujem pekne za vašu pozornosť.