Jasovský, Ján, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2011-07-12):
Vážený pán predsedajúci, vážené pani poslankyne, páni poslanci, vážený pán podpredseda vlády, dovoľte, aby som si splnil zákonnú povinnosť a predniesol Stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky k Návrhu záverečného účtu verejnej správy Slovenskej republiky za rok 2010. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky v zmysle § 5 ods. 1 zákona o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky vypracoval stanovisko k Návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za 2010, ktorý je podľa § 29 ods. 1 zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy súčasťou záverečného účtu verejnej správy, a súčasne podáva stanovisko k vybraným častiam záverečného účtu verejnej správy. Stanovisko sa opiera najmä o kontrolné poznatky Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky za rozpočtový rok 2010 a údaje poskytnuté alebo publikované Štátnou pokladnicou, Agentúrou pre riadenie dlhu a likvidity, Štatistickým úradom Slovenskej republiky, Národnou bankou Slovenska a Eurostatom. V súhrnnej charakteristike ekonomického vývoja v roku 2010 možno konštatovať, že slovenská ekonomika v roku 2010 zaznamenala oživenie po prepade ekonomiky v roku 2009 v dôsledku globálnej finančnej hospodárskej krízy. Rast hrubého domáceho produktu dosiahol 4 %, čo bol najvyšší rast v rámci štátov eurozóny a druhé najrýchlejšie tempo rastu v rámci dvadsaťsedmičky. Hospodárenie subjektov verejnej správy v zmysle medzinárodnej metodiky vykazovania ESA 95, rozhodujúcej pre hodnotenie plnenia maastrichtských kritérií, sa pri konsolidovaní celkových príjmov 21 mld. 788 mil. 940 tis. eur a konsolidovaných celkových výdavkoch 26 mld. 995 mil. 991 tis. eur skončilo podľa predbežných údajov zverejnených Eurostatom deficitom vo výške 5 mld. 207 mil. 51 tis. eur. Rozpočtovaný schodok vo výške 3 mld. 705 mil. 755 tis. euro bol prekročený o 1 mld. 501 mil. 296 tis. eur. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky konštatuje, že uvedený deficit verejného rozpočtu je dosahovaný pri príjmoch verejného rozpočtu, ktorý predstavoval len 33,1-percentný podiel na hrubom domácom produkte. Tento podiel je najnižší v dvadsaťsedmičke, v roku 2009 pre zaujímavosť to bolo 33,6 %. Na výšku dosiahnutého schodku verejnej správy vplývalo v rozhodujúcej miere hospodárenie štátu, horšie hospodárenie obcí a vyšších územných celkov, ktoré bolo rozpočtované ako vyrovnané, a tiež hospodárenie Fondu národného majetku Slovenskej republiky, štátnych fondov a zdravotných poisťovní. Úroveň zadlženia sektora verejnej správy je charakterizovaná výškou maastrichtského dlhu, ktorého podiel na hrubom domácom produkte je na úrovni 41 %. V porovnaní s rokom 2009 vzrástol o 5,6-percentuálneho bodu. V rámci dvadsaťsedmičky a eurozóny patrí Slovenská republika k štátom s nižšou hodnotou dlhového pomeru. Konsolidovaný dlh verejnej správy bol vykázaný vo výške 26 mld. 998 mil. 378 tis. eur, v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka bol vyšší o 4 mld. 667 mil. 93 tis. eur. Rozhodujúci objem z dlhu verejnej správy tvorí dlh ústredných rozpočtových organizácií vo výške 25 mld. 825 mil. 45 tis. eur, jeho podiel na dlhu verejnej správy predstavuje 93,4 %. Samozrejme, že relevantný podiel na dlhu ostatných subjektov verejnej správy má samospráva. Podiel dlhu samosprávy na celkovom dlhu verejnej samosprávy predstavuje 6,5 %. V absolútnom vyjadrení vzrástol tento dlh o 274 mil. 968 tis. eur, t. j. o 18 %. U vyšších územných celkov bol zaznamenaný rast dlhu v sume 26 mil. 948 tis. eur v dôsledku zvýšenia bankových úverov. U obcí, v ktorých je dlh tvorený úvermi a inými pôžičkami, došlo k jeho výraznému zvýšeniu o 247 mil. 901 tis. eur. Dovoľte niekoľko slov k príjmom štátneho rozpočtu. Najvyšší kontrolný úrad vykonal kontrolu správnosti zostavenia štátneho záverečného účtu za rok 2010 v príjmovej oblasti. Porovnaním príjmových účtov vedených na daňovom riaditeľstve a príjmových účtov v Štátnej pokladnici neboli zistené rozdiely. Kontrolou nedaňových príjmov bolo v niektorých prípadoch zistené, že v procese plánovania a schvaľovania príjmov došlo u niektorých organizácií k nadhodnoteniu, resp. k podhodnoteniu príjmov. Takisto dovoľte niekoľko slov k výdavkom štátneho rozpočtu. Nebudem hovoriť v číslach, hovoril ich pán podpredseda vlády. Na základe nášho plánu kontrolnej činnosti Najvyšší kontrolný úrad vykonal kontroly správnosti zostavenia záverečných účtov za rok 2010 a overenia spoľahlivosti údajov v informačných systémoch v desiatich vybraných rozpočtových kapitolách. Kontrolami Najvyššieho kontrolného úradu bolo zistené, že údaje vykázané vo výkazoch Štátnej pokladnice a jednotlivých návrhoch záverečných účtov súhlasia s údajmi vykázanými v návrhu záverečného účtu verejnej správy a účtovné a finančné výkazy neobsahujú významné nesprávnosti a poskytujú verný a pravdivý obraz o skutočnostiach, ktoré boli predmetom účtovníctva a finančnej situácie účtovných jednotiek. Návrhy záverečných účtov boli vypracované v súlade so Smernicou na vypracovanie záverečných účtov kapitol štátneho rozpočtu, štátnych fondov a vypracovanie návrhu záverečného účtu verejnej správy Slovenskej republiky. Nebudem hovoriť o všetkých porušeniach zákona, ktoré sme zistili v tejto súvislosti, uvádzal som ich v správe o činnosti Najvyššieho kontrolného úradu. Takže už len pár slov k rozpočtovým vzťahom Slovenskej republiky a Európskej únie. Najvyšší kontrolný úrad upozorňuje na to, že čerpanie finančných prostriedkov na štrukturálne opatrenia druhého programového obdobia bolo podľa nášho stavu k 30. 6. 2011 na úrovni 18,5 % celkového záväzku, čo nemožno označiť za úspešný stav, napriek tomu, že oprávnené obdobie pre financovanie je až do konca roku 2015. K hospodáreniu obcí a vyšších územných celkov by sa toho dalo hovoriť veľa, takisto len pár slov. Kontrolou Najvyššieho kontrolného úradu v krajských mestách a vyšších územných celkoch bolo zistené, že účtovné a finančné výkazy poskytovali verný a pravdivý obraz o skutočnostiach, ktoré boli predmetom účtovníctva, a o ich finančnej situácii. Kontrolou bolo zistené takisto porušenie viacerých záväzných právnych predpisov, tak ako som o tom hovoril počas správy o činnosti Najvyššieho kontrolného úradu. Takže záver. Najvyšší kontrolný úrad konštatuje na základe záverečných účtov, kontroly správnosti analýz vyžiadaných informácií, že Návrh záverečného účtu verejnej správy Slovenskej republiky za rok 2010 obsahuje všetky náležitosti v zmysle ustanovení § 29 ods. 2 zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy, že v hospodárení štátneho rozpočtu sa dosiahli príjmy v objeme 10 mld. 900 mil. 862,8 tis. eur, výdavky v objeme 15 mld. 337 mil. 10,9 tisícina eur a schodok 4 mld. 436 mil. 148,1 tis. eur. Skutočný schodok štátneho rozpočtu bol síce v porovnaní s upraveným rozpočtom nižší o 103 mil. 895,2 tis.; eur, avšak v porovnaní s rokom 2009 došlo k jeho navýšeniu o 1 mld. 644 mil. 897,1 eura. Podiel schodku rozpočtu verejnej správy na hrubom domácom produkte dosiahol podľa predbežných údajov úroveň 7,9, čo predstavuje prekročenie maastrichtského kritéria deficitu o 4,9 %. Programové rozpočtovanie ako nástroj na posilnenie strategického plánovania riadenia ani v roku 2010 nenaplnilo svoj zámer, a to najmä v transparentnosti z pohľadu posúdenia účelu a výsledného efektu vynakladania verejných zdrojov. Úplný záver, vážené pani poslankyne, páni poslanci, pán podpredseda vlády, na základe kontrol zistených nedostatkov Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky navrhol príslušným kontrolovaným subjektom v súlade s § 13 ods. 2 zákona o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky odporúčania, ktoré majú zabezpečiť elimináciu nepriaznivého vplyvu zistených nedostatkov pri vynakladaní verejných zdrojov a prostriedkov Európskej únie. Všetko. Ďakujem za pozornosť.