F. Petrák, poslanec: (2001-12-04):
J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Nech sa páči, zaujmite miesto určené pre spravodajcov. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Písomne za klub HZDS sa prihlásil pán poslanec Baco a písomne sa taktiež prihlásil pán poslanec Köteles, čiže najprv dáme slovo písomne prihláseným a potom ústne prihláseným, čiže pán poslanec Baco za klub HZDS a potom pán poslanec Köteles. P. Baco, poslanec: Vážený pán predseda Národnej rady Slovenskej republiky, vážený pán podpredseda vlády, kolegyne, kolegovia, dámy a páni. Nesúhlasíme so zrušením fondov, tak ako sú navrhnuté v tomto zákone, a navrhujem tieto pozmeňujúce návrhy. Po prvé, nepokračovať v rokovaní o tomto návrhu zákona. V prípade neschválenia tohto návrhu navrhujem druhý pozmeňujúci návrh tohto znenia: Zmeniť účinnosť tohto zákona v čl. 25 z 1. januára 2002 na 1. január 2005 bez výnimiek. Ak by vládna koalícia nesúhlasila ani s týmto pozmeňujúcim návrhom, navrhujem tretí pozmeňujúci návrh tohto znenia: Zmeniť účinnosť tohto zákona v čl. 24 z 1. januára 2002 na 1. január 2003 bez výnimiek. Ak by vládna koalícia neprijala ani tento pozmeňujúci návrh, navrhujem ďalší pozmeňujúci návrh tohto znenia: V čl. 1 zrušiť § 1, § 2, § 3, § 4 a následne § 5 prečíslovať na § 1 a ďalšie paragrafy logicky. V ďalších článkoch zákona vykonať súvisiace úpravy. Ak by vládna koalícia v parlamente neprijala ani tento pozmeňujúci návrh, navrhujem piaty pozmeňujúci návrh, ktorý by znel takto: V čl. 24 zmeniť účinnosť § 1, § 2, § 3, § 4 namiesto 1. januára 2002 na 1. január 2005 a následne vykonať v zákone príslušné úpravy. Zdôvodnenie. Fondy, ktoré tento návrh zákona chce zrušiť, boli prijaté na riešenie špecifických problémov a situácií, ktoré vznikajú a majú sa riešiť po našom vstupe do Európskej únie štandardnými zaužívanými postupmi v Európskej únii. Ich predčasným zrušením pred naším vstupom do Európskej únie hrozí likvidácia tých činností, ktoré sú nevyhnutné pre našu funkčnú a dôstojnú akceptáciu v Európskej únii na zvládnutie nášho prístupového procesu, na zvládnutie prechodného obdobia. Osobitne zrušenie štyroch fondov rezortu pôdohospodárstva zhoršuje možnosti konkurencieschopnosti slovenských agropodnikateľov, definitívne ruinuje naše poľnohospodárstvo, dramaticky podmieňuje ďalšie zvyšovanie dovozov potravín, rast cien potravín, čo predovšetkým veľmi ťažko dopadne na sociálne najslabšie vrstvy obyvateľstva na neúnosnú úroveň. Takýto zákon by bol preto úplne v rozpore s programovým vyhlásením súčasnej vlády. Riešenia, ktoré sa uvažujú v tomto vládnom návrhu zákona, namiesto prípadne zrušených fondov absolútne neadekvátne a nedostatočne nahrádzajú doterajšie fondové hospodárenie. Preto tento návrh zákona je protiľudový, asociálny a v súvislosti s naším prístupovým procesom a v súvislosti s konkurencieschopnosťou slovenských podnikateľov aj protislovenský, a preto ho nie je možné prijať, a preto som predložil tieto pozmeňujúce návrhy, o ktorých som už hovoril. Dámy a páni, dovoľte mi ešte stručne niekoľko ďalších poznámok. Vládna koalícia, tu prítomná väčšina v parlamente odsúhlasila na tomto zasadnutí parlamentu, že sa nebude parlament zaoberať takzvanými zelenými správami, teda problematikou v rezorte pôdohospodárstva a v jeho jednotlivých odvetviach v poľnohospodárstve, v lesnom hospodárstve, vo vodnom hospodárstve a v potravinárstve. Dámy a páni, je to signifikantné, nestalo sa to, pretože bojovali sme lesníci, vodohospodári, poľnohospodári, potravinári niekoľko rokov za to, aby sa uzákonila povinnosť parlamentu každoročne sa zaoberať problémami v rezorte a riešiť tieto problémy, pretože Slovensko je vidiecka krajina a riešenie vidieckych problémov je výsostne politickým problémom. A je to povinnosťou parlamentu, ukladá to zákon, zákon ukladá tomuto parlamentu zaoberať sa týmito správami. Napriek tomu sa tento parlament lakonicky rozhodol, že tieto správy neprerokuje. To je prvý fakt. Druhý fakt, ktorý by som chcel povedať, že ide o krok v rezorte pôdohospodárstva nie ozdravný, respektíve naplňujúci strategické ciele alebo konštruktívny, lebo reformný, ako to nazval pán podpredseda vlády. Dámy a páni, ale treba jednoznačne a na plné ústa povedať, že ide o zoštátnenie peňazí, ktoré nešli zo štátneho rozpočtu cez fondy do rezortu. Len napríklad podporný fond ma hlavný príjem 50 % z privatizácie firiem z agropotravinárskeho sektora. Napríklad vodohospodársky fond mal hlavný príjem odplaty za odbery vody, napríklad fond zúrodňovania pôdy mal hlavný príjem z odvodov za zábery pôdy, čiže peniaze, ktoré išli do rezortu na tieto špecifické účely z mimorozpočtových zdrojov, teraz štát zoštátňuje vlastne týmito zákonmi a zahŕňa ich do balíka rozpočtu, samozrejme, o toľko peňazí, o túto sumu, ide konkrétne o 2 076 mil. korún sa znižuje rozpočet oproti minulému roku. Čiže peniaze sa zobrali z mimorozpočtových zdrojov, zahrnuli sa do balíka rozpočtu a rozpočet pre rezort sa o tieto 2 100 mil. zhruba korún okracuje, a to spôsobom nie krátenia štátneho rozpočtu, ale hovorím vlastne spôsobom zoštátnenia, čo je svojím spôsobom aj diskutabilné aj z hľadiska ústavného, či tieto kroky je možné takto urobiť. Som veľmi prekvapený, že pôdohospodársky výbor tieto riziká, tieto fakty neakceptoval a tieto naše upozornenia, ktoré sme vo výbore predniesli, a súhlasil takisto s návrhom tohto zákona. Vážení páni kolegovia zo Strany maďarskej koalície, ktorí ste tak veľmi argumentovali pred vašimi voličmi a argumentuje v tomto čase o tom, čo robíte pre svojich voličov. Hlavne oblasť, kde žijú občania maďarskej národnosti, je agrárna na Slovensku. Všetky kroky, ktoré sa urobili od roku 1991 aj vo federálnom parlamente, aj v tomto parlamente, proti poľnohospodárom ste podporovali. Toto je jeden z vašich ďalších výsmechov svojim voličom. Áno, vy ste jedným z tých, ktorí ste stáli a stojíte na čele reštrikcií proti poľnohospodárom, proti vodohospodárom a proti potravinárom. Prečo ste nezahlasovali aspoň v pôdohospodárskom výbore na podporu toho ochrany týchto zákonov. Čiže, dámy a páni, čísla konkrétne vám poviem, ako to teda vyzerá pre tento rok v štátnom rozpočte. Štátny rozpočet kráti prostriedky pre rezort pôdohospodárstva o 5 %. Oproti roku 1997 je to takisto o 5 % menej. Ale po odobratí týchto peňazí, tie 2 100 miliónov, o ktorých som hovoril, že teda budú vlastne zoštátnené a budú zahrnuté do štátneho rozpočtu, tie peniaze, ktoré išli mimorozpočtovo cez tieto fondy, ktoré sa majú zrušiť, do rezortu, bude krátený rozpočet o 14,6 %. A výsledok bude ten, že poľnohospodári, pôdohospodári budú mať príjem iba 86,4 % oproti roku 1997. Za štyri roky toto je v praxi realizácia tých vašich výkrikov o tom, že idete podporovať konkurencieschopnosť vášho poľnohospodárstva, lesného hospodárstva. Znižujete rozpočet o 14,6 % pre rezort pôdohospodárstva. Dovoľte mi, aby som poukázal na to, že v ostatných rezortoch do radu sa o desiatky percent rozpočty za ostatné štyri roky zvýšili, ale pre rezort pôdohospodárstva sa znižujú. Samozrejme okrem toho sa tu urobilo veľa krokov napríklad v zdanení nafty, vo zvýšení dane z pridanej hodnoty a veľa ďalších a ďalších krokov, ktorými sa odobrali peniaze z rezortu pôdohospodárstva. Dámy a páni, chcel by som poukázať na jednu vec, ktorá je nad slnko jasnejšia, je veľmi jednoduchá a každému pochopiteľná. Rozhodnutiami vládnej koalície sa odňalo z rezortu pôdohospodárstva okolo 20 mld. korún za ostatné tri roky. Obrátkovo z kapitálu v rezorte pôdohospodárstva je zhruba jeden rok. V obchode to netrvá ani mesiac, v iných rezortoch je to rozdielne dva mesiace, tri mesiace, ale v rezorte pôdohospodárstva zhruba rok. To znamená, náklady a výnosy sú približne rovnaké, čiže môžeme si povedať, že koľko peňazí v tomto rezorte obsluhuje ekonomiku, taký bude výsledok. Keďže sa odňalo 20 mld. korún, o 20 mld. korún sú presne výsledky horšie. A čo, dámy a páni, je v tejto momentálnej situácii asi najzaujímavejšie pre vás, je informácia, že dovozy za tri roky, za štyri roky sa zvyšujú o 50 % potravín a tento rok dosiahnu úroveň 42 až 43 mld. korún. 42 až 43 mld. korún dovezieme v tomto roku agropotravín, čo je o 50 % viac, ako bolo pred štyrmi rokmi. Pán podpredseda vlády, ja sa pýtam, či naozaj toto je strategický zámer tejto vlády, keď sa tu odvolávate pri návrhu tohto zákona, že sa tým naplnia strategické zámery tejto vlády, pretože poľnohospodárstvo sa úplne ruinuje, nie je schopné konkurovať, pretože ste vytvorili pre našich agropodnikateľov také podmienky, mnohonásobne horšie podmienky, ako majú agropodnikatelia vo okolitých štátoch. Dámy a páni, prosím vás venujte pozornosť tomuto faktu. Za ostatné tri roky Česká republika, Maďarská republika, Slovinsko, štáty CEFTY navýšili dotácie viac ako 250 dolárov na jeden hektár. A naša republika z 230 dolárov znížila pre budúci rok na 70 dolárov, no povedzte mi, ako môže konkurovať, keď už nehovorím o dotáciách západnej Európe, ktoré sú okolo 900 dolárov na hektár, ako môže náš poľnohospodár konkurovať s dotáciami 70 dolárov oproti maďarskému alebo českému, ktorý má 250-dolárové dotácie na jeden hektár. Dámy a páni, nečudujme sa, že v Čechách sú lacnejšie potraviny, nečudujme sa, že si naši občania chodia do Maďarska, do Čiech kupovať potraviny. Po prijatí tohto zákona sa tento proces znásobi, pretože sa odníma ďalších 16 % prostriedkov z poľnohospodárstva. Predpokladám, že chytrému stačí naznačiť, pre tých ostatných som sa snažil aj podrobnejšie vyložiť, kam týmto zákonom sa rúti slovenský trh potravín, slovenské vývozno-dovozné saldo a kam sa rúti slovenské poľnohospodárstvo, lesné a vodné hospodárstvo a potravinárstvo. Prosím vás nepodporte tento zákona a podporte moje pozmeňujúce návrhy. Ďakujem. (Potlesk.) J. Migaš, predseda NR SR: Faktické poznámky. To sú všetky faktické poznámky alebo ústne prihlásené, tak som to pochopil, že. Ja vás poprosím, stiahnite prihlášky, lebo ešte bude jeden prihlásený písomne a potom sa prihlásia, ja som si niektorých zapísal, ale sú tam tí, ktorí sa chcú prihlásiť do rozpravy ústne, a sú tam tí, ktorí sa chcú prihlásiť s faktickou poznámkou, takže stiahnite tí prihlášky, ktorí chcete sa prihlásiť ústne a potom to zopakujeme, keď vyhlásim možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. Takže faktické poznámky, áno. Asi som to povedal zrozumiteľne, stiahnite faktické poznámky. Pán poslanec Hudec ako prvý, pán poslanec Gajdoš, Farkaš, Drobný, pani poslankyňa Tóthová, pán poslanec Klemens. Uzatváram možnosť sa prihlásiť s faktickou poznámkou. Nech sa páči, pán poslanec Hudec ako prvý. I. Hudec, poslanec: Ďakujem za slovo. Myslím si, že úvaha pána poslanca Baca, keď hovoril o fondoch a o ich zmysle, bola všeobecne prijímaná postupne tak, ako sme prijímali jednotlivé zákony o fondoch. Vedeli sme, že napríklad aj Štátny fond kultúry Pro Slovakia nebude od začiatku poloobrátkovým a trebárs nebude taký, že na polovicu ho budú napĺňať neštátne zdroje, ale od začiatku sa hovorilo, že podiel rozpočtových prostriedkov, ktoré doň pôjdu, sa v dlhodobom výhľade bude stále zmenšovať. To znamená, že bude podľa ostatných podmienok fungovania daňových systémov, možnosti venovať časť prostriedkov a odpisov z daní na takéto účely, že jednoducho bude narastať. Žiaľbohu, ani sa to nemohlo overiť v praxi, pretože už sú tu návrhy na zrušovanie týchto fondov. Je to veľmi krátkozraká politika, ktorá v rámci predvolebného rozpočtu má zapchať diery v štátnom rozpočte, má jednoducho urobiť: čo sa dá, to sa uchmatne a nech potom trebárs aj spadne všetko dolu nosom. Myslím si, že je to veľmi krátkozraká politika, jednoducho napríklad zrušením fondu Pro Slovakia kultúra na Slovensku celkom určite utrpí a nebude mať ani vyhliadky do budúcnosti, akým spôsobom bude možno takto z verejných zdrojov alebo respektíve zo zdrojov, akým je fond, pomôcť financovať. Je to tragédia. J. Migaš, predseda NR SR: Ďalej s faktickou poznámkou pán poslanec Gajdoš. J. Gajdoš, poslanec: Ďakujem, pán predseda. Rozhodnutie alebo návrh vlády na zrušenie fondov je rozhodnutím z núdze cnosť. Po výpredaji strategických podnikov bude mať vláda problémy, ako zalátať diery príjmovej časti štátneho rozpočtu. Je to evidentné z toho návrhu, ktorý je do parlamentu predložený, tak sa rozhodla, že si nejakým spôsobom pomôže, prevezme do svojej ingerencie fondy, ktoré sú istým spôsobom od vlády nezávislé a v ktorých sa otáča značná čiastka finančných prostriedkov, sú to revolvingové fondy, ktorých finančné hospodárenie sa nekončí fiškálnym rokom, samozrejme, a prebytočné zdroje, relatívne prebytočné zdroje chce vláda rozdeľovať vo svojej právomoci. Je to tragické rozhodnutie, pretože ak na jednej strane sa tu forsírovala otázka reformy verejnej správy prenosu kompetencií prerozdeľovacích mechanizmov aj v oblasti zdrojov, zmeny prerozdeľovacích mechanizmov aj v oblasti zdrojov, tak na druhej strane nastupuje cez novelu takéhoto zákona alebo cez takýto zákon tvrdý štátny dirigizmus vo vzťahu k fondom. Je to scestné, je to choré a nemá to budúcnosť. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Ďalej pán poslanec Farkas.