Čaplovič, Dušan, minister školstva, vedy, výskumu a športu SR (2013-03-21):
Vážená pani poslankyňa, ďakujem vám za položenú otázku. Keby som mal jednoducho odpovedať, tak by som odpovedal, že to boli vyslovene pragmatické dôvody, pretože mojím cieľom je, aby všetky zdroje, ktoré sa týkajú financovania mzdy pedagogických a odborných zamestnancov v rámci prenesených kompetencií, za ktoré nesiem hlavnú zodpovednosť, nie za originálne, aby sa dostávali na výplatné pásky našich učiteľov a pedagógov. Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 630/2008 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti rozpisu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre školy a školské zariadenie, bol s účinnosťou, ako ste vy sama konštatovali, je to pravdivá konštatácia, od 1. januára 2013 upravený § 5, a to percentuálny podiel z časti normatívneho príspevku pre školu, v ktorej sa vzdelávanie považuje za sústavnú prípravu na povolanie, na kalendárny rok zodpovedajúci osobným nákladom z 90 % na 100 %. Normatív, ktorý ide na jedného žiaka, je členený na dve časti, na tzv. prevádzkový a tzv. mzdový, môžeme to takto jednoducho povedať. Z prevádzkového ide 20 %, z toho 100-percentného prevádzkového normatívu na možnosti prerozdeľovania zriaďovateľom. A doteraz, teda do toho 1. 1., bola možnosť prerozdeľovať zo mzdového 10 %. Vyplývalo to, samozrejme, zo zákona, ktorý bol schválený, o financovaní našich škôl v roku 2004, a, samozrejme, bola vytvorená istá rezerva, pretože nie na každej škole bol rovnaký vekový priemer pedagógov, nie rovnaké ocenenie pedagógov, tým pádom aj na tarifné platy a z toho dôvodu sa vytvorili podmienky, aby bola možnosť pre zriaďovateľa, ak to považuje za potrebné, v minulosti, dokonca roku 2012, možnosť tieto prostriedky prerozdeliť. Prerozdeliť a, samozrejme, bola tam aj jasne konštatácia, ktorá sa zrejme uplatňovala, že sa to dávalo niekedy aj sčasti na prevádzkové náklady. Na základe toho sa jasne povedalo, že zdroje, ktoré majú ísť na platy, majú ísť na platy, a zdroje, ktoré sú nastavené z jednotlivých normatívov na rôzne druhy škôl, ktoré sa týkajú prevádzky, majú ísť na prevádzku. Veľmi často sa to porušovalo, a vy sama dobre viete, že tie porušovania boli veľmi časté. Keď sa nastavil tento systém, a to tiež treba povedať, že vznikol najmä v niektorých mestách, hovorím o mestách a, prirodzene, aj v regiónoch, napríklad v samotnej Bratislave problém, na čo upozornil aj pán poslanec a župan Bratislavského samosprávneho kraja pán Frešo, že niektoré školy dostali veľmi vysoký zdroj finančných prostriedkov, ten celkový balík a niektoré dostali ďaleko menší. A teraz sme si museli postaviť otázku, ako to budeme riešiť, a pritom aby sme v maximálnej miere, nie ako doteraz bolo tých 90 %, ale aby sme ešte viacej zaviazali tie peniaze, ktoré majú ísť na mzdy, a vytvorili si, vytvorili istý rámec pre zriaďovateľa, pokiaľ sa neprijme nový zákon o financovaní školstva alebo nová novela zákona, ktorá sa pripravuje teraz na našom rezorte, aby sme vytvorili podmienky pre to, aby bola možnosť niektoré školy, resp. ktoré boli v tom slabšom pásme nedocenenia a nedofinancovania a mohli by nielen prepúšťať, ale by mohli povedzme v decembri tohto roku zavrieť vzdelávanie, tak museli sme urobiť túto zmenu a povedali sme si, že 95 % musí byť viazaných jednoznačne na mzdy. Čiže nie ako v minulosti 90, ale 95 %. A 5 %, tak to bolo aj prijaté zmenou zákona č. 597/2003 Z. z. o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení, ako predložil pán poslanec Blanár, s platnosťou od 1. 5. 2013 by bolo možné prerozdeliť, ale na mzdy. Opäť zase len mzdy, aby sme to prechodné obdobie do prijatia zákona o financovaní alebo novely zákona o financovaní školstva, ktorý bude mať jasnú legisvakačnú dobu, to znamená, niektoré veci by buď platili od 1. januára a niektoré budú platiť až od 1. septembra, od nového školského roku 2014, čo je celkom prirodzené. Nechceme rozbiť, a to rozbiť celý tento systém, aby sme toto obdobie mohli prekonať... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)