Zimenová, Zuzana, poslankyňa NR SR (2018-05-25):
Ďakujem za slovo, pani predsedajúca. Dámy, páni, dovoľte mi predstaviť vám návrh zákona, ktorý do parlamentu predkladám opakovane po polroku. Robím tak preto, lebo som presvedčená, že môže pomôcť vysporiadať sa s jazykovou bariérou v školách veľkému počtu detí. A zároveň som sklamaná z toho, ako nedôsledne koaličná vláda k problému narastajúcich jazykových bariér v školách pristupuje. Napriek verbálnemu presviedčaniu širokej verejnosti v médiách, že problém rieši, vláda v skutočnosti nevytvára žiadna univerzálne použiteľné vzdelávacie programy pre deti, ktoré pri nástupe do slovenskej školy nevedia po slovensky, ale hovoria rôznymi materinskými jazykmi, neraz úplne odlišnými od jazykov registrovaných národnostných menšín. Takýchto detí nie je v našich školách málo a na to, že pri nástupe do škôl s vyučovacím jazykom slovenským po slovensky nevedia, doplácajú počas celej povinnej školskej dochádzky. Na prvom stupni učiteľke často vôbec nerozumejú, učivo je pre nich rovnako nezrozumiteľné a čím vyšší ročník navštevujú, tým horšie prospievajú. Navrhujem preto zaviazať ministerstvo školstva, aby vytvorilo pre tieto deti univerzálny program výučby slovenského jazyka, ktorý by bol odlišný od obvyklej výučby jazyka pomocou tradičných šlabikárov a ktorý by vychádzal z overených a účinných metód výučby cudzích jazykov. Tento program by mal uľahčiť a urýchliť deťom s iným materinským jazykom zvládnutie komunikácie v slovenčine a efektívnejšie preklenúť ich jazykovú bariéru vo vzdelávaní. Program by mal byť vytvorený ako súčasť štátneho vzdelávacieho programu a mal by byť využívaný podľa potrieb konkrétnych žiakov v školách, najmä v školách s vyučovacím jazykom slovenským. V súčasnosti sa pri výučbe slovenského jazyka vychádza z predpokladu, že materinský jazyk väčšiny žiakov je slovenčina. Tomuto predpokladu je prispôsobený vzdelávací obsah, výber textov a úloh, ako aj intenzita výučby a časová dotácia určená na zvládnutie predpísaného učiva v jednotlivých predmetoch. Pri určovaní obsahu a rozsahu záväzného učiva na úrovni štátneho vzdelávacieho programu sa predpokladá, že aspoň základné učivo zvládnu absolvovať všetci žiaci príslušného vzdelávacieho stupňa a ročníka, vrátane tých, ktorí slovenčinu v domácom prostredí nepoužívajú. Toto očakávanie majú žiaci s iným materinským jazykom naplniť bez toho, aby bol na vyučovaní ich jazykový hendikep zohľadnený, v dôsledku čoho vo vzdelávaní často zlyhávajú. Tento problém sa týka nielen detí z národnostných menšín, ktoré nechodia do škôl s vyučovacím jazykom národnostnej menšiny, ale do slovenskej školy, ale týka sa aj detí cudzincov z krajín Európskej únie i mimo nej, žijúcich na území Slovenskej republiky, ktorých počet sa z roka na rok zvyšuje. V súčasnosti je takýchto detí v našich školách okolo 4-tisíc. S podobným problémom sa tiež pasujú aj niektoré deti Slovákov žijúcich v zahraničí, ktoré sa po návrate na Slovensko včleňujú do nášho školského systému vo vyšších ročníkoch a nedokážu splniť prísne kritériá ovládania štátneho jazyka stanovené príslušným štátnym vzdelávacím programom. Návrh preto zavádza zmenu zaužívanej praxe pri výučbe slovenského jazyka v prípade žiakov s iným materinským jazykom. Vychádza z predpokladu, že to, že do našich škôl chodia deti hovoriace rôznymi jazykmi, je dnes každodennou realitou a že počet týchto detí v školách bude do budúcna narastať. Tento návrh odstraňuje ich diskrimináciu v školskom prostredí, ktorá dnes vyplýva z absencie vyrovnávacích opatrení v jazykovej oblasti. Školám dáva možnosť riešiť znevýhodňujúcu situáciu v prospech žiaka a naplniť jeho vzdelávacie potreby v jazykovej oblasti. Učiteľom ponúka možnosť oprieť sa o nové metodiky pri výučbe slovenského jazyka a využívať pritom postupy osvedčené pri výučbe cudzích jazykov. Ďakujem za slovo a hlásim sa potom ako prvá do rozpravy.