Švejna, Ivan, poslanec NR SR (2015-05-12):
Ďakujem. Tak vážení budúci dôchodcovia, teda aj gymnazisti budú určite budúci dôchodcovia, dovoľte mi teda predniesť pozmeňujúci návrh, ktorý sa bude aj vás týkať a budú to tri pozmeňujúce návrhy. Keďže musím to presne prečítať kvôli záznamu, tak možno trošku budem nudný, ale teda poďme na to. Takže prvý pozmeňujúci návrh bude k tomu minimálnemu dôchodku. Takže ho prečítam. Pozmeňujúci návrh poslanca Ivana Švejnu k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení. K vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, podávam tento pozmeňujúci návrh: Bod 1. V čl. I bod 13 § 82b odsek 2 písmeno b) znie: „b) by poistenec mal uzatvoriť zmluvu o poistení dôchodku zo starobného dôchodkového sporenia podľa osobitného predpisu 1), dohodu o vyplácaní starobného dôchodku alebo predčasného starobného dôchodku programovým výberom podľa osobitného predpisu 1), a nemá na osobnom dôchodkovom účte evidované dôchodkové jednotky tvorené z povinných príspevkov, ktoré nie sú predmetom dohody o vyplácaní starobného dôchodku alebo predčasného starobného dôchodku programovým výberom podľa osobitného predpisu 1), alebo by mu mala byť vyplatená suma podľa osobitného predpisu, 56aa), ak poistenec je sporiteľ, alebo bol sporiteľ podľa osobitného predpisu 1)“. Bod 2. V čl. I bod 13 § 82b ods. 2 písm. c) bod 3 sa za slová „pozostalostného dôchodku“ vkladajú slová „vo výške predpokladanej“. Bod 3. V čl. I bod 13 úvodná veta znie: Za § 82a sa vkladajú § 82b a § 82c, ktoré vrátane nadpisu § 82b znejú: „a za § 82b sa vkladá § 82c, ktorý znie:“ Takže znenie § 82c. „§ 82c (1) V prípade zvýšenia sumy starobného dôchodku a sumy invalidného dôchodku vyplácaného po dovŕšení dôchodkového veku na sumu minimálneho dôchodku podľa § 82b sa suma podľa osobitného predpisu, 56c), prevedená dôchodkovou správcovskou spoločnosťou na účet Sociálnej poisťovne v Štátnej pokladnici za poistenca, ktorému zanikla účasť na starobnom dôchodkovom sporení podľa osobitného predpisu, 56c), sa považuje za poistné zaplatené na starobné poistenie za obdobie jeho účasti na starobnom dôchodkovom sporení podľa osobitného predpisu 1). (2) Starobný dôchodok poistenca, za ktorého bola prevedená suma podľa odseku 1, sa za obdobie účasti na starobnom dôchodkovom sporení neznižuje.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 56c znie: „56c) § 123as zákona č. 43/2004 Z. z. v znení zákona č..../2015 Z. z.“. Bod 4. Čl. IV sa dopĺňa bodom 7, ktorý znie: 7. Za § 123ar sa vkladá § 123as, ktorý vrátane nadpisu nad § 123as znie: „Prechodné ustanovenia účinné od 1. júla 2015. § 123as (1) V prípade zvýšenia sumy starobného dôchodku a sumy invalidného dôchodku vyplácaného po dovŕšení dôchodkového veku na sumu minimálneho dôchodku podľa osobitného predpisu, 93c), zaniká fyzickej osobe a) účasť na starobnom dôchodkovom sporení odo dňa vzniku prvej účasti, b) právne postavenie sporiteľa od prvého dňa jeho vzniku c) zmluva o starobnom dôchodkovom sporení. (2) Sociálna poisťovňa je povinná bez zbytočného odkladu písomne oznámiť dôchodkovej správcovskej spoločnosti, s ktorou mal sporiteľ uzavretú zmluvu o starobnom dôchodkovom sporení, skutočnosti podľa odseku 1. (3) Ak nie je v odseku 4 ustanovené inak, dôchodková správcovská spoločnosť je povinná bez zbytočného odkladu odo dňa doručenia písomného oznámenia Sociálnej poisťovne podľa odseku 2 a) previesť na účet Sociálnej poisťovne v Štátnej pokladnici sumu zodpovedajúcu súčinu počtu dôchodkových jednotiek pripísaných z povinných príspevkov a aktuálnej hodnoty dôchodkovej jednotky zo dňa, ktorý predchádza dňu prevodu, b) vyplatiť fyzickej osobe podľa odseku 1 sumu zodpovedajúcu súčinu počtu dôchodkových jednotiek pripísaných z dobrovoľných príspevkov a aktuálnej hodnoty dôchodkovej jednotky zo dňa, ktorý predchádza dňu prevodu. (4) Ak boli sporiteľovi odpísané z osobného dôchodkového účtu dôchodkové jednotky z dôvodu vydania certifikátu a dôchodková správcovská spoločnosť nepripísala na osobný dôchodkový účet sporiteľa dôchodkové jednotky podľa § 45 ods. 4, dôchodková správcovská spoločnosť je povinná bez zbytočného odkladu odo dňa doručenia písomného oznámenia Sociálnej poisťovne podľa odseku 2 a) previesť na účet Sociálnej poisťovne v Štátnej pokladnici sumu uvedenú v certifikáte tvorenú z povinných príspevkov, b) vyplatiť fyzickej osobe podľa odseku 1 sumu uvedenú v certifikáte tvorenú z dobrovoľných príspevkov, c) vyplatiť fyzickej osobe podľa odseku 1 sumu zodpovedajúcu súčinu počtu dôchodkových jednotiek pripísaných z dobrovoľných príspevkov a aktuálnej hodnoty dôchodkovej jednotky zo dňa, ktorý predchádza dňu prevodu, ak má na svojom osobnom dôchodkovom účte evidované dôchodkové jednotky pripísané z dobrovoľných príspevkov.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 93c znie: „93c) § 82b a 82c zákona č. 461/2003 Z. z. v znení zákona č..../2015 Z. z.“. Vynímam na osobitné hlasovanie body 4 a 5 bod spoločnej správy. Odôvodnenie. Hlavným účelom navrhovaného pozmeňujúceho návrhu k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, je v súvislosti so zavedením inštitútu tzv. minimálneho dôchodku riešenie možného „sanovania“ strát vznikajúcich v Il. pilieri a zároveň odstránenie diskriminácie sporiteľov, ktorí uzatvorili s dôchodkovou správcovskou spoločnosťou zmluvu o starobnom dôchodkovom sporení vo vzťahu k tým sporiteľom, ktorí túto zmluvu neuzatvorili, takže tá diskriminácia medzi dvojpilierovým a jednopilierovým dôchodcom. Navrhuje sa, aby dôsledkami zvýšenia sumy starobného dôchodku alebo sumy invalidného dôchodku vyplácaného po dovŕšení dôchodkového veku na úroveň sumy minimálneho dôchodku bol zánik (i) účasti fyzickej osoby na starobnom dôchodkovom sporení odo dňa vzniku jej prvej účasti, (ii) právneho postavenia sporiteľa od prvého dňa jeho vzniku a (iii) zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení. To znamená to, čo som tvrdil, že jednoducho tie peniaze, čo si ušetril, vlastne mu zaniká celé sporenie a všetko, čo odviedol do DSS, by mal odviesť naspäť do Sociálnej poisťovne. Všetky vyššie uvedené skutočnosti je Sociálna poisťovňa bez zbytočného odkladu oznámiť príslušnej dôchodkovej správcovskej spoločnosti, s ktorou mal sporiteľ uzavretú zmluvu o starobnom dôchodkovom sporení. Vzhľadom na význam daných skutočností v ďalšom procese vyplácania minimálneho dôchodku sa navrhuje písomná forma. Zároveň som navrhol upraviť postup dôchodkovej správcovskej spoločnosti v prípade, že by nedošlo k vydaniu certifikátu, a to tak, že dôchodková správcovská spoločnosť je povinná bez zbytočného odkladu odo dňa doručenia písomného oznámenia Sociálnou poisťovňou, previesť na účet Sociálnej poisťovne sumu zodpovedajúcu súčinu počtu dôchodkových jednotiek pripísaných z povinných príspevkov a aktuálnej hodnoty dôchodkovej. Na základe navrhovanej právnej úpravy teda v prípade, že ak dôjde k zvýšeniu sumy starobného dôchodku a sumy invalidného vyplácaného do dovŕšenia dôchodkového veku na sumu minimálneho dôchodku, dôchodcovská správcovská spoločnosť je povinná previesť na účet Sociálnej poisťovne v Štátnej pokladnici sumu zodpovedajúcu súčinu počtu dôchodkových jednotiek pripísaných z povinných príspevkov a aktuálnej hodnoty dôchodkovej jednotky. Táto suma sa tak stane súčasťou systému sociálneho poistenia. Takže toto je ten prvý pozmeňujúci návrh, ktorý by teda podľa môjho názoru a nášho názoru vyriešil ten spor, do ktorého sa, samozrejme, ako som spomínal, pravdepodobne opozícia s vládou pohrnie teda, čo sa týka diskriminácie tých dvojpilierových dôchodcov ohľadom toho minimálneho dôchodku a zdôrazňujem, že myslím si, že by to mohlo byť elegantné, vzájomne vyhovujúce riešenie, ktoré by v podstate nikomu ani z ideologických, ani z nejakých iných dôvodov nemalo vadiť. Druhý pozmeňovací návrh, ktorý predkladám, je o tých federálnych dôchodcoch a v podstate zase ten pozmeňovák bude veľmi jednoduchý a prečítam potom odôvodnenie. Takže pozmeňujúci návrh poslanca Ivana Švejnu k vládnemu návrhu, ktorým sa mení zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, č. tlače 1424, predložený na základe § 82 ods. 2 zákona Národnej rady o rokovacom poriadku. K vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, podávam tento pozmeňujúci návrh, ktorý spočíva len v jednej vete. V čl. 1 v bode 5, § 69b ods. 1 písm. a) sa slová „25 rokov“ nahrádzajú slovami „3 roky“. To je, čo som vo svojom vystúpení hovoril o tých arbitrárnych hraniciach. Takže ja navrhujem nie hranicu 25 rokov, ale 3 roky, a ktorá, samozrejme, vplyvom tejto hranice by vlastne zasiahla to kvantum dôchodcov, ktorých by sa skutočne týkalo. Takže odôvodnenie, prečítam odôvodnenie. Vyrovnávací príplatok upravený v navrhovanom § 69b zákona rieši finančnú ujmu tzv. „federálnych“ dôchodcov, t. j. slovenských dôchodcov, ktorí ku dňu rozdelenia Československej federatívnej republiky pracovali síce na území Slovenskej republiky, ale u zamestnávateľa, ktorý mal sídlo podľa obchodného registra v Českej republike. Na týchto dôchodcov sa vzťahuje režim medzinárodnej Zmluvy o sociálnom zabezpečení, ktorú v súvislosti s rozdelením federácie uzatvorili v roku 1993 Slovenská republika a Česká republika. Podľa čl. 20 ods. 1 Zmluvy doby zabezpečenia získané pred dňom rozdelenia ČSFR sa považuje za doby zabezpečenia tohto zmluvného štátu, na ktorom území mal zamestnávateľ sídlo ku dňu rozdelenia ČSFR. Priamym dôsledkom aplikácie tejto medzinárodnej zmluvy na „federálnych“ dôchodcov je tá skutočnosť, že všetky doby dôchodkového poistenia vrátane náhradných dôb, bez ohľadu na to, ako dlho pracovali pred rozdelením ČSFR pre „českého“ zamestnávateľa, dosiahnuté do rozdelenia federácie sa považujú za české doby, i keď ide o občanov Slovenska, ktorí reálne celý svoj produktívny pracovný život pracovali v Slovenskej republike a všetky doby dôchodkového poistenia dosiahnuté po 1. 1. 1993 sa považujú za doby slovenské. Výsledkom sú dva dôchodky, český – poberaný od Českej správy sociálneho zabezpečenia a slovenský – poberaný od Sociálnej poisťovne. Súčet týchto dvoch dôchodkov je v mnohých prípadoch i o niekoľko 100 eur nižší, zdôrazňujem, niekoľko 100 eur nižší, ako tzv. teoretická suma dôchodku, na ktorú by mal dôchodca nárok, ak by sa mu všetky doby dôchodkového poistenia započítali ako doby slovenské podľa slovenských právnych predpisov. Majetkovú krivdu, ktorá federálnym dôchodcom vzniká, by mal odstrániť nový inštitút v zákone o sociálnom poistení, ktorý je obsiahnutý v navrhovanej novele zákona v § 69b, tzv. vyrovnávací príspevok. Mal by sa týkať však iba časti federálnych dôchodcov a to tých, ktorí splnia podmienku uvedenú v § 69b ods. 1 písm. a) navrhovanej úpravy a teda tých, ktorí získali pred 1. 1. 1993 najmenej 25 rokov československého obdobia dôchodkového poistenia, za ktoré im bol po 31. 12. 1992 priznaný starobný dôchodok podľa predpisov Českej republiky. V skutočnosti tak nárok na vyrovnávací príspevok vznikne iba tým slovenským dôchodcom, ktorí sa narodili do roku 1952. Navrhujem preto nahradiť podmienku získania československého obdobia dôchodkového poistenia v trvaní najmenej 25 rokov pred 1. 1. 1993, podmienkou získania československého obdobia dôchodkového poistenia v trvaní najmenej 3 roky. Zakotvením najmenej trojročného obdobia by sa ujma, ktorá vznikla takzvaným „federálnym“ dôchodcom na ich dôchodkoch odstránila plošne, a nie iba u časti z nich. Do obdobia československého dôchodkového poistenia sa majú zahrnúť podľa navrhovanej úpravy i náhradné doby. Náhradná doba spočívajúca v období sústavnej prípravy na budúce povolanie začala plynúť poistencom nástupom na stredoškolské štúdium. Absolventi najkratšieho možného stredoškolského štúdia, máme na mysli trojročné štúdium na odborných učilištiach bez maturity, sa mohli v roku 1992, kedy československá federácia zanikla, zamestnať u zamestnávateľa so sídlom v ČR po skončení školského roka 1991/1992, t. j. je predpoklad, že im zamestnanie u českého zamestnávateľa mohlo vzniknúť najskôr od 1. 7. 1992. Sme toho názoru, že už i títo poistenci by mali mať nárok na vyrovnávací príplatok, ak im v čase odchodu do dôchodku vznikne mínusový rozdiel súčtu dôchodkov poberaných z Českej a Slovenskej republiky, proti teoretickej sume slovenského dôchodku. Keďže títo poistenci dosiahli pred nástupom do zamestnania obdobie dôchodkového poistenia 3 roky z titulu náhradnej doby – prípravy na budúce povolanie, navrhujeme v § 69b ods. 1 písm. a) slová „25 rokov“ nahradiť slovami „3 roky“. U tých poistencov, ktorí dosiahli do 1. 1. 1993 menej ako tri roky československého obdobia dôchodkového poistenia, nie je potrebné vyrovnávací príplatok ustanoviť, nakoľko tí sa v čase zániku federácie ešte len sústavne pripravovali na budúce povolanie a teda logicky nemohli mať zamestnávateľa so sídlom v Českej republike. Takže toto je druhý pozmeňovák. Ja len zdôrazním to, ako som tú zásadnú vec povedal, vždycky proste v tom sociálnom systéme sú arbitrárne rozhodnutia. Vidíme, že to je 25 rokov, ja navrhujem 3 roky, samozrejme, môžeme sa pýtať, prečo 3 roky, prečo nie iné roky? Ale jednoducho, to je systém prerozdeľovania a je to na nás, na vláde a na poslancoch, do akej miery tie skrivodlivosti, ktoré vychádzajú, ale z rôznych druhov, nehovorím len v tomto prípade. Ja stále tu spomínam donekonečna omieľaných starodôchodcov a novodôchodcov. Akonáhle jednoducho to necitlivo urobíme, vždy proste potom ľudia sa budú cítiť dotknutí a toto je pre nich tak závažná vec, že ja predpokladám, že pokiaľ sa toto neprijme, pravdepodobne tiež budeme uvažovať o tom, že sa opýtame Ústavného súdu, že či je to v súlade s Ústavou Slovenskej republiky. To nie je ako vyhrážka, samozrejme, ale myslím si, že pre mnohých tých, ktorí cítia tú skrivodlivosť a je to pár tisíc ľudí, že, a zdôrazňujem, to nie je problém ministra a tak ďalej, pretože jednoducho je pravdou to, že sú rôzne systémy, český systém je iný, slovenský je iný, žiaľbohu, za tých pár desiatok rokov sme sa tak rozdelili v tom ponímaní, ako chápeme napríklad aj dôchodkový systém, takže len pravdou je to, že tí ľudia jednoducho majú pocit, že sa im to zlým spôsobom vypočítava. Takže tu je druhý pozmeňujúci návrh. Tretí pozmeňujúci návrh je symbolický, pretože ho predkladám už tretíkrát, takže (povedané so smiechom), takže tretíkrát predkladám k II. pilieru, pán minister už vie asi, o čo ide teda, už stále to dookola hovorím, o tom krátení dôchodkov pre dvojpilierových dôchodcov. Ja by som ešte len k tomu povedal, že to nie je nová téma a nie je to, že by som to ja vymyslel ako, ja jednoducho ako trvám na tom, že je to veľmi dôležité a o tomto probléme vedia v podstate všetci. Vie o tom rozpočtová rada pre zodpovednosť, vie o tom ministerstvo, jedno, druhé, NBS-ka, nezávislí ekonómovia o tom hovoria roky a roky, môžem spomenúť INECO, INES, ktoré, mimochodom teda, druhýkrát ešte opätovne, pokiaľ máte niekto záujem si podebatovať na túto tému, tak na 12.30 hod. som zorganizoval prednášku Ďuranu, ktorého považujem za odborníka v tejto problematike a na konkrétnych príkladoch ukážeme vám, že akým spôsobom vlastne tí ľudia kvôli tomuto prichádzajú o značnú časť toho dôchodku a potom, samozrejme, tá atraktívnosť dvojpilierového systému je úplne niekde inde. Takže ja ešte spomeniem predtým, ako to prečítam, je to aj na Ústavnom súde, už teraz, ja neviem, do kedy to rozhodne. Samozrejme, aj tá formulácia na Ústavný súd musí byť trošku iná ohľadom toho rezervného fondu, ale v podstate len ide o to, čo teraz prečítam, že akým spôsobom sa vlastne bude krátiť, lebo navrhujeme, aby sa krátil ten dôchodok z I. piliera pre dvojpilierového dôchodcu. Bude to trošku dlhšie, pretože sú tam nejaké zlomky, ale musel som to napísať v zlomkoch. Takže pozmeňujúci návrh poslanca Ivana Švejnu k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení. K vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, podávam tento pozmeňujúci návrh. Bod 1. V článku I sa za bod 4 vkladá nový bod 5, ktorý znie: 5. § 66 odsek 6 znie: „(6) Suma starobného dôchodku poistenca, ktorý je sporiteľ alebo bol sporiteľ podľa osobitného predpisu, sa za obdobie účasti na starobnom dôchodkovom sporení a) pred 1. septembrom 2012 zníži o 36/91 pomernej sumy starobného dôchodku patriacej za obdobie účasti na starobnom dôchodkovom sporení, b) od 1. septembra 2012 do 31. decembra 2016 zníži o 16/91 pomernej sumy starobného dôchodku patriacej za obdobie účasti na starobnom dôchodkovom sporení, c) od 1. januára 2017 do 31. decembra 2017 zníži o 17/91 pomernej sumy starobného dôchodku patriacej za obdobie účasti na starobnom dôchodkovom sporení, d) od 1. januára 2018 do 31. decembra 2018 zníži o 18/91 pomernej sumy starobného dôchodku patriacej za obdobie účasti na starobnom dôchodkovom sporení, e) od 1. januára 2019 do 31. decembra 2019 zníži o 19/91 pomernej sumy starobného dôchodku patriacej za obdobie účasti na starobnom dôchodkovom sporení, f) od 1. januára 2020 do 31. decembra 2020 zníži o 20/91 pomernej sumy starobného dôchodku patriacej za obdobie účasti na starobnom dôchodkovom sporení, g) od 1. januára 2021 do 31. decembra 2021 zníži o 21/91 pomernej sumy starobného dôchodku patriacej za obdobie účasti na starobnom dôchodkovom sporení, h) od 1. januára 2022 do 31. decembra 2022 zníži o 22/91 pomernej sumy starobného dôchodku patriacej za obdobie účasti na starobnom dôchodkovom sporení, i) od 1. januára 2023 do 31. decembra 2023 zníži o 23/91 pomernej sumy starobného dôchodku patriacej za obdobie účasti na starobnom dôchodkovom sporení, j) po 31. decembri 2023 zníži o 24/91 pomernej sumy starobného dôchodku patriacej za obdobie účasti na starobnom dôchodkovom sporení.“. V článku I sa doterajšie body primerane prečíslujú. Odôvodnenie: Predloženou novelou zákona o sociálnom poistení sa nadväzuje na zrušenie povinnosti platiť poistné do rezervného fondu solidarity v zmysle § 128 ods. 11 zákona o sociálnom poistení. Na základe tejto zmeny nebude mať zamestnávateľ, povinne dôchodkovo poistená zárobková činnosť a dobrovoľne dôchodkovo poistená osoba povinnosť platiť poistné vo výške 4,75 % ich vymeriavacieho základu, ktorá im vyplýva zo súčasného znenia. Účelom rezervného fondu solidarity je v zmysle § 167 ods. 1 zákona o sociálnom poistení výlučne úhrada dávok, na ktorých úhradu nie je dostatok finančných prostriedkov v príslušnom základnom fonde a na úhradu škôd podľa osobitného predpisu. Takže pôvodný pomer krátenia vychádza z pomeru povinného odvodu do II. piliera, povinného odvodu do I. piliera. Navrhovanou úpravou dochádza k zvýšeniu povinného odvodu do I. piliera o 4,75 %, ktorý tvorí poistné pôvodne alokované v rezervnom fonde solidarity. Ja ešte na dovysvetlenie, prečo sú tie zlomky, lebo ten pomer vlastne je v tom, že nikdy, nikdy to nebolo 9 na 9, aj keď stokrát to môžu médiá a ľudia hovoriť, že pomer je 9 na vlastný účet a 9 k štátu, jednoducho vždycky to bolo tak, že bolo to 9 do II. piliera a 9 plus 4,75, to znamená 13,75 do I. piliera. A ešte pri tom abstrahujem od toho, že existujú krížové dotácie, to znamená, že ešte z mnohých iných fondov, ktoré sú tzv. prebytkové, sa dávajú peniaze na dôchodkové sporenie, teda dôchodkové poistenie. Takže si myslím, že aspoň takúto podľa mňa triviálnu nespravodlivosť v tom krátení jednoducho treba vyriešiť a hovorím, že ešte abstrahujem od toho, že časť peňazí ide z krížových dotácií. Takže, vážené dámy, vážení páni, ďakujem za pozornosť a teším sa na vaše faktické poznámky.