Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2022-03-17):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, kolegyne, kolegovia, práve prijímame zákon o centrálnom registri účtov, ktorým sa tento register zavádza. Hlavným cieľom zákona je prijatie smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 218/843 zo dňa 30. mája 2018 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu. V predloženom návrhu zákona sú tiež zohľadnené odporúčania výboru Rady Európy, tzv. Moneynval, vyplývajúce z jeho 5. hodnotiacej správy o vykonávaní opatrení proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v Slovenskej republike a takisto revidovaná od... revidované odporúčania FATF, čo je finančný akčný výbor skupiny G7, z februára 2012, ktoré reagujú na neustály vývoj v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Z vyššie uvedených smerníc vyplynula požiadavka na zriadenie centralizovaného automatizovaného mechanizmu, tak ako spomínal aj pán minister, ktorý umožní oprávneným orgánom verejnej moci, ktorých okruh vychádza z informačnej smernice, len námetkovo spomeniem: finančná spravodajská jednotka, orgány činné v trestnom konaní, súdy v trestnom konaní, spravodajské služby, im teda umožňujú včasnú identifikáciu majiteľov a disponentov bankových účtov alebo platobných účtov vrátane bezpečnostných schránok, čo je nevyhnutným predpokladom zvýšenia efektivity pri predchádzaní, odhaľovaní, vyšetrovaní alebo stíhaní páchateľov závažných trestných činov, resp. následného zaistenia majetku a výnosov z takejto trestnej činnosti. Samozrejme, je jednoznačne potrebné všetky tieto veci aplikovať a to teraz robíme, treba však jasne povedať, že všetky tieto opatrenia a pravidlá zároveň robia život komplikovanejším. Pre všetkých, pre poskytovateľov finančných služieb, pre ich klientov. Zároveň sa určitým spôsobom obmedzuje súkromie ľudí a svojím spôsobom aj sloboda. Tak ako som povedal, v mene ale fakt dôležitého boja proti praniu špinavých peňazí takto určitým spôsobom komplikujeme život všetkým, preto aj pri vypracovávaní tohto zákona bola hlavná výzva, aby bol zákon, samozrejme, čo najfunkčnejší, zároveň ale do súkromia zasahoval čo najmenej, aby komplikoval život čo najmenej, a zároveň a na to treba pozerať vždy, aby prinášal aj čo najmenšie finančné náklady na aplikáciu tohto zákona. Všetci si asi vieme predstaviť, že, samozrejme, to zriadenie centrálneho registra účtov, ktoré teda bude na ministerstve financií, bude mať nejaké náklady, či už personálne, alebo, samozrejme, na vypracovanie, na správu, ale takisto aj na strane bánk to bude mať určité náklady. Verme, samozrejme, že to zasa aj niečo ušetrí, pretože to prinesie no napríklad zmenšenie takej tej papierovej práce, keď museli orgány činné v trestnom konaní oslovovať každú jednu banku, každú jednu finančnú inštitúciu papierovo, čo teda, samozrejme, tiež prinášalo náklady na ľudskú prácu a na ďalšie veci. Každopádne diabol sa vždy skrýva v detailoch na takom tom správnom posúdení, čo je skutočne povinné prijať a čo už je zbytočný, prípadne škodlivý gold plating. Trošku tak z toho pohľadu, ako, ako sa ten zákon vytváral. Prvotné návrhy boli také, že centrálny register bude zbierať všetky denné pohyby na účtoch aj každodenné zostatky. Chápem, že teda pre zodpovedné orgány by toto bolo veľmi užitočné. Oni koniec koncov ku tomu, ako pán minister hovoril, majú prístup aj dnes, ale na základe žiadosti, ale toto by prinášalo vlastne, že všetci ľudia, všetci aj tie, tá vysoká väčšina vlastne tých poctivých a slušných ľudí, by o nich boli tieto údaje vlastne posielané do centrálneho registra, a teda svojím spôsobom zdieľané. A sú to povedzme skutočne, treba povedať, vysoko súkromné údaje. No a keď sa toto dalo na misky váh, tak také narúšanie súkromia v tomto prípade by vysoko prevažovalo nad možnými pozitívami, preto aj ako strana SaS sme proti tomuto protestovali a v procese prípravy zákona sa hľadalo riešenie. Našlo sa riešenie, tak ako ho spomenul aj pán minister, že sa zbierajú tie základné, presne definované údaje, na základe, ktorých vedia veľmi efektívne, veľmi rýchlo orgány činné v trestnom konaní zistiť, kde osoba, ktorá teda je povedzme že podozrivá z trestnej činnosti, má svoje účty, a potom už to dožiadanie ide iba na tie konkrétne banky, kde áno, majú to isté právo, ako majú doteraz už si vypýtať a dostať zákonným spôsobom aj všetky zostatky, aj všetky pohyby. No v tejto súvislosti a na zá... aj na základe pripomienok parlamentnej legislatívy ešte by som si dovolil odôvodniť a následne prečítať pozmeňujúci návrh, ktorý teda ešte spresňuje určité veci. Má tri body, takže najprv odôvodnenie. Takže bude sa týmto pozmeňujúcim návrhom sprecizovať ustanovenia o práve na informácie a o prístupe k osobných údajom, tak aby bolo zrejmé, že každá fyzická osoba má prístup k týmto osobným údajom, ktoré sú v centrálnom registri zbierané, v rozsahu, v akom sú oni uchovávané, a rovnako tak, ako to už zákon definuje aj pri právnických osobách v druhej vete. Potom bod 2 z pozmeňujúceho návrhu. Zákon samotný formálne žiadnu žiadosť ani jej obsahové, teda poskytnutie týchto údajov neupravuje, takže dopĺňa sa základný postup pri uplatňovaní práva na informácie a prístupu k osobným údajom tak, aby bolo zrejmé, akým spôsobom sa teda budú môcť fyzické osoby alebo právnické osoby s týmito údajmi oboznamovať, a ešte sprecizovanie ukladania pokuty. Takže dopĺňa sa, dopĺňa sa konkrétna lehota na ukladanie pokút, keďže demonštratívny výpočet osobitných predpisov v poznámke pod čiarou za porušenie zákona o centrálnom registri účtov nie je v tejto súvislosti dostatočný, lehoty sú prevzaté zo zákona o bankách a zo zákona o cenných papieroch. Čiže z právnych predpisov uvedených vo vypúšťanej poznámke pod čiarou. Teraz by som si dovolil, pán predsedajúci, prečítať samotné znenie pozmeňujúceho návrhu. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Mariána Viskupiča a Lukáša Kyselicu k vládnemu návrhu zákona o centrálnom registri účtov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 829): 1. V čl. 1 § 6 ods. 6 v prvej vete sa za slovo „údajom“ vkladá čiarka a slová „ktoré sú o nej uchovávané v centrálnom registri účtov“. 2. V čl. 1 § 6 ods. 7 prvá veta znie: „Žiadosť, ktorou fyzická osoba alebo právnická osoba žiada o informácie a osobné údaje podľa ods. 6, sa podáva v listinnej podobe alebo elektronickej podobe ministerstvu financií. Na jej vybavenie sa primerane vzťahuje osobitný predpis28)“. Poznámka pod čiarou k odkazu 28 znie: „28) Čl. 12 a 23 nariadenia EÚ 2016/679 v platnom znení, § 29 a 30 zákona č. 18/2018 Z. z.“ Doterajšie odkazy 28 až 30 vrátane poznámok pod čiarou sa primerane prečíslujú. 3. V čl. 1 § 9 ods. 4 znie: „(4) Pokutu podľa ods. 1 alebo ods. 2 možno uložiť do 3 rokov odo dňa, keď Národná banka Slovenska zistila porušenie povinnosti, najneskôr však do 10 rokov odo dňa, keď k porušeniu povinnosti došlo.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 30 sa vypúšťa. Pán predsedajúci, to bol koniec pozmeňujúceho návrhu a budem pokračovať vo vystúpení. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)