Počiatek, Ján, minister dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR (2013-01-31):
Ďakujem za slovo. Vážený pán poslanec, naďalej pokračujeme v potrebných úkonoch, ktoré smerujú k vybudovaniu rýchlostnej cesty R4. Zrušené boli dve súťaže na dokumentáciu pre územné rozhodnutie, dôvodom je chýbajúca štúdia realizovateľnosti, ktorá je jedným zo základných predpokladov k rozbehnutiu výstavby. Predloženie štúdie realizovateľnosti je aj podmienkou, aby projekt posvätil Brusel a umožnil financovať výstavbu rýchlostnej cesty R4 z fondov Európskej únie. Rovnaký postup platí aj pri ostatných obdobných projektoch. Doteraz bola v rámci prípravy výstavby R4 vykonaná len štúdia vplyvov na životné prostredie, ktorá vyšla voči dvom možným variantom trasy rýchlostnej cesty R4 neutrálne. Z hľadiska životného prostredia teda nie je možné označiť ani jeden z dvoch možných variantov za vhodnejší. Výstavba navrhovanej činnosti v oboch variantných riešeniach bude mať pozitívny prínos pre zvýšenie kvality životného prostredia obyvateľov žijúcich v dotknutých obciach, ale aj v mestách. Ani jeden variant neprechádza priamo, ani sa nedotýka chránených území vyhlásených zákonom Národnej rady č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny. Trasy oboch navrhnutých variantov rýchlostnej cesty R4 prechádzajú ochrannými pásmami prvého až tretieho stupňa vodárenských zdrojov. V rámci vypracovanej správy o hodnotení vplyvov na životné prostredie boli obidva posudzované varianty rýchlostnej cesty R4, známe ako modrý a červený, stanovené pre možnosť ich vzájomného porovnania nasledovné technicko-ekonomické a dopravné kritéria: celkové investičné náklady, efektívnosť investície, stupeň výnosnosti, prevádzkové náklady na opravu a údržbu komunikácie, bezpečnosť prevádzky a dopravná využiteľnosť variantných riešení, na základe ktorých vyplynuli pre obidva varianty nasledujúce závery. Výhodami červeného variantu je jeho kratšia trasa, dĺžka 41,9 kilometra. Ďalej nižšie investičné náklady, nižšie prevádzkové náklady, ako aj nižšie náklady na údržbu a menší trvalý aj dočasný záber poľnohospodárskej pôdy. Ide však o technicky náročnejšie riešenie s väčším počtom tunelov a v prípade jeho realizácie bude potrebné vybudovať aj preložku cesty prvej triedy číslo I/15 ako obchvat mesta Stropkova, privádzačky k rýchlostnej ceste R4. Modrý variant má celkovú dĺžku 50,2 km a zabezpečí lepšiu dopravnú obslužnosť územia a pripojenie rekreačnej oblasti Veľká Domaša, časť Dobrá. V trase modrého variantu boli navrhnuté dva tunely s celkovou dĺžkou 1 335 metrov. Nevýhodami modrého variantu vedenia rýchlostnej cesty R4 bola jeho dlhšia trasa a z toho vyplývajúce vyššie investičné, ako aj prevádzkové náklady, ako aj väčší trvalý a dočasný záber pôdy. Ďalšie rozhodujúce aspekty výstavby pritom neboli zatiaľ podrobne skúmané. Nedostatočný je napríklad geologický prieskum v zosuvnom území. To jasne dokazuje, že rozhodnutie predošlej vlády o uprednostnení tohto modrého variantu bolo motivované politicky. Vypracovanie chýbajúcej štúdie realizovateľnosti, ktorá preukáže opodstatnenosť variantov, zabezpečí Národná diaľničná spoločnosť čo v najkratšej dobe. Predmetom štúdie bude podrobnejšie vyhodnotenie dopravnoinžinierskych a sociálno-ekonomických kritérií, posúdenie ekonomickej efektívnosti a inžiniersko-geologických rizík vedenia trasy rýchlostnej cesty R4, aby sme vedeli určiť najlepší variant. Ďakujem. Skončil som.