J. Burian, poslanec: (2004-12-14):
Takže to by som na úvod povedal. Myslím, že sa v povedomí médií množia prípady toho, že sa veľmi upozorňuje na to, akým spôsobom, nekompetentným, akým populistickým spôsobom reaguje opozícia, poťažne politická strana Smer na to, aká je táto reforma dobrá a akú hrôzu naháňajú vyhlásenia povedzme politikov zo strany Smer a opozície. Chcem povedať, že vo svojom vyjadrení sa budem maximálne sústreďovať na odbornú časť kritiky toho, čo sme niekoľkokrát zdôrazňovali, ale neboli právom, by som povedal, vyslyšané veci. Čiže to je moja prvá časť môjho vystúpenia k tomu, čo alebo za čo môže pán minister Kaník. Prvá vec je právna výhrada toho celého systému. Myslím, že my sme hovorili o tom, že to bude dobrovoľný, univerzálny systém. Žiaľ, musím povedať, že tá dobrovoľnosť nie je a nie je „deklarovaná“ ani v tomto zákone. Už to bolo niekoľkokrát povedané z úst predrečníkov o tom, že ľudia, ktorí prvýkrát sú dôchodkovo, alebo budú dôchodkovo poistení, sú povinní vstupovať do tohto kapitalizačného piliera, alebo tí, ktorí povedzme vstupujú prvýkrát do pracovného procesu. Ja si myslím, že aj táto výhrada by sa dala nejakým spôsobom transparentnejšie riešiť, ak by boli zabezpečené ďalšie veci, ktoré súvisia s ochranou týchto vkladov, týchto ľudí, mladých ľudí, lebo pre tých bude veľmi dôležité, aby boli ochránení voči problémom, ktoré môžu nastať či už v správcovských spoločnostiach, alebo konaním, konaním trhu. Druhá časť výhrad je ochrana vkladov sporiteľov. V zákone je povedané, že ak sporiteľ alebo teda dôchodková správcovská spoločnosť skrachuje, tak Sociálna poisťovňa prostredníctvom štátu ručí do výšky rozhodnutia súdu pri preukázateľnej defraudácii týchto zdrojov. Ak je jasná, preukázateľná defraudácia peňazí v dôchodkovej správcovskej spoločnosti, ručí štát, ale len do výšky rozhodnutia súdu. Náš návrh je jednoznačný. Pri preukázateľnej defraudácii peňazí a pri rozprave o tom, že Úrad pre finančný trh bude veľmi tvrdo postihovať na dennej, mesačnej, ročnej báze všetky úkony, ktoré sa budú diať v tejto dôchodkovej správcovskej spoločnosti, tvrdím, že v zákone by mala byť stopercentná garancia Sociálnej poisťovne transformovanej cez štát, aby títo ľudia dostali minimálne nasporenú časť, teda nominálnu časť nasporených peňazí späť. Čiže netvrdíme, že rozhodnutie súdu, kde bude, kde tvrdíme, alebo teda kde je veľmi ťažké, by som povedal, posúdiť tú jednoznačnosť medzi defraudáciou a zlým investovaním, myslím si, že práve na to, aby sme tieto polemiky vyvrátili, treba jednoznačne a jasne zadefinovať, že treba zabezpečiť pri defraudácii, pri zlyhaní Úradu pre finančný trh, ktorý je riadený primárnym štátom, aby bola vrátená stopercentná istina, teda nominál nasporených peňazí konkrétnych sporiteľov. Tretia výhrada je podnikateľské riziko. O tejto časti sa podľa môjho názoru v odbornej verejnosti veľmi málo rozprávalo. Treba jasne definovať, že ak nastanú nepredvídateľné skutočnosti alebo ťažko definované skutočnosti na finančnom kapitálovom trhu, ktorý bude mať za následok pokles jednotlivej hodnoty akcií na týchto trhoch, môže mať za následok ten, že dôchodková správcovská spoločnosť bude mať stratu. Pri objemoch, ktoré budú rádovo v miliardách rátané, môže nastať, že časť portfólia bude práve takýmto spôsobom znehodnotená. Práve tu je otázka, akým spôsobom čeliť nepriazni takýchto vecí, kde po desiatich rokoch keď prvýkrát vstúpi alebo do dôchodkového veku keď vstúpi po desiatich rokoch sporenia konkrétny sporiteľ, nemusí dostať ani nominál zdrojov, ktorý nasporil. Čiže náš návrh je jednoznačný. Hovoríme o tom, že dôchodkové správcovské spoločnosti sú renomované finančné a investičné spoločnosti. Ak hovoríme o tom, že sú renomované a chceme preukázať silu týchto spoločností, fajn, potom postavme záruku materskej spoločnosti, ktorá je silnou spoločnosťou, záruku za tieto správcovské spoločnosti, ktoré vznikli na území Slovenskej republiky, potom výrazne minimalizujeme riziko týchto spoločností vzhľadom na to, že tieto matky sú silné medzinárodné spoločnosti. Ak teda tieto spoločnosti nebudú len, by som povedal, mať názov takýchto spoločností, alebo podobný názov a ak vychádzame z toho, že sú to renovované spoločnosti, nie je problém, aby ručili za tieto správcovské spoločnosti v prípade poklesu hodnoty základného imania alebo hodnoty majetku týchto spoločností pod úroveň dnešných 300 miliónov korún, aby ručili za doplnenie týchto zdrojov. Potom si myslím, že aj straty, ktoré by prípadne táto spoločnosť mala, by boli ošetrené minimálne takýmto znížením rizika týchto investičných a, by som povedal, finančných inštitúcií. Tým si myslím, že by sa výrazne možno zmenšilo riziko pre mladých ľudí, ktorí nastupujú do takéhoto systému. Ďalej si myslím, že v prípade veľkej reklamnej kampane dôchodkových správcovských spoločností, ak sľubujú to, že ich zhodnotenie bude veľmi významné a zabezpečí im poťažne švajčiarsky dôchodok, myslím si, že ďalšou vecou, ktorá by mohla byť na diskusiu, je to, že dôchodková správcovská spoločnosť bude deklarovať, že zabezpečí minimálne nominál tých sporiteľov, ktorí vstupujú do tohto systému, čiže po výstupe z tohto výstupu minimálne po tých desiatich rokoch a vstupu do dôchodkového veku mu dôchodková správcovská spoločnosť zabezpečí to, aby tento sporiteľ mal minimálne výšku nominálnej sumy. Tým ďalej by sme, by som povedal, precizovali tento systém a nedostávali by sme ľudí do určitých dilem a jednoducho by sme ich týchto finančných rizík, by sme ich sčasti eliminovali. Ďalej podnikateľské riziko. Keď z tohto vyplývajúce ďalšie veci. Ak pre ilustráciu, tento zákon bol prijatý na báze toho, že minimálne vo výške 30 % musí byť investované finančné prostriedky správcovej spoločnosti na území Slovenska. Chcem dať vážne do pozornosti, či táto snemovňa sa zamyslela nad tým, kde tieto správcovské spoločnosti vo výške minimálne 30 % budú investovať na slovenskom trhu. Proste jednoducho nie je ten trh. Ten trh tu nie je. Je decimovaný kapitálový trh. Nikto z investorov nemá záujem si zvyšovať základné imanie alebo vydávaním nových akcií na tomto trhu, nie je záujem o kúpu akcií na tomto trhu, minimálne, že sa tam len prehadzujú nejaké akcie, to je všetko, čo sa deje. Nehovoriac o tom, že tento informačný systém, ktorý dnes nastúpil na burze cenných papierov, ešte znehodnocuje vôbec existenciu alebo fungovanie tohto systému. Ale chcem dať jasne do pozornosti, že tieto správcovské spoločnosti budú mať šancu investovať len a len v zásade pri štátnych dlhopisoch. Tieto štátne dlhopisy, ich výnos je dostatočne nízky na to, aby pokryli už spomínané vysoké náklady na reklamu, na sprostredkovateľov tohto systému, jasne, aj na správnu réžiu konkrétnej správcovskej spoločnosti. Čiže ak to bude zhodnotené na úrovni troch percent, tri a pol percenta, po odpočítaní nákladov ten výnos takmer žiadny nie je. Nehovoriac o tom, že štát v tejto časti neurobil nič preto, aby zlukratívnil vôbec pre správcovské spoločnosti tento celý systém. Zlukratívniť v tom, že namiesto toho, aby štát alebo ministerstvo financií, transformovanie vláda uvažovala o tom, aby transparentnejšie predávala balíky akcií alebo časť akcií monopolných podnikov, či to je SPP alebo energia a tak ďalej, aby predávala cez burzu, ktorá je najtransparentnejším riešením, tak ako to povedzme robili v susednom Poľsku, namiesto toho predáva balíky akcií vopred určenému alebo vo výberovom konaní určenému záujemcovi a tu sa len naskytá dôvod prečo a otázka vôbec prečo sa predáva takýmto spôsobom, nie najtransparentnejším, to, čo vláda hovorí, že trh vyrieši tento problém. Trh vyrieši to, že sa bude predávať cez trh, čiže trh bude generovať tú cenu. Nie to, že potom vzniknú následne podozrenia o tom, že niekto to predáva len preto, aby mal osobný prospech tohto riešenia. A všetky tieto polemiky by sa práve týmto spôsobom znížili alebo vyvrátili. A práve tu je tá pozícia, keď chceme, celý čas rozprávame o tom, že pre sporiteľov chceme vytvoriť najlepšie podmienky a lepšie, ako je valorizácia v Sociálnej poisťovni. Prečo nedáme tieto akcie na trh a neprispejeme týmto sporiteľom zvýšenie výnosovosti. Však výnosovosť týchto podnikov je na úrovni 10 - 15 % a viac. Veľmi dobre viete o tom, že pri zvýšení cien, aj tohtoročných, aj predošlých ročných, pri zvýšení cien v Slovenskom plynárenskom priemysle sa zvýšila ziskovosť takmer dvojnásobne. Veď ziskovosť tejto spoločnosti je zabezpečená tak, že títo nadobúdajúci investori si túto investíciu zaplatia do šiestich, maximálne ôsmich rokov. Je to nenormálny jav, na tom, že my sme predali klenoty tejto spoločnosti, predali sme to s tým, aby sme získali nejaké zdroje. Tieto zdroje budeme používať na to, aby Sociálna poisťovňa dokázala prežiť v tom systéme, čiže zdroje z privatizácie Slovenského plynárenského priemyslu, kde výnosovosť môže byť na úrovni 15 %, sme dnes použili, používame na to, aby dôchodkové správcovské spoločnosti vynášali peniaze buď mimo územia Slovenska, alebo investovali do štátnych dlhopisov, ktorá výnosovosť je na úrovni 3 alebo 3,5 %. Ja neviem, či sa vôbec niekto zamýšľal nad ekonomikou vôbec tohto celého riešenia. Veď to je proti zdravej logike, urobiť to, že najprv predám niečo, zinkasujem peniaze a tieto peniaze budem buď vyvážať do iných ekonomík, alebo budem ich zhodnocovať cez štátny rozpočet za 3 alebo 3,5 %. Ten podľa mňa prvý, primárny podvod na týchto sporiteľov urobený v tomto rozmedzí, že my teraz sa veľmi chválime, o tom, že máme 65 miliárd na účte v Národnej banke, ktoré použijeme primárne na dôchodkovú reformu. No tieto peniaze budú stačiť možno na päť - šesť rokov. Nehovoriac o tom, čo ďalej, ďalším vlastne naplnením týchto zdrojov. Štát sa bude musieť podľa všetkého zadlžovať a vyvážať tieto peniaze mimo ekonomiky, lebo nehovoriac, že na Slovensku nie je priestor, kde to investovať. Už bolo niekoľko vyhlásení o tom a minister práce, sociálnych vecí deklaroval, že vláda už pripravuje niečo, aby spustila na trh takéto akcie. Žiaľ, do dnešného dňa sa nestalo a máme tri týždne do spustenia, do ostrého spustenia dôchodkovej reformy. Myslím, že to, čo hovorím, je, aj exaktne bolo povedané a to vyčítam pánovi ministrovi ako veľmi vážny precedens. My nehovoríme pravdu. My pri každom vystúpení, minister práce, sociálnych vecí hovoríme o tom, že to zhodnotenie bude stále lepšie, bude významnejšie a proste nie je žiadny problém a jednoducho to bude podstatne výrazne vyššie, ako je valorizácia v Sociálnej poisťovni. To tvrdím a myslím si, že teda aj ústami ministerstvo financií potvrdilo, že minimálne človek musí sporiť v takomto systéme 20 a viac rokov, aby tieto výnosy boli minimálne na úrovni valorizácie dôchodkov v Sociálnej poisťovni. Čiže dnes treba ľuďom jasne povedať, že tí, ktorí majú 40 a viac rokov, ich budúcnosť v tomto kapitalizačnom pilieri je z hľadiska výnosovosti dosť problematická, minimálne v tom, že myslím si, že na konci tohto obdobia uvidia teda, či tento výnos bude adekvátny valorizácii vzhľadom na to, že valorizáciu sme prijali, švajčiarsky model a myslím si, že inflácia a rast miezd v očakávaní postupného približovania v rámci Európskej únie, bude podstatne vyšší, ako je valorizácia práve zhodnotenia v kapitalizačnom pilieri cez valorizáciu alebo cez ničnerobenie na kapitálovom trhu Slovenska, investovaný cez štátne dlhopisy. Keď sa chválime tým, že naša slovenská ekonomika rastie dvojnásobne ako štáty Európskej únie, tak v štátoch Európskej únie je maximálny rast HDP niekde na úrovni dvoch percent. Čiže tam neočakávame takisto, určite nie pri konzervatívnom, pri ďalšom by som povedal investovaní, nejaké výrazné zhodnotenia. Čiže v tejto časti by som chcel upriamiť pozornosť, že nielen kritizujeme konkrétne riešenie, ale minimálne som dal tri návrhy riešenia na to, akým spôsobom by sa dalo minimalizovať riziko, ako by sa dalo prispieť týmto ľuďom na to, aby jednoducho mali šancu slobodne, dobrovoľne a by som povedal, podľa najlepších vedomostí investovať do takéhoto systému a do správcovskej spoločnosti, ktorú si vyberú. Čiže odmietam všetky, by som povedal, také úvahy o tom, že tu sme nosiči nejakých zlých správ o tom, ako znepríjemniť alebo ako spochybniť týchto ľudí, ktorí by mali záujem vstúpiť do kapitalizačného piliera. Strana Smer nepovedala na to, alebo nehovorila o tom, že dôchodky alebo kapitalizačný pilier ako jeden z pilierov nie je teda, alebo je teda nedobrý, nedobrým riešením. Hovorili sme o tom, že treba nájsť parametre tohto systému a nájsť obdobie, kedy tento systém máme zaviesť. V ďalšej časti by som sa len veľmi pregnantne, lebo myslím si, že aj predrečník dosť zoširoka definoval problémy, ktoré sú v tejto sociálnej oblasti. Pripomeniem problémy Sociálnej poisťovne. Myslím si, že pán minister síce bude „deklarovať“, že on nie je členom rady riaditeľov, ale pán minister je predsedom Dozornej rady Sociálnej poisťovne a všetky veci, ktoré sa dejú, je s určitým dohľadom vlády a práve ministerstva, pod gesciou ministerstva práce, sociálnych vecí. Čiže Sociálna poisťovňa po problémoch s vyplácaním dôchodkov, po prehodnocovaní týchto dôchodkov, po problémoch tak, že dotiahli určitých ľudí až na pokraj problémov, tak najnovšie máme tu geniálny nápad a v tom, myslím, že pán minister má asi skúsenosti, je to generálny pardon. Generálny pardon o tom, že Sociálna poisťovňa nezavádza inštitút generálneho pardonu a „deklaruje“, že to bude poslednýkrát v histórii. No bodaj by nie, keď už medzitým si vyriešil všetky svoje problémy a tým pádom už teraz môžeme postaviť, že generálny pardon už nikdy, nikdy viac. Ja tvrdím, že takisto generálny pardon by nemal byť ako inštitút, mal by práve iné mechanizmy na to, aby sa takýmto transparentným riešením Sociálna poisťovňa alebo ľudia zo Sociálnej poisťovne dostávali do problémov „deklarovania“ podozrenia, by som povedal, z ústupkov, ktoré aj v tomto prípade sú veľmi vážnym pochybením. Ja tvrdím, že generálny pardon je veľmi zle nastavený a jednoducho bude vyvolávať aj právne aj iné dohry vzhľadom na to, že už minimálne v dvoch prípadoch povedali právnici, povedali jasným spôsobom, že tento generálny pardon nemôže byť univerzálny, ale v odôvodnených prípadoch a generálny pardon sa neodpúšťa radou riaditeľov, ale konkrétnym riaditeľom pobočky. Ďalej by som chcel veľmi... Alebo upozorniť, alebo dať do pozornosti aj filozofiu problematiky ľudí, ktorí sú v hmotnej núdzi, filozofiu dôchodcov, neprijatia zákona o minimálnom dôchodku, čo si myslím, že je, by som taký pregnantný príklad toho, akým spôsobom povedzme štát, ktorý zaviedol stopercentný kapitalizačný pilier, mal ochotu zaviesť minimálny dôchodok, zatiaľ čo Slovensko, ktoré zavádza len polovičný pilier alebo od 1. 1. 2005 zavádza vo výške 50 % kapitalizačný pilier, tak nie je ochotné ísť filozofiou minimálneho dôchodku, ktorý minimálne bude riešiť sociálne dopady jednak zvyšovania cien, jednak sociálne dopady rastu nákladov pre rodiny a to sa, alebo tento fakt hlavne dopadá na rodiny, ktoré buď majú réžiu hmotnej núdze, alebo teda ľudí, ktorí sú v dôchodkovom veku. Čiže myslím si, že aj filozofia minimálneho dôchodku a ďalších odmietnutých vecí, ktoré neboli riešené, sú len dôsledkom niekedy, by som povedal, prehnaného entuziazmu riešenia vecí trhom a vyriešením problémov samých sebou, keď vieme, že regióny, ktoré silne zaostávajú aj vlastnou prácou, majú problém, aby si zabezpečili živobytie. Ak niekto povie, že môže si zabezpečiť riešenia aktivačným príplatkom, žiaľ, ja si myslím, že to je taká nízka suma a pri tých nastavených parametroch niekedy ani nedostane ten aktivačný príplatok, hoci pracuje celý mesiac, že jednoducho nemá šancu reálneho prežitia. Chcem len potom upozorniť aj na prechodné ustanovenia zákona o sociálnom poistení, ktoré neboli, neboli dotiahnuté a nie sú riešené a neboli riešené exaktne tak, ako boli prisľúbené alebo boli sľúbené z pohľadu ministerstva, v pôvodnom zámere ministerstva práce, sociálnych vecí. Preto na záver dovoľte mi, aby som vo viere toho, že všetky tie veci, ktoré som prezentoval, nie sú len výmyslom, nie sú len zbožným želaním strany Smer, eventuálne opozície, nie sú len bohapustým kritizovaním, ale sú aj návrhmi riešenia a myslím si, že širšia diskusia o takýchto zásadných zmenách, či to bolo zákona o sociálnom poistení alebo druhého kapitalizačného piliera, možno by sme dnes takýmto spôsobom a tak tvrdou kritikou nevystupovali. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)