Z. Kramplová, ministerka pôdohospodárstva SR: (2008-03-27):
Ochrana pôdy má národnú a celoeurópsku dimenziu a vyžaduje si, aby členské štáty Európskej únie vykonávali k tomu národnú a aj medzinárodne relevantnú politiku. Myslím si, že táto veta, ktorú som momentálne odcitovala, je veta, ktorá hovorí o tom, že ochrana pôdy musí mať takú úroveň, aby sme pôdu zanechali v dobrom stave a v dostatočnej rozlohe aj pre budúce generácie. Starostlivosť o pôdu je prejavom vyspelosti štátu a kultúrnej úrovne jeho obyvateľstva. V súlade s princípom trvalo udržateľného rozvoja si ľudstvo uvedomuje nutnosť ochrany pôdy nielen pre seba, ale aj pre svojich potomkov. Koncepcia trvaloudržateľnosti pri využívaní a ochrane pôdy musí byť v súlade so záujmom o nekonfliktnú budúcnosť a s právom súčasného človeka na bezpečnú výživu a všetky ostatné prínosy zo starostlivosti o pôdu a z využívania pôdy. Právna ochrana poľnohospodárskych pôd zameraná na ochranu výmery a ochranu kvalitatívnych vlastností pôd na území Slovenska bola ustanovená už od roku 1959. V roku 2001 vláda Slovenskej republiky v prospech pôd Slovenska uznesením č. 1141 schválila ako dlhodobý cieľ zásady štátnej pôdnej politiky, v rámci ktorých deklaruje právnu ochranu pôdy ako zložky životného prostredia, ktorá si zasluhuje rovnocennú pozornosť ako voda a vzduch. Deklaruje ochranu poľnohospodárskej pôdy ako všeobecný občiansky záujem. Význam právnej ochrany poľnohospodárskej pôdy Slovenskej republiky je preložený a podložený relatívne nízkou výmerou a priemernou kvalitou, ale aj tým, že jej produkčné funkcie nemajú na Slovensku inú alternatívu. Na základe doterajších poznatkov možno konštatovať, že na Slovensku máme 21,8 % vysoko produkčných pôd, 54,7 % stredne produkčných pôd a 23,5 % málo produkčných pôd. Je preto potrebné dať do pozornosti, že v právnych predpisoch na úseku ochrany poľnohospodárskej pôdy došlo za posledných šesť a sedem rokov k zásadným zmenám. Na základe programového vyhlásenia predchádzajúcej vlády v roku 2002 boli zrušené odvody za odňatie poľnohospodárskej pôdy pre stavebné a iné nepoľnohospodárske využitie. Prax však ukázala, že táto zmena v právnom predpise nebola v prospech najkvalitnejších poľnohospodárskych pôd. Len pre vašu informáciu za minulý rok bolo zastavaných 2 200 ha poľnohospodárskej pôdy, z toho 550 ha najprodukčnejšej poľnohospodárskej pôdy, to znamená, pôdy v prvom až štvrtom bonitnom stupni. Nebývalý rozvoj trhu s poľnohospodárskou pôdou nastal v prípadoch, ak išlo o poľnohospodársku pôdu, najmä, ktorá bola schválená územnou plánovanou dokumentáciou na výstavbu. Z našich praktických poznatkov vyplýva, že cena poľnohospodárskej pôdy určená na poľnohospodársku prvovýrobu sa pohybuje v cenovej relácii 3, 5 až 12 korún za štvorcový meter, kým priemerná cena poľnohospodárskej pôdy určenej schválenou územno-plánovacou dokumentáciou na výstavbu sa pohybuje od 300 do 800 korún za meter štvorcový. Vyššie ceny nie sú výnimkou, najmä v okolí Bratislavy, Trnavy a už to pociťuje aj Trenčín. Pričom z predaja poľnohospodárskej pôdy určenej územným plánom na výstavbu profitujú predovšetkým obchodníci s pôdou. V roku 2006 a 2007 sme zaevidovali viac ako desaťnásobný nárok na záber poľnohospodárskej pôdy, hlavne v Bratislavskom a Trnavskom kraji. Žiaľ, ide o tie najbonitnejšie pôdy. Kým od roku 1970 do roku 1990 bol priemerný úbytok pôdy pre stavebné a iné, nepoľnohospodárske účely približne 1 000 ha ročne, čo predstavovalo 3 ha denne, dnes sa hýbeme na 6 ha denne. Chcem sa spýtať, dokedy pri takomto právnom stave. Na základe týchto uvedených skutočností s cieľom zabrániť úbytku najkvalitnejších poľnohospodárskych pôd, rozhodujúcich pre slovenské poľnohospodárstvo, ministerstvo poľnohospodárstva vypracovalo návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa v súčasnosti platný zákon č. 220/2004 o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy. Predloženým návrhom novely sa sprísňujú podmienky pri odnímaní poľnohospodárskej pôdy pre stavebné a iné nepoľnohospodárske zámery prostredníctvom inštitútu odvodov za odňatie poľnohospodárskej pôdy ako systémového ekonomického nástroja ochrany najkvalitnejších poľnohospodárskych pôd. Zavedením inštitútu odvodu za odňatie najkvalitnejších poľnohospodárskych pôd sa zabezpečí najmä ochrana pôdy ako neobnoviteľného prírodného zdroja a rovnako sa zabezpečí ochrana výmery najúrodnejších poľnohospodárskych pôd so zreteľom na skutočnosť, že úrodnosť pôdy je fenomenálny jav viazaný na konkrétne pôdne stanovište, druh pozemku a typ pôdy. Rovnako sa zabezpečí usmernenie a určitým spôsobom donútenie investorov stavieb, aby sa v záujme zníženia vlastných finančných nákladov orientovali do priestoru mimo územia najkvalitnejších a najprodukčnejších poľnohospodárskych pôd, to znamená, najmä mimo priestoru a mimo obvodu Bratislavy a Trnavského kraja, a to na pôdy menej kvalitné, s nižším odvodom, resp. na pôdy, za ktoré sa vôbec nenavrhuje žiaden odvod a tiež vo vlastnom ekonomickom záujme by mohli obmedziť plošné nároky na nevyhnutne potrebný rozsah odňatia poľnohospodárskej pôdy pre stavebné účely. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, predkladám tento návrh a verím, že bude posúdený a po schválení predložený v druhom čítaní, aby bolo možné tento zákon uplatniť v praxi, najmä z pohľadu ochrany poľnohospodárskej pôdy. Viem, že diskusia určite bude zaujímavá hlavne pri druhom čítaní. Som pripravená aj na argumenty z praxe, aj na argumenty, ktoré sa dotýkajú rozvoja miest a obcí, ale na druhej strane je mojou zodpovednosťou a povinnosťou ako ministerky poľnohospodárstva chrániť najúrodnejšie a najkvalitnejšie poľnohospodárske pôdy. Ďakujem.