Štefanec, Ivan, poslanec NR SR (2013-06-28):
Ďakujem pekne, pani predsedajúca. Ďakujem aj za poznámky, ktoré odzneli v rozprave. Pán poslanec Kollár, keď sa pýtal na efekty, pri tomto návrhu zákona a pri súčasnom vývoji verejných financií nepredpokladáme negatívny dopad na stav verejných financií. Aj na základe skúseností z minulosti, aj na základe toho, čo sa deje dnes, a to je ináč, ako spomínal pán poslanec Duchoň. Tie čísla, ktoré boli včera zverejnené, a tie čísla, ktoré vidíme aj momentálne v štátnom rozpočte, sú nasledovné: výber dane z príjmu právnických osôb v súčasnosti sa pohybuje zhruba na úrovni minulého roka. Pritom zvýšenie o 21 %, ten vývoj doteraz je zhruba na úrovni roka, čiže žiadnych 200 mil., pán poslanec, ako ste spomínali, práve naopak, váš minister financií včera hovoril, že mu bude chýbať 200 mil. eur len na dani z príjmov právnických osôb oproti rozpočtu, oproti tomu, čo bolo predložené v tejto snemovni a schválené poslancami jednej jedinej vládnej strany minulý rok pri štátnom rozpočte. Že bude chýbať 200 mil. eur. Ja som naozaj presvedčený, že pokiaľ by sme ten vývoj zvrátili, že začneme opravovať tieto chyby a vrátime sa k 19-percentnej dani z príjmu právnických osôb, tak rozhodne to nebude mať negatívny vývoj práve pre ten dynamický efekt vo verejných financiách. A hovorím to aj na základe skúseností z roku 2004, kedy vtedy pán vtedajší minister financií pán Mikloš zaviedol rovnú daň a zaviedol 19-percentnú daň z príjmu právnických osôb, vtedy klesla sadzba z 25 na 19 %. V prvom roku sa vybralo na dani z príjmov právnických osôb v štátnom rozpočte viac, už v prvom roku, aj keď o 6 percentuálnych bodov klesla sadzba, v prvom roku sa vybralo viac v štátnom rozpočte a za 5 rokov sa zdvojnásobila táto suma. Za päť rokov sa zdvojnásobila, dámy a páni, suma príjmov v štátnej kase pochádzajúca z tejto dane. Daň na 23 % nás výrazne oslabila, výrazne poškodila Slovensko nielen v zamestnanosti, aj v jeho reputácii. A Slovensko naozaj ide v protismere. Veď ja som spomínal, aká je situácia v postkomunistických krajinách. Ale keď sa pozrieme aj na iné krajiny, napríklad také Švédsko znížilo daň z príjmu právnických osôb od začiatku tohto roka a už ju má nižšiu, ako je daň na Slovensku. Veľká Británia tak urobí od roku 2015, že bude mať nižšiu daň, ako je súčasná daň na Slovensku. Švédsko, Fínsko od budúceho roka idú znižovať dane z príjmu právnických osôb. Už teraz je slovenská daň nad priemerom všetkých krajín Únie, nielen najvyššia z postkomunistických krajín, ale aj vyššia, ako je priemer Únie. Je preto teda naozaj potrebné tieto chyby opravovať, pretože som hlboko presvedčený, že najzákladnejšie dopady na vyššiu nezamestnanosť a celkové zhoršenie prostredia mali tri veci: radikálne zvýšenie daní, odbúranie rovnej dane, skomplikovanie tohto systému a celkové zvýšenie daňového zaťaženia, po druhé, zvýšenie aj odvodového zaťaženia a po tretie, zhoršenie pracovného práva. My na každej schôdzi Národnej rady upozorňujeme na túto alternatívu, ale nielen upozorňujeme, ale aj predkladáme zákony. Dámy a páni, na minulej schôdzi Národnej rady sme tu hovorili o Zákonníku práce, kde sme navrhovali dostať Zákonník práce späť do stavu pred zmenami, ktoré presadila vláda jednej strany. Netreba sa báť priznať si chyby a treba opraviť tieto chyby. A tak je to aj s daňami, tak je to aj s 19-percentnou daňou. Bolo chybou, že sa táto daň zvýšila. A tu súhlasím s tým, aj čo povedal pán poslanec Kollár, že aj v budúcnosti treba ísť a uvažovať o možnosti ďalších znížení, pretože to je cesta ako do budúcna zlepšovať našu konkurencieschopnosť. Súhlasím aj s tým, že je to jeden zo základných faktorov stavu konkurencieschopnosti na Slovensku. Nielen infraštruktúra, nielen stabilita meny a celkového prostredia, ale aj úroveň daní, výška daní, odvodov, celkové systémové prístupy, postupne zjednodušovanie, nie v komplikovaní daní a odvodov. Stav súdnictva, vymáhateľnosti práva, pochopiteľne, stav infraštruktúry, to je všetko, čo ovplyvňuje rozhodovanie, či sa na Slovensku budú vytvárať pracovné miesta, alebo nie. Ale úroveň daní je jedným z kľúčových faktorov, prečo tomu tak je. A preto sme predložili tento návrh. Samozrejme, chápeme, že dane sa môžu meniť len v určitom čase, preto navrhujeme účinnosť tohto zákona a zmenu daňových sadzieb od 1. januára 2014. Ďakujem pekne.