S. Kahanec, poslanec: (2006-12-13):
Na druhej strane nepriame ovplyvňovanie vyprázdňovania peňaženiek obyvateľov sa deje aj cez tvorbu cien pre veľkoodberateľov či ďalších užívateľov energií. Konštatovanie predkladateľa v dôvodovej správe, že súčasná situácia na slovenskom energetickom trhu vo vzťahu k cenám elektriny, plynu a vody pre koncových odberateľov je nevyhovujúca, je až príliš zjednodušené vyjadrenie. Dá sa polemizovať aj o pohľade na stav liberalizácie. Aj o tom, ako bol, či nebol naplnený predpoklad o skutočnej liberalizácii cien energií. Na druhej strane možno súhlasiť, že v rámci regulácie je potrebné konkurenčné, transparentné i nediskriminačné prostredie. Otázkou je, či práve to novela zabezpečuje. Myslím si, že tento úmysel mali aj tí, ktorí sa snažili tento problém riešiť pred predmetnou novelou. A jedným z prvkov na zabezpečenie takéhoto prostredia bolo aj konštituovanie Úradu pre reguláciu sieťových odvetví. Predložená novela zákona o regulácii sieťových odvetví však cez svoje tri základné ciele – komplexná regulácia cien, oddelenie regulačného úradu od regulačnej rady a  možnosť spoločenskej kontroly celého procesu  mi však až veľmi nápadne pripomína snahy vládnej koalície získať predovšetkým personálny vplyv. Podobne, ako to bolo pri „riešení zmeny“ vedenia v Úrade pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou či Sociálnej poisťovne cez poslanecké návrhy a podobne, či pri iných zákonoch, ktoré koalícia predkladala s tým, že vedome oslabovala slobodné rozhodnutia občanov napríklad pri zmene dôchodkovej správcovskej spoločnosti či pri iných prípadoch, kde bola očividná snaha koalície, čím skôr zmeniť personálne vedenie. Tiež sú tu príklady, či už STV, alebo Slovenský rozhlas. A myslím si, že už ani netreba spomínať zákon, ktorým koaličná väčšina presadila aj dnes svoje záujmy cez zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy. Vráťme sa teda späť k predmetnému zákonu o regulácii v sieťových odvetviach. Opätovne potvrdím, že pri regulácii energií by malo ísť predovšetkým a v konečnom dôsledku o zabezpečenie spravodlivej cenotvorby. Čo však rieši predložená novela?! Predovšetkým obmedzuje nezávislosť úradu. Neprimerane zasahuje do nezávislosti tohto úradu v oblasti cenovej regulácie a umožňuje vláde vytvárať politický tlak. Pri pesimistickom pohľade sa dá povedať, že dokonca môže ohroziť aj energetickú bezpečnosť Slovenska. Prijatie novely by teda zabezpečilo bezproblémový prechod od nezávislej ekonomickej regulácie na reguláciu politickú, ba aj lobistickú. Otvára dvere pre prípadné presadzovanie záujmov veľkých odberateľov na úkor obyvateľstva, ale aj cez nenáležité právomoci ministerstva hospodárstva, cez preferovanie združení odberateľov energií. Novela vytvára aj priestor pre právnu neistotu i možnosť nárastu súdnych sporov. Môže viesť k zneisteniu potenciálnych investorov v energetike, ktorí sa jednak budú obávať investovať, jednak sa to môže prejaviť v tom, že pri nedostatočnom investovaní v súčasnosti môže dôjsť k celkovému zhoršeniu v oblasti cien energií v budúcnosti. Populistické gestá či zámery, alebo ciele bez riešenia a postavenia sa k reálnym  problémom súčasnosti zoči-voči nás neuchránia pred horšími podmienkami v budúcnosti. Systém rozdávania či neadekvátneho investovania do technického rozvoja sme tu už mali. A taktiež sme žili zhruba štyri desaťročia z výsledkov, ktoré v skoršom čase ešte bývalú Československú republiku zaraďovali medzi najvyspelejšie štáty v Európe. O problémoch novely nás presviedčajú aj diskusie v odbornej verejnosti i samotné hodnotenia novely regulačným úradom. Nový spôsob konštituovania regulačnej rady vôbec nedáva garancie, že to nebude politická nominácia. A čo odporuje aj slovám pána ministra, citujem, „my chceme znížiť politický vplyv“, resp. „my chceme politický vplyv znížiť“, aby som bol presný. Koniec citátu. A to už nehovorím o odvolateľnosti členov regulačnej rady. Tu by bolo statočnejšie povedať priamo, ako aj pri iných prípadoch, keď sa nebáli predstavitelia koalície povedať, že zodpovednosť má vláda, teda má mať aj reálny vplyv. V tomto prípade sa však tak nedeje. Či táto novela prinesie pre odberateľov spravodlivejšie ceny, ukáže budúcnosť. Nie iba o rok či o dva. Je to otázkou vzdialenejšej budúcnosti. Už vonkoncom sa nemožno podľa môjho názoru stotožniť s výrokom pána ministra, že novela zvýši nezávislosť regulačného úradu. I keď je podľa pána ministra táto novela časovo obmedzená a že keď sa vytvorí liberalizovaný  trh a zdôrazňujem liberalizovaný trh, nebude už nutné robiť kompletnú reguláciu. Tu je skôr však pravdepodobnejšie, že novela zruší nezávislosť regulačného úradu a do úzadia zatlačí aj profesionálnu odbornosť v rámci tohto úradu a že môže vyvolať aj výraznú nestabilitu trhu. Pochybnosti o cieľoch tejto novely odzneli v mnohých odborných diskusiách, kruhoch i stanoviskách. Na záver mi dovoľte ešte raz zdôrazniť, že  novelou zmenenými podmienkami, „ak bude člen regulačnej rady konať v rozpore s energetickou politikou“, pri odvolávaní členov regulačnej rady sa vytvára priestor pre politický tlak. A plánované ukončenie funkčného obdobia doterajších členov regulačnej rady od nadobudnutia účinnosti novely, teda od budúceho roka len potvrdzuje skutočný záujem, ktorý má novela dosiahnuť a že vláda chce čím skôr, ale najmä nesystémovo vstupovať do oblasti cenotvorby energií. A potvrdzuje to aj neprimerane dostatočný čas na vypracovanie tejto novely v celom jej priereze od pripomienkovania až po hľadanie konečného predmetného riešenia. V neposlednom rade je tu fakt, že na nesúlad novely s právnymi normami Európskej únie upozorňovali viaceré subjekty pôsobiace v oblasti energetiky, ale aj to, že pohľad ÚRSO hovoril o nevysporiadaní sa ani s pripomienkami ministerstva financií v rámci tejto novely. Otázkou je tiež, či predkladateľ nemal brať do úvahy Európskou komisiou pripravovanú novú spoločnú koncepciu európskej energetickej politiky, teda aj pripravovanú zmenu európskej  energetickej legislatívy, z ktorej vyplynie aj potreba harmonizácie s európskymi nariadeniami či smernicami. Otázkou je aj to, či pri zasahovaní ministerstva hospodárstva do činnosti regulačného úradu sa systémovo a komplexne zvládnu problému súvisiace s previazanosťou agendy k cenovým konaniam medzi ministerstvom a regulačným úradom a či je vôbec v súlade s Ústavou SR ukončenie funkčného obdobia doterajších platne vymenovaných členov regulačnej rady. Tým hlavným problémom však asi bude rana pod pás nezávislosti regulačnému úradu a zasahovanie ministerstva hospodárstva do činnosti Úradu pre reguláciu sieťových odvetví, ktorý sa po prijatí novely stane iba bezbranným a „riadeným úradom“  vládou Slovenskej republiky. Dnešné vedenie úradu nebolo poslušné voči vláde. To budúce to napriek vládou či ministerstvom deklarovanému posilneniu kompetencií energetického regulačného úradu si to už asi vôbec nedovolí. Myslím si, že som uviedol dosť dôvodov na to, aby som si v závere  dovolil povedať za poslancov KDH, že tento návrh poslanci za KDH nepodporia. Ďakujem pekne. (Potlesk.)