Susko, Boris, poslanec NR SR (2012-07-02):
Vážený pán predsedajúci, vážené dámy, vážení páni, poslankyne, poslanci, ja sa budem snažiť vzhľadom na hodinu už byť veľmi krátky. Treba však povedať, alebo treba oceniť tú snahu riešiť tento problém. Na druhej strane však treba si povedať aj z hľadiska formálnoprávneho, ako sa tento problém navrhuje riešiť a že zrejme nejdeme úplne správnou cestou. A zdôvodním, prečo si myslím, že nejdeme správnou cestou. V trestnom práve a osobitne teda v Trestnom zákone existuje nejaká určitá systematika toho Trestného zákona, kde v druhej časti Trestného zákona, v osobitnej časti, máme jednotlivé hlavy trestných činov, ktoré upravujú jednotlivé objekty trestných činov, teda chránené spoločenské vzťahy. Čiže máme tu napríklad trestný čin proti životu a zdraviu, trestný čin proti rodine a mládeži, trestné činy proti majetku a tak ďalej, až prídeme k šiestej hlave – Trestné činy všeobecne nebezpečné a proti životnému prostrediu, medzi ktoré je navrhovaná aj táto právna úprava, ktorú teda navrhovateľ navrhuje, a to teda do skutkovej podstaty alebo so skutkovou podstatou poškodzovanie a ohrozovanie prevádzky všeobecne prospešného zariadenia. Prosím vás pekne, treba sa v prvom rade pozrieť alebo zamyslieť nad tým, čo táto skupina „Trestných činov všeobecne nebezpečných“ znamená. Charakteristickým znakom „Trestných činov všeobecne nebezpečných a proti životnému prostrediu“ je, že zahŕňajú také konania, s ktorými je alebo často býva spojené nebezpečenstvo pre život a zdravie viacerých ľudí, alebo nebezpečenstvo škody veľkého rozsahu pre cudzí majetok. Pričom primárnym objektom tejto hlavy osobitnej časti Trestného zákona je všeobecná bezpečnosť z hľadiska ochrany celospoločenských záujmov. Pokiaľ si pozrieme ustálenú judikatúru, tak zistíme, že takýmto konaním by malo byť vystavených minimálne sedem osôb, jedným konaním. Sedem osôb asi naraz do toho kanála spadnúť nemôže. Osobitne v tej skutkovej podstate poškodzovanie a ohrozovanie prevádzky všeobecného prospešného zariadenia ide o ohrozovací trestný čin, kde musí za také konanie páchateľa, z ktorého hrozí bezprostredné nebezpečenstvo poruchy v prevádzke všeobecne prospešného zariadenia, a takýmto konaním musí byť vystavených do ohrozenia viacero ľudí súčasne. Keď hovoríme napríklad o tom verejnom vodovode, tak má sa na mysli, pokiaľ sa vykoná také poškodenie alebo ohrozenie toho všeobecne prospešného zariadenia, ktoré môže povedzme otráviť tú vodu, a tým vystaviť takúto skupinu ľudí do nebezpečenstva. Myslím si, že táto skutková, alebo toto, čo chceme riešiť, vôbec nepatrí do tejto skupiny trestných činov. Podľa dôvodovej správy, ktorú predkladateľ uvádza, sa píše: „Podľa platnej právnej úpravy nie sú v Trestnom zákone dostatočne presne definované niektoré špecifické konania alebo činy, v ktorých dôsledku vzniká, respektíve môže vzniknúť ujma na zdraví alebo majetku.“ Ochrana života, zdravia alebo majetku jednotlivcov sú chránené však v iných hlavách osobitnej časti Trestného zákona. Napríklad v trestných činoch proti majetku alebo proti životu a zdraviu. Čiže k sledovaniu cieľu by preto navrhovatelia podľa môjho názoru mali dospieť novelou trestných činov obsiahnutých v iných hlavách osobitnej časti Trestného zákona, nie všeobecne nebezpečných. Na druhej strane si však vo všeobecnosti treba položiť otázku, či pri rešpektovaní základnej zásady trestného práva, a to je subsidiarita trestnej represie, je takáto kriminalizácia potrebná a či pre postih uvádzaných konaní nepostačuje aj súčasná právna úprava a jej lepšia aplikácia. Ďakujem.