V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-06-23):
J. Matuský, predseda Úradu pre reguláciu sieťových odvetví: Ďakujem. V úvode by som chcel konštatovať, že naozaj sme sa posunuli v našej spoločnosti veľmi, veľmi dopredu. Keď som predkladal správu za rok 2002 na tomto mieste, mal som veľmi malú dušičku, lebo to bol rok, keď sme pripravili veľmi závažné rozhodnutia. Vtedy naozaj sa dalo povedať, že bude veľký dopad na konečných spotrebiteľov. Toto všetko, dámy, páni, je za nami. Doby zvyšovania cien sú za nami. Skutočne, ja tu mám tabuľku, ktorá je spracovaná na základe časových radov údajov, a brali sa do úvahy reálne ceny vstupov. A tá tabuľka hovorí o tom, že do roku 2007 sa očakáva zvýšenie cien plynu a elektriny okolo 1,5 – 2 %. Podľa nás je to odhad pesimistický. Ale opakujem, to sú len vplyvy regulátora. To nie je vplyv iných okolností - dane a ďalšie veci. Samozrejme, ak sa zmení cena vstupov, bude to o niečom inom. Ak sa však zachovajú trendy, je možné očakávať, že tieto ceny budú také, ako som vyhlásil. K tým vystúpeniam pánov poslancov. Som veľmi rád, že bola venovaná taká pozornosť našej správe. My sme ju dlho pripravovali. My sme sa snažili, aby bola dobre skoncipovaná, aby obsahovala všetko to, čo úrad vykonáva. Beriem poznámky pána Mikuša veľmi vážne. Na každej práci je čo zlepšovať a naozaj, tá správa by mohla byť možno komplexnejšia a možno inak preskupená. Sú tu pripomienky dvoch druhov. Jedny, tie, čo naozaj sú v našej kompetencii, iné, čo je v kompetencii iných orgánov štátnej správy, najmä ministerstva hospodárstva. A je tu mnoho poznámok, mnoho činností, ktoré by som ja veľmi rád vykonával, ale ako regulátor ich vykonávať nemôžem, pretože by sa bila potom pozícia regulátora a pozícia politika. Preto aj úrad je orgán štátnej správy, ktorý nepodlieha vláde. Ja chodím so správou do parlamentu, nie do vlády. Je to preto, aby naozaj do cien sa dostávali len a len ekonomické vplyvy, nie politické. Aby regulácia bola konzistentná, vypočítateľná a nie konjunkturálna. Tak ako je volebné obdobie. Teraz by som sa skúsil vyjadriť k niektorým pripomienkam. Ak by som nejakú zabudol, môžem dať odpoveď potom písomne, alebo sa môžeme stretnúť a môžem všetko vysvetliť. Pani poslankyni Sabolovej, prechodné obdobie. Zákon o regulácii § 18 hovorí o tom, že šetrenie začaté pred účinnosťou zákona úrad dokončí podľa zákonov a vyhlášok platných pred jeho vznikom. To sme aj konali a naozaj, niektoré začaté konania správou finančnej kontroly sme potvrdili, niektoré nie. Stali sa aj také prípady, aj opačné. Problém, ktorý ste vy naznačili, je iný. To sú podnety, ktoré vznikli po vzniku úradu. Zistilo sa, že ani ministerstvo financií už nemôže, a my ešte nemôžeme. Bola snaha pri novele zákona o cenách túto legislatívnu medzeru odstrániť, dať niekomu kompetenciu. To sa aj stalo, len v zákone o regulácii sa nezrušila jedna klauzula, a tým pádom my nemôžeme začať konania k regulácii cien pred rokom 2003. Ale robíme teraz novelu zákona o regulácii a pokúsime sa tam dať taký paragraf, aby to bolo možné. Len obávame sa, že tie cenové rozhodnutia, ktoré vykonalo ministerstvo financií, presnejšie okresné úrady, lebo ministerstvo delegovalo cenovú reguláciu na okresné úrady, že po troch rokoch nebudú existovať dokumenty, že nebude pomaly čo kontrolovať. To je ten problém, že okresné úrady zanikli, a nevieme, ani kde sa nachádza agenda, ale pokúsme sa všetky podnety sťažovateľov riešiť, ak nám to zákon umožní. Výkon dohľadu. Skutočne, odbor kontroly dohľadu je veľmi silný. Tie štyri pracoviská, čo som spomínal vo svojom vystúpení, vznikli najmä preto, lebo máme obrovské množstvo podnetov, sťažností. Je racionálnejšie a hospodárnejšie mať kontrolu vonku a priamo na mieste prichádzať do podnikov na kontroly. Zákon popisuje, čo je povinný držiteľ licencie vykonať. Ak zistíme, že nekoná tak, ako mu to zákon ukladá, alebo jeho povinnosti o licenciách, dostáva pokutu a musí stav napraviť. Oddelenie účtovníctva je dané zákonom o energetike. Od roku 1998 je povinnosť oddeliť účtovníctvo na činnosti regulované a činnosti neregulované. Žiaľ, nie je to tak. Nie je to tak najmä u tých veľkých spoločností, pretože toto oddelenie je dosť finančne náročné, lebo oddeliť účtovníctvo na činnosti vo veľkom podniku je zložité. To znamená kúpiť nový softvér, to znamená spraviť ďalšie opatrenia, ale nám ako zástupcom štátu, my na to nejaký veľký ohľad neberieme. Je to subjekt, ktorý je povinný niečo vykonať. A my sa ho cez pokuty snažíme sa donútiť k tomu, aby to vykonal. Aj všetci ostatní. Je veľa tých, sú to aj súkromné spoločnosti, sú to aj pološtátne, lebo už máme väčšinou pološtátne a aj tam sú isté problémy. Neviem, či som odpovedal, pani poslankyňa, na všetky otázky. Pán Mikuš, veľmi oceňujem vašu analýzu našej správy. Naozaj svedčí o tom, že túto problematiku ovládate, že ste odborník na energetiku. Najmä ma tam zaujala jedna veta, ja som aj zdôrazňoval tiež v minulosti, že tá regulácia by mala vniesť poriadok do cien. To znamená, že tí, čo vyrábajú a dodávajú, by mali mať zaplatené za svoju činnosť. Ak nie, stane sa to, čo sa stalo v Kalifornii. Celý systém skolabuje. To súvisí aj s tými kapacitami. Ja som zástanca liberalizácie. Robím všetko pre to, aby tí, čo vyrábajú, aby tí, čo majú licencie na obchodovanie, mohli obchodovať, aby slovenské elektrárne,  ak majú prebytok, mohli ho vyviezť. Len viete, je tu priepustnosť cez hranice, straty, to nie je všeliek na dostatok elektriny. My naozaj musíme mať zdroje doma. A je tu ešte jeden moment. My ak nebudeme mať domáce zdroje, budeme mať problém s udržaním chodu našej sústavy, pretože tá potrebuje takzvané podporné služby, a tie sa doviezť nedajú. Áno niektoré sa dajú doviezť, ale nie všetky. Prosím vás, točivý výkon musí byť doma, aby bola podporná služba, ktorá zaistí, že tú elektrinu doma budem mať každý večer, celý večer, aj na druhý deň, a to naozaj súvisí aj s tým, aké zdroje tento štát chce podporovať pri budovaní. A to je zase otázka zákona o energetike a najmä koncepcie štátu v energetike. To znamená, aké podporné programy chce štát mať. Chce podporovať výrobu elektriny len z jadra? Alebo mieni podporovať aj výrobu energie, elektrickej, z obnoviteľných zdrojov? Ak áno, to musí byť jasne napísané. Môžem naozaj konštatovať, že minister hospodárstva začal práce na koncepcii. Týchto prác sa zúčastňujeme a máme možnosť tým pádom tlmočiť svoje predstavy tak, aby sme zaistili svoje poslanie, a to je zaistenie bezpečnostnej dodávky energií konečným spotrebiteľom. Ja skúsim, pán poslanec, prebehnúť vaše vyjadrenia. Filozofia stanovenia primeraného zisku. To je veľmi dobrá otázka, dostávam ju dosť často, preto mám aj tu pripravenú odpoveď. Stanovovať priemerný zisk v prirodzených monopoloch je veľmi dôležité. Tam, kde je konkurencia, tam sa zisk generuje konkurenciou. Ten, kto má dobrý tovar, dobrú službu, môže vytvárať zisk desiatky percent. Ak je konkurencia, sú viacerí, dvaja, traja, piati dodávatelia, zisk je potom taký veľký, ako je ochotný zaplatiť spotrebiteľ. Tam, kde konkurencia nie je, a to sú tie prirodzené monopoly, najmä v energetike, tam musí regulátor nahradiť trh a povedať, toto sú náklady ekonomicky oprávnené a toto je miera zisku, ktorú môže dosiahnuť. Tých metód je niekoľko. Vo svete najviac používaná metóda je takzvaná metóda VACC, je to metóda, ktorou sa stanovuje vážený priemer nákladov na vlastný a cudzí kapitál. Je to metóda veľmi často používaná tam, kde naozaj treba umelo generovať nejakú mieru zisku. Úrad v tomto prípade musel určiť kapitálovú štruktúru regulovaných subjektov. Musel určiť náklady dlhu a musel určiť náklady na vlastný kapitál. My sme vychádzali z obvyklých postupov v iných podobných regulovaných subjektoch vo svete. Takže metóda je tá istá a výsledok by mal byť porovnateľný s inými regulovanými subjektami, ktoré sú podobné ako naše regulované subjekty. Tento zisk nám umožňuje to, aby sa dosiahla racionálna návratnosť kapitálu, ktorý sa vkladá do podnikania v energetike. Stačí toľko? Môžem to „pojednanie“ celé poslať. Náklady ekonomicky oprávnené. Úrad vydáva výnosy a tam je striktne napísané, ktoré náklady sú ekonomicky oprávnené a ktoré nie. A úrad dbá a kontroluje, či naozaj v tých cenách sú len tie náklady, ktoré sú ekonomicky oprávnené. To vedia presne regulované subjekty. A mali sme niekoľko vážnych sporov, až vyhrážky žalobami na súd. Dokonca jeden subjekt nás aj zažaloval na Ústavnom súde, lebo sme neuznali niektoré položky. Jednoducho, toto je naša predstava o tom, ktoré náklady môžu byť v cenách. A my z týchto predstáv neustúpime ak, samozrejme, subjekt nás nepresvedčí, že istá položka nákladov je nevyhnutná na to, aby mohol vyrábať a dodávať energie. Čo sa týka tých služieb, konzultačných, pre nových investorov. Naozaj to bol veľký problém a ste si iste všimli, že všetci sa obracali na ministra hospodárstva, lebo náklady na služby, konzultačné, nie je položka, ktorá je v nákladoch ekonomicky oprávnených. V nákladoch, ktoré sme dostali na schválenie, na stanovenie maximálnej ceny, táto položka nebola. To znamená, že ak si toto vyplatili, ak si tieto služby vyplatili, tak len na úkor čistého zisku. Ak by sa pokúsili o to, aby sa dostala niektorá časť do nákladov, oprávnených, musia to zdôvodniť, že takáto služba bola nevyhnutná na to, aby mohli vykonávať regulovanú činnosť. A ja si myslím, že budú mať veľký problém to odôvodniť! Veľký problém. Intervencie v prípade prudkých zmien cien energií. My sme s tým počítali, pretože život je košatý a nikto nevie, aká bude cena plynu, ropy za päť mesiacov. Mám rýchlejšie? (Hlasy v rokovacej sále.)