P. Abrhan, poslanec: (2007-03-21):
Mnohokrát, keď sme diskutovali o problémoch verejnej správy, tak analýza sa stala zaklínadlom na každú otázku, aké problémy a aké riešenia nás budú čakať, tak bola odpoveď, že spracuje sa analýza a na základe tejto analýzy budeme vedieť odpovedať na všetky otázky a všetky problémy, ktoré verejná správa dnes prináša. Žiaľ, musím konštatovať, že predložená správa podľa môjho názoru je nedostatočná. Ak by sme si položili otázku, na základe čoho a prečo vlastne bola táto analýza spracovaná, tak odpoveď nájdeme v programovom vyhlásení vlády, v ktorom sa uvádza: „Vláda Slovenskej republiky vykoná potrebné kroky smerujúce k modernizácii verejnej správy, predovšetkým jej ekonomizáciou a informatizáciou. Zlepší systém jej riadenia a verejnej kontroly, bude podporovať využívanie iniciatívy občanov, občianskych združení v miestnom verejnom živote. Bude sa usilovať o to, aby orgány štátnej správy a územnej samosprávy svojou činnosťou uľahčovali život občanom, ako aj právnickým osobám. Na tento účel považuje za potrebné vykonať analýzu vývoja a súčasného stavu verejnej správy s cieľom postupne riešiť otvorené problémy a dosiahnuť tak vyššiu efektívnosť administratívnych a vecných služieb poskytovaných jej štruktúrami na jednotlivých úrovniach.“ Analýza je spracovaná v nasledujúcom členení. I. časť Postavenie, pôsobnosť miestnych orgánov štátnej správy, frekventovanosť a kvalita výkonu štátnej správy, riadiaca a kontrolná činnosť, personálne, finančné, priestorové zabezpečenie orgánov miestnej štátnej správy, informačné systémy a komunikačné technológie, výkon štátnej správy v pôsobnosti orgánov územnej samosprávy, ďalšie vzdelávanie zamestnancov verejnej správy, vytypovanie hlavných problémov v jednotlivých úsekoch štátnej správy, opatrenia navrhnuté ministerstvami. II. časť Smery a nástroje modernizácie miestnej štátnej správy a návrh na jej nové usporiadanie. Na záver v prílohe č. 1 je uvedený návrh opatrení na ďalšiu racionalizáciu organizačných štruktúr štátnej správy. Nie je mi zrejmé podľa toho označenia jednotlivých úsekov, prečo bolo potrebné rozdeliť túto analýzu na I. a II. časť, aj keď označovanie pokračuje ďalej G., H., I., J. a tak ďalej. Čiže z tohto mi nie je zrejmé, prečo je to označenie na I. a II. časť. Z uvedeného členenia ale vyplýva, že je zrejmé, že táto analýza nezodpovedá zadaniu z programového vyhlásenia vlády, nakoľko sa zaoberá len jednou časťou verejnej správy, a to štátnou správou, nemá ambíciu popísať vývoj a súčasný stav verejnej správy napriek tomu, že to deklaruje v nadpise. Očakával som, že v úvode popíše vývoj verejnej správy od roku 1990, prijatie tristošesťdesiatdeviatky o obecnom zriadení, rušenie národných výborov, územnosprávne členenie, vznik vyšších územných celkov, ako i presun kompetencií a fiškálnu decentralizáciu z minulého volebného obdobia. To by bola analýza vývoja. Po tejto analýze by mala nasledovať analýza súčasného stavu verejnej správy, teda štátnej správy, ale i samosprávy. Žiaľ, problematika samosprávy v tejto analýze absentuje úplne. Nemôžeme sa potom čudovať, že v časti návrhu opatrení problémy samospráv nie sú riešené vôbec. Z analýzy nie je zrejmé, čo chce vláda Slovenskej republiky v tomto volebnom období v oblasti verejnej správy okrem rušenia krajských úradov robiť. Veď tak ako vrcholom predminulého volebného obdobia v tejto oblasti bol vznik vyšších územných celkov, v minulom volebnom období to bol presun kompetencií a fiškálna decentralizácia. Ak v tomto volebnom období by to malo byť len rušenie krajských úradov, tak je to žalostne málo. Preto si myslím, že napriek možno dobrým úmyslom táto analýza nie je spracovaná na dostatočnej úrovni, aby mohla byť podkladom pre návrhy, ktoré by postupne odstraňovali problémy a skvalitňovali výkon verejnej správy. Nezaoberá sa analýza ani restmi z minulých období. Veď napr. ani nepopisuje problémy pri delimitácii majetku štátu na obce, mestá a vyššie územné celky, či už škôl alebo ciest, koľko takéhoto majetku je nevysporiadaného, v akej hodnote a aké by mohli byť riešenia tohto problému. Tí, čo pôsobia v regionálnej komunálnej politike, veľmi dobre vedia, aké vážne problémy to spôsobuje zvlášť pri zabezpečovaní rôznych grantov či pri spracovávaní projektov z fondov Európskej únie. Nemám predstavu, že to, čo sa tu nahromadilo neriešením problémov za mnohé roky, táto vláda vyrieši za jeden rok. Ale ak analyzujem súčasný stav verejnej správy, tomuto problému sa nemôžem vyhnúť, lebo je vážny. Preto je dôležité ho popísať a navrhnúť aspoň postupnosť krokov na jeho odstraňovanie. Keď hovorím, že v analýze absentuje problematika samosprávy, tak je zrejmé, že nepopisuje situáciu v miestnej samospráve, a preto nemôže byť podkladom pre otázky komunálnej reformy, i keď všetci vieme, že výkon samosprávy v 2 900 bodoch na Slovensku je dlhodobo neudržateľný a znižuje i kvalitu výkonu. Na základe tejto analýzy vláda potom nemá ambíciu ani len otvoriť diskusiu o riešení tohto, priznávam, citlivého problému. A mohli by sme pokračovať problematikou regionálnych disparít, územnosprávnym členením, prípadným spojením komunálnych i regionálnych volieb a tak ďalej a tak ďalej. Očakával som, že v analýze budú načrtnuté úskalia v ďalšej decentralizácii reformy verejnej správy. Veď i napriek pokroku v tejto oblasti nie je možné považovať tento proces za ukončený. Výsledkom analýzy mal byť návrh opatrení, príp. úloh, ktoré chce vláda v oblasti verejnej správy vo svojom volebnom období vykonať. Nič také uvedená analýza neobsahuje. Ak by niekto očakával, že bude aspoň potvrdením už spravených rozhodnutí vlády, nuž musel byť sklamaný. Vláda totiž svojím uznesením č. 856/2006 podľa bodu C.15. ukladá ministrom, vedúcemu Kancelárie Národnej rady, vedúcemu Úradu vlády a predsedovi Slovenskej akadémie vied zabezpečiť 20-percentné zníženie plánovaného počtu zamestnancov jednotlivých orgánov štátnej správy. Je len prirodzené, že správnosť tohto rozhodnutia vlády mala byť potvrdená v predloženej analýze. Pravda je však iná. Analýza neudáva žiadne dôvody na takéto zníženie počtu pracovníkov, a tým usvedčuje vládu z neodborného, populistického a čisto politického rozhodnutia bez ohľadu na kvalitu výkonu štátnej správy. Ba práve naopak, odborná analýza tvrdí: „Problémové situácie vznikajú najmä na úradoch, v ktorých je najvyššia frekventovanosť rozhodovacej činnosti alebo rozhodovacia pôsobnosť je zložitá. Napr. na úseku sociálnych vecí a rodiny je znásobená aj výkonom nových agend na jednotlivých úsekoch štátnej správy. Tým v určitých oblastiach pretrváva preťaženosť zamestnancov z dôvodu ich poddimenzovaných počtov.“ Alebo citujem ďalej: „Na nedostatočný počet zamestnancov a na nedostatky v softvérovom vybavení odvetvových orgánov miestnej štátnej správy poukázali aj ďalšie ústredné orgány štátnej správy, napr. Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky na obvodných pozemkových úradoch.“ A napokon v časti Vytypovanie hlavných problémov v štátnej správe sa uvádza: „V dôsledku zvyšovania frekventovanosti výkonu štátnej správy, a to aj z dôvodov rozširovania pôsobnosti jednotlivých miestnych orgánov štátnej správy podľa osobitných predpisov, ktoré súvisia aj so vstupom Slovenska do Európskej únie, niektoré ústredné orgány štátnej správy požadujú zvýšiť počet zamestnancov v záujme odstránenia neúmernej zaťaženosti.“ Vážené panie poslankyne, páni poslanci, nie je mojím cieľom obhajovať počty úradníkov na jednotlivých úsekoch štátnej správy, ale určujúcim faktorom by v každom prípade mala byť efektivita a kvalita služieb občanom. Ak pri zachovaní týchto atribútov sme schopní znížiť počet zamestnancov, tak to urobme, ale na základe odborného posúdenia alebo, ak chcete, na základe odbornej analýzy verejnej správy. Táto analýza argumenty na takéto rozhodnutia neposkytuje, je to skôr naopak. Veľmi podobná je situácia aj s návrhom opatrení, ktorý je prílohou tejto analýzy. Musím povedať, že neobsahuje žiadne dôvody na zmeny, ktoré sú v tejto prílohe uvedené, ani jeden argument na rušenie krajských  úradov. Pokus bol možno urobený v oblasti počtu zamestnancov štátnej správy. Ak je to však analýza verejnej správy, prečo neobsahuje údaje za jednotlivé roky v celom verejnom sektore, nielen oblasť štátnej správy, ale aj úsek preneseného výkonu štátnej správy a oblasť územnej samosprávy? Týmto je táto analýza aj v tejto oblasti len čiastková, a teda neúplná. Záverom. Snahou každej vlády je, aby výkon štátnej správy bol efektívny a kvalitný, aby čo najviac uspokojoval občana v službách, ktoré má zabezpečovať. Aj v tomto volebnom období je nutné pokračovať v skvalitňovaní týchto služieb. A možnosti sú v elektronizácii verejnej správy, v ďalšej pokračujúcej decentralizácii, v komunálnej reforme či v zjednodušovaní legislatívy. Predložená analýza mnohé spomínané dôvody ani len neuvádza. A nie je možné na jej základe spracovať návrh krokov v oblasti verejnej správy pre toto volebné obdobie. Preto ju považujem za nedostatočnú. Dovoľujem si zároveň predniesť aj návrh uznesenia v nasledujúcom znení: „Národná rada Slovenskej republiky žiada vládu Slovenskej republiky, aby zákonom v stanovenom termíne predložila správu o koncepcii pokračovania reformy verejnej správy v IV. volebnom období.“ Ďakujem za pozornosť.