Svrček, Miloš, poslanec NR SR (2020-12-03):
Vážený pán predsedajúci, vážená pani ministerka, vážení páni poslanci, panie poslankyne, SME RODINA je v tejto vláde garantom toho, že sociálne práva zostanú zachované. Tieto sociálne práva rozširujeme, pričom zavádzame a garantujeme tri nové sociálne práva. Do ústavy v prvom rade zavádzame právo odísť do dôchodku po stanovenom počte odpracovaných rokov. Prečo toto právo zavádzame? Pretože v našej spoločnosti máme veľa ľudí, ktorí poctivo pracujú od momentu, ako dosiahli dospelosť. Ak by bolo stanovené právo odchodu do dôchodku iba vekom, bolo by to voči ľuďom veľmi nespravodlivé. Prečo? Predstavme si napríklad robotníka v automobilke alebo ženu pracujúcu v domove sociálnych služieb. Spája ich to, že ťažko fyzicky pracujú a túto prácu vykonávajú veľmi ťažko a, samozrejme, má vplyv na ich zdravie. Presne pre týchto ľudí zavádzame ústavné právo, že po určitom počte odpracovaných rokov budú môcť odísť do dôchodku a nebudú pracovať do 62 alebo do 63 rokov, ako je to teraz. Presný počet rokov stanoví následne zákon. My presadzujeme, aby to bolo 40 rokov alebo aby to bolo ustanovené podľa profesií, alebo priemerného veku dožitia naviazaného podľa profesií. A o takomto alebo tomto, aký počet rokov a aké profesie by to mali byť, musí byť založené na konsenze, ktorému bude predchádzať široká debata a celospoločenská zhoda. Druhé právo, ktoré zavádzame, znamená, že nikto nesmie byť diskriminovaný pri vyplácaní dôchodku iba preto, že venoval časť svojho života výchove detí. Zavádzame právo pre týchto rodičov, aby mali spravodlivý dôchodok. Nikto sa nemusí obávať, že by niekto vedome celý život nepracoval a chcel by toto právo zneužiť. Podľa článku 39 ods. 4 navrhovaného znenia ústavy sa za starostlivosť o dieťa bude počítať aj obdobie, ktoré stanovuje zákon, čiže od narodenia dieťaťa. A tretie právo, ktoré zavádzame, je právo pre každého pracujúceho človeka, aby časťou zo svojich daní a odvodov mohol prispievať priamo svojim rodičom, ktorí sú na dôchodku. A prečo sme toto právo alebo tento spôsob zvolili? Pán minister, ktorý vystúpil v rozprave, už v podstate aj sčasti povedal v tabuľke, aká bola priemerná výška dôchodku podľa detí v roku 2018 u žien, ktorým bol priznaný starobný dôchodok v prvej polovici v roku 2014. Po odpracovaní 41 rokov u ženy, ktorá má dve deti, je priemerná evidovaná suma dôchodku v roku 2018 celkovo 416 eur a 53 centov. U ženy, ktorá nemá žiadne dieťa, má priemernú evidovanú sumu dôchodku pomaly o 50 eur vyššiu. Tu vidíme tento rozdiel. Ďalší dôvod, prečo sme zvolili tento spôsob, je ten, aby nevznikla pochybnosť. Je to právo, nie povinnosť. Ak ide o prípad, že rodič zanedbáva výchovu dieťaťa, tak prispievať nemusí. Percentá stanoví následne zákonná úprava. A teraz by som si dovolil prečítať pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslancov Národnej rady k vládnemu návrhu ústavného zákona, ktorým sa mení a dopĺňa Ústava Slovenskej republiky 
č. 460/1992 v znení neskorších predpisov, tlač 270. Mení sa a dopĺňa takto: V čl. 1, poprosím ešte, aby sa mi zastavil čas, aby som mohol prečítať text doplňujúceho návrhu. 1. V čl. 39 odsek 3 znie: „(3) Po dosiahnutí ustanovenej doby účasti na systéme primeraného hmotného zabezpečenia v starobe má osoba, ktorá dosiahla ustanovený vek, nárok na primerané hmotné zabezpečenie v starobe. Zo systému primeraného hmotného zabezpečenia v starobe možno zabezpečiť aj osobu, ktorá po dosiahnutí ustanovenej doby účasti na tomto systéme dosiahla ustanovený počet odpracovaných rokov.“ Bod 2. V čl. 39 sa za odsek 3 vkladajú nové odseky 4 a 5, ktoré znejú: „(4) Nemožnosť vykonávať zárobkovú činnosť z dôvodu dlhodobej starostlivosti o dieťa počas zákonom ustanovenej doby po jeho narodení nesmie mať negatívny vplyv na primerané hmotné zabezpečenie v starobe.“ „(5) Každý má právo rozhodnúť, že časť uhradenej dane alebo časť uhradenej platby spojenej s účasťou na systéme primeraného hmotného zabezpečenia v starobe bude poskytnutá osobe, ktorá ho vychovala a ktorej je poskytované hmotné zabezpečenie v starobe. Výkon práva podľa prvej vety nesmie mať negatívny vplyv na primerané hmotné zabezpečenie v starobe.“ Doterajšie odseky 4 a 5 sa označujú ako odseky 6 a 7. 3. V čl. 39 ods. 7 sa slová „1 až 4“ nahrádzajú slovami „1 až 6“. 4. Za čl. 55 sa vkladá čl. 55a, ktorý znie: „Čl. 55a Slovenská republika chráni dlhodobú udržateľnosť svojho hospodárenia, ktoré sa zakladá na transparentnosti a efektívnosti vynakladania verejných prostriedkov. Na podporu cieľov podľa predchádzajúcej vety ústavný zákon upravuje pravidlá rozpočtovej zodpovednosti, pravidlá rozpočtovej transparentnosti a pôsobnosť Rady pre rozpočtovú zodpovednosť." Nasledujúce body sa primerane prečíslujú. Účinnosť čl. 1 bodov 1 až 3 sa navrhuje 1.januára 2023, čo sa primerane premietne do ustanovenia o účinnosti ústavného zákona, to znamená článok 2. Záverom by som chcel uviesť, že zavádzame, ako som spomenul, tri nové sociálne práva, nie sociálne povinnosti. Chcem ubezpečiť, že sociálne práva príslušníkov bezpečnostných zborov zostávajú zachované. Sociálny a výsluhový systém napríklad vojakov, policajtov, hasičov, colníkov a tak ďalej sa nijako nemení. Naopak, aj oni budú môcť využiť tieto novozakotvené sociálne práva v ústave tak, ako všetci občania Slovenskej republiky. Ďakujem pekne.