Martvoň, Anton, poslanec NR SR (2014-01-31):
Ďakujem pekne, vzhľadom na to, že otvorilo sa viacero tém, myslím si, že je dobré urobiť na chvíľku také zosumarizovanie a aspoň dať nejaké stanovisko k tomu za predkladateľov. V prvom rade chcem poukázať na to, že to, čo tu bolo povedané, znova sa k tomu vrátim, ministerstvo hospodárstva otvorilo úplne inú problematiku, ministerstvo hospodárstva nerieši nebankovky, nerieši dražobné spoločnosti, nerieši úžerníkov, ministerstvo hospodárstva otvorilo problematiku internetového predaja a zásielkového predaja podomového, čo je úplne niečo iné ako to, čo teraz my otvárame. My riešime nebankovky, úžerníkov, exekútorov a dražobné spoločnosti, čiže to je prvý moment. Druhý moment, že niekedy sa objavia na rokovaní parlamentu dva tie isté otvorené zákony, ktoré sa týkajú rôznych vecí, myslím si, že sa stalo viackrát aj za vašej vlády, a dokonca je aj bežné, že niekedy poslanci Národnej rady dajú novelu k tomu istému zákonu, teda dvaja alebo traja rôzni. Aj teraz sa to stalo, Exekučný poriadok dokonca máme otvorený, dá sa povedať, v troch poslaneckých návrhoch. Aj Občiansky zákonník v podstate máme otvorený v dvoch poslaneckých návrhoch, jeden predkladá dokonca, pokiaľ som dobre videl, aj pán poslanec Hlina. Exekučný poriadok predkladáte poslanci, teda bývalí poslanci SDKÚ. Čo sa týka ale, teda k určitým už teda konkrétnym poznámkam. Poukázali ste na to, že v tom návrhu vykonávacieho predpisu máte problém s písmom ako takým, no dovolím si poukázať, že už teraz je prejudikované, že používanie drobného písma je nekalou obchodnou praktikou a dokonca už aj v súčasne platnom Občianskom zákonníku sa spomína alebo pri spotrebiteľských zmluvách, že by mali byť zmluvy uzavreté, teda napísané rovnakým typom písma. Prejdem hneď aj k druhej veci, čo sa deje, v súčasnosti sa deje tak, že zmluva je napísaná nejakým typom písma, v nej je krátky odkaz na všeobecné obchodné podmienky, ktoré občan, keď podpisuje tú zmluvu, nikdy nemá pri sebe, lebo nie sú súčasťou zmluvy, a tie všeobecne obchodné podmienky má potom tá nebankovka alebo banka, alebo ten iný subjekt nebankový niekde na internete zavesený a je písmom pomaly päťkou, že to ani ja, mladý človek, nedokážem prečítať. My čo chceme docieliť, je to, že súčasťou tej zmluvy budú musieť byť aj tie všeobecné obchodné podmienky a budú musieť byť napísané rovnakým písmom aj veľkosťou, čiže zrušíme túto fintu, kde najdôležitejšie ustanovenia zmluvy dajú nebankovky do tých všeobecných obchodných podmienok, ktoré nie sú súčasťou zmluvy. Keď to takto zakotvíme, nebudú už môcť používať nebankovky takúto fintu, ale budú musieť si presne vymedziť to najdôležitejšie, čo teda je aj dôležité pre spotrebiteľa, a pekne to zakotvia do tej zmluvy. To je naša podstata a podstata toho celého. To, že určenie typu písma a veľkosti písma nechávame na vládu, to práve nechávame kvôli tomu, aby sa to v tom nariadení potom dopracovalo v zmysle praxe alebo v zmysle požiadaviek ako takých zo strany aj teda spotrebiteľov alebo aj či už teda druhej strany. Čo sa týka; dražobník. Prečo zakotvujeme dražobníkom vysokoškolské vzdelanie? No nastal nám tu subjekt, teda problém, že pokiaľ v minulosti väčšina, dá sa povedať, predaja nehnuteľností išla cez exekútorov, ktorí v podstate musia mať päťročnú prax a vysokoškolské vzdelanie právnického stupňa, tak objavila sa nám tu znova finta nebankoviek, ktoré zistili, že pri exekútoroch, ktorí už majú aj právne vedomie, exekútori nepôjdu mnohokrát, samozrejme, sú aj výnimky, do protiprávnych vecí a zároveň ich ešte aj kontrolujú súdy. Tak idú cez dražobky, kde dražobku môže mať hocikto v súčasnosti, len musí mať stredoškolské vzdelanie a, samozrejme, tá dražobka už nie je kontrolovaná súdom. Čiže tu nastala situácia, že cez tú dražobnú spoločnosť potom nebankovky a podvodníci prichádzajú, a to je ten problém, že v 99 % prípadov sa deje predaj nehnuteľností potom cez tie dražobné spoločnosti. Tomu chceme zamedziť a, samozrejme, správne, ja uznávam, bolo aj opozíciou poukazované na to, že nie je normálne, aby za drobné pohľadávky prichádzali ľudia o strechu nad hlavou. Hovoríme o tom aj my poslanci, to uznávame za stranu SMER dlhý čas. A práve týmto tomu chceme zabrániť. Čo sa týka toho druhého čítania, samozrejme, viaceré veci sa dajú upresniť. Chcel by som ešte v krátkosti spomenúť, k čomu vystupoval pán poslanec Kadúc. Ten čl. V Ochrana spotrebiteľa, my sme avizovali, že to ustanovenie, ako tam bolo navrhnuté, je na diskusiu. My už máme pripravený teraz v tomto momente pozmeňujúci návrh, ktorý v druhom čítaní nemáme problém dať, len to chceme ešte teda skonzultovať aj s príslušnými reprezentatívnymi skupinami či už spotrebiteľov, alebo aj obchodníkov, že v podstate nepôjdeme do vracania peňazí, ale pôjdeme do výmeny tovaru, to, čo sa aj bežne deje. Samozrejme s tým, že reagujeme aj na to, že určitého typu tovaru sa to týkať nebude. Čo sa týka ešte pána poslanca Kadúca. Ten nápad zavedenia spojenia exekúcií pri viacerých exekúciách, myslím si, že bol dobrý. Vieme o tom diskutovať. Register veriteľov, kolegynka spolupredkladateľka to uznala taktiež. Na tom sa už pracuje a vieme o tom diskutovať. Je to dobrý nápad, ako to platí v Čechách. Pri tých dražbách znižovanie tej hodnoty. Momentálne je problém ten, že pri dražobných spoločnostiach, dražobné spoločnosti začínajú pri predaji nehnuteľnosti určenej na bývanie pri 75 % hodnoty pri prvom kole. Exekútor, keď ide dražiť takú nehnuteľnosť, musí začínať na 100 percentách. My to upresňujeme, že budú musieť začínať aj dražobky na 90 % v tom prvom kole. Pre tie ďalšie kolá to bude tak ako doteraz, že bude sa znižovať tá vyvolávacia cena, keď bude teda nepredajná tá nehnuteľnosť. Ale chceme práve tomu zabrániť, že my pri dražobných spoločnostiach zakotvujeme to, že súčasná prax bola taká, že dražobná spoločnosť si dala nejakému znalcovi urobiť znalecký posudok na príslušnú nehnuteľnosť. Tá nehnuteľnosť bola povedzme kúpená v roku 2000. Znalec urobil znalecký posudok na hodnotu tej nehnuteľnosti, tzv. nadobúdaciu, a vôbec neprihliadal alebo neprihliadal v tom znaleckom posudku pri dražobných spoločnostiach, čo si dávali robiť, na to, že medzitým prešlo desať rokov, tá nehnuteľnosť bola opravená, zhodnotená a ďalšie tieto veci, a urobil znalecký posudok, ktorý nemal, nebol robený na trhovú hodnotu. Potom prišla dražobka a začínala dražiť tú nehnuteľnosť nie na 100 % toho znaleckého posudku hodnoty, ale už na 75 percentách. Čiže už znalec v jednom momente znížil hodnotu nehnuteľnosti a tá dražobka ešte začínala na 75 % tej zníženej hodnoty nehnuteľnosti, ktorú dal znalec. A tu bol problém, že tak sa stalo, že nehnuteľnosť, ktorá mala hodnotu 200-tisíc eur, bola veľakrát vydražená, vydražená za 80-tisíc eur. A tu bol ten problém. Pri exekútoroch je iný postup. Exekútor jednoducho musí vychádzať, tá vyvolávacia cena je zo 100 % hodnoty, trhovej hodnoty znaleckého posudku, určenej teda znaleckým posudkom a ešte ho kontroluje, samozrejme, súd, lebo mu dáva poverenie. Pri dražobkách nebankovky zistili, že to vedia takto krásne cez tie dražobky obchádzať a práve tu je problém, ktorý majú ľudia ako takí, a to chceme zmeniť. Čo sa týka ešte jednej takej okrajovej veci, čo spomenul pán poslanec Kadúc. Dovolím si upozorniť, že tie pojmy, ktoré sme použili pri vymedzení pojmu úžera, ako je neskúsenosť, to je už judikované. Vyspelosť, dôverčivosť sú judikované. Ľahkomyseľnosť je už judikované. My teda nemeníme niečo, ako povedala pani Žitňanská, že prichádzame s niečím, kde bude problém, ako bude sa judikatúra vyvíjať. My tu definíciu úžery už vychádzame z prejudikovaných vecí, plus to ešte rozširujeme aj na pojmy, ako je finančná závislosť alebo neschopnosť plniť záväzky druhej strany a hrubý pomer, nepomer, ktoré sú tiež judikované nielen našou judikatúrou, ale aj judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva. Nehovoriac, že tú časť definície úžery obsahuje už aj Trestný zákon alebo Trestný zákonník, ktorý obsahuje trestný čin úžery, a pri tomto pojme z definície dokonca aj, ak to môžem tak spomenúť, v novele Občianskeho zákonníka z toho Trestného zákona vychádza aj pán poslanec Hlina. Čiže nesúhlasím s pani Žitňanskou, že by sme prichádzali s niečím, čo nebude, čo bude problém s judikatúrou ako takou. Už je to prejudikované a dokonca časť tej definície obsahuje aj Trestný zákonník. Práve aj na to sme my reflektovali. Druhú časť obsahuje judikatúra Európskeho súdu pre ľudské práva a zároveň aj našich súdov. Toľko k tomu. V podstate na upresnenie niektorých vecí s tým, že chceme poukázať, že v tom druhom čítaní, kto bude mať záujem, myslím si, že spoločne vieme urobiť tento zákon, aby bol v prospech ľudí. Na druhej strane plne chápem, že nebankové spoločnosti, dražobky a banky majú veľký vplyv a tomu vplyvu môžu podľahnúť aj ľudia, ktorí sú v opozícii, ale aj v koalícii. To uznávam. Preto ja osobne som taktiež zvedavý, kto tomu v akej miere podľahne a, samozrejme, už teraz by som vedel poukázať na niektoré zaujímavé praktiky, ktoré práve nebankovky; dám ako príklad. Ešte sme mali iba pracovnú verziu vyhotovenú z pohľadu novely Občianskeho zákonníka a Exekučného poriadku, ktorú sme, samozrejme, konzultovali s ministerstvom príslušným alebo... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)