T. Mikuš, poslanec: (2006-12-07):
Treba konštatovať na začiatku, že každá demokraticky zvolená vláda má právo v rámci návrhu štátneho rozpočtu určiť svoje vlastné priority, najmä vo väzbe na programové vyhlásenie vlády a na volebné programy koaličných strán. Na druhej strane má však vláda povinnosti v oblasti znižovania zadlženosti štátu, rozkladania miery rizika a rozpočtovej disciplíny a, samozrejme, povinnosti týkajúce sa celkového smerovania štátu. Naše priority sú jednoznačné: vyrovnaný rozpočet, stabilita meny, zavedenie eura. Dôležitá je podpora pre oblasť poľnohospodárstva, sociálnych vecí, regionálneho rozvoja, spravodlivosti, budovania infraštruktúry štátu, kultúry, školstva. Chcem sa zmieniť o slovenských poľnohospodároch, určite si zaslúžia rovnaké podmienky na podnikanie tak, ako to majú ostatní v Európskej únii. Nie je mysliteľné, aby základný zákon trhovej ekonomiky, t. j. náklady pokryté príjmami plus primeraný zisk, neplatil akurát v tejto oblasti. Navyše skúsenosť z EÚ hovorí, že všade tam, kde funguje poľnohospodárstvo, držia sa a rozvíjajú sa aj regióny a vyrovnávajú sa medzi nimi rozdiely. V minulom období nebola docenená úloha poľnohospodárov a postavenie poľnohospodárskej výroby v procese zabezpečovania potravinovej sebestačnosti. Nedokázali sme využiť pôdny fond, sociálny efekt pre vidiecke domácnosti a zamestnanosť a najmä pre nový energetický a teplárenský cyklus, teda získavať nové oblasti pre príjmy, pre nové zdroje a pre rast HDP. Súhlasíme s nutnosťou podpory vedy a výskumu, ale nemôžeme súhlasiť s tým, že budeme tieto zdroje dávať na úkor prvovýroby. Najprv treba vyprodukovať, potom môžeme dávať do vedy, vzdelania a výskumu. A treba povedať aj to, že východiská vlády pre tvorbu štátneho rozpočtu na rok 2007 sú omnoho náročnejšie, ako to bolo v predchádzajúcich obdobiach. Kľúčovým aspektom je výrazná zmena v porovnaní s predchádzajúcimi ôsmimi rokmi. Napriek tomu, že boli k dispozícii zdroje z privatizácie za vyše 350 mld. korún, napriek vysokej zadlženosti a progresívnemu rastu cien a masívnym rešktručným opatreniam neustále rezonovala požiadavka nedostatku finančných prostriedkov. A otvorene, myslím, že mnohí budete súhlasiť, že o sume 350 mld. by sme sa mohli baviť, o tom, či bola dostatočná. V roku 2007 sa však nepočíta so žiadnou privatizáciou, nepredpokladajú sa radikálne cenové skoky, a preto sú východiská rozpočtu nastavené v podstatne tvrdšie ako za predchádzajúcich vlád. Ekonomický rast je totiž premietnutý do príjmov. Parametre štátneho rozpočtu sú teda napnuté. Daňové príjmy, ich prírastky sú predpokladané takmer dvakrát vyššie ako v roku 2005. Vláda teda ide naozaj na maximálne využitie, dá sa povedať, že takmer možno bez rezerv. Súčasne je kľúčovým faktorom naplnenie maastrichtských kritérií, z ktorých dva nevedelo doteraz Slovensko reálne naplniť. Problémovou bola miera inflácie, ktorá v súčasnosti osciluje nad 4 %. Druhým rizikovým kritériom bol doteraz deficit verejných financií, jeho nastavenie je však mimoriadne pozitívne. V roku 2007 sa ráta s deficitom verejných financií vo výške 2,9 % HDP. A pripomeňme si, teraz vláda nemá výnimku na 20 mld. v dôchodkovom systéme ako v predchádzajúcom roku. Rast ekonomiky Slovenska mohol byť umocnený, keby sa v predchádzajúcich rokoch, keby neboli urobené v predchádzajúcich rokoch niektoré podľa mojej mienky škodlivé rozhodnutia. V prístupovom procese totiž Slovenská republika jednoducho a bez kompenzácie sa vzdala výroby elektrickej energie v elektrárni V 1 a zároveň nedokázala v privatizácii Slovenska republika zaviazať strategického investora, aby v reálnom čase, to znamená, hneď, ako vzniká potreba, dobudoval tretí a štvrtý blok Mochoviec. Prečo o tom hovorím? Ak by toto fungovalo, ak by fungovala V 1, budovali by sa Mochovce, efekt pre HDP by predstavoval 25 až 35 mld. ročne. Dá sa to jednoducho zdokladovať. To znamená, bolo by tu možné zvýšenie HDP o takmer 2 %. To je vážny moment. Ale to nie je až také strašné, horšie je, bohužiaľ, že týmto krokom je ohrozená energetická sebestačnosť alebo energetická bezpečnosť štátu. A energetická bezpečnosť dnes – a tomu už rozumejú ľudia na celom svete – je súčasťou národnej bezpečnosti. Takže nielen energetická bezpečnosť je ohrozená, ale naozaj národná bezpečnosť Slovenskej republiky. Ďalej, čo sa týka rozpočtu, najväčším rizikom takéhoto rozpočtu je vždy nekontrolovateľná inflácia, ale, bohužiaľ, v minulosti sme sa vzdali nástrojov práve tými krokmi, o ktorých som hovoril, aby sme mohli túto infláciu regulovať, kontrolovať. Musíme si totiž uvedomiť, že v prípade výrazného zvýšenia cien ropy by sa mohli objaviť aj ďalšie iné sekundárne efekty v podobe spomalenia ekonomického rastu, oveľa vážnejšie dosahy by boli teda na príjmovú i výdavkovú časť štátneho rozpočtu. Ďalším rizikom rozpočtu môže byť výraznejšie rozšírenie používania biopalív, ktoré sú daňovo zvýhodnené a znižujú výnos spotrebných daní. Avšak na druhej strane treba povedať, že využívanie biopalív je správna cesta a jednoducho treba hľadať mechanizmy, ktoré podporia rozvoj biopalivových technológií, pretože v tom je budúcnosť, v tom je možnosť, akým spôsobom zvyšovať energetickú bezpečnosť štátu, a teda aj národnú bezpečnosť. Čiže otázka biopalív je životne dôležitá pre Slovensko. Do konca tohto roku bude rast cien v priemysle závisieť predovšetkým od toho, kedy a v akom rozsahu sa začnú spúšťať sekundárne efekty cien energií a pohonných hmôt, podobne ako v prípade spotrebiteľských cien. Ich vznik však môže v konečnom dôsledku urýchliť a zintenzívniť vývoj cien ropy, pokiaľ bude pokračovať v nastúpenom trende. V súvislosti s tým je rizikom aj ďalší vývoj cien energií. Predpokladáme však, že ceny priemyselných výrobkov by v tomto roku nemali v priemere vzrásť viacej ako o 8,8 %. Treba povedať pre úplnosť a priznať, že sme nastúpili do rozbehnutého vlaku reforiem a ich zdravú a pre občana prospešnú časť vítame a akceptujeme. Súčasná vláda je však orientovaná na sociálne programy. V praxi to znamená teda, že je potrebné skĺbiť reformy proeurópskej politiky s prirodzeným sociálnym cítením strán vládnej koalície. Rozpočet, ktorý predstavujeme, v plnom rozsahu rešpektuje programové vyhlásenie vlády a zároveň sa stáva predpokladom zabezpečenia dôvery medzinárodných politických, podnikateľských a finančných kruhov. Zachováva sa stabilita a naďalej sa upevňuje slovenská koruna. Nenaplnili sa teda úvahy o neodbornosti, nespôsobilosti a o poklese prílevu zahraničných investícií. Vývoj slovenskej koruny je mimoriadne pozitívny. Naša mena láme rekordy, čo sa prejavuje aj vo vzťahu k zahraničiu. Spevňovanie koruny má pozitívny vplyv na časť slovenskej ekonomiky, ale na druhej strane exportérom aj ukrajuje zo ziskov. Najväčším vývozcom, zdá sa, zhodnocovanie meny neprekáža, pretože sú zároveň aj importérmi. Ak si na jednej strane vážime niektoré kroky predchádzajúcej vlády zamerané na dlhodobú orientáciu nášho štátu v prospech spolupráce s medzinárodnými štruktúrami, je namieste súčasne povedať, že predstavujeme prvý rozpočet, ktorý získava zdroje viac cestou šetrenia na byrokratickom aparáte ako na úkor zaťaženia samotného obyvateľstva. Návrh štátneho rozpočtu potvrdzuje zdravý stav slovenskej ekonomiky. Vláda predpokladá v najbližších troch rokoch dynamický rast hospodárstva, znižovanie inflácie a pokles priemernej evidovanej miery nezamestnanosti. Súčasný rýchly hospodársky rast je vyvážený a dlhodobo udržateľný. Dynamický rast slovenského hospodárstva sa bude prejavovať aj na zlepšovaní životnej úrovne obyvateľov. Rast reálnych miezd v nasledujúcich rokoch sa bude pohybovať na úrovni okolo 4 %, dôchodky by sa mali v najbližšom období zvýšiť cca o 3 % a spotreba domácností by mala vzrásť zhruba na 4 %. Zvyšujú sa teda sociálne istoty občanov. Radikálne sa zvýšil príspevok na prvé dieťa, sú tu vianočné príspevky dôchodcom, narástla aj minimálne mzda. Toto všetko len podčiarkuje sociálny rozmer súčasnej vlády. Výdavky verejných financií musia smerovať do oblastí, kde spoločnosti prinesú najväčší prínos. Hodnotiacim kritériom nemôže byť len objem použitých zdrojov, ale predovšetkým efekty, ktoré globálne prinesú väčší prínos. Vzhľadom na rýchly rast ekonomiky a, naopak, klesajúci schodok, verejné financie začínajú znižovať finančné bremeno budúcich generácií – to je veľmi vážny moment. Z vývoja ekonomiky a zo zámerov hospodárskej politiky vyplýva, že bude možné v roku 2007 splniť všetky maastrichtské kritériá, a preto Slovensko bude pripravené na zavedenie eura v roku 2009. Či k nemu príde, to je otázka pre budúce obdobia, ale dôležité je, že Slovensko bude na toto pripravené. Rast miezd a spotreby, resp. celkového domáceho dopytu, je vyvážený z hľadiska vývoja ekonomiky Slovenska a jej vonkajších podmienok. Na roky 2007 až 2009 sa predpokladá, že na rast celkovej produktivity a potenciálnej zamestnanosti bude pozitívne vplývať prílev investícií a prostriedkov zo štrukturálnych fondov Európskej únie. Nezanedbateľný vplyv má nábeh novej výroby dvoch významných producentov v automobilovom sektore, ale aj ďalšie pôsobenie významných producentov v oblasti elektroniky, bielej techniky, strojárstva, chemického priemyslu. Pri posudzovaní návrhu štátneho rozpočtu zohráva významnú úlohu štruktúra výdavkov. Čoraz väčšiu úlohu v kvalite verejných financií zohrávajú jednotlivé kapitoly, ktorých kompetencie, ale súčasne aj zodpovednosť v rozpočtovom procese postupne narastajú. Programové rozpočtovanie výrazne prispieva k transparentnosti štátneho rozpočtu a k informovanosti o tom, do ktorých oblastí smerujú jeho zdroje. Verejné financie sa musia čoraz viac zameriavať na dosahované výsledky. Aj posledný vývoj svetovej ekonomiky určovaný najmä hospodárskym rastom Spojených štátov amerických, Číny a Indie bol sprevádzaný neistotou na svetových trhoch energetických komodít. Zatiaľ sa však nepotvrdili obavy z ich možného dramatického rastu. Napriek tomu ostávajú ceny energií jedným z hlavných rizík ďalšieho vývoja ekonomiky. Opakujem to preto, lebo pre Slovensko je tento moment mimoriadne významný. Dovážame viacej ako 90 % energonosičov. Ďalej aj prognózy OECD naznačujú, že pomerne nerovnomerné výkonnosti hlavných ekonomických regiónov eurozóny by sa mali v budúcich rokoch opätovne naštartovať a akcelerovať svoj rast z 1,4 na 2,2 %. Tieto prognózy majú aj riziká. Hlavnými rizikami v týchto prognózach sú ziskovosť podnikov a opätovne cena ropy. Opakujem, pre nás ako pre krajinu dovážajúcu viacej ako 90 % energonosičov je toto riziko ešte výraznejšie. Preto je potrebné rozvíjať stratégie, ktoré sa maximálne zameriavajú na využívanie domáceho potenciálu – obnoviteľné zdroje, biopalivá – a na využívanie cenovo stabilných elektrárenských a teplárenských technológií. Asi nikoho neprekvapí, keď poviem, že toto predstavuje dnes jadrová energetika. Avšak všetci odborníci k tomu, čo bolo povedané, sa zatiaľ zhodujú na tom, že na základe predpokladov vývoja vnútorných aj vonkajších podmienok možno jednoznačne potvrdiť doterajšie očakávania o pozitívnom smerovaní v hlavných oblastiach ekonomiky Slovenska. Slovenská ekonomika rastie vysokým tempom so stabilným základom položeným v minulých rokoch. Očakávame, a odborníci sa tiež na tom zhodujú, že ďalej sa bude zlepšovať situácia na trhu práce, porastú mzdy aj zamestnanosť. Zvyšujúci sa domáci dopyt je súčasne signálom dobrých podmienok na ďalší rozvoj celkovej životnej úrovne obyvateľstva. Relatívne vysoký rast pritom neohrozí indikátory rovnovážneho vývoja ekonomiky. Ďalej sa odborníci zhodujú, že vývoj viacerých indikátorov ekonomiky sa predpokladá ešte lepší, ako sa všeobecne očakávalo. Vyšší by mal byť rast výkonnosti ekonomiky, teda nominálne aj reálne hodnoty HDP, rast priemernej nominálnej mzdy, zamestnanosti a nominálnej súkromnej spotreby. Taktiež reálny rast exportu tovarov a služieb, reálny príspevok čistého zahraničného dopytu k rastu HDP. Čo sa týka rastu exportu, bude odrážať vývoj produkcie v automobilovom, elektrotechnickom a strojárskom priemysle, aj tie ostatné oblasti, ktoré som spomínal, a tiež zrýchlené tempo oživovania, očakávaného oživovania európskej ekonomiky. Kým podiel celkového exportu tovarov a služieb na hrubom domácom produkte, t. j. exportná výkonnosť významne narastá, podiel dovozov, t. j. dovozná náročnosť podobne stúpne, avšak miernejšie ako v predchádzajúcom roku. Dovozy budú odrážať vplyv svetových cien ropy a stále vysoký dovoz technológií súvisiacich s rozvojom investícií, ale aj budú miernejšie vplývať, ale aj vplyv miernejšieho rastu dovozov spotrebného tovaru. Zdá sa, že trh je už nasýtený. Predpokladaný dynamický vývoj domáceho aj zahraničného dopytu sa teda premietne do ďalšieho rapídneho zvýšenia miery otvorenosti ekonomiky. Ak si teda zhrnieme makroekonomické rámce zostavenia návrhu rozpočtu na roky 2007 až 2009, konštatujeme, že pretrváva relatívne vysoký alebo vysoký rast hrubého domáceho produktu, ktorý neohrozuje rovnovážny výkon ekonomiky, nevyvoláva dlhodobejšie inflačné tlaky a riziká pre bežný účet platobnej bilancie. Aj keď treba povedať, že naviazanosť tvorby HDP na malý počet subjektov môže v budúcnosti predstavovať riziko, pretože tieto subjekty sú špecificky zamerané, čo sa týka produkcie. Ja som presvedčený, že je potrebné v budúcnosti veľmi intenzívne sa venovať diverzifikácii tvorby hrubého domáceho produktu. Ďalej môžeme konštatovať, že rast je založený na zmenách kvalitatívneho charakteru, na zvyšovaní celkovej produktivity a konkurencieschopnosti, najmä pôsobením zahraničných investícií na zelenej lúke. Ďalej, že rast je stimulovaný nielen domácim, ale aj zahraničným dopytom s kladným reálnym príspevkom čistého zahraničného dopytu v celom prognózovanom období. Ďalej môžeme konštatovať spomalenie miery inflácie, môžeme konštatovať reálny rast priemernej mzdy, primeraný rastu produktivity práce a vývoju inflácie, ktorý nespôsobuje inflačné tlaky a vytvára predpoklady na trvalý rast životnej úrovne. Môžeme konštatovať rast štrukturálnej zamestnanosti, ktorý bude korešpondovať s tvorbou nových pracovných príležitostí súvisiacich so zakladaním a rozširovaním výrob, ale aj s úspešnosťou štrukturálnych reforiem a impulzom vyplývajúcim z efektívnej alokácie verejných investícií, ale aj finančných prostriedkov z rozpočtu EÚ, ktoré pôjdu predovšetkým do oblasti infraštruktúry. Tá je, rozvoj infraštruktúry, nevyhnutný predpoklad, hlavne cestnej, pre mobilitu pracovnej sily, a teda celkový rast ekonomiky. Ďalej sa bude postupne znižovať miera nezamestnanosti. Očakávame zvýšený prílev fondov z EÚ, ktorý podporí investície a čiastočne aj súkromnú a vládnu spotrebu. Tu však treba akcentovať, a ja sa o to pokúšam, potrebu ďalšieho vytvárania, budovania efektívnych mechanizmov na čerpanie fondov. Sú to v prvom rade regionálne operačné programy, ale aj vytváranie implementačných agentúr, posilnenie štruktúry poradenských agentúr, aby boli pripravované kvalitné projekty, ktoré budú predstavovať čo najväčší prínos pre Slovenskú republiku. Teda pokračujúci vysoký rast ekonomiky bude sprevádzaný oproti predchádzajúcemu roku silnejším rastom počtu zamestnaných a poklesom počtu nezamestnaných. K tomuto rastu prispeli, samozrejme, tí, ktorí sú zamestnaní v nových podnikoch na území Slovenska, ale aj tí, ktorí sú zamestnaní v zahraničí. Pokles počtu evidovaných nezamestnaných je výsledkom rastu zamestnanosti, a treba priznať, aj použitia aktívnych nástrojov aktívnej politiky na trhu práce dosiaľ. Najväčší príspevok poklesu miery nezamestnanosti bude mať rast zamestnanosti. Mierne opačný vplyv by mal mať rast populácie v produktívnom veku v dôsledku postupného predlžovania dôchodkového veku a tiež nástupu silnejších populačných ročníkov na trh práce. Dúfajme, že toto bude realitou aj v budúcich rokoch. Z pohľadu bežného občana je dôležité, že udržateľný rast ekonomiky prinesie aj stabilný rast životnej úrovne v podobe reálnych miezd, ale aj reálnych dôchodkov. Dovoľte mi pár slov k obciam a vyšším územným celkom. Procesom fiškálnej decentralizácie sa zabezpečil pre územnú samosprávu rast objemu finančných prostriedkov a zároveň Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky sa vytvára pre územnú samosprávu priestor na ich zvýšené zapojenie do čerpania finančných prostriedkov z európskych fondov. To je mimoriadne významný moment. Vzhľadom na nárast prostriedkov v tejto oblasti je nevyhnutné, aby v rámci územnej samosprávy boli taktiež zavedené princípy programového rozpočtovania s cieľom zabezpečenia efektívnosti využívania týchto prostriedkov. Zodpovedajúcej decentralizácii povinností prináleží aj zodpovedajúca decentralizácia vyberania finančných prostriedkov. Tento princíp treba aj v budúcnosti ďalej rozvíjať. Efektívne využívanie fondov EÚ v regiónoch je podmienené existenciou rastných regionálnych operačných programov a ich implementáciou na úrovni obcí, miest a regiónov. Úloha je tu teda spoločná aj pre vládu, aj pre regionálne samosprávy. Návrh rozpočtu územnej samosprávy na roky 2007 až 2009 nadväzuje na predchádzajúci rok, ktorý je druhým rokom realizácie finančnej decentralizácie. Financovanie samosprávnych kompetencií budú obce a vyššie územné celky zabezpečovať predovšetkým z vlastných daňových príjmov. Prostredníctvom dotácií z príslušných kapitol štátneho rozpočtu sa budú financovať kompetencie preneseného výkonu štátnej správy, úlohy spojené najmä s regionálnym rozvojom a ochranou životného prostredia, ako aj realizácia projektov spolufinancovaných zo štrukturálnych fondov a kohézneho fondu EÚ. Obce dosiahnu v roku 2007 celkové príjmy vo výške 87,78 mld. a celkové výdavky v sume 86,18 mld. Uvedené údaje sú, samozrejme, odhadom ministerstva financií vzhľadom na to, že financovanie samosprávnych kompetencií je plne v pôsobnosti obcí. Ich zastupiteľstvá teda budú rozhodovať o rozdelení a použití prostriedkov podľa jednotlivých úsekov v rámci schválených rozpočtov. Obce takto samostatne rozhodujú o zhruba 71 % svojich príjmov. Vyššie územné celky. Predpokladá sa, že dosiahnu príjmy v roku 2007 vo výške 27,93 mld. a také isté budú aj výdavky, čiže vyrovnané hospodárenie. Uvedené údaje sú tiež odhadom ministerstva. VÚC-ky rozhodujú zhruba o 58 % svojich príjmov. Daňové príjmy sa očakávajú v celkovej výške 13,67 mld., ktoré vyššie územné celky získajú z výnosu dane z príjmov platenej fyzickými osobami v sume 10,72 mld., z výnosu dane z motorových vozidiel v sume 2,95 mld. Treba však, samozrejme, v budúcnosti rozvíjať úverovú politiku, aby sme mohli v jednotlivých regiónoch zodpovedajúco rozvíjať najmä cestnú infraštruktúru taktiež ako jeden z predpokladov mobility pracovnej sily, hospodárskeho rozvoja, a teda napomáhania vyrovnávania rozdielov medzi regiónmi. Čo sa týka nedaňových príjmov, vyššie územné celky získajú z činnosti organizácií vo svojej zriaďovateľskej pôsobnosti na úseku sociálneho zabezpečenia, na úseku školstva, dopravy a z kapitálových príjmov a z úrokov z prostriedkov vlastného hospodárenia. Uvažuje sa s ich celkovou výškou 1,5 mld. Granty a transfery zo štátneho rozpočtu a z rozpočtu štátnych fondov sa rozpočtujú v celkovej sume 11,6 mld. Sk, z toho bežné granty a transfery v sume 10,76 mld. a kapitálové granty a transfery v sume 866 mil. Uvedené sumy sú bez očakávaných prostriedkov z Európskej únie, ktoré budú zapojené do rozpočtov vyšších územných celkov v rámci finančnej perspektívy. Ako som povedal, hospodárenie vyrovnané. Mohol by som sa venovať jednotlivým oblastiam, ale nie je to, myslím si, v súčasnosti potrebné. Dovoľte mi na záver konštatovať: Každý rozpočet prináša so sebou množstvo nezodpovedaných otázok. V rezorte školstva objemovo finančné prostriedky narastajú, ale v pomere k HDP mierne klesnú. Avizované úspory v štátnej správe ešte možno nie sú dostatočné, ale verím, že budú. Redukcia kapitálových výdavkov, áno, zakladá oprávnené obavy zvýšenia nákladov v budúcnosti, ale aj mnohé iné otázky. Čo však potrebujeme my? My potrebujeme v súlade s Európou dôslednejšie presmerovať hospodársku politiku vo vzdelanostnej ekonomike. Určite nás očakáva diskusia o harmonizácii účtovných štandardov a daní v Európe. Treba povedať, že zvýšenie výdavkov v zdravotníctve neznamená automaticky skutočnosť, že subjekty budú lepšie hospodáriť. Bude to skôr naopak. Výhrady si teda vieme zosumarizovať aj sami, ale keby sme pristúpili k ich riešeniu, pri zadefinovaní ich zdrojov by sa zas objavili iné výhrady, iné problémy, iné otázky. Myslím, že pre nás je dôležité uvedomiť si inú skutočnosť. V sobotu sme mali možnosť voliť primátorov, starostov, poslancov našich obcí a miest. Tak ako sa predchádzajúce vlády museli vyrovnať so začlenením Slovenska do medzinárodných politických a ekonomických štruktúr, my si dnes musíme uvedomiť, že dôležitý posun vpred nastal aj u nás doma. Slovensko je naozaj demokratickou krajinou. Nielen vzhľadom na svoju ústavu, ale predovšetkým so zreteľom na skutočnosť, že politika a jej reálny chod začína byť určovaný zdola – z komunálnej a regionálnej úrovne. Tu sa najsilnejšie prejavuje väzba a konkrétny vzťah občana k jeho vlasti. Tak je konštruovaný aj tento rozpočet – ako vzťah k svojmu štátu. Ja by som bol rád, keby sme zabudli na predvolebné boje, ktoré mali byť iba súbojom programov, a ďalej by sme sa mali venovať naozaj len programu. S cieľom nadefinovať také stratégie, také priority, ktoré budú na prospech pre tento štát, to znamená na prospech každého, ktorý je na Slovensku doma. Zdôrazňujem teda potrebu vecného dialógu o problémoch a potrebách Slovenska naprieč celým politickým, spoločenským, akademickým a odborným spektrom. Slovensko, slovenskí občania očakávajú od nás, že všetci prispejeme k vypracovaniu dlhodobých rozvojových stratégií, v ktorých jednotlivé štátne rozpočty a ich priority budú predstavovať síce dôležité a pozitívne, ale krátke etapy. Aby sme toto dosiahli, je potrebné naozaj, aby sme vecne diskutovali, aby sme pod politickými tričkami mali to skutočné tričko, ktoré bude mať taký znak, ako visí v tejto sále. Ja som veľmi rád, že súdržnosť a spolupatričnosť sú princípmi, ktoré majú v tomto štátnom rozpočte svoje pevné miesto. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, vážení páni ministri, dovoľte, aby som za klub poslancov Ľudovej strany oznámil, že považujeme tento návrh rozpočtu za naozaj odrazom potrieb občanov Slovenskej republiky, že ho považujeme za štátny rozpočet, ktorý zodpovedá programovému vyhláseniu vlády, teda zodpovedá aj prieniku volebných programov strán vládnej koalície, a že tento rozpočet všetci, vedomí si zodpovednosti, všetkými šestnástimi hlasmi nášho klubu podporíme. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)