Kyselica, Lukáš, poslanec NR SR (2023-06-14):
Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci, pán premiér, páni ministri, nechcem tu kritizovať nejak programové vyhlásenie vlády, alebo rozprávať, čo mi tam chýba, čo mi tam nechýba. Proste chcem sa troška vyrozprávať k tomu PVV-čku jak niektoré veci vidím ja a potom mám také dve, tri otázočky, na ktoré by som bol rád, keby som dostal nejak odpovede, tak pri konci sa spýtam. De facto ono je to tam napísané, len ma zaujíma to riešenie, akým spôsobom by to chcela táto vláda realizovať. Pretože hneď na začiatku tam máte napísané, že krajina a spoločnosť nie je primerane pripravená na prehlbujúce sa zmeny súvisiace so starnutím populácie. Ono sa to píše do tých programov už fakt roky rokúce, nechcem sa vracať späť, ale OĽANO počas celého volebného obdobia presadzovala prorodinnú, presadzovalo prorodinnú politiku a aj v minulosti, keď tá populačná krivka padala, tak aj tí socialisti kedysi v ČSSR pochopili, akým spôsobom motivovať, aby sa tie deti rodili, však z toho je odvodený aj ten výraz tie Husákove deti, vtedy oni pochopili v tých rokoch ´70, ´73, že sa musia zvýšiť materské príspevky, pôrodné, rôzne rodinné prídavky, mladomanželské pôžičky so štátnym príspevkom do 30 rokov, ktorí mali príjem do 5-tisíc korún, alebo samoživiteľkám, to bolo tuším 30-tisíc, ak sa narodilo dieťa, odpisovalo 2-tisíc, ak ďalšie dieťa, tak po 4-tisíc a už sa potom neúročila. Takže aj OĽANO propagovalo alebo chcelo ísť touto prorodinnou politikou. Vlastne takto vznikol aj ten prorodinný balíček, takže ono by to mohlo naštartovať tú demografickú krivku. Všetci dobre vieme, že aj tie rodinné prídavky a takisto potom dôchodky sú tak svojím spôsobom spojené nádoby, že koľko detí bude robiť na tých dôchodcov, aby tá krivka sa nejakým spôsobom nevychýlila, aby to bolo v nejakej rovnováhe. Takže tu by ma zaujímalo, akým spôsobom by ste chceli tú demografickú krivku, alebo akými opatreniami by ste to chceli stimulovať alebo naštartovať. Troška sa dotknem jednej vetičky, nám, alebo tak, taká rada, nám vlastne počas tých troch rokov vytýkali, že veľa skrátených legislatívnych konaní tu bolo. Väčšinou to bolo v súvislosti s covidovou krízou, no sme tu mesiac alebo ste tu mesiac a už tu máme tri SLK-čka, ale budiž, ja si na tom až tak nepotrpím. Uvádzate v PVV-čku udržanie, prilákanie talentov. Slovensko nielenže nevie udržať svojich talentovaných ľudí, stáva sa neatraktívne pre šikovné mozgy. Výsledkom je, že mladá generácia masívne odchádza. Tam OĽANO navrhovalo tiež jeden legislatívny zámer, ktorý sa týkal mladých bez daní. Takže toto by mohlo byť ďalšie opatrenie, len už je koniec volebného obdobia. Potom máte inkluzívnu spoločnosť, tiež čo sa týka kariérneho úspechu. My sme tam mali ďalšie opatrenie, ktoré sa týkalo matiek bez daní. Ďalšia stať, ktorá sa týka prehodnotenia systému pomoci domácnostiam s cenami energií s cieľom zvýšiť jeho adresnosť a motiváciu efektívne hospodáriť s energiami. Už tu boli viacerí predrečníci, ktorí sa k tomu, ktorí sa pýtali vlastne na toto isté, či sa to bude týkať aj firiem, či tam bude cenový strop, či tam bude ÚRSO nejakým spôsobom regulovať. V súčasnosti je tam zastropovaná tá cena pre energie, pre firmy a ak prekročí, tak, tak potom sa žiada tá kompenzácia od štátu, že akým spôsobom sa budú tieto opatrenia aj na firmy prehodnocovať. Vy tam spomínate aj domácnosti, to už viac viac-menej bolo vysvetlené. Ale čo ma zaujíma, a to keď tu nevidím ministra financií, tak pán premiér by sa mohol k tomu vyjadriť. Tam máte stať, kde je uvedené, že modernizácia a zjednodušenie daňového systému, pripravíme plán úloh smerujúci k daňovému mixu tak, aby výraznejšie podporoval ekonomickú aktivitu znižovaním daňového zaťaženia práce pri súčasnom prehodnotení zdanenia spotreby majetku a negatívnych externalít. Tu by ma zaujímalo, že či by sa to týkalo aj financovania samospráv. V minulosti napríklad pán Mihál publikoval viaceré články, ktoré sa týkali nejakého toho daňového mixu. Proste aj tie samosprávy, že by neboli financované len z DPPO, ale, či z DPFO, ale ten daňový mix by pre širokú škálu bol daňovým mixom a to financovanie by bolo tým mixom DPFO, DPPO, DPH. Takže tu sa vás chcem spýtať, že akou líniou by ste išli alebo aký spôsob presadzujete. Viem, to je na dlhšiu debatu a zrejme za tých pár mesiacov sa nestihne nejak táto oblasť celá prehodnotiť, ale tu by ma zaujímalo ako ekonóma váš názor na tento daňový mix. Druhá stať, čo je tam ohľadom brzdenia potravinovej inflácie, prudko rastúce ceny potravín predstavujú zásadný problém pre širokú verejnosť, najmä však pre zraniteľné skupiny, vláda posúdi možné opatrenia eliminujúce dosahy rastu cien potravín v spolupráci so všetkými zúčastnenými stranami od prvovýrobcov až po maloobchod. Tu by ma zaujímalo, že sú tu poslanecké návrhy, opozičné, tri, ktoré prešli prvým čítaním, že aký máte na to názor, lebo tam je nejaká úľava pre prvovýrobcov, ale je tam aj tá cenová regulácia. A to aj právnik v prvej triede zistí, že keď tie marže nastavíme na určité percentá, tak stačí si dať do toho reťazca jednu firmu, ktorá od, z nejakých skladov bude brať ten tovar a bude predávať koncovým tým reťazcom a tá marža bude splnená, ale de facto efekt to neprinesie žiadny. Takže to sa chcem spýtať, že aký máte na to názor, na tie poslanecké návrhy, ktoré sú tu, prípadne riešenia, akým spôsobom chcete tú potravinovú krízu riešiť. A ďalej je tam stať ohľadom zníženia nákladov na efektívne mýto. Minule tu bolo na výbore jedno zasadnutie, boli tu aj ľudia z NDS-ky, bol tam aj pán minister dopravy. Tu je uvedené, že zasadíme sa za zníženie nákladov na elektronický výber mýta s cieľom maximalizácie výnosov. Cieľom je znížiť nákladovosť na elektronický výber mýta z aktuálnej pozície 38 % na plánovanú úroveň, a to pod 15 %. Zavedieme európsku službu elektronického výberu mýta EETS do praxe a v tejto súvislosti spustíme zrozumiteľnú a vysvetľujúcu kampaň pre dopravcov. Takže k týmto krokom by som rád niečo vedel. Ďalšie kroky v reformách v oblasti justície, o tom sme sa už s pani ministerkou rozprávali na výbore. Je tam jedna stať, ktorá sa týka, že vláda bude pokračovať v rekodifikácii občianskeho práva, príprave nového Občianskeho zákonníka a zákona o obchodných spoločnostiach. Tejto vete som sa veľmi potešil, preto som sa pýtal pani ministerky aj na výbore, lebo, ako všetci vieme, tá rekodifikácia občianskeho práva sa pripravuje od roku 1998. Najprv to bol profesor Karol Plank, potom doktor Vojčík, profesor Lazar v 2009. Tam už niektoré legislatívne návrhy aj išli na vládu. Potom v 2018 či 2015 to bol profesor Dulak, v 2018 profesor Števček. Tá rekodifikácia sa pripravuje naozaj 30 rokov, je to, fakt to by bola obrovská zmena, ale je potrebná. Preto som sa potešil aspoň s takou malou dušičkou, že niečo sa ide dávať do MPK. Ja by som bol rád, keby to išlo MPK, mne to je jedno, nech sa to vyhodnocuje aj dva roky, ale ja si myslím, že toto je v oblasti justície a práva jedna zo základných úloh pre novú vládu, keby prvý rok, volebný, rozbehli nejaký proces v rámci MPK. Keď by aj legisvakačná doba bola aj dva roky, tak jak v Čechách, ale jednoducho ja si myslím, že rekodifikácia súkromného práva je veľmi potrebná. A čo sa týka Policajného zboru, máte tam takú stať Stabilizácia personálnych kapacít Policajného zboru a ďalších bezpečnostných a záchranných zborov v štátnej službe. Prečítal som si materiál, ktorý bol na vláde 12. 6. Viem, je to hlavne o potrebách ZVJS, veľké podstavy sú v tých väzniciach a naozaj vo väzniciach ak chýbajú ľudia, ten personál, tak to je veľká chyba. Tu naozaj môže záležať na jednom človeku, takže naozaj tam nemôžu byť tie podstavy. Je mi ľúto, že za toto volebné obdobie neprešla veľká novela sedemdesiat trojky, ktorá bola pripravovaná v MPK dva roky. Dostala sa na vládu, neprešla hospodárskou radou, bol tam ten dopad na štátny rozpočet, tuším, 110 miliónov, 70 z toho malo ísť pre PZ a ostatné pre ZVJS. Pokiaľ by prešla táto novela naozaj a našli by sa tie financie, tak tieto zbory by boli finančne zabezpečené a stabilizované. Vďaka.