L. Miklós, poslanec: (2009-04-29):
No začal by som s tým, že sme mali s týmto zákonom problémy, ale to je už za nami, to ja už nechcem hovoriť. Na druhej strane oceňujem, že posledný týždeň sme naozaj videli, že je snaha o vylepšenie zákona. Len ten problém je, že už na širšiu diskusiu a dlhšiu diskusiu a zatiahnutie viacerých ľudí do debaty, na to už jednoducho nebol čas, možno ani vôľa. A preto zostali v zákone také problémy, ktoré sa už nedajú upravovať len cez prosté pozmeňujúce návrhy, tie majú hlbší filozofický, vedecký a iný význam, ktoré treba pochopiť a prediskutovať trošku v kľude, a nie tak, že máme nejaké paragrafy a do toho musíme nasekať to, čo by sme si tam želali. Takže tieto problémy, žiaľbohu, zostali a ja by som vymenoval niekoľko z nich. Predovšetkým sú tu formálno-legislatívne problémy. Samozrejme, každý zákon je o právach a povinnostiach, predovšetkým, proste o tom, niekomu dať právo a niekomu dať povinnosť. No a okrem toho potom hneď za tým ide, akým spôsobom to je možné vymožiť, vymožiteľnosť práva, teda čo kým a akým spôsobom. No toto celkom teraz už v tej poslednej verzii už je to trošku predsa len lepšie, ale stále to ešte nie je ono. Druhá filozofická kategória, to je ten verejný záujem. Ja sa vám priznám, že mne sa ten pojem páči. Dokonca ešte dneska ste uvádzali ten zákon pod tým, aj keď viem, že už v konečnej verzii ten verejný záujem je von zo zákona. Takže mne sa ten pojem páčil. A to z jedného prostého dôvodu. Totižto počasie je verejné, nie štátne. Druhá vec je, akým spôsobom nadefinovať verejné, či to je to isté ako verejnoprávne. Zrejme nie celkom. Tá pôvodná definícia naozaj mala určité problémy. Ja som sa potom pokúsil dať ďalšiu definíciu, už, samozrejme, to by potrebovalo minimálne týždeň debaty so všetkými zainteresovanými. Ja som pod tým verejným myslel to, že to bude objektívne posúdenie klimatických prvkov na vedeckom základe a bude to šírené bez ohľadu na to, kto je štát, keď to takto hlúpo mám povedať. Druhá vec je, že, samozrejme, súhlasím, aby sieť bola štátna a aby aj služba bola štátna, aby prekrývala celé územie. Čiže to je ten prvý problémový okruh, verejný záujem, ktorý mne sa páčil. Mne sa páčil. No ale tá definícia nebola dokonalá, takže v tomto momente aj ja by som skôr súhlasil s tým, aby to tam nebolo. Druhý taký okruh je dikcia zákona ohľadom informovanosti. Sú odkazy v zákone na zákon o prístupe k informáciám. Ja som povedal pani vedeckej tajomníčke ústavu, s ktorou som debatoval, ale aj všetkým ostatným, že je zbytočný taký zákon, ktorý hovorí o informáciách, ktorý nič iné nepovie o informovanosti, len to, čo má povinnosť zo zákona o prístupe k informáciám. Totižto Slovenský hydrometeorologický ústav tradične a bez zákona robil pozorovania a robil informácie bez toho, že by bol tento nový zákon. Potom prišiel zákon o prístupe k informáciám. Hydrometeorologický ústav ani vtedy nemal žiadny problém, pretože on aj predtým informoval. A teraz v tomto zákone na mnohých miestach to isté, čo doteraz robil, sa nedefinuje presnejšie, aká je náplň týchto informácií, len sa odvolávajú, podľa zákona o informáciách. Myslím si, že toto je tiež legislatívne nie celkom dobrý prístup. Myslím, že to tam nevadí. Ale preto som navrhoval na mnohých miestach, ktoré už teraz v mojich pozmeňujúcich návrhoch nebudú figurovať, preto som v mnohých miestach navrhoval, že nech je to ako podzákonný predpis, kde sa bude definovať, čo obsahujú tie informácie. Ďalší taký tiež filozofický problém je také široké uvádzanie náplne hydrologickej služby, resp. činností Hydrometeorologického ústavu, ktoré sa prejavujú v definíciách. A na druhej strane ale výstupy sa nedefinujú. Je tu niekto, takže má to zmysel aspoň k odkazu, to, čo teraz poviem. No čím viacej tam dáte náplne, tak tým viac povinností si dávate. Druhá vec je, že vymožiteľnosti, povinnosti, to v zákone nie je. Ale to som povedal prvýkrát. Ale čím viac tu dávate, že SHMÚ robí to a to, dokonca s prekryvmi, a nie celkom s presnými definíciami, tak tým viac musíte toto robiť. A SHMÚ toto môže robiť, pretože zákon mu to nezakazuje. Ale to, čo bude v zákone, musí robiť, musí robiť. A na druhej strane v tých výstupoch tá definícia tých výstupov chýba. To znamená, že ja okamžite môžem naštartovať, že vy mi nerobíte, nedávate informáciu o stave pôdy, pretože SHMÚ nebude robiť stav pôdy. Totižto robí len niekoľko vizuálnych stanovení o vlastnostiach pôdy. Ale v zákone je povedané, že robí stav pôdy. Keď príde pôdoznalec alebo hocikto, tak povie: „Pre mňa do stavových veličín pôdy patrí celkom iste hĺbka pôdy. Robíte hĺbku pôdy? Nerobíte. Neplníte zákon.“ No ale toto je filozofia. Toto sa nedá napraviť tak jednoducho. Len to vám veľmi dobrosrdečne takto hovorím, že to sú tie nedostatky. Preto som relatívne protestoval, teda nieže protestoval, ale snažil som sa do toho zasiahnuť. No a potom sú tu aj pojmové nejasnosti. Preto som aj povedal, že vyučujem teóriu geosystémov, aby ste vedeli, že to, čo som tu navrhoval, som nevymyslel včera, ale na základe dlhoročných vedeckých bádaní. Takže prepáčte mi, moji kolegovia, nebudete s tým asi súhlasiť, môj prvý návrh bude procedurálny, a myslím, že nikomu to nebude škodiť, myslím, najjemnejšie, najjemnejší proces je, vrátiť to na dopracovanie, lebo keby sme to podali, keby sme to dotiahli na budúcom zasadnutí parlamentu, možno ešte ten mesiac by trošku pomohol tomu zákonu. To už je na vás, ako sa s tým vysporiadate, ale celkom iste by to tomu pomohlo. No ale keď nie, tak by som prešiel potom na konkrétne pozmeňujúce návrhy, ktoré som konzultoval s vedeckou tajomníčkou ústavu. Dostal som na to odpoveď, znovu som to prežul. Ale práve to, že to sa nedá len takto ad hoc, to by sme mali sedieť na tom možno dva dni, aby sme to presne upresnili, lebo postupne som sa dozvedel, čo bol zámer predkladateľa, predkladateľ postupne sa dozvedel, čo namietame my. Takže to už je relatívne ťažké. Napriek tomu som niektoré z tých pozmeňujúcich návrhov naformuloval do klasickej formy, a to aj cez 16 podpisov. Takže § 1 písm. b), tam je to o tom, na čo je vôbec tento zákon. A hovorí, že upravuje štátnu hydrologickú sieť. Myslím si, že nie je to dobrá formulácia, že upravuje štátnu hydrologickú a meteorologickú sieť, pretože neupravuje ju, totiž ona ešte neexistuje. Čiže podľa mňa ju ustanovuje. Tá odpoveď bola, že však to bude tá istá sieť, ktorá v tomto momente existuje, len sa povie, že bude štátna. Ja s tým absolútne súhlasím, ide len o slovné spojenie. Dokonca aj, predkladateľ, si uvádzal, že účelom zákona je upravenie postavenia. To už je lepšie. Preto aj môj návrh je v § 1 písm. b) na začiatok doplniť slová „ustanovenie a postavenie siete“. Ináč, presne o tom hovoríte v § 17 pozmeňujúceho zákona. Čiže nič nového nehovorím, len aby ten zákon bol taký, aký by mal byť. V § 1 písm. d) hovorí súčasné znenie, že povinnosti služby... (Vystúpenie prerušené predsedajúcim.)