D. Čaplovič, podpredseda vlády SR: (2007-12-06):
Ak pán poslanec Lipšic hovoril o tom, že 20. júna sme schválili novelu tzv. antidiskriminačného zákona, áno, je to pravda, to bola reakcia na prvú pripomienku. A ja som, samozrejme, do tejto pripomienky zobral aj niektoré pripomienky širokej verejnosti z mimovládnych organizácií a sľúbil som im, a to som aj dodržal, že ďalšie pripomienky budú implementované aj do tejto novely zákona, ktorá bola už vtedy na stole. Len príprava sa nerobí tak, že za mesiac, ale polroka tvrdého rokovania, diskusií – a teda nielen v tej komisii, ktorá pracovala pri úrade vlády zo zástupcov jednotlivých ministerstiev – sporenia, hľadania ciest, ale aj s osobnosťami vedy a výskumu a právnych organizácií sme konzultovali so všetkými právnickými fakultami a navyše, sme si niektoré veci overovali aj s pánom veľvyslancom Kuchárom, ktorý teraz už pôsobí v Rade Európy, predtým tam bola Lampertová, a o tých veciach sme diskutovali. Lebo viete veľmi dobre, že aj Rada Európy pripravuje isté zadefinovanie dočasných vyrovnávacích opatrení a myslím si, že my sme v duchu a v zhode tohto zadefinovania. Ale prosím, v minulosti sa stali chyby, a keď môj predchodca podpredseda vlády pán Csáky nemohol presadiť kvalitný antidiskriminačný zákon najmä kvôli tomu koaličnému partnerovi, ktorý teraz voči nemu vystupuje, a spôsobilo to obrovské, by som povedal, problémy vo vzťahu do budúcnosti, ktoré sú tu na stole a to sú tie pripomienky, ktoré nám prichádzajú z Európskej komisie, lebo sme nedokázali v tom predchádzajúcom období napriek tomu, že môj predchodca to chcel zrealizovať, a poznám ten pôvodný návrh jeho antidiskriminačného zákona, ho nemohol, lebo bol v takom koaličnom zoskupení a zovretí. Myslím si, že sa môžeme pozerať rôzne na tie pohľady a myslím si, že pohľad pána poslanca, exministra spravodlivosti je jeho pohľadom. Ja poznám desiatky pohľadov skvelých právnikov a my sme sa na nich takisto obracali a obrátili a tí nám v podstate odobrili tieto návrhy, ktoré sa objavujú v tomto návrhu novely antidiskriminačného zákona. Znovu opakujem, že tie tzv. dočasné vyrovnávacie opatrenia nie sú tentoraz, ako aj správne postrehol pán exminister, zachytené len na etnickom alebo na rasovom princípe, ale sú tam aj ďalšie veci uvedené. A napriek tomu viete, že de facto tie dočasné vyrovnávacie opatrenia na Slovensku fungujú a už sa tu netvárme, že nefungujú v mnohých oblastiach, na rôznych úsekoch, prečo by sme ich nemali mať zavedené aj v zmysle litery zákona do našej legislatívnej normy. A myslím si, že tak, ako je to zadefinované a mám to konzultované s mnohými odborníkmi z oblasti práva a jednotlivých právnických fakúlt na slovenských univerzitách, je to možné takýmto spôsobom postaviť. Navyše sme si to prekonzultovali ešte aj v Európskej komisii, lebo ja nerobím tak, že idem do nejakého súboja bez toho, že by som si niektoré veci nevydiskutoval aj z hľadiska tých noriem, ktoré odporúča Európska komisia alebo pripravuje Európska komisia, lebo nerád by som bol, aby sme každý rok tu schvaľovali novú a novú novelu a radšej týmto mnohým veciam z hľadiska vývoja v súčasnosti v Európe aj pristupovali a, samozrejme, aj tie jednotlivé odporúčania realizovali. Znovu navrhované ustanovenie § 8a prináša úpravu tzv. dočasných vyrovnávacích opatrení. Znova opakujem, dočasných. A znova opakujem, je to pre tých, ktorí nie z vlastnej viny sa nemôžu dostať na rovnakú štartovaniu čiaru do života. A im treba pomôcť, aby sa dostali na rovnakú štartovaciu čiaru do života, dať im šancu, a potom už je na nich, ako sa tejto šance v budúcnosti uchytia, ako ju budú konkrétne realizovať. A možno treba urobiť isté opatrenia a robilo to aj americké právo a vy, pán Lipšic, o ňom veľmi dobre viete, aké boli vzťahy vo vzťahu k černochom a k iným rasám, ktoré tam pôsobili, najmä v tom období 50., 60. rokoch a v legislatíve 70. a 80. rokoch a snažili sa vytvárať aj tú šancu. Aj tú šancu, o ktorej tu hovoríme v rámci, nazveme to u nás, dočasnými vyrovnávacími opatreniami. Opakujem, ich koncepcia bola pripravená v súlade s medzinárodnou právnou úpravou ako významným prameňom práva v oblasti diskriminácie, kde sú dočasné vyrovnávacie opatrenia považované za legitímne opatrenia používané s cieľom zaručiť plné a rovnaké používanie ľudských práv a základných slobôd. A hovorím znovu, je to aj v súlade s ústavou, ale nebudem teda prejudikovať, nech rozhodne potom Ústavný súd, ak by boli problémy. A neviem, prečo sa stále niektorí právnici oháňajú dopredu Ústavným súdom ako s bičom a hovoria, že je to protiústavné. (Hlasy z pléna.) Ale takto to nebolo v predchádzajúcom návrhu zákona. Podľa zásad obsiahnutých v medzinárodnom práve tieto vyrovnávacie opatrenia sú v súlade s princípom rovnosti a právom nebyť diskriminovaným, ak sú špeciálne opatrenia prijaté. A teraz hovorím: a) so súhlasom členov skupín, na ktorých sa vzťahujú; b) na základe jediného cieľa, ktorým je dosiahnutie rovnosti; c) dočasné; d) pozastavené, ak je dosiahnutý vytýčený cieľ. Tak je to dokumentované. A ešte nakoniec, nie sú dôsledkom neustáleho udržiavania nerovnakých alebo odlišných štandardov. Čiže sú dočasné. A vychádzame aj z odporúčaní Rady Európy v tejto oblasti a tých konzultácií, ktoré sme mali. V súvislosti s dočasnými vyrovnávacími opatreniami je nevyhnuté zdôrazniť, že pokiaľ tieto opatrenia zamerané na vyrovnávanie príležitostí spĺňajú vyššie uvedené podmienky, nejde o diskrimináciu ostatného obyvateľstva. Pri zavedení dočasných vyrovnávacích opatrení totiž nejde o zlepšovanie postavenia jednej skupiny ľudí, ale o vyrovnávanie ich príležitostí s cieľom dosiahnuť de facto skutočnú rovnosť, ktorá musí existovať pri realizácii ľudských práv a slobôd. Budeme o tom hovoriť aj na zasadnutí Rady Európy, keďže máme teraz predsedníctvo a budeme sa snažiť aj o týchto veciach veľmi otvorene diskutovať. Myslím si, a znovu opakujem, príprava bola dlhá. Pán spravodajca sám o tom hovoril, že boli takmer polroka diskusie na rôznych úrovniach využitím ako pracovníkov jednotlivých ministerstiev, tak externých organizácií, tak mimovládnych neziskových organizácií, ktorých hlas sme veľmi citlivo počúvali a snažili sme sa maximálne byť ústretoví a využiť aj tieto poznatky, ktoré majú z terénu a ktoré by bolo potrebné do návrhu novely zákona zakomponovať. Z toho dôvodu chcem znovu zopakovať a znovu vás poprosiť, ctené dámy, vážení páni, aby sme posunuli tento návrh novely zákona do druhého čítania, aby sme vytvorili priestor na ďalšiu diskusiu v rámci jednotlivých výborov, aj gestorského výboru a, samozrejme, aj v rámci druhého čítania v pléne Národnej rady na januárovom zasadnutí v budúcom roku. Myslím si, že tu je šanca mnohé veci vylepšiť. Ja sa nebránim tomu, aby sa skvalitňovali veci, aby sa precizovali veci, ale myslím si, že takýto zákon alebo novelu zákona Slovensko potrebuje. Ďakujem vám za pozornosť.