P. Paška, predseda NR SR: (2010-03-04):
Dovoľte mi, aby som privítal pána Maroša Šefčoviča, podpredsedu Európskej komisie pre medziinštitucionálne vzťahy a administratívne záležitosti. Som veľmi rád, že pán komisár a zástupca Slovenskej republiky si našiel vo svojom, bezpochyby, veľmi nabitom programe čas a prišiel sem do Národnej rady, aby nám poskytol informácie, na ktoré čakáme a na ktoré sme zvedaví. Tak ako som avizoval, potom, ako pán Šefčovič v krátkom expozé podá informácie, bude možnosť krátkych otázok a odpovedí a reakcií, pán podpredseda Európskej komisie bude odpovedať dole z miesta vystúpenia. Vás poprosím, ak máte záujem položiť otázku, aby ste sa registrovali kartou a technici vám zapnú mikrofón. Nech sa páči, máte slovo, pán podpredseda komisie. M. Šefčovič, podpredseda Európskej komisie pre medziinštitucionálne vzťahy a administratívne záležitosti: Vážený pán predseda Národnej rady, vážený pán podpredseda vlády Slovenskej republiky, vážené panie poslankyne, páni poslanci, milí hostia, v prvom rade by som sa chcel veľmi pekne poďakovať za pozvanie do Národnej rady Slovenskej republiky, lebo mi to vlastne umožňuje taký symbolický štart ako podpredsedu komisie pre medziinštitucionálne vzťahy, do ktorého zodpovednosti spadá aj spolupráca s národnými parlamentmi, môžem symbolicky v Bratislave, priamo v Národnej rade Slovenskej republiky vlastne odštartovať pôsobenie v tejto novej funkcii. A som takisto rád, že sa nám podarilo dohodnúť taký aktuálny termín mojej návštevy, lebo by som chcel oboznámiť s témou, ktorá je mimoriadne aktuálna, ktorá je mimoriadne aktuálna v Bruseli, ale som si istý, že čoskoro bude takisto veľmi živo oddiskutovaná v Bratislave. Chcel by som vám priblížiť základné momenty Stratégie EÚ 2020, ktorú práve včera schválila Európska komisia. Čo je jej hlavným cieľom? Hlavným cieľom tejto stratégie je vyviesť európske hospodárstvo z krízy a využiť tento moment prekonania krízy na to, aby sme európske hospodárstvo, európsku ekonomiku postavili na úplne nové základy. Chceme využiť tento moment na to, aby sme vedeli dnešnej a budúcim generáciám garantovať životnú úroveň, na ktorú sú zvyknutí a garantovať tak konkurencieschopnú ekonomiku, ktorá sa nestratí ani za 10 rokov vo veľmi náročnom globalizovanom svete a vo veľmi silnej konkurencii. Prečo musí Európa konať rázne a prečo musí konať už teraz? Bezprecedentná globálna kríza v uplynulých mesiacoch prakticky vymazala výsledky veľmi úspešného ekonomického pôsobenia  Európskej únie za posledné obdobie. Náš HDP kolektívne klesol o 4 % a priemyselná produkcia v krajinách Európskej únie sa vrátila na úroveň 90. rokov. Len za posledných 20 mesiacov pribudlo medzi nezamestnanými 7 miliónov Európanov a číslo nezamestnaných, počet nezamestnaných sa vyšplhal na 23 miliónov občanov. Čo je obzvlášť alarmujúce, je fakt, že z týchto 23 miliónov občanov je 21 % mladých ľudí. Rovnako negatívny zásah zažili aj naše verejné financie. Priemerný deficit verejných financií je 7 % a výška dlhu verejných financií sa v rámci Európskej únie pohybuje na úrovni 80 %. Čiže môžeme veľmi smelo povedať, že uplynulé dva roky vymazali 20 rokov veľmi náročného konsolidačného úsilia v oblasti verejných financií. Jedným z dôvodov, prečo kríza tak zvýraznila tieto nedostatky, ktoré v Európskej únii máme, je fakt, že dlhodobo v Európe zápasíme s nižšou produktivitou a zaostávanie v tejto oblasti oproti našim hlavným konkurentom sa za uplynulú dekádu prehĺbilo. Takými hlavnými dôvodmi sú, samozrejme, nižšie investície do vedy a výskumu, nedostatočné využívanie informačných technológií, určité obavy z prijímania nových inovačných riešení, pretrvávajúce bariéry na vnútornom trhu a takisto aj menej dynamické podnikateľské prostredie. Samozrejme, že vo výpočte problémov, ktoré Európska únia má, by som mohol pokračovať, ale myslím si, že hlavným cieľom našej diskusie a hlavným cieľom Stratégie EÚ 2020 je, ako sa s týmito problémami dokážeme vysporiadať, ako ich dokážeme prekonať a ako    dokážeme využiť tento moment na vybudovanie novej ekonomiky. Je úplne jednoznačné, že toto sa nedá vyriešiť v Bruseli. Musí ísť o jednoznačne spoločný projekt, kde budeme garantovať prienik európskej a národných úrovní. Ako vidíme za posledné obdobie, hospodárstva jednotlivých členských krajín sú veľmi úzko prepojené. Problémy v jednej krajine takmer okamžite ovplyvňujú ekonomický vývoj v krajinách ostatných. Z druhej strany máme takisto veľmi jasné dôkazy, že pokiaľ sa Európska únia dokáže zjednotiť a postupuje spoločne, takmer okamžite to privádza k veľmi úspešným výsledkom. Ako taký najklasickejší príklad z uplynulého obdobia by som poukázal na spoločný postup pri riešení bankovej krízy, ktorú sme naozaj zvládli veľmi dobre a omnoho lepšie ako naši partneri v zahraničí. Európska únia má veľmi veľa silných stránok, ktoré je potrebné v súčasnej situácii maximálne zúročiť. Sme najväčším obchodným blokom na svete, sme vedúcou destináciou pre zahraničné investície. Viaceré európske krajiny patria ku skutočným lídrom v oblasti  inovácií. Rešpektujeme potrebu hospodárskej, sociálnej a teritoriálnej kohézie a solidarita má stále veľmi silný význam v rámci Európskej únie. Máme stále sa vyvíjajúci, rastúci veľmi silný vnútorný trh. Máme spoločnú menu a máme veľmi silné postavenie v rámci G 20. A toto všetko sú faktory, ktoré nám určite pomôžu prekonať súčasnú krízu a revitalizovať Európsku úniu ako-takú. V závislosti od toho, ako dokážeme využiť uvedený potenciál, môžeme v podstate rátať s takými troma predpokladanými scenármi ekonomického vývoja v Európe. V prípade, že sa zmierime s tým, že sa vrátime k hospodárskemu životu, ako sme ho poznali pred krízou, to znamená, scenár Business as usual, tak najlepšie, čo sa môže stať, bude to, že sa bude európska ekonomika vyvíjať scenárom pomalého oživenia, resp. stagnácie. To nám však nezabezpečí potrebný rast na to, aby sme vedeli generovať nové pracovné miesta a Európa postupne bude strácať životnú úroveň, na ktorú sme zvyknutí a postupne sa bude oslabovať jej postavenie vo svete. Sú však aj  pesimistickejšie scenáre, ktoré sa nazývajú scenármi strateného desaťročia. Pokiaľ by sme prechod krízy k oživeniu  nezvládli, tak nám hrozí jednoznačne strata životnej úrovne tak, ako ju poznáme a postupná marginalizácia Európskej únie vo svete. Je nám všetkým jasné, že nikto z nás to nechce pripustiť, a preto sa musíme zamerať na jediný možný scenár, ktorý musí byť pre nás tým hlavným smerom, a to je scenár výrazného oživenia európskej ekonomiky a jej postavenie na nové základy. Na čom chceme túto novú ekonomiku postaviť? Stratégia EÚ 2020 chce vytvoriť solídne podmienky pre udržateľný rast a finančnú konsolidáciu v rovnakom čase. Preto aj táto stratégia zohľadňuje globalizáciu, tlak na zdroje, starnutie obyvateľstva, či aktuálne technologické trendy. Je postavená na troch prepojených pilieroch. Prvým z nich je pilier rastu založený na vedomostiach a inováciách. Druhým je pilier založený na udržateľnom raste, ktorého cieľom je budovanie zdrojovo nenáročnej ekonomiky, ktorá podnikateľom zníži náklady na ich produkciu, zvýši našu energetickú bezpečnosť a bude napĺňať vysoké  ciele v oblasti životného prostredia, ku ktorým sme sa ako Európska únia zaviazali. Tretím pilierom je inkluzívny rast, ktorý je orientovaný na podporu zamestnanosti a na odstránenie chudoby a posilnenie sociálnej kohézie. Po skúsenostiach s Lisabonskou stratégiou sa Európska komisia rozhodla výrazne zredukovať počet priorít a zamerať sa len na päť z nich. Ktoré sú to? Prvou z nich je zvýšenie zamestnanosti občanov v rámci Európskej únie na 75 %. Chceme to dosiahnuť lepším zapojením žien, starších pracovníkov či imigrantov do pracovného procesu. Druhým cieľom je zvýšenie investícií do vedy a výskumu na 3 % európskeho HDP. Chceme rešpektovať environmentálne ciele, ku ktorým sme sa zaviazali už pred nejakým obdobím, tie známe tri dvadsiatky a chceme zvýšiť počet Európanov, ktorí budú mať vysokoškolský diplom. Chceme sa dostať z čísla 31 % na 40 %, aby sme mohli konkurovať našim hlavným partnerom. Chceme zároveň skvalitniť celkový proces vzdelávania a zabezpečiť, aby počet mladých Európanov, ktorí nedokončia školskú dochádzku, klesol z 15 na 10 %. No a posledným cieľom je pomôcť 20 miliónom ľuďom žijúcim v Európe dostať sa nad hranicu chudoby. Ako tieto ciele chceme dosiahnuť? Chceme ich dosiahnuť prostredníctvom tzv. vlajkových iniciatív, ktoré budeme realizovať v spolupráci s členskými krajinami v nadchádzajúcom období. Prvou z nich bude iniciatíva zameraná na dobudovanie inovačnej únie, kde pôjde o vytvorenie priestoru pre vedcov a výskumníkov. Musíme dosiahnuť omnoho silnejší režim ochrany duševného vlastníctva. Musíme konečne vyriešiť všetky problémy, ktoré máme s patentovou ochranou, lebo nemôžme ďalej tolerovať vývoj, kde mnoho skvelých myšlienok prichádza z Európy, ale patentované sú v USA a komerčne sa realizujú v Japonsku. Musíme dokázať tieto myšlienky nielen v Európe vymyslieť, ale ich aj patentovo chrániť, zrealizovať a priniesť ich na pulty predajní. V tejto oblasti jednoznačne musíme dosiahnuť pokrok. A len na ilustráciu uvediem, že spoločnosť Google vydáva na vedu, výskum a vývoj informačných technológií viac prostriedkov, ako je celý 7. rámcový program pre vedu a výskum Európskej únie. A je to suma vyše 50 miliárd eur na túto finančnú perspektívu. Druhou iniciatívou, ako som už predznamenal, je iniciatíva „Mládež v pohybe“, kde sa chceme priblížiť k úrovni počtu vysokoškolákov, ktorú majú v USA, kde tento počet dosahuje 40 %, či v Japonsku, kde je toto číslo ešte vyššie a približuje sa k 50 %. Musíme prekonať situáciu, kde každý siedmy Európan nedokončí základnú školskú dochádzku a musíme sa vysporiadať s problémom nedostatočných čitateľských zručností, ktorý sa nám objavil za posledných 10 rokov a, bohužiaľ, sa zhoršuje. Každý štvrtý mladý Európan, vrátane Slovákov, má problémy s pochopením textu, ktorý číta. A s touto tendenciou sa nemôžeme zmieriť a musíme nájsť spôsoby, ako sa s touto veľmi dôležitou otázkou vysporiadať. Ďalšou oblasťou, kde naozaj musíme zamerať svoje úsilie, je vybudovanie digitálnej spoločnosti v Európe. Dnes už väčšina domácností je pripojená na internet, avšak Európania majú naďalej veľké obavy využívať internet na bankové transakcie, na elektronický obchod a vlastne tento potenciál, ktorý tu pred nami leží, sa využíva minimálne. Európska únia urobí maximum, aby sa vytvoril skutočný vnútorný elektronický trh pre celú Európsku úniu, ktorý bude garantovať práva ochrany spotrebiteľov tak, aby tie obavy, ktoré z elektronického obchodu majú, boli prekonané a aby sme vedeli tento potenciál zvýšiť viac. Podmienkou toho je, samozrejme, zvýšenie digitálnej gramotnosti občanov, na čo sa bude takisto táto iniciatíva zameriavať. Ďalšou iniciatívou je zdrojovo efektívna Európa, kde takisto budeme musieť nájsť spôsob, ako produkovať viac pri menšej spotrebe energií. Očakávame iniciatívy v oblasti produkcie zelených áut či strategických energetických technológií. No a to, že ide o trend budúcnosti, podčiarkuje len ten fakt, že od roku 2000 sa v oblasti tzv. ekopriemyslu zvýšila zamestnanosť o 7 % a do roku 2020 sa očakáva, že v tejto oblasti sa vytvorí 2,8 mil. pracovných miest. Čiže nejde len o náklady spojené s environmentálnymi opatreniami, ale ide aj o veľkú podnikateľskú príležitosť, ktorá sa môže pretaviť do tvorby nových pracovných miest. Ďalšie iniciatívy len v skratke. Priemyselná politika pre éru globalizácie, ktorá sa chce zamerať na modernizáciu podnikateľského prostredia a na zníženie bremena, ktoré musia podnikatelia vzhľadom na rôzne administratívne požiadavky vyplývajúce z legislatívy, či už európskej alebo národnej, realizovať. Ďalšou iniciatívnou je program na získanie nových zručností a vedomostí. Lebo možno to bude pre vás znieť prekvapujúco, ale 80 miliónov Európanov, čo je 30 % pracovnej sily v Európe, disponuje len nízkymi alebo základnými zručnosťami a základnou kvalifikáciou. Už dnes vieme, že pre týchto ľudí bude v roku 2020 o 12 miliónov  pracovných príležitostí menej, naopak, bude 16 miliónov pracovných miest pre tých, ktorí si dokážu svoju kvalifikáciu zvýšiť a ktorí sa dokážu uchádzať o prácu na tomto veľmi náročnom pracovnom trhu. Preto musíme tento trend predvídať už teraz a zabezpečiť našim ľuďom podmienky, aby sa mohli celoživotne vzdelávať, aby si mohli zvyšovať kvalifikáciu a prispôsobiť sa tým požiadavkám, ktoré tu budú už o niekoľko rokov. Poslednou iniciatívou je európska platforma boja proti chudobe. Znova, 80 miliónov Európanov dnes je ohrozených chudobou. Z týchto 80 miliónov je 19 miliónov detí, a preto sa Európska únia v spolupráci s členskými krajinami bude zameriavať na boj proti chudobe, na posilnenie sociálnej inklúzie a zabezpečenia adekvátnych ochranných sociálnych systémov. Viem, že keď príde niekto z Bruselu a začne hovoriť o počtoch, cieľoch, o ekonomických indikátoroch, o plánoch na 10 rokov, tak je to vždy prijímané s určitou zdržanlivosťou, či tie ciele sú naozaj reálne, či sa dokážeme zmobilizovať, aby sme ich dosiahli. Dovoľte mi preto uviesť len zopár príkladov, ktoré nám vedia jednoznačne dokázať, aký potenciál leží v jednotnom trhu, pokiaľ sa nám ho skutočne podarí odblokovať. Len odstránenie bariér a vytvorenie skutočného jednotného trhu s elektrinou by znamenalo zvýšenie priemerného európskeho HDP o 50 mld. eur. Paušálne zavedenie smernice o službách do legislatívnych poriadkov všetkých členských krajín by znamenalo zvýšenie priemerného HDP o 63 mld. eur. Problémom však je, že do dnešného dňa 18 členských krajín túto smernicu netransponovalo do svojich národných poriadkov. Zníženie administratívneho zaťaženia o 25 %, ku ktorému sme sa zaviazali do roku 2012, zvýši priemerné HDP v Európe o 75 mld. eur. A posledný príklad. Ak by sa nám podarilo odstrániť daňové bariéry, odstrániť administratívne cezhraničné regulačné prekážky pre finančné kapitálové transakcie, tak môžeme očakávať zvýšenie európskeho HDP o 94 mld. eur. Sú to obrovské sumy peňazí, ktoré môžeme získať len tým, že budeme rešpektovať pravidlá, na ktorých sme sa dohodli. Takýchto príkladov by som mohol uviesť oveľa viac. A preto je potrebné ich využiť čo najlepšie a vytvoriť také momentum, ktorému bude propagácia presadzovania takýchto opatrení prospievať a umožní nám dotknúť sa toho potenciálu, ktorý v Európe máme a ktorý dosiaľ nevyužívame. Stratégia EÚ 2020 je navrhnutá v celoeurópskom meradle. Avšak veľmi dobre si v rámci Európskej komisie uvedomujeme, že krajiny v Európskej únii sú rôzne, štartovacie pozície sú takisto veľmi rôzniace sa a musíme rešpektovať špecifiká jednotlivých členských krajín pri zapájaní sa do tejto stratégie. Preto budeme veľmi intenzívne komunikovať s jednotlivými členskými krajinami, aby sa prijali také opatrenia, ktoré budú na mieru šité jednotlivým členským krajinám a ktoré umožnia zohľadniť ich plusy, mínusy, výhody, nevýhody tak, aby sme tie ciele, ktoré sme si stanovili, dosiahli spoločne. V tejto súvislosti by som chcel vyzvať aj vás, poslancov a poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky, aby ste využili ten nový konzultačný mechanizmus, ktorý nám priniesla Lisabonská zmluva, aby ste sa zapojili do tejto európskej diskusie a dúfam, že takisto aj z Národnej rady Slovenskej republiky dostaneme podnetné námety, ako túto európsku stratégiu rozvíjať ďalej a ako ju uplatniť  práve voči Slovenskej republike. Slovenská republika od vstupu do Európskej únie v roku 2004 zaznamenala viditeľný pokrok takmer vo všetkých oblastiach. Slovenčinu dnes určite možno počuť vo všetkých hlavných mestách členských krajín. Vďaka Schengenu cestujeme bez bariér. Vďaka eurozóne sme sa dostali do najexkluzívnejšieho klubu európskych ekonomík, kde sa rozhoduje o najdôležitejších strategických otázkach v oblasti financií či menovej politiky. Za uplynulé obdobie sme zaznamenali v rámci Európskej únie najväčší rast HDP per capita a z európskeho a z 50 % európskeho priemeru sme sa za 5 rokov dostali takmer na 70-percentnú hranicu. Čiže myslím, že určite môžeme s presvedčením povedať, že uplynulých 5 rokov bolo pre Slovenskú republiku z hľadiska pôsobenia v Európskej únii veľmi pozitívnych. Ďalší úspech Európskej únie bude záležať od úspechu Slovenska a prosperita Slovenska bude určite záležať od celkového vývoja v rámci Európskej únie. Preto verím, že aj nadchádzajúcu dekádu budeme vedieť využiť tak úspešne, ako to bolo počas uplynulých 5 rokov a dúfam, že sa nám všetok ten potenciál, ktorý som sa snažil tak podrobne popísať, zužitkuje maximálne v prospech ako Slovenskej republiky, tak aj Európskej únie. Veľmi pekne ďakujem za vašu pozornosť. (Potlesk.)