M. Kuruc, poslanec: (2007-12-06):
V apríli sa konalo rozporové konanie k hromadnej pripomienke, ktorú k novele antidiskriminačného zákona podala mimovládna organizácia Občan a demokracia. Vtedy podpredseda vlády čiastočne prijal dve zásadné pripomienky verejnosti. Prvá sa týkala zmien definície obťažovania a tá druhá uplatňovania výnimiek zo zásady rovnakého zaobchádzania pri zamestnávaní v cirkvách a náboženských spoločnostiach. Neakceptované pripomienky sa týkali napríklad zaradenia definície sexuálneho obťažovania do zákona, zakotvenie zákazu diskriminácie vo vzájomných vzťahoch zamestnancov, zlepšenie antidiskriminačnej ochrany v službách a ďalších. Návrh zákona rozširuje okruh dôvodov, na základe ktorých je diskriminácia zakázaná. Napríklad poskytovatelia tovarov a služieb budú povinní dodržiavať zásadu rovnakého zaobchádzania aj vo vzťahu k ľuďom so zdravotným postihnutím či k ľuďom, ktorých vek býva často príčinou ich znevýhodnenia. Návrh zákona počíta aj so zvýšením ochrany osôb pred obťažovaním a obsahuje aj rozširujúce definície niektorých dôvodov diskriminácie, napríklad viery a zdravotného postihnutia, ktoré sa už nebudú uplatňovať len v niektorých oblastiach, ale budú platiť plošne pre všetky oblasti upravované antidiskriminačným zákonom. Novela zjednodušuje mechanizmus dokazovania prípadov diskriminácie pred súdmi a rozšíri možnosti zastupovania obetí diskriminácie mimovládnymi organizáciami či Slovenským národným strediskom pre ľudské práva. Významnou zmenou v predloženej novele je aj možnosť prijímania tzv. vyrovnávacích opatrení. Ich cieľom je dočasné odstránenie znevýhodnených, ktorými trpia ľudia pre svoju príslušnosť k národnostnej menšine, či pre rasový alebo etnický pôvod. Vyrovnávacie opatrenia pomôžu tiež ľuďom diskriminovaným z dôvodu pohlavia, veku alebo zdravotného postihnutia. Cieľom vyrovnávacích opatrení je zabezpečenie rovnosti príležitosti v praxi. Hoci vládny návrh antidiskriminačného zákona obsahuje viaceré ustanovenia, ktorých prijatie požadovali mimovládne organizácie v hromadnej pripomienke, stále má potenciál na vylepšovanie, napríklad rozšírením subjektov oprávnených prijímať vyrovnávacie opatrenia, ktorými sú v súčasnom stave iba orgány štátnej správy. Dennodenne sme totiž svedkami rôznych foriem diskriminácie. Rád by som tu uviedol výsledky posledného prieskumu občianskeho združenia Ľudia proti rasizmu, ktorý dokázal diskrimináciu podľa veku, pohlavia a národnosti. Diskriminácia je nelegálna, to je názov a zároveň aj cieľ kampane, ktorú v týchto dňoch spustilo toto občianske združenie a poukazuje na výsledky prieskumu s unikátnou testovacou metódou dvojíc. Typickým príkladom bola dvojica 35-ročných vysokoškolsky vzdelaných mužov, z ktorých jeden bol Róm a druhý nie. Spolu vytvorili 18 dvojíc s cieľom odhaliť diskrimináciu pri prijímaní do práce a tiež v prístupe k službám a poskytovaniu tovarov. Výsledky z 360 testovacích prípadov, kedy sa o tú istú službu, tovar alebo pracovné miesto uchádzali postupne obaja z dvojice, dokázali, že menšiny, starší alebo veľmi mladí, zdravotne postihnutí a ženy sú diskriminovaní. Prieskum sa konal vo všetkých krajoch Slovenska. Zaujímavým výsledkom prieskumu je porovnanie miery diskriminácie v Bratislave a jej okolí s ostatnými krajmi Slovenska. Dopadol výrazne v prospech hlavného mesta a jeho okolia, kde je najmenej prejavov diskriminácie. Diskriminácia menšín je častejšie vídaná v menších mestách a obciach, než vo veľkých. Čo je však zarážajúce, čoraz viac ľudí považuje diskrimináciu za bežný jav a za niečo úplne normálne. Znamená to, že nestačí len prijatie zákona, ale musíme zakomponovať do vzdelávacieho a výchovného procesu komplex opatrení zameraných na antidiskriminačnú výchovu už od najnižšieho stupňa školskej výchovy. Ďakujem.