P. Hrušovský, predseda NR SR: (2003-12-11):
S. Zubo, poslanec: Vážený pán predseda Národnej rady, vážení páni podpredsedovia, páni ministri, vážené kolegyne, vážení kolegovia. Mám dve interpelácie na pána ministra Kaníka. Prvá interpelácia. Vážený pán minister, ktoré práce na Slovensku vzhľadom na rozdielne možnosti získať zamestnanie sú do veľkej miery diferencované. Diferencovanosť trhu práce sa prejavuje, a to dlhodobo, tak medzi jednotlivými krajmi Slovenska, ako aj vo vnútri jednotlivých krajov. Existujú oblasti i celé doliny, kde nezamestnanosť trvalo dosahuje 30 i viac percent. Štatistiky nás presviedčajú, že nezamestnanosť práceschopného obyvateľstva rastie od západu na východ Slovenska. Pritom najväčšia nezamestnanosť je trvalo dosahovaná na juhu stredného a východného Slovenska. K menovanému stavu pristupuje ďalšia skutočnosť, a to dlhodobo nízka minimálna mzda občanov týchto oblastí. Výška minimálnej mzdy je taká nízka, že absolútne nemotivuje nezamestnaných hľadať si zamestnanie vo väčšej vzdialenosti od bydliska, ako je 10 kilometrov. Tento stave existuje vďaka skutočnosti, že náklady spojené s dopravou do zamestnania prevyšujú často rozdiel medzi minimálnou mzdou a príspevkom v nezamestnanosti. K týmto nákladom musíme pripočítať náklady spojené so zabezpečením stravy pre pracovníka, ošatenia pre  občana zamestnaného i  v rámci  verejnoprospešných prác mimo sídla jeho trvalého bydliska. Predpokladám, že práve uvedené dôvody viedli Národnú radu Slovenskej republiky v uplynulom období k prijatiu zákona č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti. Tento zákon v § 85 v odseku 1 hovorí o tom, že náhrada  cestovných výdavkov je na účely tohto zákona náhrada preukázaných cestovných výdavkov zamestnanca z miesta jeho trvalého bydliska alebo z miesta jeho prechodného bydliska do miesta výkonu práce a späť. V menovanom zákone v odseku 2b sa ďalej hovorí: „Okresný úrad práce do 30 dní od vzniku pracovného pomeru uzatvorí so zamestnancom, ktorý bol evidovaný ako nezamestnaný  najmenej 12 mesiacov, alebo so zamestnancom, ktorý po absolvovaní  školy bol evidovaný ako nezamestnaný najmenej 6 mesiacov dohodu o náhrade  cestovných výdavkov. Takéto znenie citovaného zákona č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti podľa môjho názoru zakladá právo pracovníka verejnoprospešných prác na úhradu cestovných nákladov. Napriek tejto skutočnosti v poslednom období dochádza k situácii, že okresné úrady práce z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov nepreplácajú pracovníkom verejnoprospešných prác cestovné náklady. Vzhľadom na uvedené  skutočnosti sa vás, pán minister, pýtam. Po prvé. Zákon č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti zakladá právo pracovníka na preplatenie nákladov vyplývajúcich z dochádzky pracovníka verejnoprospešných prác, ale aj iného pracovníka do zamestnania? Po druhé. Postupujú správne okresné úrady práce, keď z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov nepreplácajú cestovné? Po tretie. Čo majú robiť pracovníci verejnoprospešných prác v tom prípade, ak došlo zo strany okresného úradu práce k porušeniu zákona č. 387/1996 Z. z. a nebolo im cestovné preplatené? To je prvá interpelácia. Druhá interpelácia tiež na pána ministra Kaníka. Vážený pán minister, jedným zo zámerov vlády v oblasti sociálnej politiky je snaha od 1. januára 2004 zrušiť Národný úrad práce  a jeho nižšie články riadenia. Takáto zložitá úloha predpokladá celý rad obťažných opatrení a postupov sprevádzajúcich jej realizáciu. Samotná realizácia plánovanej úlohy je o to závažnejšia, že na účte Národného úradu práce podľa mojich informácií je 11 miliárd Sk a Národný úrad práce, ako aj jeho okresné pobočky vlastnia inventár za stovky miliónov korún. Tento majetok  musí byť v krátkom čase delimitovaný, čo  je úloha náročná tak na personálnu zložku, ale hlavne na oblasť kontroly, a to s cieľom, aby nedochádzalo k znehodnoteniu, prípade odcudzeniu  tohto majetku. V súvislosti z horeuvedeným sa vás pýtam, pán minister. Po prvé. Bola už daná výpoveď na tieto prostriedky patriace úradu práce z účtu Národnej banky na zmenu účtu? Po druhé. Je poverený orgán, ktorý vykonával účtovnú uzávierku v Národnom úrade práce? Po tretie. Je určený audit na vykonanie týchto úloh? Po štvrté. Sú pripravené delimitačné protokoly na delimitáciu majetku Národného úradu práce? Po piate. Stihne sa všetko, na čo sa pýtam, ku dňu zániku Národného úradu práce realizovať?  Ak nie, aký postup bude volený zo strany ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny? Po šieste. Kto bude zodpovedný za vzniknutú situáciu, ak úlohy v určenom čase nebudú splnené? Po siedme. Aká bude vaša osobná zodpovednosť, ak sa úloha  v plánovanom rozsahu  a v určenom  časovom limite nesplní? Ďakujem.