P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-07-01):
Nech sa páči, pán poslanec Blajsko, prihlásený písomne do rozpravy, potom pani spoločná spravodajkyňa a ďalší ostatní, ktorí budú chcieť vystúpiť. Pán poslanec Blajsko. A. Blajsko, poslanec: Vážený pán predseda, vážené kolegyne, kolegovia, návrh účtovnej uzávierky Sociálnej poisťovne za rok 2004 predkladá na schválenie Národnej rady Rada riaditeľov Sociálnej poisťovne v zmysle zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov podľa § 122. Účtovná uzávierka v zmysle zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve podľa § 17 obsahuje súvahu, výkaz ziskov a strát a poznámky k účtovným výkazom. V stanovisku sa zameriavame na hodnotenie hospodárenia Sociálnej poisťovne za rok 2004 vo väzbe na rozpočet Sociálnej poisťovne za rok 2004, ktorý bol schválený Národnou radou Slovenskej republiky. Po druhé. Súhrnne možno konštatovať, že hospodárenie Sociálnej poisťovne v roku 2004 prebiehalo v zásade v rámcoch schváleného rozpočtu. Sociálna poisťovňa hospodárila v roku 2004 s celkovými zdrojmi v sume 131,426 300 mld., v čom je mierne prekročenie rozpočtu o 0,94 %.  Na celkových zdrojoch Sociálnej poisťovne sa podieľajú príjmy v bežnom roku sumou 114,976 mld. Sk a prevod zdrojov z minulých rokov sumou 16,449 300 mld. korún. Príjmy v bežnom roku boli mierne prekročené o 1,08 %. Prevod zdrojov z minulých rokov bol na úrovni schváleného rozpočtu. Po tretie. V štruktúre príjmov v bežnom roku výraznejšie prekročenie je len v príjmoch z dlžného poistného, ktoré sa v porovnaní s rozpočtom prekročili o 3,482 200 mld. korún, relatívne o 112,15 %. Prekročenie príjmov dlžného poistného bolo ovplyvnené oddlžením zo strany štátu v závere roka 2004. A to išlo na Železnice Slovenskej republiky 1,162 900 mld. korún a zdravotnícke zariadenia 2,303 100 mld. Sk, pričom v rozpočte sa s týmto oddlžením vôbec neuvažovalo. Treba dať do pozornosti, že rozpočtované príjmy v bežnom roku s ich miernym prekročením sa dosiahli v podstate zásluhou oddlžení Železníc a zdravotníckych zariadení. V ďalších druhoch príjmov v bežnom roku sa nedosiahla úroveň rozpočtu v poistnom. Poistné bolo nižšie o 1,393 mld. korún, plnenie bolo na 98,72 %, pokuty a penále boli nižšie o 20,3 mil. korún, plnenie bolo na 81,5 %, a ostatné príjmy boli nižšie o 842,3 mil. Sk, plnenie bolo na 42,2 %. V rámci analýzy príjmov Sociálnej poisťovne za rok 2004 treba poukázať na to, že kým v rozpočtových príjmoch sa uvažovalo s pôžičkou Svetovej banky v sume 316,6 mil., v skutočnosti nedošlo k čerpaniu pôžičky, ako už predkladateľ uviedol. Vzhľadom na to, že pôžička bola orientovaná na budovanie informačného systému, nečerpanie pôžičky v roku 2004 mohlo reálne a negatívne ovplyvniť proces informatizácie v Sociálnej poisťovni, osobitne v podmienkach implementácie zákona o sociálnom poistení. Nazdávame sa, že treba venovať vybudovaniu informačného systému väčšiu a primeranú pozornosť tak z hľadiska dlhodobejších systémových riešení, ako aj z hľadiska efektívneho využitia disponibilných finančných zdrojov vrátane úverových. Po štvrté. Celková tvorba fondov Sociálnej poisťovne bola v roku 2004 v sume 131,426 300 mld., čo je o 0,94 % viac, ako sa predpokladalo v rozpočte. V porovnaní s rozpočtom vyššia tvorba bola predovšetkým v základnom fonde nemocenského poistenia. Ide o čiastku plus 1,520 800 mld. Sk a v základnom fonde starobného poistenia plus 880 mil. korún, čiže takmer 1 mld. Výraznejšie nižšia tvorba sa dosiahla v základnom fonde poistenia v nezamestnanosti. Ide o čiastku mínus 1,121 100 mld. oproti rozpočtu, čo bolo ovplyvnené najmä nižšou tvorbou tohto fondu v bežnom roku, ide o čiastku mínus 975,4 mil. korún. V tejto súvislosti treba dať do pozornosti aj otázku zodpovednej kvantifikácie tvorby fondov, a to aj v logickej väzbe na predpokladaný vývoj ukazovateľov v zamestnanosti, miery nezamestnanosti, vrátane vývoja uchádzačov o zamestnanie. Poznamenávame, že tvorba základného fondu poistenia v nezamestnanosti v bežnom roku sa nedosiahla v úrovni rozpočtu v podmienkach „priaznivého vývoja miery nezamestnanosti“, priemerná miera evidovanej nezamestnanosti v roku 2004 bola 14,26 % a rok predtým, v roku 2003, bola 15,9 %. Čiže je tu taká nelogickosť, prečo je také čerpanie. Po piate. Celkové použitie prostriedkov fondov dosiahlo v roku 2004 sumu 11,891 400 mld. Sk, čo je o 1,4 % viac, ako sa uvažovalo v rozpočte. Použitie základných fondov dôchodkového poistenia dosiahlo 99,818 mld., čo je v porovnaní s rozpočtom viac o 2,29 %, v korunách je to 2,234 900 mld. Sk. Vyššie použitie fondov dôchodkového poistenia súvisí tak s pokrytím jednorazového príspevku poberateľov dôchodku, išlo o čiastku 1,225 600 mld. korún, ako aj s kvantifikáciou dosahu dôchodkov priznaných od 1. 1. 2004 v podmienkach účinnosti zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. V základnom fonde nemocenského poistenia sa vykázalo nižšie použitie prostriedkov fondu v porovnaní s rozpočtom o čiastku 814,6 mil. korún. V tejto súvislosti treba dať opätovne do pozornosti otázku výšky odvodov na nemocenské poistenie vo väzbe na ich možné účelové využitie a celkového odvodového zaťaženia poistenca. V základnom fonde poistenia v nezamestnanosti pri celkovom použití fondu 3,986 800 mld. sa vykázalo vyššie použitie v porovnaní s rozpočtom až o 39,6 %, v reálnej čiastke 1,130 800 mld. korún. Vyžiadalo by si to hlbšiu analýzu vzhľadom na vývoj ukazovateľov v nezamestnanosti. Po šieste. V hospodárení bežného roka dosiahla Sociálna poisťovňa aktívny bilančný rozdiel 3,084 700 mld. korún, čo je pod úrovňou rozpočtu o 315,6 mil. Sk. Priaznivejší vývoj oproti rozpočtu bol najmä v základnom fonde nemocenského poistenia. K prehĺbeniu deficitu v bežnom roku v relácii k rozpočtu došlo v základných fondoch dôchodkového poistenia. Celkový deficit v uvedených fondoch dôchodkového poistenia dosiahol v bežnom roku v skutočnosti 14,248 300 mld. korún, čo je v porovnaní s rozpočtom zhoršenie o 1,426 400 mld. Sk, čiže zhoršenie je o 11,1 %. Po siedme. Celkový výsledok hospodárenia Sociálnej poisťovne po zapojení prevodu zostatkov zdrojov z minulých rokov za rok 2004 je aktívny bilančný rozdiel 19,533 900 mld. korún, čo je v porovnaní s rozpočtom zhoršenie o 0,5 mld., presne 522,6 mil. Sk. Celkový výsledok hospodárenia bol pozitívne ovplyvnený predovšetkým vyšším aktívnym bilančným rozdielom v základnom fonde nemocenského poistenia, ako som skôr uviedol. Negatívne bol ovplyvnený deficitom v základných fondoch dôchodkového poistenia, ktorý predstavoval celkove 13,049 300 mld. korún, so zhoršením oproti rozpočtu temer o 1 mld., presne 927,4 mil. Sk. K poklesu aktívneho bilančného rozdielu v porovnaní s rozpočtom došlo aj v základnom fonde poistenia v nezamestnanosti, pri ktorom sa dosiahol nižší aktívny bilančný rozdiel, ten rozdiel je v reálnej hodnote 2,503 300 mld. Sk. Ide o 19,3 % menej, ako bolo navrhované v rozpočte. Celkový deficit základných fondov dôchodkového poistenia v rozsahu 13,049 300 mld. sa pokryl z vnútorných zdrojov Sociálnej poisťovne bez účasti štátneho rozpočtu, pričom sa na krytí deficitu podieľajú predovšetkým zdroje základného fondu poistenia v nezamestnanosti, rezervného fondu a základného fondu nemocenského poistenia. Po pokrytí deficitu v základných fondoch dôchodkového poistenia, mám na mysli starobné poistenie a invalidné poistenie, sú všetky fondy Sociálnej poisťovne v rámci celkového aktívneho bilančného rozdielu 19,533 900 mld. usporiadané s aktívnymi bilančnými rozdielmi. Treba poznamenať, že systém dôchodkového poistenia sa stabilizuje a udržiava predovšetkým pomocou zapojenia zdrojov základného fondu poistenia v nezamestnanosti. Do riešenia deficitu fondov dôchodkového poistenia sa zapojili zdroje základného fondu poistenia v nezamestnanosti v rozsahu, čo ma udivilo, 7,5 mld. Sk. V porovnaní s rozpočtom je základný fond poistenia v nezamestnanosti uzatvorený s celkovým aktívnym bilančným rozdielom 1,932 500 mld. Sk, čo je oproti rozpočtu menej o 6,905 300 mld. Sk. Ide o rozdiel vo výške 78,2 %. Vývoj hospodárenia Sociálnej poisťovne v roku 2005 môže byť zložitý z hľadiska prevodu zdrojov z minulých rokov, najmä pokiaľ ide o zdroje základného fondu poistenia v nezamestnanosti, ako aj z hľadísk dosahu priznávania dôchodkov v priebežnom systéme bez náležitých kvantifikácií a stupňa zapojenia sa poistencov do sporivého systému, ako o tom už niekoľkokrát táto snemovňa aj počula. Treba očakávať ďaleko väčšie problémy v hospodárení Sociálnej poisťovne v roku 2004. To by bolo k samotnej správe z mojej strany všetko, ale neodpustím si, aby som nepripomenul ďalší efekt a ctenú snemovňu o tom neinformoval. Keď som si tu položil záverečný účet z hľadiska rozpočtu štátu, keď som si zobral kapitolu záverečného účtu ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny a keď som si zobral správu,  ktorú predkladateľ teraz nám predložil, zistil som jeden fakt. Vy si pamätáte, že som podával niekoľko pozmeňujúcich návrhov k zákonu o sociálnom poistení vo väzbe na vdovcov, vo väzbe na invalidov a vždy to skončilo tým, že sa to nepodporilo v tejto snemovni len preto, že konštatovalo sa, že to stojí veľa peňazí a na to tento štát nemá. Ja chcem upozorniť ctenú snemovňu, že zo záverečného účtu kapitoly ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny, od tých najchudobnejších, na tých najchudobnejších sme ušetrili 6,533 mld. Sk a presunuli sme ich na riešenie deficitov mimo sektora sociálneho. A teraz máme dôkaz o tom, že sme kľudne mali zdroje aj na invalidov, aj na vdovcov. (Potlesk.) My sme takmer 3,5 mld. korún riešili deficit, samozrejme, súhlasím, že sa riešil tento deficit, ale nie tak, ako to urobili necitlivo naši politici, že 3,5 mld. išlo na oddlženie Železníc a zdravotníckych zariadení. Ďakujem pekne. (Potlesk.)