P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-12-07):
K. Ondriaš, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán podpredseda vlády, dámy a páni, mám pár poznámok k rozpočtu, je to tlač 1304. Údaje, ktoré obsahuje návrh rozpočtu pre mňa sú nedostatočné, aby som mohol alebo aby sme mohli jednoznačne posúdiť trendy vývoja vplyvu rozpočtu na ekonomiku Slovenska a trochu si aj myslím, že je to úmysel predkladateľov. Napríklad v príjmovej časti návrhu rozpočtu sa neuvádza, ako jednotlivé odvetvia hospodárstva prispievajú k rastu HDP. Nevie sa, s akým objemom produkcie sa počíta, ako je produkcia rozdelená medzi medzispotrebu a pridanú hodnotu. Aký je ich vývoj v posledných desať, dvadsať rokoch. Je potrebné si uvedomiť, že aj spoplatnenie zdravotníctva prispelo k rastu HDP, podobne zvyšovanie cien a rôznych poplatkov, zvyšovanie cien plynu, benzínu a elektriny zvýši HDP. Keď spoplatníme školstvo, tak to prispeje k rastu HDP. V návrhu rozpočtu je aj príspevok zahraničným investorom. Opäť mi tu chýba analýza, aká bude pridaná hodnota výroby v podnikoch, kde zahraničnému investorovi často hradíme priamo až 15 percent nákladov na investície a často ďalších 10 percent nákladov nepriamo. V návrhu rozpočtu sa nedá posúdiť, či by nebolo efektívnejšie, keby tieto dotácie išli domácim podnikateľom. V návrhu rozpočtu sa neuvádza ani objem pridanej hodnoty pre jednotlivé odvetvia, neuvádza sa priamo, ako sa za posledné roky vyvíjal podiel pridanej hodnoty na objeme produkcie. Podľa podielu pridanej hodnoty na objeme produkcie by sme mohli posúdiť, či sa ekonomika transformuje v správnom smere. Takisto návrh rozpočtu neuvádza, aký je podiel pridanej hodnoty na jedného pracovníka v jednotlivých odvetviach, ako rastie produktivita v jednotlivých odvetviach. Dotknem sa výdavkov štátneho rozpočtu. Nie je tu diskutovaný podiel kapitálových výdavkov z celkových výdavkov a či tento podiel klesá alebo stúpa za posledné roky. Kapitálové výdavky na rok 2006 sú navrhované 14,1 percenta rozpočtu, čo pokladám za veľmi nízke výdavky. Podiel bežných výdavkov na celkových výdavkoch je až 86 percent. Za negatívum považujem, že v návrhu rozpočtu sú bežné výdavky vyššie ako príjem do štátneho rozpočtu, to znamená, že zo schodku štátneho rozpočtu budeme financovať aj bežné výdavky, čo je negatívum rozpočtu. Takýto návrh štátneho rozpočtu nemôže zaručovať dlhodobo zvyšovanie kvality života občanov. Len z týchto dôvodov nepodporím návrh štátneho rozpočtu. Mám poznámku k rozpočtu, k znalostnej ekonomike, k rozvoju vedy a techniky. Často sa hovorí alebo pán podpredseda vlády často zdôrazňuje, že máme vysoký a udržateľný ekonomický rast, že sme ozdravili ekonomiku, a preto môžeme venovať väčšiu pozornosť a trvalú pozornosť vede a výskumu a znalostnej ekonomike a znalostnej spoločnosti. Podobne sa hovorí v programovom vyhlásení vlády, že budeme podporovať vedu a techniku a posledné tri roky to mohlo byť takých desať, dvadsať vyhlásení a rôznych uznesení. Ja by som vás oboznámil, čo hovorí o podpore vedy a výskumu na Slovensku Európska komisia, je to zo správy z júla 2005. Tam sa konštatuje, že Slovensko patrí spolu s Poľskom a Írskom medzi krajiny, ktoré majú najmenší rast výdavkov na vedu, výskum a inováciu. Výdavky na výskum a vývoj dosiahli na Slovensku v minulom roku úroveň 0,53 percenta HDP. Menšie výdavky vykázali len Malta, Cyprus a Lotyšsko. Slovensko zaostávalo a zaostáva nielen za priemerom únie, čo je 1,9  percenta HDP, ale napríklad aj za susednou Českou republikou, kde investície do oblasti výskumu a vývoja dosiahli v minulom roku 1,28 percenta HDP. Na porovnanie Japonsko vynakladá 3,1 percenta, Spojené štáty 2,6  percenta, dokonca Čína vynakladá 1,31 percenta z HDP a rast výdavkov v Číne predstavoval v rokoch 1997 až 2002 10 percent ročne. Aký je vývoj podpory vedy a techniky na Slovensku? Výsledkom všetkých vyhlásení a uznesení je, že len v období rokov 1997 až 2004 poklesol celkový podiel výdavkov z HDP z 1,13 percenta na 0,53 percenta. Veda a technika Slovenskej republiky je tolerovaná, alebo skôr by som povedal trpená. Ja by som sa rád opýtal pána podpredsedu, prečo ste počas siedmich rokov vašej vlády utlmili investície do slovenskej vedy a techniky? A chcel by som sa spýtať,  ako je možné, že počas vašej vlády Slovensko znížilo výdavky na vedu a výskum z 1,13 percenta v roku 1997 na 0,53 percenta v roku 2004. Ďalej by som sa rád spýtal, kedy budete dávať na rozvoj vedy a techniky 1,13 percenta, ako to bolo v roku 1997, alebo dokonca 4,4  percenta z HDP, ako to bolo v roku 1989? Ako je možné, že vaše proklamované ekonomické úspechy nedovolia financovať rozvoj vedy a techniky, ako to bolo možné v roku 1997 alebo za socializmu. Analýzy hovoria, že aby sa veda a technika stala strategickým nástrojom rozvoja krajiny, je potrebné, aby jej celkové financovanie bolo v rozmedzí 2 až 3 percentá z HDP. Toto si už dávno uvedomili vo Švédsku, Fínsku, Belgicku, Holandsku a v ďalších krajinách. Ja by som sa rád spýtal, kedy si to uvedomíme aj my. Úpadok vedy a techniky na Slovensku dokumentuje nielen nízka finančná podpora vedy a techniky, ale aj jeden z výsledkov tejto podpory, napríklad počet pracovníkov vedy a výskumu posledných šestnásť rokov prudko klesol. V roku 1988 ich počet bol 64 944, v roku 2004 už len 22 217, t. j. len 34 percent. Tieto údaje pre mňa dokladujú, že podľa názoru našich vlád Slovensko asi nepotrebuje pracovníkov vedy a techniky. Stačí, keď budú poskytovať vždy dostatok lacných pracovných síl do priemyselných parkov a ďalším zahraničným firmám operujúcim na Slovensku. Pán podpredseda vlády, kedy pripravíte taký rozpočet, že zabezpečíte, že na Slovensku budeme mať opäť 65-tisíc pracovníkov vedy a výskumu, ako to bolo v roku 1988? Pán podpredseda vlády, kedy pripravíte taký rozpočet, že zabezpečí, že na Slovensku budeme dávať na rozvoj vedy a výskumu 3 až 4 percentá z HDP, ako to bolo v roku 1989? Keď toto zabezpečíte, potom vám uverím, že máme vysoký a udržateľný ekonomický rast, z ktorého je možné adekvátne podporovať vedu, výskum a inovácie a budovať znalostnú ekonomiku a znalostnú spoločnosť. Na záver. Podpora vedy a výskumu k navrhovanému rozpočtu, i keď došlo k navýšeniu, je stále veľmi nízka. Mám krátku poznámku k financovaniu súkromných škôl zo štátneho rozpočtu. Myslím si, že súkromné školy by nemali byť financované zo štátneho rozpočtu. Súkromné školy nech ostanú súkromné, keď sa nazývajú súkromné. Peniaze, ktoré sú navrhované na financovanie súkromných škôl, by mali ísť skôr na štátne, umelecké a športové školy a záujmové krúžky umeleckého alebo športového charakteru. Mám poslednú poznámku k celkovej výške príjmov do štátneho rozpočtu. Ja toto pokladám za hlavný dôvod, že je nedostatok peňazí v rezortoch a že sa tu dva mesiace diskutuje medzi rezortmi, kde pridať, kde ubrať. Otázka je, čo vláda robila posledné roky, aby bolo dostatočné množstvo prostriedkov v príjme štátneho rozpočtu, aby ste mohli navrhovať na kapitolové výdavky oveľa viac peňazí ako na bežné výdavky? Ja mám pár poznámok, kde sú niektoré dôvody. Napríklad po roku 1989 sa znížila produkcia v poľnohospodárstve, v súčasnosti je len na 60 percent produkcie 1989. Len za roky 1990 – 2004 sme v súčasných cenách stratili v poľnohospodárstve okolo 900 miliárd korún. Podobne sa znížila produkcia v stavebníctve, kde v súčasnosti produkcia je len 40 percent produkcie 1989. Straty znížením produkcie za 14 rokov sú 1 700  miliárd korún. Veľmi konzervatívny odhad strát z produkcie v priemysle za roky 1990 – 2004 v súčasných cenách stál občanov Slovenska  3 800  miliárd korún. Je paradoxné, že po dodržiavaní demokracie a dodržiavaní ľudských práv na Slovensku sa začali páchať trestné činy a ich škody, škody spôsobené kriminalitou v rokoch 2003 až 2004 boli okolo 100 miliárd korún. Stačilo by len zistiť, kde je záhada vysokej kriminality, odstrániť ju a máme niekoľko miliárd korún mesačne. Keby sme chceli zvýšiť príjmy do štátneho rozpočtu, tak moja rada je nasledovná, je jednoduchá. Dajte do poriadku poľnohospodárstvo, aby opäť produkovalo o 60 miliárd korún ročne viac, ako produkovalo kedysi. Dajte do poriadku stavebníctvo, aby opäť vyprodukovalo o 140 miliárd korún viac ako kedysi. Dajte do poriadku slovenský priemysel, vymôžte nedobytné bankové úvery, prešetrite privatizáciu, zariaďte, aby zisk z bánk, poisťovní, podnikov, barov, hotelov neodchádzal do zahraničia, ale ostával na Slovensku, odstráňte škody páchané kriminalitou, a keď toto dokážete, tak príjem do štátneho rozpočtu bude taký vysoký, že sa nebude mesiace diskutovať, komu dať a komu ubrať. Takže, pán podpredseda vlády, snažte sa, lebo zatiaľ, čo sa týka kvality života občanov Slovensko patrí v Európskej únii medzi krajiny s najhoršími výsledkami, a toto je aj výsledkom rozpočtov, ktoré ste tu v minulosti dávali. Ďakujem za pozornosť.