Mikloš, Ivan, poslanec NR SR (2013-06-28):
Ďakujem pekne. Myslím, že na otázku pána poslanca Kollára odpovedal aj Ivan Štefanec. Len doplním, že naozaj očakávame neutrálny dopad, pretože ak by takéto opatrenie bolo spojené s inými pozitívnymi zmenami v podnikateľskom prostredí, v flexibilite trhu práce a tak ďalej, potom by sa dali dokonca očakávať aj pozitívne dynamické efekty, ktoré by mohli možno byť aj vyššie, ako je, ako je nejaký statický výpočet straty z nižšej sadzby. To jednoducho ukazuje skúsenosť. Viaceré zníženia, Ivan Štefanec spomenul to zníženie z 25 na 19 %, ale ja si pamätám na ešte jedno, ešte väčšie zníženie, my sme niekedy počas prvej Dzurindovej vlády znížili daň zo zisku z 35 na 25 percent, a napriek takémuto zníženiu neklesol výber, ale naopak, výber bol vyšší pri 25-percentnej dani ako pri 35-percentnej dani. Čo je trochu aj reakcia a odpoveď na pána predsedu Duchoňa, ktorý vo faktickej poznámke povedal, že ťažko odhadnúť, aká bola šedá ekonomika. Áno, pán predseda, šedú ekonomiku je vždy ťažké vypočítať, vždy je to svojím spôsobom len odhad, ale zároveň platí, že pri vyššej sadzbe dane je vyššia miera obchádzania daňových povinností, a nielen pri vyššej sadzbe, ale aj pri zložitejšom daňovom systéme, daňovej legislatíve, ktorá umožňuje takéto úniky. Takže to, že pri znižovaní sadzby a zjednodušovaní daňovej legislatívy dochádza k zmenšovaniu aj priestoru pre šedú ekonomiku a daňové úniky, ale aj k zmenšovaniu motívov pre úniky z daní, čo je logické, to je proste fakt, ktorý je neoddiskutovateľný. A to, že zrušenie rovnej dane bolo strelením si do vlastného kolena a bolo hlúpym krokom a nezodpovedným krokom, to už začínajú potvrdzovať vaše oficiálne údaje, oficiálne údaje teda vlády, ktoré napríklad zverejnila včera v daňovej prognóze. My sa totižto dostávame nielen za všetky postkomunistické krajiny z hľadiska sadzby dane zo zisku, ale, ako spomínal Ivan, aj za vyspelé krajiny. Dokonca škandinávske krajiny, ktoré boli v minulosti príkladom veľmi vysokého progresívneho zdaňovania a aj vysokého zdaňovania dane zo zisku, už budú mať od roku 2014 nižšiu sadzbu dane zo zisku ako my. Švédsko ju má nižšiu už dnes, Fínsko a Dánsko ju bude mať nižšiu od 1. 1. budúceho roka a od roku 2015 aj Spojené kráľovstvo. Mimochodom, jediné dve krajiny, aspoň na jediné tieto dve som narazil, ktoré zvyšovali v poslednom roku daň zo zisku, bolo Grécko, ktoré ju zvyšovalo z 20 na 26 %, a Slovensko z 19 na 23 percent. Netreba asi dodávať, že v Grécku to bolo vynútené doslova katastrofálnou situáciou, na Slovensku to nevyhnutné nebolo, vláda k tomu pristúpila úplne dobrovoľne. No ak niekto tvrdí, napríklad pán predseda výboru, že tento návrh je v rozpore s fiškálnou konsolidáciou, tak ja musím povedať, že v rozpore s fiškálnou konsolidáciou nie je, pretože, ako som povedal, očakávame neutrálny dopad, fiškálny dopad, ale očakávame pozitívny dopad z hľadiska signálu, že sme sa spamätali a že sme uznali, že sme spravili hlúposť a že aspoň pri dani zo zisku, ak už nie pri dani z príjmov, sme schopní urobiť krok späť. Ak niečo ohrozuje fiškálnu konsolidáciu, tak je to nekompetentná, nezodpovedná politika vlády, napríklad zhoršovanie pružnosti trhu práce, napríklad zhoršovanie podnikateľského prostredia, ale aj zásahy do daňového systému, ktorý fungoval a ktorý bol určite efektívny. A ďalej ohrozuje fiškálnu konsolidáciu to, že vláda nie je schopná šetriť na svojich výdavkoch, je schopná len zvyšovať dane a ešte aj pri zvyšovaní daní zvyšuje tie dane, ktoré by zvyšovať nemala, ako o tom svedčia aj odporúčania všetkých medzinárodných finančných inštitúcií, ktoré sa zhodujú na tom, že ak dvíhať dane, tak dane nepriame, a nie dane priame. Takže z tohto pohľadu by som povedal, že toto je len veľmi čiastkový, a s tým aj súhlasím, súhlasím s pánom poslancom Kollárom, že naozaj to je len veľmi čiastkový prvý krok, nie je to návrat k rovnej dani, je to len čiastočné zníženie, alebo vrátenie sadzby na pôvodnú úroveň pri dani zo zisku, kde to škodí najviac, kde to škodí najviac aj z hľadiska medzinárodnej konkurencie a podnikateľského prostredia. A tento návrh je teda aj návrhom na to, aby tie škody boli menšie, aby ekonomika rástla rýchlejšie, aby bolo viac práce, viac zamestnanosti. Takže aj preto odporúčam všetkým poslancom, aby tento návrh zákona podporili. Ďakujem pekne.