R. Fico, poslanec: (2006-01-31):
Dovoľte mi, aby som teraz v krátkosti tento návrh uznesenia odôvodnil. Už v auguste minulého roku sme opakovane upozorňovali na enormný nárast ziskovosti z privatizovaného bankového sektora. Už vtedy sme hovorili, že za prvých 6 mesiacov v roku 2005 banky na Slovensku dosiahli hrubý zisk približne 9 mld. korún, čo predstavovalo okolo augusta predchádzajúceho roku čistý príjem okolo 7,5 mld. Sk. Poukazovali sme aj na to, že tento neprimeraný zisk bánk je tvorený aj zvyšovaním poplatkov, ktoré sú vyberané od klientov za bankové služby. Len v prvom polroku 2005 vybrali banky na bankových poplatkoch a províziách o 1,057 mld. korún viac ako v rovnakom období v roku 2004. Musíme konštatovať, že tento vývoj pokračuje, aj pokiaľ ide o celý rok 2005. Oficiálne údaje, ktoré sú k dispozícii, hovoria, že za rok 2005 sa čistý zisk z privatizovaného bankového sektora pohybuje na úrovni okolo 14,2 mld. Sk, čo je nárast ziskovosti týchto sprivatizovaných bánk o 16 % v porovnaní s rokom 2004. Pokiaľ ide o bankové poplatky a provízie, tak výnos z výberu bankových poplatkov a provízií za rok 2005 predstavuje sumu 13,2 mld. korún, opakujem, čistý zisk 14,2 mld., výnosy z poplatkov a z provízií 13,2 mld. Sk, čo je o jednu pätinu viac, teda o 20 %, ako to bolo v roku 2004. Pre nás nie je prijateľné, aby poplatky u bežných vkladateľov prevyšovali natoľko úrok poskytovaný bankou, že vkladateľ má často po istom čase na svojom účte nominálne menšiu sumu, ako na účet vložil. Takýto stav robí z bánk už len úschovne peňazí, ktoré paradoxne klienta zato, že im požičia peniaze na podnikanie, neodmenia, ale potrestajú. Myslím si, že máme s tým viacerí skúsenosti. Ja sám osobne som nedávno rušil jeden účet a musel som doplácať, pretože na poplatkoch sa suma navýšila tak, že zostatok na účte nebol schopný zaplatiť poplatky, ktoré mi banka vyrubila. Alebo mám ďalšiu skúsenosť, môžem sa s ňou podeliť. Ešte stále splácam 190 korún mesačne mladomanželskú pôžičku, ktorú som si zobral pred rokom 1989. Za rok 2005 banka mi zobrala 190 krát 12, čo sa dá ľahko vyrátať, sme niekde cez 2 000 korún, ale len na poplatkoch mi zobrala 750 korún. To je predsa nemožné, aby pri mojej platbe, ktorá bola o niečo vyššia ako 2 000 korún, si banka zobrala len pri tomto účte poplatok okolo 700 Sk. Toto je absolútne neúnosné a predsa nemôžeme akceptovať, aby banky takto zarábali na poplatkoch a na províziách. Veľmi pozorne sledujeme aj to, ako sa s otázkou vysokých bankových poplatkov vyrovnávajú v zahraničí. Príkladom môže slúžiť postoj českej vlády, ktorá po analýze služieb poskytovaných bankami prišla s návrhmi, ktoré ešte pred ich zavedením viedli k tomu, že niektoré české banky samy začali rušiť niektoré poplatky. Maďarská vláda presadila zákon o dodatočnom 6-percentnom zdanení bánk a finančných inštitúcií, keď základom takejto novej dane je rozdiel medzi platenými a prijímanými úrokmi a poplatkami bánk. My sme dokonca vyzvali ešte v auguste v roku 2005 na oficiálne rokovanie predstaviteľov sprivatizovaných slovenských bánk. Toto stretnutie sa malo uskutočniť. Ale keďže sme chceli hovoriť s týmito bankami najmä o tom, či sa dá alebo nedá niečo urobiť s poplatkami, a rovnako sme chceli hovoriť o dodatočnom zdanení tohto enormného zisku, banky odmietli toto rokovanie a dali iba nejaké vyhlásenia na adresu strany Smer – Sociálna demokracia. Vážené dámy a páni, chcem vás požiadať, aby sme dnes, keď budeme hlasovať o posunutí tohto návrhu zákona do druhého čítania, prijali aj návrh uznesenia, ktorý som predniesol, pretože to, čo sa deje v sprivatizovanom bankovom sektore, je neúnosné, tieto zisky nie sú opodstatnené, a najmä poukazujem na obrovský podiel, ktorý na tomto zisku tvoria bankové poplatky a provízie od občanov. Ďakujem pekne.