M. Košútová, poslankyňa: (2010-02-03):
Je to po dohode nášho výboru, kde reagujeme na petíciu Stop uránu na Slovensku. Nadobudnutím právoplatnosti mimoriadne dôležitého rozhodnutia o určení dobývacieho priestoru dochádza k zmene doterajšieho využívania územia, napríklad rekreačné využitie alebo ochrana prírody na banskú činnosť podľa § 27 ods. 6 banského zákona a k umiestneniu dobývania podľa § 25 ods. 3 tohto právneho predpisu. Podľa § 24 ods. 1 právo na dobývanie výhradného ložiska, takzvané banské právo a na nakladanie s vydobytým nerastom vzniká organizácii, ktorá má oprávnenie na banskú činnosť nadobudnutím právoplatnosti rozhodnutia o určení dobývacieho priestoru, teda nie povolením banskej činnosti vo výhradnom  ložisku. Dobývací priestor je  možné zrušiť len po likvidácií banských diel a odpise zásob nerastných surovín, čiže od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o dobývacom priestore. Až do ukončenia alebo trvalého zastavenia banskej činnosti je využitie  tohto územia vyčlenené už len na banskú činnosť. Bez posúdenia navrhovaného spôsobu dobývania a jeho účinkov na povrch nie je možné kvalifikovane rozhodnúť o vhodnosti a opodstatnenosti zmeny využitia  územia na banskú činnosť a umiestnenie banskej činnosti v konkrétnom území a o vzniku práva na dobývanie v konkrétnej organizácii. V dôsledku uvedeného musí návrh na určenie dobývacieho priestoru obsahovať veľmi konkrétne podklady, umožňujúce dostatočne posúdiť navrhovaný spôsob dobývania a jeho účinky na právne chránené verejné záujmy. Takýmito dôležitými a konkrétnymi podkladmi sú najmä spôsob otvárky, prípravy, úpravy a zušľachťovania nerastných surovín, predbežné termíny otvárkových, prípravkových a dobývacích prác, opatrenia na zníženie vplyvov činností na životné prostredie a informácia o riešení stretov záujmov. Banský zákon v platnom znení § 24 ods. 6 písm. d) a § 27 ods. 3 písm. d)  ukladá uchádzačovi vo výberovom konaní na určenie dobývacieho priestoru predložiť uvedené dokumenty. Túto povinnosť však neukladá organizácii, ktorá má prednostné právo na podanie návrhu na  určenie dobývacieho  priestoru. Skutočnosť, že organizácia vykonávala geologický prieskum na vlastné náklady, čo je podmienkou jej uprednostnenia pri podávaní návrhu na určenie dobývacieho priestoru,  nemôže byť dôvodom pre nevyžadovanie dostatočne konkrétnych podkladov pre vyhodnotenie vlastností navrhovaného spôsobu dobývania. V dôsledku uvedeného sa v pozmeňujúcom návrhu ukladá aj organizácii, ktorá má prednostné právo na určenie dobývacieho priestoru, povinnosť predložiť vyššie uvedené podklady. S potrebou zabezpečiť reálne rešpektovanie priorít záväznej časti územných plánov sa ukladá navrhovateľovi určenia dobývacieho priestoru predložiť k jeho návrhu kladné stanovisko stavebného úradu, ktorý sleduje dodržiavanie záväznej časti územného plánu. Pri tomto návrhu sa vychádza z doterajšieho znenia § 27 ods. 1banského zákona, podľa ktorého banský úrad určí dobývací priestor a na základe záväzného stanoviska stavebného úradu, teda vychádzajúc z neho, nie v rozpore s ním. Rovnako sa vychádza z platného znenia § 33 ods. 2 stavebného zákona, ktorý vydanie rozhodnutia o využití územia, takýmto rozhodnutím je podľa § 27 ods. 6 banského zákona rozhodnutie o určení dobývacieho priestoru, podmieňuje uzavretím dohody špeciálneho stavebného úradu (v tomto prípade banského úradu) a všeobecného stavebného úradu. V súvislosti s možným názorom oponentov, že pozmeňujúcim návrhom sa dávajú stavebnému úradu neprimerané právomoci, ktoré umožnia uprednostniť miestny partikulárny záujem, napríklad mimoriadnou investíciou národohospodárskeho významu, upozorňujeme, že stavebný úrad nie je oprávnený vydať negatívne záväzné stanovisko podľa vlastného uváženia, ale len na základe schválenej záväznej časti územného plánu alebo územného rozhodnutia, alebo územného súhlasu. Tieto dokumenty musia byť v súlade so schválenou záväznou a smernou časťou územnoplánovacej dokumentácie vyššieho stupňa. Povinnosť rešpektovať záväznú a smernú časť územnoplánovacej dokumentácie vyššieho stupňa je uvedená aj v súčasnej platnej úprave stavebného zákona. Z uvedeného je zrejmé, že napríklad v prípade mimoriadneho záujmu podporiť dobývanie nerastnej suroviny národohospodárskeho významu sa  môže tento zámer vyjadriť v záväznej časti územnoplánovacej dokumentácie záväznej pre Slovenskú republiku. A následne sa podľa toho primerane upraví aj záväzná časť územného plánu regiónu a následne aj územného plánu obce. Túto úpravu záväznej aj smernej časti územného plánu vyšších územných celkov obcí sú povinné rešpektovať vyššie územné celky a obce vo svojich stanoviskách ku konkrétnym návrhom určenia dobývacieho priestoru. Dôvodom doplnenia aktuálnej právnej úpravy § 30 ods. 5 a 6 banského zákona, týkajúcich sa osobitných postupov v prípade možnosti použitia  technológie kyanidového lúhovania je možné ohrozenie životného prostredia a zdravia obyvateľov v prípade používania tejto metódy. Je nesporné, že  obdobné riziká, aké znamená aplikácia technológie kyanidového lúhovania predstavuje aj otvárka, prípravka, dobývanie, úprava a zušľachťovanie rádioaktívnych nerastov, akým je urán, a uskladňovanie rádioaktívneho banského odpadu. Ťažba a spracovanie uránu predstavujú veľmi vážne narušenie životného prostredia. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, obraciam sa s požiadavkou na podporu tejto zmeny návrhu zákona. Ďakujem.