I. Farkas, poslanec: (2006-12-07):
Na úvod by som sa zastavil pri kapitole ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií. Ak neberieme do úvahy zdroje z rozpočtu Európskej únie, tak efektívne je rozpočet na fiškálny rok 2007 v tejto kapitole nižší ako v roku 2006. Čo sa týka rozvoja dopravy, vítame prípravu a výstavu diaľnic a rýchlostných ciest zahrnutých do transeurópskej dopravnej siete a siete rýchlostných ciest. Vítame skutočnosť, že sa posilňuje význam rýchlostných komunikácií R 1 a R 2, že sa urýchli ich výstavba. Ako jeden z problémov vnímame fakt, že južne od línie Trnava – Nitra – Zvolen, na juh od vedenia rýchlostnej komunikácie R 1, čo je značná časť územia Slovenskej republiky, vláda neplánuje žiadne aktivity, ktoré by sa týkali prípravy výstavby rýchlostných komunikácií. Napriek tomu, že južná rýchlostná komunikácia R 7 na trase Bratislava – Nové Zámky – Lučenec bola zahrnutá do návrhu Národného referenčného rámca, schváleného predchádzajúcou vládou, to znamená, že bezmála 1/4 územia Slovenskej republiky bude naďalej bez diaľnice alebo rýchlostnej komunikácie. Toto územie republiky vláda odsudzuje na stagnáciu, chová sa k tomuto územiu macošsky. Pritom tu žije viac ako 1 mil. obyvateľov slovenskej národnosti. Na Slovensku sa diaľnice a rýchlostné komunikácie doteraz budovali v smere západ – východ. Bolo by žiaduce, aby sa vybudovala rýchlostná komunikácia európskeho významu v smere sever – juh niekde v oblasti rozhrania západného a stredného Slovenska, ktorá by spojila slovensko-poľskú hranicu so slovensko-maďarskou hranicou a zároveň by bola súčasťou transeurópskeho ťahu od Pobaltia až po Jadran. Vláda zastavila privatizáciu letiska v Bratislave. Či to bolo rozumné rozhodnutie, alebo nie, to ukáže budúcnosť. Každopádne vláda zastavenie privatizácie bratislavského letiska zdôvodňovala okrem iných dôvodov aj tým, že na modernizáciu a rozšírenie letiska sa nájdu zdroje na Slovensku, že vláda zabezpečí rozšírenie a prestavbu letiska zo štátneho rozpočtu. Čuduj sa svete, návrh rozpočtu kapitoly ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií na roky 2007 až 2009 neráta s touto veľmi potrebnou investíciou, neobsahuje tento vládny sľub. Pán prezident republiky včera vytýčil jeden z dvoch strategických cieľov Slovenska – vytvoriť vhodné podmienky pre znalostnú ekonomiku. Vyzýval tým na významné skvalitnenie procesu výučby, na skvalitnenie školstva ako celku. Napriek tomu Národná rada včera schválila novelu zákona o dani z príjmov, v ktorej výrazným spôsobom zúžila okruh využitia dvojpercentnej daňovej asignácie. Je zaujímavé pritom, že touto novelou zákona nebude možné daňovú asignáciu použiť medzi iným práve na účel vzdelávania. Nie je to náhodou protiklad? Čo sa týka väzby rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 na mestá a obce, resp. na samosprávne kraje, je potešiteľné, že vláda v poslednom okamihu zvýšila kapitolu ministerstva školstva, zvýšila výdavky na regionálne školstvo. Myslím si však, že to zvýšenie malo byť výraznejšie. Nie je pritom doriešený spôsob financovania neštátnych subjektov tak, aby nemal negatívny dosah na rozpočty obcí a miest. Keď sa verejné školstvo, základné školy a materské školy delimitovali v roku 2002 na obce a mestá, stredné školy na samosprávne kraje, vláda zanechala dlh vo forme neusporiadaného majetku presunutého na obce, resp. na samosprávne kraje. Tento dlh je vyčíslený vo výške 400 mil. korún. V návrhu rozpočtu sa pritom neobjavila ani jedna koruna. Na konci dovoľte, aby som sa vyjadril k problematike, ktorá priamo nesúvisí so štátnym rozpočtom, má ale značný vplyv na rozpočty miest a obcí, teda na rozpočet verejnej správy. Ide o nariadenie vlády Slovenskej republiky, ktorým sa mení nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 668/2004 o rozdeľovaní výnosu dane z príjmov územnej samospráve. Keď sme v roku 2004 schvaľovali zákony fiškálnej decentralizácie, vláda si vtedy dala záväzok, že rozdelenie výnosu dane z príjmov územnej samospráve sa uzákoní do dvoch rokov. Do dvoch rokov sa vychytajú všetky chyby nariadenia vlády, urobí sa korekcia koeficientov, ak je to nevyhnutné, a potom sa rozdelenie výnosu dane z príjmov uzákoní. Nedošlo k tomu, ba vláda prijala zmenu tohto nariadenia vlády. Táto zmena bola nepríjemná pre 1 612 obcí, ktoré ležia v nadmorskej výške do 277 metrov. Nie je problém v tom, že posilnením významu koeficientu nadmorskej výšky vláda pridala vyššie položeným obciam 824 mil. korún. Problém je v tom, že tak učinila na úkor nižšie položených obcí, na úkor obcí s nadmorskou výškou do 277 metrov. Citeľne tých ukrátila príjmy miest napríklad ako Bratislava, Košice, Nitra, Dubnica nad Váhom, Žiar nad Hronom, Partizánske, Trenčín, Nové Mesto nad Váhom, Trnava alebo Senica bez nároku na úplnosť. Pritom sa vláda uzniesla na zmene nariadenia bez pripomienok Združenia miest a obcí Slovenska a Únie miest Slovenska. Preto vyzývam vládu Slovenskej republiky, aby podľa pôvodného zámeru postúpila princíp rozdeľovania výnosu dane z príjmov územnej samospráve do Národnej rady Slovenskej republiky, aby táto dôležitá norma získala zákonný rámec, aby bolo možné pripomienkovať tento proces či už zo strany odbornej verejnosti, zo strany primátorov a starostov a koniec koncov poslancami v Národnej rade Slovenskej republiky. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.)