Simon, Zsolt, poslanec NR SR (2014-01-28):
Ďakujem pekne. Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, vážená pani spravodajkyňa, kolegyne, kolegovia, musím povedať, že ochrana poľnohospodárskej pôdy je asi veľmi citlivá záležitosť a ja ako občan tejto krajiny v plnej miere súhlasím s tým, aby sme chránili poľnohospodársku pôdu, chránili ju v podobe, kto ju vlastní, a chránili ju v podobe, kto ju užíva. Ale úprimne musím povedať, že tento návrh zákona, ktorý tu je, je len akýmsi medovým motúzom. Je medovým motúzom preto, lebo riešime dnes už len z veľkej časti vinice alebo problematiku viníc. Ak začnem asi tým, čo povedala pani kolegyňa Košútová, a v podstate záber poľnohospodárskej pôdy pred rokom 2006. Čudujte sa, ale záber poľnohospodárskej pôdy pred rokom 2007 sotva dosahoval tisíc hektárov na území Slovenskej republiky. V tej chvíli, ako prvá Ficova vláda povedala, že bude treba zaplatiť poplatok za vyňatie poľnohospodárskej pôdy, v tej chvíli sa záber zvýšil na 5-, viac ako 5-tisíc hektárov ročne. Bavíme sa o ročných výmerách. Tieto čísla je možné prekontrolovať aj na ministerstve pôdohospodárstva. Tam tie čísla sú. Len pre krátkosť času, ako keby som ich začal hľadať, tak možnože by som to aj čoskoro našiel. Mám tieto údaje, ale pokiaľ si pamätám, tak tieto údaje sú takéto. Prečo považujem tento zákon medovým motúzom? Preto, lebo dnes hovoríme o tom, že nemôžete vyňať vinicu a vinica musí zostať vinicou. Ale pán minister povedal, že tú vinicu a poľnohospodársku pôdu môže mať v prenájme aj zahraničný subjekt na dobu 25 rokov, v inom zákone minulý rok. To znamená, že to je pravda, že chceme chrániť slovenskú pôdu, ale dáme priestor na to, aby aj zahraniční investori to mohli mať na 25 rokov. Tomu sme nezabránili. Kdežto doteraz sme mali 15 rokov, teraz ideme na 25. Filozoficky musím povedať, že záber poľnohospodárskej pôdy za peniaze považujem za výpalníctvo na občanoch Slovenskej republiky. Prečo? Občania Slovenskej republiky, ktorí majú pôdu, vlastnia ju, chcú na tom postaviť svoju budovu, tí nemôžu postaviť túto budovu do tej chvíle, kým nezaplatia štátu, štátom určené, štátom určený odvod, výpalné. Pokiaľ ju chcú predať, tak dnes, pozrime sa na to, ako, ako ten biznis funguje. Pokiaľ predávate pôdu, ktorá má, poľnohospodárska, má byť poľnohospodárskou, tak tam je nejaká tržná cena stanovená. Pokiaľ predávate pôdu, ktorá by mohla byť pre vlastníka lukratívna, mohla by byť lukratívna v domnení, že zarobí na svojej pôde viac, tak v tej chvíli príde štát, a ktorý povie, že..., pred rokom 2003 bola daň z prevodu a prevodu pôdy. Túto daň druhá Dzurindova vláda zrušila. Ficova vláda ju nahradila poplatkom za záber poľnohospodárskej pôdy. Dnes, keď vlastník chce predať pôdu, ktorá môže byť stavebným pozemkom, tak nedostane za svoju pôdu takú čiastku, akú by mal dostať, pretože developer povie, že pre mňa cena je iks. Z tejto ceny iks treba odpočítať čiastku ypsilon, ktorú treba zaplatiť štátu, a len ten rozdiel, ktorý zostane, zaplatíme vlastníkovi. Áno, zákonodarca chce povedať týmto návrhom zákona a musím povedať na obhajobu pána ministra Jahnátka, že to nie je len minister Jahnátek, pretože to bol aj za prvej Ficovej vlády zavedený tento systém. To je pravda, že vtedy sa povedalo, že máme územia na Slovensku, ktoré sú menej rozvinuté, ktoré majú problém existenčný, ktorý majú problém s investíciami, to je stred Slovenska, to je sever Slovenska, to je východ Slovenska. Aby, kolegyne a kolegovia, ste chápali, to sú tie pozemky od Levíc na východ alebo na severe, Spiš, Gemer, Zemplín, to sú tie pozemky, ktoré podľa pôdnobonitných ekologických jednotiek boli zatriedené do skupín piata, šiesta, siedma, ôsma a deviata. To je tá skupina, v ktorej za prvej Ficovej vlády sa povedalo, že poplatok za vyňatie sa neplatí. Vtedy to bola moja iniciatíva a vysoko som si vážil, že vtedy vládna koalícia s tým súhlasila, pretože takýmto spôsobom Národná rada poslala signál, že chce vytvárať alebo chce dať impulz do týchto regiónov, aby ľahšie mohli tam stavať priemyselné parky, aby ľahšie tam mohli stavať, vôbec rozvíjať ten priemysel, a nie, že štát ich zdaní. Preto, lebo tam je vyššia miera nezamestnanosti, chápal som tento krok. Táto vláda, ale úprimne treba povedať, že pri prvej svojej novele túto podmienku odstránila. Vo vyhláške, ktorú vydala vláda, už stanovila aj za tieto pozemky vysoký odvod a to znamená, že aj na Spiši, aj na Gemeri, kde by sme boli veľmi radi, aby bol jeden jediný investor, ktorý príde a vytvorí tam sto pracovných miest, má podmienok, má jednu z podmienok zaplatiť pre štát odvod za vyňatie z poľnohospodárskej pôdy. Nehovoriac o tom, že do tej doby platilo, že keď priemyselný park robil štát, resp. obec, tak bolo, boli spod poplatku vybraté. Toto, to dnes všetko dnes neexistuje. Preto, lebo natoľko chránime a takto pristupujeme k tejto otázke, je treba povedať, že v regiónoch, kde je vyššia miera nezamestnanosti, kde je ťažšie dostať investora, máme problém aj vďaka tomuto zákonu dostať tam investorov. Ba čo viac, v týchto regiónoch, kde by mohli predať svoj pozemok vlastníci, občania Slovenskej republiky a mohli by dostať kúsok viac, kúsok lepšie zhodnotené svoj majetok, tak takýmto spôsobom de facto im znižujeme umelú cenu pôdy na Slovensku, cenu pôdy, ktorú dostane vlastník, občan, ktorý je najviac zraniteľný. A toto je sociálny prístup. Keď chceme chrániť to, čo je najkvalitnejšie, tak ju chráňme. Ale nechráňme ju potom tak, aby sme striktne povedali, že aj na to najcennejšom, keď si bohatý, keď si, keď patríš do tých finančných skupín na Slovensku a máš na to peniaze, tak môžeš mať aj na Lomnickom štíte, môžeš mať, čo len chceš. Preto, lebo zaplatí odvod a vtedy je to legálne. Pýtam sa, kolegyne a kolegovia, je normálne za peniaze si kúpiť všetko v tejto krajine? Lebo tento zákon je o tom. Pokiaľ by tam neboli poplatky a bolo by povedané, že na tých najlepších a najkvalitnejších pozemkoch nemôže byť stavané, by som chápal. Ale nie za peniaze, lebo za peniaze všetko. Bez peňazí nemáte. To znamená, že sociálnodemokraticky či..., strana a sociálne cítiaca strana hovorí, keď máš peniaze, môžeš stavať všade. Toto je napísané v tomto návrhu zákona. Nielen v tej novele, ktorú teraz predkladá pán minister. Teraz dovoľte, aby som dal návrh na vyňatie zo spoločnej správy bod číslo 1, ktorý sa začína „za článok III sa vkladá nový článok IV, ktorý znie“ a tak ďalej. Navrhujem na vyňatie na osobitné hlasovanie, a to z toho dôvodu, že tento bod do tohto návrhu zákona sa vkladá ako nepriama novela zákona č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní. Keď pán minister Vážny a ďalší kolegovia majú problém s novelou zákona o verejnom obstarávaní, tak, prosím, nech donesú návrh zákona o verejnom obstarávaní a nech ju pekne krásne vyriešia v zákone o verejnom obstarávaní. Zo spoločnej správy je to na strane číslo 2 spoločnej správy bod 1, za článok, ktorý je nepriama novela zákona o verejnom obstarávaní, navrhujem vyňať na osobitné hlasovanie, teda IV, vyňať na osobitné hlasovanie bod č. 1, ktorý sa týka zákona o verejnom obstarávaní. (Krátka pauza.) Tak, pardon, lebo nakoniec to bolo vo výbore zmenené. Takže bod číslo 2, sa vkladá nový článok III, ktorý znie: „Článok III, ktorým sa novelizuje zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní, navrhujem vyňať na osobitné hlasovanie.“ Ďalej podávam procedurálny návrh návrh zákona vrátiť predkladateľovi na prepracovanie. Pokiaľ sa pozriete na túto spoločnú správu, ktorú máme pred sebou, tak zrazu vidíme, že dve tretiny, dve tretiny spoločnej správy sú o verejnom obstarávaní, nie o zákone o ochrane poľnohospodárskej pôdy a využívaní poľnohospodárskej pôdy, ale zákona o verejnom obstarávaní. Takáto veľká zmena zákona o verejnom obstarávaní po tom, čo pán minister sa vyjadril vo výbore, že do pol roka Národná rada bude mať nové znenie zákona o verejnom obstarávaní, kompletnú novelu, si myslím, že by mala byť riešená takýmto spôsobom, pretože toto sotva vstúpi do platnosti a v Národnej rade tu budeme mať ďalší návrh zákona. O tom svedčí aj samotný postup, pretože pokiaľ sa pozrieme na tento návrh zákona a pozrieme sa na to, kedy bol novelizovaný vládnym návrhom zákona, tak zistíme, že v apríli... V apríli? V marci? Pardon, v apríli v 2013 vstúpila do platnosti novela zákona. Po vládnej novele, ktorú pán minister doniesol, neprešiel rok a už tu máme opätovnú novelu tohto návrhu zákona. Keď každý zákon každý rok budeme meniť, tak v tom ani občania, nieto ani právnici sa nebudú vedieť vyznať. Ďakujem pekne.