J. Mikolaj, podpredseda vlády a minister školstva SR: (2008-05-20):
Problematiku výchovy a vzdelávania v regionálnom školstve v súčasnom období riešia štyri zákony, a to zákon č. 29/1984 Zb. o sústave základných a stredných škôl (tzv. školský zákon), zákon č. 279/1993 Z. z. o školských zariadeniach, zákon č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a zákon č. 597/2003 Z. z. o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení. Vzhľadom na niekoľkokrát novelizované úpravy citovaných zákonov sa v oblasti školstva vytvorili podmienky sťažujúce zabezpečenie výchovno-vzdelávacieho procesu v nových spoločenských podmienkach a v súlade s ústavným zákonom č. 460/1992. Sťaženie zabezpečenia výchovno-vzdelávacieho procesu vidíme najmä v tom, že zákon č. 29/1984 Zb. vznikol ešte v iných spoločenských podmienkach a nedokáže pružne reagovať na súčasné celospoločenské požiadavky a nevytvára legislatívny priestor na uskutočnenie reformných zmien, najmä v regionálnom školstve. Z uvedeného dôvodu navrhovaná právna úprava má za cieľ vytvoriť legislatívny priestor na uskutočnenie reformných zmien vo výchove a vzdelávaní, a to prostredníctvom definovania pojmov a základných princípov, ktoré sa týkajú výchovy a vzdelávania v regionálnom školstve, určenia spôsobu uskutočňovania výchovy a vzdelávania prostredníctvom dvojúrovňových výchovno-vzdelávacích programov na školách uvedených v sústave škôl a školských zariadení v nadväznosti na dosiahnutý stupeň vzdelania, stanovenie desaťročnej povinnej školskej dochádzky, určiť proces a systém výchovy a vzdelávania v materských školách, v základných školách, gymnáziách, stredných odborných školách, konzervatóriách, škôl pre deti a žiakov so špeciálnovýchovno-vzdelávacími potrebami, v základných umeleckých školách a jazykových školách, ďalej umožnenie individuálnej výchovy a vzdelávania, definovanie hodnotenia a klasifikácie žiakov, proces prijímania a ukončovania vzdelávania, monitorovanie a hodnotenie kvality vzdelávania, ale aj výchovno-vzdelávacej sústavy, stanovenie procesu a podmienok výchovy a vzdelávania detí cudzincov, nadaných detí a žiakov. Zároveň zákon upravuje postavenie a úlohu zákonných zástupcov detí a žiakov v procese výchovy a vzdelávania. V návrhu zákona bola zapracovaná problematika katolíckej výchovy a vzdelávania, ktorú podrobne rieši Zmluva medzi Slovenskou republikou a Svätou stolicou o katolíckej výchove a vzdelávaní, podľa ktorej sa katolíckym školám a katolíckym školským zariadeniam poskytuje finančné zabezpečenie v zmysle tejto zmluvy. Súčasne bolo zapracované právo na výchovu a vzdelávanie v zmysle dohody medzi Slovenskou republikou a registrovanými cirkvami a náboženskými spoločnosťami o náboženskej výchove a vzdelávaní. Základnými prvkami reformných zmien, ktoré bude riešiť navrhovaný zákon, je, že výchova a vzdelávanie v školách sa bude uskutočňovať prostredníctvom výchovno-vzdelávacích programov. Pre školy určí štát povinný obsah výchovy a vzdelávania prostredníctvom štátneho vzdelávacieho programu. Štátne vzdelávacie programy vymedzia povinný obsah a ciele výchovy a vzdelávania v školách podľa zákona na získanie vedomostí, zručnosti a kompetencií detí a žiakov, vydá ich a zverejní ministerstvo školstva. Tieto programy budú záväzné pre vypracovanie školského vzdelávacieho programu, tvorbu a posudzovanie učebníc, učebných textov, pracovných zošitov, ako aj hodnotenie škôl a hodnotenie výsledkov dosiahnutých deťmi a žiakmi. Profilácia školy bude vyjadrená školským vzdelávacím programom, ktorý bude vypracovaný v súlade s princípmi a cieľmi výchovy a vzdelávania podľa navrhovaného zákona a príslušným štátnym vzdelávacím programom. V školských zariadeniach sa bude uskutočňovať výchova a vzdelávanie prostredníctvom výchovných programov, ktoré vypracuje riaditeľ školského zariadenia alebo jeho vedúci. Súlad školského vzdelávacieho programu, ako aj výchovného programu školského zariadenia s cieľmi a princípmi výchovy a vzdelávania podľa zákona bude kontrolovať štátna školská inšpekcia. Zákonom sú definované vzdelávacie štandardy ako súbor požiadaviek na osvojenie si vedomostí, zručností a schopností, ktoré majú deti a žiaci získať pre ich ďalšie pokračovanie vo vzdelávaní v nadväzujúcej časti vzdelávacieho programu. Súčasťou štátneho vzdelávacieho programu budú rámcové učebné plány, ktoré budú obsahovať vzdelávacie oblasti a zoznam vyučovacích predmetov s vymedzením počtu vyučovacích hodín v rámci celého vzdelávacieho programu a taktiež určia týždenný počet vyučovacích hodín v príslušnom ročníku vzdelávacieho programu a počet hodín, ktoré môže škola použiť na svoje vlastné zameranie v rámci tvorby školského vzdelávacieho programu pri zohľadnení záujmov a potrieb žiakov z hľadiska ich ďalšej profilácie. V kompetencii jednotlivých škôl bude tvorba učebných osnov v rámci školských vzdelávacích programov, ktoré budú vymedzovať výchovno-vzdelávacie ciele, obsah a rozsah vyučovania jednotlivých vyučovacích predmetov podľa učebného plánu. Učebné osnovy budú vychádzať zo vzdelávacích štandardov príslušného štátneho vzdelávacieho programu. Podobne v školských zariadeniach si tieto vypracujú výchovné osnovy, ktoré budú vychádzať z výchovných štandardov. Návrh zákona deklaruje, že vyučovacím a výchovným jazykom je štátny jazyk Slovenskej republiky, pričom deťom a žiakom občanom patriacim k národnostným menšinám sa zabezpečuje okrem práva na osvojenie si štátneho jazyka aj právo na výchovu a vzdelávanie v ich jazyku za podmienok, ktoré ustanovuje navrhovaná predloha. Návrh zákona ustanovuje používanie učebníc, ktoré budú dodávané žiakom bezplatne na základe objednávaní objednávky ministerstva školstva. Okrem týchto učebníc bude možné na vzdelávanie používať aj odporúčané učebnice ministerstvom školstva. Týmto mechanizmom sa zabezpečia rovnaké podmienky na výchovu a vzdelávanie pre všetkých žiakov na celom území Slovenskej republiky. Zákonom sa zosúladia dosiahnuté stupne vzdelania na našich školách s medzinárodnou klasifikáciou ISCED, zároveň sa umožňuje dosiahnutie stupňa vzdelania na materských školách, základných umeleckých školách a na jazykových školách. Navrhovanou legislatívnou zmenou sa zabezpečí bezplatná výchova a vzdelávanie detí v materských školách v poslednom roku pred začiatkom plnenia povinnej školskej dochádzky. Z dôvodu skvalitnenia prípravy päťročných detí na plnenie povinnej školskej dochádzky sa vytvára priestor aj pre zaškolenie detí z menej podnetného sociálneho prostredia a detí zo sociálne slabších rodín. Návrh zákona stanovuje povinnú školskú dochádzku ako desaťročnú s možnosťou zaradenia žiaka do nultého ročníka, ktorý je určený pre deti, ktoré k 1. septembru dosiahli fyzický vek 6 rokov, nedosiahli školskú spôsobilosť, pochádzajú zo sociálne znevýhodneného prostredia a vzhľadom na sociálne prostredie nie je u nich predpoklad zvládnutia školského vzdelávacieho programu prvého ročníka základnej školy. Novým prvkom je zavedenie individuálneho vzdelávania, ktoré sa bude uskutočňovať bez pravidiel účasti na vzdelávaní v škole podľa navrhovaného zákona, bez pravidelnej účasti. Individuálne vzdelávanie sa bude povoľovať najmä žiakovi, ktorému zdravotný stav neumožňuje pravidelnú účasť na vzdelávaní v škole. Ďalšími zmenami je zaradenie materskej školy, jazykovej školy, základnej umeleckej školy do sústavy škôl a konzervatória ako samostatného prvku školskej sústavy. Navrhuje sa vytvorenie strednej odbornej školy, ktorá bude poskytovať vzdelávanie prostredníctvom školských vzdelávacích programov, ktoré v súčasnosti poskytujú stredné odborné školy, stredné odborné učilištia a učilištia. Navrhovaným znížením maximálneho počtu detí a žiakov v triedach materských škôl, základných škôl, stredných škôl a škôl pre detí a žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami sa sleduje skvalitňovanie vzdelávacieho procesu s umožnením individuálneho prístupu k dieťaťu alebo žiakovi a nových metód a foriem výchovy a vzdelávania. Navrhovaná právna norma stanovuje podmienky prijímania na základné vzdelávanie, prijímanie na vzdelávanie v stredných školách vrátane tiež žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami a organizáciu prijímacieho konania, povinnosti riaditeľov škôl, zákonných zástupcov detí a žiakov, orgánov miestnej štátnej správy a zriaďovateľov vzťahu k prijímaciemu konaniu. Ďalej zákon definuje a určuje podobnosti o ukončovaní výchovy a vzdelávania v stredných školách záverečnou skúškou, maturitnou skúškou, záverečnou pomaturitnou skúškou a absolventskou skúškou. Samostatná časť je venovaná školám pre deti alebo žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami. Ide najmä o školy, v ktorých sa vzdelávajú len žiaci so zdravotným znevýhodnením, ktorí sa z dôvodu svojho postihnutia či znevýhodnenia nemôžu vzdelávať v bežných školách alebo triedach. Naším cieľom zákona je vytvorenie kooperujúceho poradenského systému prostredníctvom centier pedagogicko-psychologického poradenstva a centier špeciálnopedagogického poradenstva. Navrhuje sa zriadenie Kurikulárnej rady ako odborného iniciačného a poradenského orgánu ministra školstva pre kľúčové oblasti výchovy a vzdelávania a školského registra, ktorého súčasťou bude register škôl a školských zariadení a register žiakov. Navrhuje sa zriadenie Národného ústavu certifikovaných meraní vzdelávania pre sledovanie skvalitňovania výchovno-vzdelávacieho procesu aj samotnej výchovno-vzdelávacej sústavy. V druhom článku predloženého návrhu zákona sa vstupuje do zákona č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Návrh zákona rieši kompetencie riaditeľa školy a spôsob jeho ustanovenia do funkcie bez rozdielu zriaďovateľa. Zvyšujú sa kompetencie orgánov miestnej štátnej správy, v súčasnosti krajských školských úradov, v oblasti riadenia škôl a školských zariadení v ich územnej pôsobnosti. Zmenou názvu škôl a školských zariadení určených pre žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami sa upravili aj zriaďovateľské kompetencie krajského školského úradu, obce a samosprávneho kraja. Reformné zmeny prinesú ďalšie povinnosti štátnej školskej inšpekcii, ktoré sa hlavne týkajú štátneho dozoru a kontroly nad kvalitou výchovno-vzdelávacieho procesu, výberových konaní na funkciu riaditeľ a dodržiavanie všeobecne záväzných právnych predpisov. V návrhu sú zapracované priestupky vo vzťahu k zákonnému zástupcovi, ktorý ohrozuje výchovu a vzdelávanie svojho dieťaťa a správne delikty, ktorými sa rieši porušovanie všeobecne záväzných právnych predpisov zo strany zákonného zástupcu dieťaťa alebo zriaďovateľa školy, ktoré zistí krajský školský úrad alebo štátna školská inšpekcia. Navrhované ustanovenia v tomto článku sú zosúladené so zmenami, ktoré prináša návrh školského zákona uvedeného článku I. Tretí článok návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 597/2003 o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení v znení neskorších predpisov, sa predkladá na základe Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2008. V prvom rade novela tohto zákona navrhuje ustanoviť financovanie príspevku na čiastočnú úhradu nákladov na výchovu a vzdelávanie za zákonného zástupcu v materských školách a materských školách pre deti so špeciálnovýchovno-vzdelávacími potrebami zriadených obcou, krajským školským úradom, štátom uznanou cirkvou alebo náboženskou spoločnosťou a inou právnickou osobou z kapitoly ministerstva školstva s účinnosťou od 1. septembra 2008. Financovanie príspevku na výchovu a vzdelávanie sa navrhuje na základe koncepcie v oblasti predškolskej výchovy a v nadväznosti na prípravu detí na vstup do základnej školy, schválenej vládou v marci v roku 2007. Ide o čiastočnú úhradu nákladov na deti, ktoré majú jeden rok pred plnením povinnej školskej dochádzky v materských školách a špeciálnych materských školách. Finančné prostriedky poskytnuté zriaďovateľom sa budú môcť použiť len na účely ustanovené týmto zákonom. Prijatím novely zákona sa umožní zaškolenie čo najväčšieho počtu detí v materských školách a špeciálnych materských školách, ktoré majú jeden rok pred plnením povinnej školskej dochádzky aj u detí so sociálne znevýhodneného prostredia, čo bude mať pozitívny vplyv v adaptácii týchto detí na školský proces v základných školách. Ďalšie zmeny návrhu zákona súvisia predovšetkým v súvislosti s novým zákonom o výchove a vzdelávaní, najmä so zmenou postavenia materských škôl a materských škôl pre deti so špeciálnovýchovno-vzdelávacími potrebami a ich preradenia zo školských zariadení medzi školy. Navrhuje sa zmena v spôsobe financovania súkromných škôl. Cirkevné školy sa budú naďalej financovať rovnako ako štátne školy. Zriaďovateľovi súkromnej školy sa zníži mesačný normatívny príspevok o 15 % v prípade porušenia platných právnych predpisov školou, a to na obdobie od zistenia priestupku až po dobu jeho odstránenia. Cieľom navrhovanej zmeny spôsobu financovania súkromných škôl je zabezpečiť účinnejšie dodržiavanie platných legislatívnych predpisov zo strany súkromných škôl. Zmena sa navrhuje aj v spôsobe financovania stravovania detí a žiakov škôl v zriaďovateľskej pôsobnosti krajského školského úradu. Ministerstvo školstva v súlade s touto zmenou pridelí krajskému školskému úradu finančné prostriedky určené na služby spojené so stravovaním podľa počtu potenciálnych stravníkov, teda podľa celkového počtu detí a žiakov škôl v ich zriaďovateľskej pôsobnosti. Zákonom č. 279/2006, ktorým sa dopĺňa zákon č. 446/2001 o majetku vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 596/2003 o štátnej správe v školstve a školskej samospráve, sa zmenila zriaďovateľská pôsobnosť škôl, ktoré pred účinnosťou tohto zákona patrili do zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva obrany Slovenskej republiky. V súčasnosti sú tieto školy v zriaďovateľskej pôsobnosti krajských školských úradov a financujú sa podľa zákona č. 597. Doterajšia prax od účinnosti zákona č. 597 ukázala, že pre účely normatívneho financovania nie je potrebné sledovať očakávané počty žiakov v novom školskom roku, nakoľko pre výpočet normatívneho príspevku pre školu a školské zariadenie na kalendárny rok možno vyučiť skutočné počty žiakov uvedené zriaďovateľmi škôl a školských zariadení podľa § 7 ods. 4. Úprava výšky normatívneho príspevku na kalendárny rok podľa § 7 ods. 8 sa vypočíta na základe rozdielu skutočného počtu žiakov v novom školskom roku nahlásený zriaďovateľom a počtu žiakov nahlásený zriaďovateľom v predchádzajúcom kalendárnom roku. Novelou zákona č. 597 sa podrobnejšie určujú podmienky a pravidlá, na základe ktorých ministerstvo pridelí zriaďovateľom škôl finančné prostriedky na financovanie špecifík, ktoré nemožno zohľadniť v normatíve financovania mimoriadnych výsledkov žiakov, financovanie havarijných situácií, financovanie rozvojových projektov a prideľovanie finančných prostriedkov prostredníctvom dohodovacieho konania. Keďže výsledky kontrolnej činnosti ministerstva školstva poukazujú na porušovanie povinnosti zriaďovateľov v oblasti normatívneho financovania škôl a školských zariadení, navrhuje sa ustanoviť sankcie, v zmysle ktorých ministerstvo školstva za porušenie povinnosti uloží zriaďovateľovi pokuty. Pokuty budú príjmom štátneho rozpočtu. Článkom IV sa vypúšťa ustanovenie § 31 zo zákona Národnej rady č. 372/1990 o priestupkoch v znení neskorších predpisov vo vzťahu k zmenám článku II bodov 43 a 44. Navrhovaný zákon je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi Slovenskej republiky, platným právnym poriadkom Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a ďalšími dokumentmi prijatými členskými štátmi Európskej únie riešiace problematiku vzdelávania. Ďakujem za pozornosť.