Šulaj, Igor, podpredseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2019-11-29):
Vážený pán predsedajúci Národnej rady Slovenskej republiky, vážený pán minister financií Slovenskej republiky, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som vás oboznámil so stručným stanoviskom Najvyššieho kontrolného úradu k návrhu štátneho rozpočtu na rok 2020. V zmysle zákona o Najvyššom kontrolnom úrade č. 39/1993, § 5 ods. 1, bolo úradom vypracované stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky k návrhu štátneho rozpočtu. Stanovisko vychádza zo záverov kontroly úradu vykonanej na ministerstve financií, ktoré podľa zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy navrhuje rozpočet verejnej správy vrátane štátneho rozpočtu a súhrnných rozpočtov ostatných subjektov verejnej správy za príslušné rozpočtové roky. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky sa vyjadruje staviskom k rozpočtu, ktoré do Národnej rady predložila vláda Národnej rady Slovenskej republiky (vláda Slovenskej republiky, pozn. red.). Čiže vyjadrujeme sa k pôvodnému návrhu a to bola aj naša úloha. Na základe kontroly NKÚ dospel k záveru: návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2020 až 2022 je vypracovaný v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách verejnej správy i Príručkou Ministerstva financií pre zostavenie rozpočtu. V stanovisku následne NKÚ konštatuje, že makroekonomické rámce a východiskový rámec návrhu rozpočtu na roky 2020 až 2022 sú zostavené v súlade s metodikou ESA 2010. Konštatujeme, že návrh rozpočtu, tak ako to teraz pred chvíľou povedal pán minister, reaguje na zmeny vyplývajúce z poslednej benchmarkovej revízie výkazníctva zo strany Eurostatu, ktorý upravil deficit verejných financií na rok 2018 na 1,06 % s odhadom deficitu roku 2019 vo výške cca 0,68 % k HDP. V stanovisku následne konštatujeme, že NKÚ nemá zásadné pripomienky k návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2020. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, do Národnej rady bol predložený dokument Stanovisko k návrhu rozpočtu na rok 2020, ktorý obsahuje tak pozitívne hodnotenie rozpočtu, ako aj upozorňuje na niektoré riziká. Zmyslom môjho príhovoru je aj poukázať len na niektoré významné skutočnosti, ktoré sú obsiahnuté v stanovisku, nechcem znova citovať a definovať jej niektoré údaje, ktoré sú zahrnuté v rozpočte verejnej správy na rok 2020 až 2022 a o ktorých vás aj informoval pán minister financií. V stanovisku sme sa vyjadrovali k tým rezortom a kapitolám, ktoré sú definované v stratégii kontrolnej činnosti úradu a v ktorých boli vykonané kontroly úradom. V prvom rade k pozitívam. NKÚ vo svojom stanovisku pozitívne hodnotí v návrhu rozpočtu na roky 2020 až 2022 snahu vlády Slovenskej republiky dosiahnuť v roku 2020 deficit vo výške 0,49 % k HDP. Uvedená skutočnosť vyplýva z celkového objemu, ako aj štruktúry príjmov aj výdavkov rozpočtu. Návrhom rozpočtu sa vláda snaží zabezpečiť plnenie svojich programových a strategických úloh podľa jednotlivých politík, a to pri udržaní zabezpečenia rastu životnej úrovne obyvateľstva. Na druhej strane NKÚ v stanovisku konštatuje, že v návrhu rozpočtu sú zahrnuté aj riziká. Tie sa týkajú tak deficitu, a teda aj výšky dlhu rozpočtu verejnej správy, príjmovej stránky rozpočtu, ako aj výdavkovej stránky rozpočtu. Z pohľadu deficitu NKÚ upozorňuje na rast dlhu verejnej správy, ktorý sa má zvýšiť v roku 2020 o 800 mil. eur na úroveň 45,9 mld. eura. Jedná sa teda o absolútne zvýšenie dlhu. V stanovisku však konštatujeme, že dlh sa udrží pod dolným sankčným pásmom dlhovej brzdy a oproti HDP by mal poklesnúť na úroveň 46,8 %. Dolné pásmo dlhovej brzdy na rok 2020 je 47 %. Náklady na obhospodarovanie štátneho dlhu oproti predchádzajúcemu roku v prepočte na jedno euro klesajú a mali by dosiahnuť, hovorím o roku 2018, lebo ten je uzatvorený, sumu 2,4 centa na jedno požičané euro. No v absolútnej sume by mali náklady na obsluhu dlhu v roku 2020 dosiahnuť sumu takmer 1,1 mld. eura. Je to o 53 mil. menej než v predchádzajúcom roku. Na jedného občana tak pripadne dlh vo výške okolo 8 329 eur v roku 2020. I napriek tomu, že daňové a odvodové príjmy rozpočtu vychádzajú z prognózy daňového výboru, NKÚ upozorňuje na možný rizikovejší vývoj príjmov, a to vzhľadom na možné pretrvávajúce medzinárodné, celosvetové obchodné vojny, brexit, ako aj možný nižší hospodársky rast najsilnejších krajín eurozóny, ku ktorým iste patrí aj nemecká ekonomika. K rizikám, ktoré môžu ovplyvniť daňové príjmy, môže patriť aj problematika prijímania a implementácie nových harmonizovaných daňových opatrení Európskej únie najmä v oblasti nepriamych daní. Pozitívne hodnotíme snahu vlády riešiť komplexne problémy zdravotníctva. Upozorňujeme však aj na to, že za 15 rokov malo byť zdravotníctvo oddlžené minimálne štyrikrát, a to v sume cca 1,7 mld. eura. Posledné realizované oddlženie je rozpočtované v sume okolo 585 mil. eura. Jedná sa o nesystémový prvok vo financovaní zdravotníctva, a preto Najvyšší kontrolný úrad vykonal v predchádzajúcom období kontrolu tak v zdravotných poisťovniach, ako aj v niektorých koncových a fakultných nemocniciach. Konštatoval, že je potrebné dopracovať napríklad jednotnú metodiku finančného hodnotenia zdravotných poisťovní, a to vzhľadom na tvorbu opravných položiek a rezerv, ktoré by mali pravdivo ohodnotiť finančný stav majetku uvedených inštitúcií. Pamätáte sa na problém so Všeobecnou zdravotnou poisťovňou? Ak chceme hodnotiť zdravotné poisťovne, mali by sme mať na nich jeden meter a jednotnú metodiku. Správne náklady poisťovní, ako i mzdové ohodnotenie v poisťovniach je veľmi progresívne. Ak jedna z poisťovní vykazuje za rok 2018 vyššiu priemernú mzdu ako všetky fakultné a univerzitné nemocnice vo výške cca 1 835 euro na jedného zamestnanca, tak to svedčí aj o tom, že je možné hľadať zdroje financovania aj v správnom fonde poisťovní. NKÚ upozornil tiež pri kontrolách na menej hospodárne nakladanie s verejnými zdrojmi v kontrolovaných nemocniciach. Konštatoval však, že najmä koncové nemocnice sú podfinancované a len ich hospodárnejším nakladaním s verejnými zdrojmi nemôžu samy vyriešiť ekonomickú efektívnosť poskytovania zdravotnej starostlivosti. Tu musí dôjsť k radikálnej zmene. Ak vieme detailne kontrolovať výkony nemocníc voči poisťovniam, mali by sme posilniť výkon kontroly aj voči finančným plneniam zo strany poisťovní. Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou kontroluje takmer každú faktúru, každý výkon. Myslím si, že v budúcom období by sme sa mohli zamerať aj na vyššiu kontrolu, ako si plnia zdravotné poisťovne svoje finančné záväzky voči jednotlivým nemocniciam. Chrbtovou kosťou slovenského zdravotníctva je totiž nemocničná starostlivosť. NKÚ poukazuje na disproporciu súvisiacu s rastúcimi zdravotníckymi výkonmi na jednej strane a na druhej strane pokračujúcim rastom záväzkov univerzitných a fakultných nemocníc, ktorý k 31. 8. predstavoval nárast sumy vo výške okolo 60 mil. euro oproti predchádzajúcemu obdobiu. Nepodarilo sa teda zastaviť zadlžovanie nemocníc, a to i napriek realizovanému oddlženiu. Konštatujeme, že tieto fakultné nemocnice sú nemocnicami koncového typu a poskytujú gro špeciálnej zdravotnej starostlivosti. Osobne sa domnievam, že nielen nemocnice sú teda zodpovedné za svoj hospodársky výsledok, ale aj zdravotné poisťovne a nastavenie celého systému. Neviem si predstaviť situáciu, keby niekto z nás prišiel do obchodu a povedal, že má limit sto euro, nakúpi si za dvestopäťdesiat a potom pri pokladni zaplatí len túto stovku. V zdravotníctve je priestor na zefektívnenie tiež v liekovej politike, ako aj v ambulantnej starostlivosti. V roku 2020 by mali byť realizované úsporné opatrenia vo výške 114 mil. euro vo výdavkoch na lieky a dietetické potraviny. NKÚ upozorňuje na niektoré riziká pre občanov pacientov vyplývajúce z uvedených úsporných opatrení. V ambulantnej starostlivosti vidí riziko NKÚ v podhodnotenej primárnej starostlivosti, ktorá sa prejavuje nízkymi počtami a vysokým priemerným vekom všeobecných lekárov. U všeobecných lekárov sú problematické aj ich obmedzené kompetencie, nerovnomerné rozdelenie všeobecných lekárov na Slovensku, kde napríklad v Bratislavskom kraji je 8,7 lekára na 10-tisíc obyvateľov a v Bystrickom len 5,4 lekára na 10-tisíc obyvateľov, prináša riziká aj v ambulantnej starostlivosti. Zostavovanie rozpočtu verejného zdravotného poistenia prebiehalo už podľa nového ustanovenia zákona o zdravotnom poistení. V tejto súvislosti podotýkam, že kým príjmy verejného zdravotného poistenia od ekonomicky aktívneho obyvateľstva rastú, medziročne od roku 2013 poistné za poistencov štátu rastie oveľa pomalšie a trošku stagnuje. Pozitívne hodnotíme vysokú snahu vlády riešiť komplexné problémy školstva a vedy. Vidíme však v tejto oblasti aj niektoré riziká, ktoré sme dali do stanoviska. V oblasti školstva a vedy a výskumu sa Slovensko dlhodobo borí s viacerými problémami, pričom medzi ich príčiny možno zaradiť komplikované financovanie. Úroveň financovania dobre popisuje ukazovateľ verejných výdavkov Slovenskej republiky na vzdelávanie, vyjadrený ako percento k HDP, ktorého hodnota sa dlhodobo nachádza pod úrovňou priemeru za porovnateľné, porovnateľné krajiny. Rozpočet verejnej správy prideľuje Slovenskej akadémii vied celkové zdroje v sume okolo 85,4 mil. euro. Jedná sa o nárast o cca viac ako 23 % oproti rozpočtu v roku 2019. Namieste je však otázka, či šesťdesiat rozpočtových a príspevkových organizácií Slovenskej akadémie vied nespotrebuje značnú časť finančných prostriedkov na ich správnu a režijnú činnosť, pričom pri rozumnej transformácii Slovenskej akadémie vied sa takéto ušetrené finančné zdroje mohli použiť priamo na vedeckú a výskumnú činnosť. Skláňam sa pred múdrosťou vedeckých pracovníkov, no pri kontrole transformácie SAV-ky sme si vyžiadali aj zostavu nehmotného majetku vedeckej a výskumnej činnosti. Prečo? Lebo účtovná uzávierka by nemala obsahovať len kreslá, tepichy a iný hmotný majetok, ale aj vedeckovýskumné úlohy. Pozrite si, keď budete robiť štátny záverečný účet, potom aj výsledky výskumnej a vývojovej činnosti. Myslím si, že to je príklad o tom, kde by mali byť nastavené merateľné ukazovatele pri každom programe alebo pri každom rozdeľovaní finančných zdrojov či už na Slovenskú akadémiu vied, alebo aj na iné programy tak, aby sa dali objektívne a dobre vyhodnotiť. Vláda Slovenskej republiky dlhodobo prezentuje silnú sociálnu politiku. V rámci rizík, ktoré vidíme a ktoré sme dali do stanoviska nášho Najvyššieho kontrolného úradu, upozorňujeme na zásah do systému dôchodkového poistenia, ktorý menej akceptuje princíp zásluhovosti a môže v budúcom období znížiť motiváciu platiť poistné a možnože to najmä aj u živnostníkov. Uvedená skutočnosť súvisí s novelou zákona o sociálnom poistení, ktorou sa od januára 2020 minimálne dôchodky namiesto životného minima budú odvádzať do výšky priemernej mzdy. V stanovisku sme upozornili na chýbajúce zdroje v Sociálnej poisťovni, ktoré by mali pozmeňujúcim návrhom finančného a rozpočtového výboru byť doplnené o cca 80 mil. Rezort dopravy zdedil veľa rozpracovaných a nedokončených úloh. Má aj svoje pozitívne prvky. V stanovisku však upozorňujeme aj na niektoré riziká. Riziko v rozpočte dopravy vzniká hneď vo viacerých oblastiach. Pri výstavbe diaľnic a rýchlostných ciest absentuje dostatok prostriedkov pri niektorých úsekoch financovaných zo štátneho rozpočtu, ale aj európskych štrukturálnych, investičných fondov. Veľké riziko napríklad vzniká pri výstavbe úsekov D1 Lietavská Lúčka a Dubná Skala – Hubová – Ivachnová, ktoré by mali byť financované aj zo štátneho rozpočtu, aj z európskych štrukturálnych fondov vo výške okolo 828 mil. euro. Navyše rezort dopravy plánuje v roku 2020 začať výstavbu úseku Kriváň – Mýtna s celkovými investičnými nákladmi okolo 234 mil. euro, ktorý nebol posúdený z hľadiska hodnoty za peniaze. Zložitá situácia je na cestách I. triedy, kde na jeden kilometer ciest vo veľmi dobrom stave pripadá 0,8 kilometra ciest v menej vyhovujúcom stave. Rozpočet nevyčleňuje dostatočné zdroje, ale to je už asi aj historická záležitosť. Niekoľko poznámok k ostatným subjektom verejnej správy, mestám a obciam a vyšším územným celkom. Pri porovnaní návrhu rozpočtu na rok 2020 so schváleným rozpočtom roku 2019 rastú príjmy vyšších územných celkov o 9,12 %, miest a obcí o 6,04 %, kým príjmy štátneho rozpočtu len tempom 2,53 %. I napriek uvedenej skutočnosti NKÚ konštatuje, že nie všetky návrhy zákonov, ktoré súvisia s preneseným výkonom štátnej správy, sú plne kompenzované aj finančnými zdrojmi krytia. O uvedenej skutočnosti svedčia aj kontrolné zistenia súvisiace s kontrolou VÚC, ktorá teraz prebieha v súčasnom období. Niekoľko poznámok k zostaveniu rozpočtu. NKÚ konštatuje, že rozpočet mohol jasnejšie a presnejšie definovať a vyhodnotiť vládne programy, akými boli napríklad ESO alebo UNITAS. NKÚ očakával detailnejšie zdôvodnenie a členenie výdavkov podľa jednotlivých kapitol namiesto ich zatriedenia do kapitoly VPS. Očakával tiež v návrhu rozpočtu detailnejšie hodnotenie plnenia programov, podprogramov a jednotlivých projektov, ako aj analýzy presunutia kapitálových výdavkov z minulých období. Rozpočet by nemal obsahovať len finančné ukazovatele bežných a kapitálových výdavkov, mal by presnejšie definovať aj niektoré merateľné ukazovatele tak, aby mohli byť vyhodnotené pri štátnom záverečnom účte. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, riziká však nie sú neriešiteľným problémom. Sú výzvou pre vládu súčasnú aj budúcu, ktorá by mala nájsť spôsoby ich riešení. Rozpočet má pozitívne stránky, a preto k jeho návrhu NKÚ nemá zásadné pripomienky, tak ako to konštatujeme v našom stanovisku. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, som o tom presvedčený, že významnou úlohou Národnej rady je vytvárať legislatívne predpoklady na ďalšie hospodárske, ekonomické, sociálne napredovanie štátu v našej spoločnosti, regiónov, miest a obcí. Vytvárať predpoklady na rast životnej úrovne obyvateľstva a zabezpečovať sociálne istoty najmä pre tých, ktorí nie sú ekonomicky aktívni a ktorí sú na tieto istoty zo zdravotných alebo iných sociálnych dôvodov odkázaní. Rozhodovanie so sebou prináša zodpovednosť nielen za seba, ale aj za krajinu, v ktorej žijeme a v ktorej žije takmer 5,5 mil. obyvateľov. Tí najlepšie vedia posúdiť a hodnotiť vaše rozhodnutia. V každodennom živote sa vždy musia radoví občania rozhodnúť, ako budú riešiť svoje problémy, a preto predpokladám, že aj od vás budú očakávať rozhodnutia a riešenia. Rozpočet nie je ideálny, má však svoje pozitívne stránky, ale aj riziká, tak ako každý rozpočet. Pred poslancami Národnej rady teraz stoja dve možnosti, schváliť rozpočet alebo ho neprijať, avšak neprijatie rozpočtu by podľa môjho názoru, názoru radového občana, znamenalo posunutie našej krajiny o krok späť. Rozpočtové provizórium by mohlo obmedziť nevyhnutné kapitálové výdavky v zdravotníctve, doprave, sociálnej oblasti. Zákony, ktoré boli schválené a budú platné a účinné od 1. 1. 2020, by vytvorili neistotu v prerozdeľovaní finančných zdrojov. Znížil by sa medzinárodný rating Slovenska. Národná rada má však potenciál múdro a rozumne rozhodovať o spoločensky významných veciach. Prajem vám, aby vaše rozhodnutia boli múdre a boli v záujme všetkých občanov Slovenska. Ďakujem za pozornosť.