Fecko, Martin, poslanec NR SR (2017-06-21):
Ďakujem pekne. Pán predsedajúci, členovia vlády, kolegyne, kolegovia, dovoľte, aby som predniesol tiež dve moje interpelácie. Jedna sa bude týkať ministra hospodárstva pána Žigu a druhá je adresovaná riaditeľke Slovenského pozemkového fondu. Takže začnem pánom ministrom. Pán minister, v minulom volebnom období poukazovali poslanci Národnej rady, nášho hnutia OĽANO – NOVA na možnú protiústavnosť niektorých ustanovení zákona 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov a zákona č. 251/2012 o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, najmä tých, ktoré sa týkajú poskytovania jednorazovej náhrady vlastníkom nehnuteľností zo strany držiteľov povolenia, respektíve nimi poverených osôb. Bolo poukazované predovšetkým na neprimeranosť náhrady a nevhodnosť mechanizmu vyplácania náhrady, ktorú zvolil zákonodarca. Oba zákony pritom obsahujú identické ustanovenia, ktoré upravujú náhradu za obmedzenie vlastníckeho práva, konkrétne § 10 zákona 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov a § 11 zákona č. 251/2012 Z. z. o energetike. Keďže vláda Slovenskej republiky odmietala vykonať nápravu, vec posudzoval Ústavný súd Slovenskej republiky a to vo vzťahu k § 10 zákona 657/2004 o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov. Vo svojom náleze, spisová značka PL. ÚS 42/2015 zo dňa 12. 10. 2016 skonštatoval protiústavnosť § 10 ods. 5 druhá, tretia a štvrtá veta, § 10 ods. 9, § 10 ods. 10 prvá a tretia veta a § 10 ods. 12 prvá, druhá a štvrtá veta zákona 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike, pričom poukázal najmä na svoju predchádzajúcu judikatúru, ale aj na judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva a označil úpravu náhrady za obmedzenie vlastníckeho práva zvolenú zákonodarcom za neprimeranú a prijatú v rozpore so záujmom na zachovaní proporcionality legislatívneho zásahu do právneho postavenia dotknutých vlastníkov. V zmysle čl. 125 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky, ak Ústavný súd, citujem, „ak Ústavný súd svojím rozhodnutím vysloví, že medzi právnymi predpismi uvedenými v ods. 1 je nesúlad, strácajú príslušné predpisy, ich časti, prípadne niektoré ich ustanovenia účinnosť“. Orgány, ktoré tieto právne predpisy vydali, sú povinné do 6 mesiacov od vyhlásenia rozhodnutia Ústavného súdu uviesť ich do súladu s ústavou, s ústavnými zákonmi a s medzinárodnými zmluvami vyhláseným spôsobom ustanoveným zákonom a ak ide o predpisy uvedené v ods. 1 písm. b) a c) aj s inými zákonmi a ak ide o predpisy uvedené v ods. 1 písm. d) aj s nariadeniami vlády a so všeobecne záväznými právnymi predpismi ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy. Ak tak neurobia, také predpisy, ich časti alebo ustanovenia strácajú platnosť po šiestich mesiacoch od vyhlásenia rozhodnutia. Napriek tomu, že šesťmesačná lehota uplynula, nemám vedomosť o tom, že by vaše ministerstvo vypracovalo, predložilo do pripomienkového konania a na schválenie vláde Slovenskej republiky novelu týchto dvoch zákonov, ktoré obsahujú rovnaké protiústavné ustanovenia. Navyše ani zo schváleného plánu legislatívnych úloh na rok 2017 takáto úloha nevyplýva, respektíve v prípade úlohy novelizovať zákon 251/2012 o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v septembri 2017 sa jeho zosúladenie s názorom Ústavného súdu Slovenskej republiky nespomína, hoci v tom čase už bolo jeho znenie známe. Takýto postup ministerstva a v širšom ponímanie vlády Slovenskej republiky možno podľa môjho názoru považovať nielen za porušovanie Ústavy Slovenskej republiky, ale aj zákona č. 400/2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona 310/2016 Z. z., najmä jeho ustanovenia § 4 ods. 2. Na základe vyššie uvedeného sa preto na vás obraciam formou tejto interpelácie a dovoľujem si vás požiadať o vysvetlenie a zodpovedanie nasledujúcich otázok. 1. Aké kroky prijalo vaše ministerstvo v súvislosti s novelizáciou zákona č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov, aby vyhovelo nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky, spisová značka PL. ÚS 42/2015 zo dňa 12. 10. 2016 v zmysle čl. 125 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky, respektíve aké kroky mieni prijať a v akom časovom horizonte? Druhá otázka. Aké kroky prijalo vaše ministerstvo v súvislosti s novelizáciou zákona 251/2012 Z. z. o energetike a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších prepisov tiež s prihliadnutím na nález Ústavného súdu? Takže to je prvá interpelácia na pána Žigu. A druhú interpeláciu si dovolím adresovať novozvolenej riaditeľke Slovenského pozemkového fondu, kde by som ju chcel interpelovať v otázke konkrétneho prípadu týkajúceho sa podľa môjho názoru necitlivého zásahu do množiteľského materiálu ovocných stromov a drevín. Takže obraciam sa na vás, pani riaditeľka, dovoľujem si vás interpelovať v otázke týkajúcej sa užívania a obrábania poľnohospodárskej pôdy, a to konkrétne v prípade Výskumno-šľachtickej stanice, s. r. o., v zastúpení Ivan Beňo, Veselé 377 (ďalej len „stanica“). Jej nasledovný problém je takýto: Výskumno-šľachtiteľská stanica, s. r. o., Veselé so sídlom vo Veselom je riešiteľské pracovisko, ktoré bolo zmluvne zriadené v roku 2005 za účelom plnenia úloh Národného programu ochrany genetických zdrojov rastlín v problematike ovocných druhov. Konkrétne v katastrálnom území Borovce na časti pozemkov parcel CKN číslo 2128 a číslo 2117 boli evidované v roku 2013 kolekcie genetických zdrojov marhúľ, mandlí, broskýň, orecha kráľovského, myrobalánu, to jest teplomilných druhov ovocných, teplomilných ovocných druhov. Nájomná zmluva na užívanie poľnohospodárskej pôdy bola uzavretá v roku 2005 so Slovenským pozemkovým fondom na dobu určitú a to od 1. 1. 2005 do 31. 12. 2019. Pozemky boli v katastrálnych územiach Veselé, Rakovice a Borovce pri celkovej výmere 93,4 hektára. (80,86 ha vo vlastníctve štátu a 12,54 ha vo vlastníctve spravovaných neznámych vlastníkov, čo má Slovenský pozemkový fond spravovať.) Listom Slovenského pozemkového fondu (ďalej len SPF) zo dňa 4. 3. 2013 bolo zástupcom stanice oznámené, že v katastrálnom území Borovce prebehli pozemkové úpravy, a preto dňom 31. 10. 2011, to znamená dva roky dozadu, zanikajú všetky nájomné vzťahy k pôvodným nehnuteľnostiam. Stanica má uvoľniť príslušné pozemky. Vôbec jej nebola ponúknutá zo strany Slovenského pozemkového fondu nová nájomná zmluva na ďalšie obdobie. V roku 2013 boli konkrétne časti pozemkov parcely CKN číslo 2066 a 2086 a 2117 zo strany Slovenského pozemkového fondu ponúknuté ako náhrada v reštitučnom konaní oprávnenej osobe, súkromne hospodáriacemu roľníkovi inžinierovi Milošovi Drobnému. Bezodplatný prevod bol aj zrealizovaný a týmto počinom bola časť reštitučného nároku pána Drobného uspokojená. Pán Drobný vstúpil aj do užívania týchto pozemkov okrem iných aj v tom katastrálnom území Borovce a to na základe zmluvy uzavretej s fondom a to až do roku 2038. Stanica bola vylúčená z užívania poľnohospodárskych pozemkov, na ktorých boli aj trvalé porasty, ovocné stromy ako genetický materiál. Všetky protesty a sťažnosti zástupcov stanice boli zamietnuté z vašej strany. Následne podľa mojich dostupných informácií v ďalších rokoch boli všetky tieto stromy v počte niekoľkých stoviek pánom Drobným vyrúbané a odstránené. Je to podľa vás v poriadku? Preto sa vás chcem opýtať, aby ste mi dali odpoveď na nasledujúce otázky. Mohli byť pozemky porastené stromami, ktoré sú kolekciou genetických zdrojov rastlín podľa druhov, rodov a odrôd s prideľovanými národnými evidenčnými číslami, predmetom reštitučného plnenia? Aké boli ocenené, ako boli ocenené tieto porasty a následne započítané do reštitučnej náhrady pre oprávnenú osobu? Bolo to adekvátne ocenenie aj v konaní? Komu vlastne patrili tieto porasty v čase plnenia reštitučného nároku pre pána Drobného? Ako to, že bol vydaný – alebo nebol? – súhlas na výrub množiteľského šľachtiteľského porastu novému vlastníkovi bez akejkoľvek náhrady niekomu zaň, či už štátu, alebo stanici? Aké boli podmienky Slovenského pozemkového fondu pri nájomnej zmluve s pánom Drobným, aby sa daný porast zachoval? Venoval sa vôbec tejto otázke niekto na Slovenskom pozemkovom fonde? Ako Slovenský pozemkový fond v tomto prípade, ale aj všeobecne napomohol a napomáha plneniu úloh Výskumného ústavu rastlinnej výroby Piešťany, ktoré vyplývajú z rezortných rozhodnutia ministerstva pre pôdohospodárstvo a rozvoj vidieka? Ďakujem pekne, chcel by som odpoveď na tieto dve moje interpelácie. Ďakujem, pán predsedajúci, skončil som.