T. Cabaj, poslanec: (2005-03-15):
Vedú ma k tomu niektoré momenty, a to ten základný, že vo voľbách v roku 1994, keď sa konali predčasné voľby do Národnej rady, z pôvodne zaužívaného júnového termínu sa prikročilo k jesennému termínu, bola to zhoda 149 poslancov Národnej rady, ktorí zahlasovali za tento jesenný termín a po týchto voľbách sa vlastne odvíjalo vždy štvorročné obdobie od tohto jesenného termínu. Samozrejme, všetci vieme čítať, odôvodnenie je v dôvodovej správe v tej všeobecnej časti, len pripomínam, že ma k tomu vedú jednak argumenty, ktoré sú uvedené v tomto návrhu, ale aj všetky rokovania, ktoré boli, a rozhovory, ktoré v minulosti už prebehli, pretože nie je toto nový návrh. Už v roku 1998 v čase, keď sme boli ako vládna koalícia, tento návrh sme predkladali, nebol prijatý. Predložili sme ho v roku 2002, takisto nebol prijatý a viacerí poslanci zvažujú situáciu, že skutočne ten jarný termín bol optimálny na termín konania volieb, pretože počas dvoch, troch týždňov sa uskutoční ustanovujú schôdza Národnej rady, následne na to podáva vláda demisiu, nastupuje nová vláda a pripraví programové vyhlásenie vlády a počas letných prázdnin vláda môže intenzívne pracovať tak, aby pripravila cez legislatívne konania návrhy zákonov a v jesennom období už Národná rada má o čom rokovať. Ak sa voľby konajú v septembri, prázdniny sú tak či tak počas júla, augusta a potom na konci augusta obyčajne sa zíde Národná rada na slávnostné ukončenie svojho zasadnutia, následne voľby sa konajú v septembri a postupne, keď to zoberieme, do konca roka sa nič iné neudeje, iba všetky tieto procedurálne a personálne návrhy. Toto bol aj jeden z hlavných dôvodov, ktorý ma k tomu viedol, ďalej aj ten, že zmenou termínu z júnového na jesenný zostalo veľmi krátke obdobie na prípravu komunálnych volieb, volieb starostov, primátorov a poslancov miestnych, mestských zastupiteľstiev, dokonca už sme mali jedno obdobie také, že týždeň pred voľbami do Národnej rady sa predkladali kandidátky na starostov a primátorov tak, aby sa tieto voľby zvládli. Ďalšia záležitosť, aj keď tento rok bol výnimočný tým, že pri prijímaní zákona o rozpočte na rok 2005 sa prijal aj zákon o verejných rozpočtoch, ktorý bol výhľadový na roky 2006 a 2007. Podľa zákona o rozpočtových pravidlách len pripomínam, že je potrebné, aby vláda predložila návrh do parlamentu do 15. októbra, tu v tejto Národnej rade sme  o tom rozhodli. Ak by sa to posunulo niekde inde, nie je možné. Špeciálny dôvod, ktorý je ten budúcoročný. Podľa všetkých prepočtov voľby sa môžu konať 16. septembra. Viete, že sme prijali zákon o voľbách do Národnej rady, ktorý hovorí, že voľby sa konajú iba jeden deň v sobotu a tá sobota pripadá na termín 16. septembra. Tento istý parlament rozhodol aj o tom, že 15. septembra je sviatok v Slovenskej republike - Sedembolestnej Panny Márie, to znamená, ak sú tri dni súvislého voľna, je veľmi malá pravdepodobnosť, že práve v sobotu ľudia zostanú z tohto dôvodu doma, aby prišli do volieb. Ak chceme vytvoriť všetky predpoklady na to, aby sa čo najviac ľudí zúčastnilo a rozhodlo o týchto veciach verejných, je na nás poslancoch, aby sme sa rozhodli, či vytvárame tieto podmienky, alebo iba v diskusiách budeme na túto tému hovoriť. Dovoľte mi, aby som vás požiadal o podporu tohto návrhu ústavného zákona, o posunutie do druhého čítania, kde, samozrejme, je priestor, aby sme hľadali aj politicky priechodné termíny. Nikto sa nebráni ani tomu, aby sme hľadali možno iný termín, nie ten, ktorý je bezprostredne uvedený ako 10. jún v tomto zákone. Pripomínam len, aby sme dvakrát zvažovali toto rozhodnutie, už dnes sme riešili problém, podľa ktorého nebol prijatý návrh zákona, ktorý som predkladal, a to je novela volebného zákona. Mnohé poslanecké kluby  teraz s týmto problémom zápasia. Takže dvakrát zvažujme, kým sa rozhodneme. Ďakujem pekne za podporu.