Borec, Tomáš, minister spravodlivosti SR (2014-10-17):
Veľmi pekne ďakujem za slovo pani predsedajúca. Príjemný dobrý deň panie poslankyne, poslanci, na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky predkladám vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 513/1991 Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov. Hlavným zámerom predloženia tohto návrhu zákona je implementácia úloh vyplývajúcej z III. etapy Akčného plánu boja proti daňovým podvodom na roky 2012 až 2014, teda uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 235 z 31. mája 2012 v rozsahu opatrení zriadenia registra diskvalifikovaných osôb, prepracovanie fiduciárnych povinností členov štatutárnych orgánov obchodných spoločností, sprísnenia podmienok v zákone o konkurze a reštrukturalizácii, úprava právneho základu pre rozlíšenie dvoch typov spoločnosti s ručeným obmedzením s povinným základným imaním presahujúcim určitú sumu a so základným imaním 1 euro, ale sprísnenými podmienkami pre tvorbu a udržanie základného imania. Predložený návrh zákona reaguje je tiež na uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 172 z 16. 4. 2014 v rozsahu potreby spresnenia postavenia a pravidiel pre nakladanie s majetkom osôb, ktoré uplatňujú vylučovacie právo alebo výhradu vlastníctva v rámci zákona č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii tak, aby sa zabezpečila efektívna ochrana ich práv. Návrh zákona tiež reaguje na viaceré aplikačné problémy a tak zavádza viaceré preventívne opatrenia zamerané na dodržiavanie pravidiel kapitálovej primeranosti kapitálovými obchodnými spoločnosťami s cieľom ochrany ich veriteľov. Ak dovolíte, podrobnejšie zdôrazním niektoré okruhy riešených problémov. Kríza kapitálovej obchodnej spoločnosti je prvý okruh. V súčasnosti vo verejnosti rezonuje urgentná potreba riešenia problémov ochrany veriteľov kapitálových obchodných spoločností pred ich tunelovaním. Toto tunelovanie je v stave ohroziť zaplatenie faktúr živnostníkom, iným dodávateľom a často aj splnenie mzdových nárokov zamestnancov. Veritelia tunelovanej spoločnosti pri takýchto úkonoch spoločníkov, resp. štatutárnych orgánov alebo zástupcov majú síce aj dnes dostupnú určitú ochranu v podobe možnosti podania odporovacej žaloby, avšak táto ochrana sa nejaví ako úplne komplexná a v mnohých prípadoch je aj neuplatniteľná. Prichádzame preto s novým konceptom krízy kapitálovej obchodnej spoločnosti, ktorý bude komplex súčasných pravidiel odporovateľnosti vhodne dopĺňať. Kríza v skutočnosti pre obchodnú spoločnosť neznamená zvýšenie administratívnej záťaže, ale uvedomenie si, že spoločníci musia uspokojenie svojich pohľadávok voči spoločnosti podriadiť uspokojeniu nárokov veriteľov v prvom rade. Domnievame sa, že čestný podnikateľ by mal vždy uprednostniť zaplatenie faktúr veriteľov pred tým, aby sebe vyplatil zisk či iným sofistikovanejším spôsobom odviedol prostriedky do spoločnosti, keďže zisk podnikateľa môže byť s skutočnosti len to, čo mu zostane až po vyplatení veriteľov. Druhý okruh je jednoeurová spoločnosť s ručením obmedzením. Najmä vďaka zavedeniu pravidiel o kríze bolo možné uviesť do života aj návrh na zníženie požiadavky na vytváranie základného imania spoločnosti s ručením obmedzením. Spoločnosť s ručením obmedzením by malo byť možné založiť bez toho, aby nevyhnutne pri jej vzniku musela byť kapitalizovaná vlastnými zdrojmi. Reálne bude môcť podnikať prostredníctvom cudzích zdrojov, ktoré ako spôsob financovania jej činnosti sú určite flexibilnejšie. Obmedzenie alebo obmedzenia pre túto spoločnosť budú v zásade minimálne. Maximálny počet spoločníkov má byť 5, nemožnosť rozdeľovania celého zisku spoločníkom, maximálne teda tri štvrtiny, keďže sa domnievame, že starostlivý hospodár by celý zisk neprejedol, ale časť by investoval do rozvoja firmy. Ako je možné z ustanovení vidieť, návrh sa nejako zásadnejšie nedotýka súčasných spoločností s ručením obmedzením, ktoré existujú. Dochádza skôr k spresneniu už súčasných pravidiel o zákaze vrátenia vkladov, čiže o povinnosti zvolávať valné zhromaždenie pri významnej strate. Tu treba zdôrazniť, že napriek niektorým dezinformáciám uvedených v médiách, návrh nijako nesprísňuje povinnosť zvolávať valné zhromaždenie pri zistenej strate spoločnosti, práve naopak. Čo sa týka sprísnenia zodpovednosti štatutárnych orgánov, návrh zavádza na viacerých miestach priame ručenie za transakcie poškodzujúce spoločnosť, hovoríme o skrytom vrátení vkladu, prípadne uprednostnenia spoločníkov pred inými veriteľmi a taktiež možnosť konkurzného súdu rozhodnúť o diskvalifikácii člena štatutárneho zástupcu počas určitého obdobia, na ktorú budem mať každý registrový súd povinnosť prihliadať. Ďalej hovoríme o konkurze a reštrukturalizácii v tomto návrhu. V súvislosti s nedávnymi problémami zamestnancov dostať sa k náhradám miezd z garančného fondu sa zjednodušuje ich možnosť iniciovať vyhlásenie konkurzu na ich zamestnávateľa v úpadku. Posilňujú sa tiež práva veriteľov dosiahnuť priznanie hlasovacích práv v konkurze a reštrukturalizácii pri popretí pohľadávok. Návrh zákona prerokovala a schválila vláda Slovenskej republiky na svojom zasadnutí 20. augusta 2014. Dovolím si preto požiadať o podporu predloženého vládneho návrhu zákona. Ešte by som chcel uviesť stanovisko k spoločnej správe. Ústavnoprávny výbor Národnej rady schválil spoločnú správu pod číslom tlač 1125a k predmetnému návrhu zákona dňa 15. októbra 2014. Ako predkladateľ návrhu zákona sa stotožňujem so všetkými závermi vyplývajúcimi so spoločnej správy výborov Národnej rady Slovenskej republiky a mám za to, že ich zapracovanie prispeje k skvalitneniu novej právnej úpravy. Rovnako sa stotožňujem aj s návrhom hlasovania o týchto zmenách. Po schválení príslušných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov uvedeným spôsobom odporúčam Národnej rade schváliť predmetný návrh zákona. Ďakujem pekne, to je už všetko, skončil som, pani predsedajúca.