B. Bugár, podpredseda NR SR: (2003-02-06):
K. Ondriaš, poslanec: Vážený pán predsedajúci, pán premiér, dámy a páni. K predkladanej správe návrhu uznesenia o vyslaní našej jednotky do Irackej republiky sa píše: „Súčasné zmenené bezpečnostné prostredie vo svete bezprostredne vyvolá potrebu reagovania a prispôsobovania sa jednotlivých štátov.“ Aké je to zmenené bezpečnostné prostredie vo svete? V súčasnom svete je jedna miliarda bohatých a štyri miliardy chudobných. Rozdiel medzi bohatými a chudobnými sa za posledných 50 rokov zvyšuje ako výsledok vlády kapitalistickej demokracie. Štatistiky OSN uvádzajú, že priemerná národná produkcia týchto štyroch miliárd chudobných je len 7 % národnej produkcie jednej miliardy bohatých. Štatistiky ďalej uvádzajú, že štyri miliardy chudobných žijúcich v sto štátoch sveta splácajú každoročne dlh a úroky jednej miliarde bohatých. Pre zaujímavosť uvediem, koľko spláca Slovensko, za posledných 7 rokov splatilo dlh a úroky v hodnote 12 mld. USD a náš dlh počas tohto obdobia stúpol na 12 mld. US dolárov. Ako sa prispôsobujú jednotlivé chudobné štáty na túto situáciu. Jednoducho sa snažia vymaniť z ekonomickej a politickej závislosti od bohatých štátov. Ako sa prispôsobujú jednotlivé bohaté štáty? Jednoducho snažia sa, aby mali trvalý a bezpečný ekonomický a politický vplyv v chudobných štátoch. Vzťah vládcov tohoto sveta k Iraku to jasne dokumentuje. Z čoho je Saddám Husajn a Irak obvinený? Že vyrába a vlastní zbrane hromadného ničenia a nechce to priznať. Obvinený je aj napriek tomu, že inšpektori OSN o tom žiadne dôkazy v Iraku nenašli. Prečo Spojené štáty a západná Európa predpokladá, že Irak musí mať zbrane hromadného ničenia? Predpokladajú to z jednoduchého dôvodu. Lebo komponenty na výrobu týchto zbraní mu sami predali. Ako zistila komisia Wisconsin Project on Arms Control v 80. rokoch nemecké, švajčiarske, britské, francúzske, talianske a firmy z USA predávali zbrane a dôležité zbraňové komponenty na výrobu raketových a atómových zbraní Iraku. Zaujímavé, že sú to štáty s najvyššou formou slobody a demokracie a strážcovia dodržiavaní ľudských práv na svete. Talianska technológia dovoľovala Iraku extrahovať plutónium, Švajčiari dodali komponenty na jadrové zbrane, Nemecko dodalo zariadenie, aby sa zvýšil dolet sovietskych rakiet Skot, takže mohli zasiahnuť aj Izrael. Podobná situácia sa opakovala aj decembri 2002, keď vláda Spojených štátov scenzurovala dvanásťtisícstránkovú správu, ktorú vypracoval Irak o svojich zbraniach hromadného ničenia. Podľa Spojených štátov správa obsahovala citlivý materiál, a preto odstránili informácie o 150 amerických, britských a ďalších zahraničných firmách, ktoré predávali Iraku jadrové, chemické a raketové komponenty zbraní hromadného ničenia. Z uvedeného vyplýva, že namiesto rezolúcie vyzývajúcej odzbrojiť Irak by mala Bezpečnostná rada OSN prijať rezolúciu, ktorá by zakazovala, aby vyspelé demokratické krajiny predávali zbrane hromadného ničenia nedemokratickým krajinám. V správe k návrhu uznesenia sa uvádza, že Irak predstavuje dlhodobú hrozbu pre regionálnu a svetovú bezpečnosť i pre svojich ľudí. Ako príklad sa uvádza, že Irak napadol Irán v roku 1980, Kuvajt v roku 1990, pričom z týchto zločinov je obviňovaný hlavne Spojenými štátmi a západnou Európou, ktoré od roku 1945 napadli alebo bombardovali Kóreu, Guatemalu, Kongo, Laos, Peru, Vietnam, Kambodžu, Salvador, Nikaraguu, Panamu, Juhosláviu, Irak, Afganistan. Len vo Vietname bolo zabitých viac ako jeden milión ľudí. Saddám Husajn je určite nebezpečný pre svojich susedov, ale je menej nebezpečný ako napríklad Izrael, ktorý má výkonnú armádu a okupuje od roku 1969 časť palestínskeho územia. Irak v súčasnosti nemôže okupovať žiadne cudzie územie, lebo by to dalo zámienku na vojenskú inváziu do Iraku. Irak dokonca ani vo vojne v roku 1990 nepoužil žiadne zbrane hromadného ničenia a to neviem, či ich mal, alebo nemal. Irak je obvinený z podpory terorizmu. Za čias studenej vojny Spojené štáty a ich západní spojenci zasahovali vo svete, aby presadzovali svoje ekonomické a politické záujmy. Robili to v mene boja proti zlému komunizmu, čím sa dalo všeličo ospravedlniť. Po roku 1990 museli nájsť niečo, čo by ďalej ospravedlňovalo ich činy presadzujúce ďalej ich ekonomické a politické záujmy. Terorizmus je na to veľmi vhodný. V mene boja proti zlému terorizmu sa dá ospravedlniť veľmi veľa. Súčasný vývoj vo svete je toho dôkazom. Preto aj Saddám Husajn a Irak je obvinený z podpory terorizmu a je jedno, či dôkazy existujú, alebo nie. Saddám Husajn a Irak je obvinený, že použil chemické zbrane. Je to pravda. Použil ich vo vojne s Iránom za tichej podpory USA, použil ich aj proti Kurdom, pričom zahynulo 50 až 100 000 ľudí. Rozhodne takéto činy je potrebné odsúdiť nielen v Iraku, ale aj všade vo svete. Rovnako treba odsúdiť aj použitie chemických látok Spojenými štátmi vo vojne vo Vietname, ktoré spôsobili poruchy vo vývoji u pol milióna detí. Rovnako treba odsúdiť použitie jedného milióna bômb a granátov, ktoré obsahovali 300 ton ochudobneného uránu vo vojne v Iraku alebo v Juhoslávii. Podobne treba odsúdiť sankcie OSN proti Iraku po roku 1990, ktoré podľa štúdie UNICEF spôsobili smrť pol milióna deťom. Ja viem, že nie je jednoduché byť humanistom a demokratom v dnešnej dobe, ale skúsme to. V správe k návrhu uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky sa píše: Zahraničná bezpečnostná politika v Slovenskej republike vychádza z toho, že Slovenská republika chce byť aktívnym účastníkom posilňovania stability vo svete, v prípade potreby aj účasťou na akciách smerujúcich k presadzovaniu a udržaniu mieru v krízových oblastiach. Okolo Iraku je už sústredených niekoľko desiatok tisícov vojakov, lietadlové lode, stovky lietadiel a ďalších zbraní. Čo sa týka udržania mieru v Iraku, Pentagon vo Washingtone oznámil, že plánuje rozbiť Irak fyzicky, emocionálne a psychicky spŕškou 800 riadených rakiet na jeho obyvateľov za dva dni. Je to viac ako dvojnásobok riadených rakiet použitých za celých 40 dní v golfskej vojne v Iraku v roku 1991. Dokonca podľa súčasnej šesťstranovej doktríny USA s názvom Národná stratégia boja proti zbraniam hromadného ničenia je možné preventívne zaútočiť na potenciálneho nepriateľa s možnosťou použiť jadrové zbrane v prípade, že nepriateľ ohrozuje sily USA zbraňami hromadného ničenia. Vrátim sa k návrhu uznesenia. Naši vojaci budú udržiavať mier v krízových oblastiach. Čo k tomu dodať? Ostáva mi len veriť, že našich 75 vojakov v Iraku mier v tejto krízovej oblasti udržia, a verím, že to nebudú mať ľahké. Čo je praktický dôvod uplatňovania rezolúcie 1441 Bezpečnostnej rady OSN? O čo ide vo vojne v Iraku? Ja si myslím, že väčšina to vie a väčšina to už aj vyjadrila. V prípade Iraku ide o zabezpečenie si maximálneho zisku z irackej ropy a zabezpečenie energetickej základne pre 21. storočie. Vláda USA oznámila, že do roku 2025 USA budú dovážať až 70 % ropy, pričom pred dvoma rokmi dovážali len 55 %. 70 % svetových zásob ropy je v oblasti Blízkeho východu a ako som prečítal, pri súčasnom objeme ťažby zásoby USA sa vyčerpajú za 10 rokov, Nórska za 10 rokov, v Kanade za 8 rokov, v Iráne za 53 rokov, v Saudskej Arábii za 55 rokov, v Spojených arabských emirátoch za 75 rokov, v Kuvajte za 116 rokov a v Iraku za 526 rokov. Podľa vyhlásenia svetových odborníkov oblasť Kaspického mora a Perzského zálivu sú najväčším zdrojom energie 21. storočia. Ten, kto kontroluje ťažbu a dopravu ropy z týchto zdrojov, bude ovládať tok obrovských ziskov. Napríklad súčasne podpísaná dohoda o výstavbe ropovodu cez Turkmenistan, Afganistan a Pakistan má distribuovať na trh naftu a plyn z kaspickej oblasti v hodnote 5 triliónov dolárov. To bol hlavný dôvod vojny v Afganistane. V oblasti sa už usadili naftárske firmy ako Chevron, Texaco, Exxon, Mobil, BP, Halibarton. Predstavitelia týchto firiem majú veľmi blízko k vládnym činiteľom v USA. Svetové zásoby ropy sú zhruba tisíc miliárd barelov. Z toho Irak má druhé najväčšie zásoby na svete. Cena výroby jedného barelu ropy v Severnom mori je 3 - 4 doláre. V Iraku je to 97 centov za barel, ktorý sa v súčasnosti predáva za 30 dolárov. To znamená, že 97 % z predajnej ceny ropy by bol zisk. Keby sa skončili sankcie OSN v Iraku, tak tam začnú ťažiť hlavne Rusi, Francúzi a Číňania, ktorí už podpísali zmluvy o ťažbe. Nie Spojené štáty. Len kontrakt Ruska na ťažbu ropy v Iraku je za 40 mld. dolárov. V roku 1973 Irak znárodnil majetok západných naftových firiem a vyplatil im tento majetok. V prípade víťaznej vojny USA v Iraku by zmluva o znárodnení majetku týchto firiem bola zrušená, pretože vraj znárodnenie bolo urobené pod tlakom. Čo by to znamenalo? Irak by musel vyplatiť firmám ako BP, Shell, Exxon, Mobil kompenzácie strát za 30 rokov, ktoré utrpeli v znárodnení. Aká je tá hodnota? Neviem, ale odhadujem, že obrovská. Aký bude podiel Slovenska na zisku irackej ropy, to tiež neviem. Irak je obvinený, že nespĺňa požiadavky rezolúcie 1441 OSN. Vlády Spojených štátov, západných krajín aj Slovenskej republiky zdôraznili, že treba posilniť prestíž OSN a zabezpečovať, aby sa plnili jej rezolúcie. S tým treba len súhlasiť. Tieto vlády asi nevedia, ale možno nechcú vedieť, že mnohé rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN sa nielenže nesplnili, ale ich nikto ani nespomína. Napríklad rezolúcia 242 Bezpečnostnej rady OSN z roku 1967 o bezpodmienečnom stiahnutí Izraela z okupovaných území Palestíny. Neviem, prečo sa nerozpúta mediálna kampaň odsudzujúca Izrael podobne ako v prípade Iraku po okupácii Kuvajtu. Neviem, prečo koalície demokratických krajín vojensky nevytlačili Izrael z okupovaného územia Palestíny podobne, ako vojensky vytlačili Irak z Kuvajtu. Je Bezpečnostná rada OSN nezávislá? Mali by sme veriť, že je. Ale niektoré indikácie naznačujú niečo iné. Všetky krajiny Bezpečnostnej rady OSN sú rovnoprávne, okrem piatich, ktoré majú právo veta. Tie sú rovnoprávnejšie. Z publikovaných správ sa dozvedám, že USA ponúkli Rusku 8 mld. dolárov, aby nevetovali v Bezpečnostnej rade OSN prvý návrh rezolúcie o Iraku. Ako uviedli The Financial Times v januári 2003, ruský prezident Putin požaduje časť irackej ropy, čo indikuje, že podpora vojny v Iraku, hlasovanie Bezpečnostnej rady OSN sa môže jednoducho kupovať. Z týchto dôvodov KSS nepodporí návrh uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky o vyslaní vojenskej jednotky do krízovej oblasti Iraku bez ohľadu na uznesenie Bezpečnostnej rady OSN. Navrhujeme, aby namiesto vojny inšpektori OSN pracovali v Iraku dlhodobo a zabezpečovali tak, aby Irak nevyrábal zbrane hromadného ničenia. Taktiež navrhujeme, aby potom OSN zrušila sankcie proti Iraku a Irak sa stal normálnym štátom nášho spoločenstva. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)