B. Zala, poslanec: (2008-09-16):
Táto situácia je skutočne mimoriadne zložitá, ale to, čo sa mi zdá podstatné, je, že pokiaľ beriem do úvahy návrh vyhlásenia poslaneckého klubu SDKÚ – DS, v podstate by som povedal, že obsahom sa plne stotožňuje s tým, čo k tejto veci povedala a aké stanovisko zaujala vláda Slovenskej republiky. Z tohto pohľadu aj to, čo predniesol dnes pred nami poslancami minister zahraničných vecí pán Kubiš je v podstate v jednotlivých bodoch v súlade s tým, čo je navrhnuté v tomto vyhlásení Národnej rady. Pokiaľ ide o vyhlásenie, ktoré predložili pôvodní navrhovatelia, teda vlastne o tom návrhu, o ktorom rokujeme pôvodne, zmysel tohto vyhlásenia je jeden a zásadný a odlišný od toho, čo navrhuje vyhlásenie poslaneckého klubu SDKÚ, a to je otázka riešenia vstupu Gruzínska do Severoatlantickej aliancie. To je jadrom vlastne toho, čo sme aj prediskutovávali v zahraničnom výbore a navrhovatelia celkom otvorene hovoria v posledných bodoch o tom, že v túto chvíľu situácia nie je vhodná na to, aby Gruzínsko vstupovalo do Severoatlantickej aliancie vzhľadom na to, že nie sú splnené podmienky, s ktorými by nielen Slovenská republika mohla súhlasiť, ale ktoré by boli aj v súlade s Washingtonskými zmluvami. To je jadro tohto problému. Keď zhrniem tieto dve veci, ktoré som spomenul, dohromady, tak mi z toho vyplývajú dve veci. Po prvé. Nezdá sa mi potrebné Vyhlásenie Národnej rady Slovenskej republiky v prípade, ak je, povedal by som, všeobecný konsenzus s tým, ako postupuje vláda a s tými krokmi, ktoré nám tu predniesol minister zahraničných vecí. Pripadalo by mi to potom tak, akože Národná rada vyzýva vládu, aby robila isté kroky, ktoré vláda už aj tak robí a robí ich od počiatku, čiže zdalo by sa mi toto zbytočné. Napríklad ako sa hovorí v bode 7 návrhu poslaneckého klubu SDKÚ – DS presadzovať zahraničnú politiku na ustanoveniach tohto vyhlásenia. No, vláda to robí, čiže je zbytočné ju teraz vyzývať, lebo to vyvoláva dojem, akoby to nerobila. A pokiaľ ide o problematiku prijatia Gruzínska do Severoatlantickej aliancie, myslím si, že všetci máme v tomto jednotný názor, že Gruzínsko je slobodná krajina, ktorá sa môže rozhodnúť uchádzať sa o členstvo v Severoatlantickej aliancii vtedy, keď to sama pokladá za vhodné. Samozrejme, že je logické, že členské krajiny na toto môžu odpovedať áno, ale môžu odpovedať aj nie z hľadiska práve podmienok, ktoré by nemali ohrozovať bezpečnosť ostatných členov Severoatlantickej aliancie a, samozrejme, aj z hľadiska vnútropolitického vývoja v samotnom Gruzínsku. Nemôžeme zatvárať oči pred tým, že aj v Gruzínsku prebiehali procesy, ktoré vyvolávali pochybnosť. Ja si spomínam na to, že aj v Rade Európy boli veľmi vážne diskutované porušovania demokratických princípov prezidentom Saakašvilim v posledných voľbách, kde tak boli prijaté aj rezolúcie v tomto zmysle. To znamená, že tá situácia je aj v Gruzínsku veľmi komplikovaná, ale myslím si, že kvôli tomu nie je potrebné zabrzdiť alebo znemožniť Gruzínsku stať sa členom Severoatlantickej aliancie. Ale nechajme na zváženie vláde a ministerstvu zahraničných vecí, kedy tie podmienky budú také, že môžeme povedať áno a kedy by situácia bola taká, že nemôžeme povedať áno a musíme povedať nejaký odklad alebo dať nejaké podmienky, ktoré by Gruzínsko malo splniť. Viem si predstaviť aj Vyhlásenie Národnej rady, ale aby to bolo dôstojné parlamentu, ja si skôr myslím, že by to potom malo byť vyhlásenie, ktoré by sa dotýkalo otázok dodržiavania medzinárodného práva všeobecne. To narážam aj na problematiku Kosova, o ktorej tu môj predrečník pán Berényi hovoril, pretože pravdou je to, že my môžeme argumentovať akokoľvek, ale medzinárodné právo z tohto pohľadu by malo byť jednoznačne dodržiavané a spomínam si na prejav asi dva dni po vypuknutí konfliktu v Gruzínsku prezidenta Busha, ktorý hovoril úplne detailne o tom, ako treba dodržiavať rezolúcie OSN, ako treba dodržiavať princípy medzinárodného práva. Mal som dokonca taký dojem, že hovorí o Srbsku a o Kosove, až potom bolo celkom jasné, že hovorí o Gruzínsku, pretože pre Gruzínsko to platilo a pre Srbsko a Kosovo už tieto princípy neplatili. Ak by sa Národná rada mala k niečomu vyjadriť, tak potom k tomu, aby princípy medzinárodného práva boli všeobecne dodržované rovnako bez ohľadu na to, či sa vec deje v strednej Európe, či sa deje na Balkáne, či sa deje na Kaukaze, alebo sa deje v Južnej Amerike. K tomuto by Národná rada mohla zaujať z hľadiska rezolúcie nejaké stanovisko. Z týchto argumentov, ktoré som tu povedal, nemusím opakovať, myslím si, že poslanecký klub SMER-u bude v tomto prípade hlasovať proti návrhom rezolúcie ku gruzínsko-ruskému konfliktu. V tejto situácii nechávame otvorený priestor pre činnosť vlády, ktorá podľa môjho názoru koná v súlade s tým, čo tieto rezolúcie ad hoc požadujú. Ďakujem pekne. (Potlesk.)