J. Jasovský, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR: (2005-06-30):
Najvyšší kontrolný úrad v tomto stanovisku hodnotí najmä náležitosti návrhu štátneho záverečného účtu za rok 2004, súhrnné výsledky rozpočtového hospodárenia, príjmy a výdavky štátneho rozpočtu, rozpočtové vzťahy Slovenskej republiky a Európskej únie, výdavky štátneho rozpočtu na výskum a vývoj, programové rozpočtovanie, financovanie schodku štátneho rozpočtu, štátne aktíva a štátne pasíva, návratné finančné výpomoci a ostatné zložky verejného rozpočtu. Stanovisko sa opiera o kontrolné poznatky Najvyššieho kontrolného úradu za rozpočtový rok 2004 v jednotlivých rozpočtových kapitolách, v ostatných zložkách verejného rozpočtu. Vychádza z Národnej banky Slovenskej republiky, vychádza z výroku audítora v účtovnej závierke Národnej banky Slovenskej republiky za rok 2004 a vychádza, samozrejme, z údajov a informácií, ktoré sú poskytované Štatistickým úradom Slovenskej republiky a Štátnou pokladnicou. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky na základe výsledkov kontroly hospodárenia a správnosti zostavenia záverečných účtov rozpočtových kapitol a návrhu štátneho záverečného účtu za rok 2004 konštatuje, že návrh štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2004 obsahuje všetky náležitosti v zmysle ustanovení § 50 ods. 8 zákona o rozpočtových pravidlách. V hospodárení štátneho rozpočtu vykázaného na hotovostnom princípe sa v roku 2004 dosiahli príjmy v objeme 242 444,4 mil. Sk, objem výdavkov 312 732,6 mil. Sk a schodok za rok 2004 predstavuje 70 288,2 mil. Sk. Najvyšší kontrolný úrad konštatuje, že údaje za jednotlivé druhy daní vykázané v evidencii daňových príjmov a vo finančných a účtovných výkazoch Daňového riaditeľstva a Colného riaditeľstva Slovenskej republiky zodpovedali stavom príjmových účtov vedených v Štátnej pokladnici a stavom vykázanom v návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2004. Daňová reforma, ktorá sa začala realizovať v roku 2004, mala vplyv na inkaso daňových príjmov. Jej realizáciou sa zvýšil podiel nepriamych daní na celkových daňových príjmoch o 7 % oproti roku 2003. Zavedením rovnej dane zo všetkých druhov a výšky príjmov a zjednotením sadzby DPH sa výber daní zjednodušil. Rozpočet výdavkov štátneho rozpočtu bol rozpočtovými opatreniami zvýšený o 4,22 % na sumu 323 547,8 mil. Sk, pričom skutočné výdavky v porovnaní so schváleným rozpočtom boli vyššie o 0,73 %, čo však bolo v súlade s § 2 ods. 2 zákona o štátnom rozpočte na rok 2004. Údaje uvedené v návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2004 o krytí schodku štátneho rozpočtu sú v súlade s údajmi vykázanými v účtovníctve ministerstva financií k 31. 12. 2004. Najvyšší kontrolný úrad konštatuje, že štátny dlh sa oproti roku 2003 zvýšil o 82 455,8 mil. korún na sumu 523 669,7 mil. Sk. Objem zdrojov financovania štátneho dlhu v zákone o štátnom rozpočte na rok 2004 stanovený v sume 145 988,4 mil. Sk bolo možno v zmysle § 4 ods. 2 zákona o štátnom dlhu zvýšiť najviac o 20 % istín štátneho dlhu splatných v príslušnom rozpočtovom roku, to znamená o sumu 29 197,7 mil. Sk. Stanovený limit zvýšenia zdrojov určených na financovanie štátneho dlhu splatného v roku 2004 nebol prekročený. Vláda v zastúpení štátu ako akcionára začala aktívnejšie uplatňovať svoje práva na podiel zo zisku v spoločnostiach, v ktorých má štát svoju účasť, a to vo forme dividend, ktoré sa po ich vyplatení stávajú príjmom štátneho rozpočtu. Na výdavky štátneho rozpočtu v roku 2004 mali však nepriaznivý vplyv opakované porušovania zákonov a predpisov upravujúcich postupy hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami, najmä porušovanie zákona o rozpočtových pravidlách, zákona o verejnom obstarávaní a tiež aj zákona o účtovníctve. Prostriedky štátneho rozpočtu, konštatuje Najvyšší kontrolný úrad, neboli vždy vynakladané v súlade s princípom hospodárnosti a efektívnosti, teda len na zabezpečenie nevyhnutných potrieb jednotlivých kapitol. Pri dôslednom dodržiavaní rozpočtovej a finančnej disciplíny, najmä z pohľadu hospodárnosti a efektívnosti vynakladania prostriedkov, mohlo byť smerovanie k splneniu cieľa vládneho programu, ktorým je pokles deficitu verejných financií na úroveň neprevyšujúcu 3 % hrubého domáceho produktu do roku 2006, dosiahnuté, resp. prejavené oveľa výraznejšie. Výsledky kontrol, ktoré za rozpočtový rok 2004 NKÚ Slovenskej republiky vykonal v 35 kapitolách štátneho rozpočtu a v 9 subjektoch verejného rozpočtu, ukázali na mnohé nedostatky, ktoré pretrvávajú aj z predchádzajúcich období. Možno by som spomenul aspoň to, že správcovia jednotlivých kapitol objednávajú u rôznych externých dodávateľov aj práce a služby, ktoré sú súčasťou činnosti vyplývajúcej z organizačných poriadkov jednotlivých organizácií, resp. z opisov štátnozamestnaneckých miest. Najčastejšie sú to rôzne právne služby, analytické činnosti, poradensko-konzultačné služby, servisné, čistiace, strážne služby atď. Tým sa obchádza stanovený limit pracovníkov alebo zamestnancov, ako aj limit mzdových prostriedkov. V oblasti verejného obstarávania pri obstarávaní tovarov a služieb organizácie využívajú v prevažnej miere najmenej transparentnú metódu verejného obstarávania, a to rokovacie konanie bez zverejnenia, pri ktorom nie sme schopní vylúčiť a nikto nie je schopný vylúčiť existenciu negatívnych javov, ktorým je napr. klientelizmus, korupcia a pod. Takýto postup však umožňuje nedokonalá legislatíva, na to upozorňujem Národnú radu Slovenskej republiky, a neodstránila ju ani novela zákona o verejnom obstarávaní. Zo strany správcov kapitol štátneho rozpočtu nebola vždy venovaná dostatočná pozornosť vedeniu účtovníctva v zmysle ustanovení zákona o účtovníctve a účtovnej dokumentácii z hľadiska komplexnosti náležitostí a dodržiavania účtovných postupov podľa účtovnej osnovy, čo je, samozrejme, dôležité v súvislosti s nutnosťou permanentného zabezpečovania transparentnosti a objektívnosti rozpočtového procesu. Dámy a páni, Najvyšší kontrolný úrad na záver konštatuje, že možnosti využitia pozitívneho vplyvu Slovenskej republiky alebo vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie závisia najmä od schopnosti príslušných ministerstiev a ďalších štátnych orgánov Slovenskej republiky v maximálnej miere využiť finančné zdroje, ktoré boli Slovenskej republike poskytnuté z predvstupových a povstupových nástrojov Európskej únie. Hospodárenie verejnej správy, ktoré je vykázané v metodike ESA 95, sa v roku 2004 skončilo schodkom 43 868 mil. Sk, čo predstavuje 3,31-percentný podiel na hrubom domácom produkte v bežných cenách. Konsolidovaný dlh verejnej správy vykázaný k 31. 12. 2004 v sume 578 071 mil. Sk, predstavuje 43,6 % hrubého domáceho produktu, sa zvýšil oproti roku 2003 o sumu 66 301 mil. Sk. Dámy a páni, máte príslušnú tlač, ktorú ste si mohli preštudovať, tlač 1188, stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu. To stanovisko je oveľa podrobnejšie, obsahuje mnohé grafy, ktoré sme použili, predpokladám, že v budúcom období budeme tvoriť aj vyššiu analytickú činnosť v tejto oblasti tak, aby som správu podobného charakteru mohol predložiť aj v budúcnosti do Národnej rady. Ďakujem pekne.