J. Brocka, poslanec: (2007-05-18):
Dámy a páni, negatívne dôsledky harmonizácie daní a daňových základov sú vyššie dane, komplikovanejší daňový systém, obmedzenie konkurencieschopnosti, obmedzenie podnikateľských aktivít, obmedzenie prílivu zahraničných investícií, odchod ekonomických subjektov za lepšími daňovými podmienkami a s tým všetkým pre Slovensko spomalenie dobiehania v západnej Európe aj v oblasti životnej úrovne obyvateľov, t. j. opäť vyššia nezamestnanosť, spomalenie hospodárskeho rastu a podobne. Preto treba podporiť túto deklaráciu, aby sme zabezpečili pre Slovensko dlhodobo udržateľný vysoký ekonomický rast. Hneď v úvode chcem vyzvať vládu Slovenskej republiky, aby začala používať zdravý rozum a upustila od populistických a deštruktívnych metód, ktoré robia z funkčnej slovenskej ekonomiky a hospodárstva pokusné laboratórium odborárov a socialisticky zmýšľajúcich štátnych úradníkov. To platí aj v kontexte s prebiehajúcou diskusiou tu v Národnej rade o Zákonníku práce, ale tiež k oblasti daní, priamych daní, ktoré sú zatiaľ našou zvrchovanou kompetenciou, pričom pozorujeme, že najmä predseda vlády Fico vystupuje, resp. vyjadroval sa k tejto téme veľmi, veľmi nešťastne, keď miesto jasnej obhajoby a obrany slovenských ekonomických záujmov trúbi na ústup a pripúšťa harmonizáciu daní v Európskej únii. KDH už pred voľbami minulý rok iniciovalo Deklaráciu o daňovej suverenite v oblasti priamych daní, v otázke priamych daní. A po voľbách sme takýto návrh predložili aj do Národnej rady. Prichádza na naše slová o potrebe takejto deklarácie, na jednej strane preto, že snahy o harmonizáciu zo strany Európskej únie sa takmer zo dňa na deň stupňujú a zosilňujú, ale tiež preto, že postoj slovenskej strany, resp. postoj slovenskej vlády sa zoslabuje, nie je tak zásadný, ako by si vyžadovala obrana slovenských záujmov. Zmyslom návrhu komisára Kovácsa o harmonizácii daňových základov sú vyššie dane aj na Slovensku, nie ich znižovanie. Strana Smer je na medzinárodnej scéne v izolácii, je v úzkych. A práve preto bude viac ako iný pod tlakom aj príbuzných strán z iných európskych krajín, aby robila kompromisy aj v tejto oblasti. Kresťanskodemokratické hnutie kupčenie s národnými záujmami odmieta. Vyzývam vládu Slovenskej republiky a predsedu vlády Roberta Fica, aby prestal obchodovať s občanmi Slovenskej republiky a suverenitou a zvrchovanosťou nášho štátu. Uložiť daň patrí k základným atribútom štátu. Štát, ktorý nemá takú právomoc, nie je suverénnym štátom. A naopak, inštitúcia, ktorá má právomoc uložiť daň, si osvojuje atribúty suverénneho štátu. A Európska únia nebola založená ako štát, štátom zatiaľ nie je. Otázka daní a ich harmonizácie je už dlhší čas jednou z tém európskej integrácie. Kolegovia aj vo výbore, keď sme rokovali o tomto návrhu, tak hovorili, že veď máme právo veta v tejto otázke, stačí jeden štát, aby sme takéto iniciatívy zablokovali. Chcem kolegom pripomenúť, že áno, tak je to dnes, ale vieme, že v Európskej únii je témou i návrh novej ústavy a práve právo veta nemusí byť aj v budúcnosti. Harmonizovanie daní vrátane priamych by malo nevyhnutne vážne a negatívne dopady na slovenských občanov. Časť z nich sa týka konkrétne Slovenska ako krajiny s nižšími daňami v Európskej únii a ostatné budú univerzálne negatíva vyplývajúce zo strany výhod daňovej konkurencie v Európskej únii ako celku. Konkurencia neexistuje iba medzi jednotlivými výrobcami a ich produktmi na trhu, ale aj medzi štátmi. Harmonizácia priamych daní je zo svojej podstaty nástrojom, ktorý potláča daňovú konkurenciu a súťaž, a je prejavom nezdravej a neodôvodnenej nadnárodnej centralizácie obmedzujúcej trh. Zatiaľ čo vyspelejšie štáty západnej Európy majú konkurenčnú výhodu oproti nám vo vyššej produktivite práce, nové členské krajiny východnej Európy lákajú kapitál predovšetkým nižšou cenou práce a nižšími daňami. Snaha odstrániť alebo regulovať konkurenčnú výhodu niektorých nových členských štátov s ich nižšími daňami by preto bola jednostranná. A zatiaľ čo by odstraňovala konkurenčnú výhodu krajín na východe, posilňovala by konkurenčnú výhodu krajín na západe Únie. Špeciálnymi negatívnymi dôsledkami daňovej harmonizácie v podmienkach Európskej únie môžu byť pre Slovensko vyššie dane alebo komplikovanejší daňový systém, obzvlášť pokiaľ ide o zmenu a harmonizáciu daňových základov, osobitne ak by sa sústavy daní z príjmov harmonizovali podľa vzoru krajín, ktoré tento návrh najviac presadzujú, teda Francúzov a Nemcov, vyššie dane na Slovensku by následne obmedzili disponibilné zdroje ľudí, podnikateľskú aktivitu, prílev investícií, mieru ekonomickej slobody a približovanie sa k ekonomickej výkonnosti a životnej úrovni, teda celkovo pomalšiu konvergenciu Slovenska ku krajinám západnej Európy. Akákoľvek strata výhod z daňovej konkurencie obmedzí slobodu ľudí, efektívnosť rozhodovania subjektov, podnikateľskú aktivitu či motiváciu vlád v hospodárnosti a rast životnej úrovne obyvateľov v Slovenskej republike. Aj daňová harmonizácia neznamenajúca pre Slovensko vyššie dane alebo komplikovanejší daňový systém v prvom momente zastaví trend znižovania daní do budúcna. Bez tlaku daňovej konkurencie budú mať vlády vo všeobecnosti podstatne menšiu motiváciu reformovať daňový systém. Daňová harmonizácia tiež zmrazí možnosti presúvania sa ekonomických subjektov za lepšími daňovými podmienkami. Dlhodobo a systémovo by najväčším negatívom daňovej harmonizácie bolo obmedzenie konkurencie s dopadom na vyššie zdanenie ako v podmienkach daňovej konkurencie, spriemerovanie, nižšia pružnosť podnikateľov, investorov a pracovnej sily Európskej únie i prehĺbenie ekonomických problémov subjektov v tomto priestore. Pre Slovensko by to mohlo predstavovať stratu konkurenčnej výhody a spomalenie približovania sa ekonomickou výkonnosťou a životnou úrovňou ku krajinám západnej Európy. Daňová harmonizácia navyše predstavuje po strate vlastnej meny, k čomu sa zaviazalo Slovensko v Prístupovej zmluve a súčasná vláda vo svojom programovom vyhlásení, stratu ďalšieho prvku štátnej suverenity v podobe straty vplyvu voličov a rozhodovania vlády o daňovej politike v krajine. Bol by to ďalší významný krok na ceste politickej centralizácie Európy k vytvoreniu jednej vlády a európskeho štátneho zväzku. To predstavuje pre občanov Slovenska aj pre obyvateľov iných krajín Európskej únie veľké riziko pre ich osobnú slobodu, pre ich schopnosť kontrolovateľnosti takejto moci a pre ekonomické napredovanie do budúcna. Dlhodobé zvyšovanie životnej úrovne obyvateľov Slovenska a jej približovanie sa k Západu vyžaduje, naopak, podmienky pre neobmedzenú konkurenciu, slobodné podnikanie a pružnosť v rozhodovaniach. Slovensko by preto malo odmietať akékoľvek harmonizovanie daní vrátane návrhu harmonizácie daňových základov. Dámy a páni, posledná veta k diskusii o tom, lebo som registroval, že všetci vo výbore pre financie, rozpočet a menu, poslanci tak opozície, ako aj koalície, sú dnes proti harmonizovaniu daní aj proti harmonizovaniu daňových základov, iba tí koaliční nie sú za túto deklaráciu preto, že nemá právnu silu. Dámy a páni, ak budeme všetci hlasovať a schválime návrhy tejto deklarácie, uvidíte, akú bude mať právnu silu. Prvý, kto vám to povie, bude pán minister financií. Ďakujem za vašu pozornosť.(Potlesk.)