B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-11-12):
M. Cagala, poslanec: Vážení členovia vlády, vážený predsedajúci, kolegyne, kolegovia. Dovoľte mi, aby som niekoľkými slovami zaujal stanovisko k programovému vyhláseniu vlády, ktoré máme už niekoľko dní na stole. Vláda sa poučila z predchádzajúceho obdobia z roku 1998, ktoré sa len tak hemžilo číslami a konkrétnymi krokmi, ako bola výstavba bytov ročne, päťročná materská dovolenka, trojpilierový systém sociálneho poistenia a tak ďalej. Na rozdiel od toho terajšieho, kde je dosť ťažké nájsť predkladaným deklaráciám kvantifikáciu alebo termíny plnenia. Súhlasím aj s tým, aj takéto programové vyhlásenie sa dá realizovať, ak, samozrejme, budú nasledovať kroky, ktoré ho naplnia konkrétnymi číslami. Navrhované opatrenie textu vládneho programu hľadajú riešenia pre budúci hospodársky rast zastavením rozpočtového schodku, čo je pozitívny krok. Nedostatočnými sa však javia prevažne makroekonomické a fiskálne opatrenia, zamerané na zvyšovanie daňového zaťaženia. Vlády program neobsahuje konkrétne ani systémové podporné opatrenia pre rast výroby a služieb ako hlavného zdroja hrubého domáceho produktu a rastu daňového základu. Teda celkovo mi troška v tomto programovom vyhlásení chýba hospodárska politika. Je tu vôbec málo spomínaná. Možno v rámci rozpočtu sa o nej dozvieme trošku viac. O vytvorení priaznivého podnikateľského prostredia vo vládnom programe pre rozvoj podnikateľskej sféry sa hovorí iba raz, a to v úvode kapitoly II, ekonomická politika, časť A, makroekonomické a verejné financie. Systémové opatrenia, konkrétne ani všeobecné v ďalších častiach kapitoly však nie sú uvedené. Zastavenie rozpočtového deficitu je účinnejšie cez zvyšovanie výroby a domáceho produktu zvýšením absolútneho príjmu z výberu daní. Vládny program je potrebné doplniť práve o takéto opatrenia, ktoré umožnia okamžitú reakciu podnikateľov a podnietia ich záujem na zvyšovaní výkonov cez objem výroby alebo investovanie do rozvoja výroby a služieb. Dovoľte, aby som teda spomenul niektoré oblasti, ktoré mi v tomto programovom vyhlásení práve chýbajú. Trošku málo sa spomína oblasť vedy a techniky. V prístupových podmienkach, ktoré vláda alebo už vo vláde schválili, vstupu do Európskej únie, máme záväzok v rámci acquis communautaire, ktorý hovorí, že v tomto roku by mal predstavovať podiel, podiel investícií alebo podiel zdrojov do vedy a techniky 1,4 % k hrubému domácemu produktu. Žiaľ, u nás tento podiel dosahuje dnes málo cez pol percenta. Keď porovnáme túto sumu s okolitými krajinami, sme troška za Čechmi, asi o 0,4 % a takisto za Maďarskom a Poľskom v tých intenciách. Ja viem, že 1,4 možno bolo troška hrdý krok, ale minimálne 1 % už dnes mal v tejto oblasti byť objem zdrojov, ktoré vieme do vedy a techniky investovať. Je to jedna vec, ktorá ma trápi. Druhá, je nezmyselný krok, ktorý sa urobil vlani, že sa presunul z ministerstva hospodárstva, zdroje na vedu a techniku, na ministerstvo školstva. Ja nič nemám k tomuto odvetviu, naopak. Ale si myslím, že dnes skúmame, ako hlboko je morské dno, ktoré nemáme, a neskúmame veci, ktoré prinesú v budúcnosti prácu do našich firiem, to je jedno či štátnych alebo aj súkromných. Každá vláda, aj v Taliansku je veľa súkromných firiem, napriek tomu podporuje vedu a techniku, podporuje konkrétny aplikovaný výskum. Ja si myslím, práve že tu je priestor a tiež by tam možno taká zmienka malá bola, že sa napraví chyba možno z minulosti, že minister školstva, ktorý bol neskôr ministrom hospodárstva, tieto presunul tam, kde si myslel, že to bude dobré. Pevne verím, že pán predseda počul teraz a že to v krátkej dobe tento nezmyselný krok zrealizuje a že sa ozaj bude realizovať vývoj, tak ako bol voľakedy naplánovaný a aj dnes nedoplatený niektorým štátnym organizáciám. Ďalej mi tam troška chýba niekoľko vecí k regionálnemu rozvoju. Minister tejto vlády už prednedávnom, meno som prepočul, v rádiu hovoril, že regionálny rozvoj je realizovaný na Slovensku nie dobre, že Bratislava je podporovaná na úkor iných regiónov. Ja som rád, chvalabohu, že máme Bratislavu, že máme európske mesto, a ja by som bol rád, aby sme priblížili regióny ostatné práve tomuto regiónu bratislavskému, čiže nechajme Bratislavu Bratislavou a realizujme kroky, ktoré je možné urobiť v rámci regiónov, aby sme aj tieto pozdvihli na vyššiu úroveň. Čo mne v tom troška chýba, je jedna vec, kvitujem, čo vláda vykonala, že sa budujú priemyselné parky, ale v regiónoch máme veľa ešte takzvaných hnedých parkov. Bol by som skutočne rád, keby sme to neopomenuli, aby sme vytvorili zdroje najmä z pripravovanej ďalšej privatizácie, aby sa pripravili aj tieto priestory pre zahraničné investície, aby sme opravili, oprášili už padajúce niektoré budovy, ktoré v regiónoch sú, a tak prilákali kapitál nielen na zelených lúkách, ale aj v týchto oblastiach, kde skutočne je priestoru dosť, je nevyužitých podľa mojich informácií okolo 40 % kapacít priemyselných v hociktorých odvetviach, takže je tu priestor práve na to, kde by som myslel, že by sa v tomto programe tiež mohlo pamätať. Ďalšia oblasť, ktorá mi tam chýba, ani nie konkretizácia, ani čísla, sú tu niektoré veci, kde sa hovorí, že vláda bude podporovať malé a stredné podnikanie. Ja viem, že sa nedá napísať presne a detailne, koľkými korunami, prípadne miliónmi. Chcem však povedať len pár čísiel. Dnes máme na Slovensku 300 000 živnostníkov, čiže fyzických osôb, 71 000 právnických subjektov, ktoré zamestnávajú do desať pracovníkov. Keď to zoberieme, to je viac ako pol miliardy pracovníkov v tomto odvetví a práve živnostenská komora má konkrétne kroky, má dokument vypracovaný, ktorý by som dával možno do pozornosti vlády, aby sa ním zaoberala, kde sú kroky, ktoré by ozaj tomu malému strednému stavu pomohli, pretože on dnes tvorí nie malý podiel na tvorbe hrubého domáceho produktu. Je to niečo cez 50 %, verím, že tá suma sa niektorými krokmi dá ešte zvýšiť. Čo mi chýba, ďalšia taká oblasť v tomto vyhlásení, programovom, je využitie sieťových odvetví na prenos informácií. My dnes, dobre viem, v tomto našom štáte a vôbec ešte v bývalých štátoch východného bloku troška menej pracujeme s informáciami, tak ako dnes pracujú vyspelé štáty, či to je Nemecko, Anglicko, Francúzsko, kde mi chýba využitie práve dnes sieťových odvetví, ktoré vlastnia Slovenské elektrárne, SPP, rozvodné závody Slovenských elektrární, to jest západoslovenské, stredoslovenské, východoslovenské a takisto Transpetrol. Disponujú prenosovými sieťami s voľnými kapacitami, ktoré je možné skutočne využiť z hľadiska riadenia štátu. Na čo chcem však upozorniť. Chcem upozorniť na jedno, možno aj z pohľadu už troška mojej terajšej funkcie, aby vláda prijala opatrenia a možno aj na parlamentnej úrovni, aby sme nepripustili, aby tieto informácie sa dostali nedajboh do rúk nezodpovedných, súkromných, alebo do rúk zahraničného investora. Myslím, že tu je priestor aj pre informácie, ktoré nie sú len náhodné, sú dôležité, možno i niektoré tajné. To je priestor, ktorý, skutočne by som si myslel, že je potrebné zobrať do úvahy a mohol by sa, aj keď nie je v programovom vyhlásení, realizovať. Vo výboroch prešlo, aj tu programové vyhlásenie prejde, tak ja nechcem podávať ani pozmeňujúce návrhy, na tie tu ani nie je priestor, nechcem požiadavku dávať, aby sme doplnili programové vyhlásenie vlády. Chcem však povedať, niektoré konkrétne kroky na doplnenie jednotlivých statí, ktoré by možno pomohli troška tomu, aby bolo programové konkrétnejšie, realizovateľnejšie a samozrejme, možno by uspokojilo i podnikateľskú vrstvu, ktorá ma oslovila, aby som takýmto spôsobom dnes niektoré tieto požiadavky prečítal. Tak dovoľte konkrétne aj niektoré opatrenia, aby sme neboli, že len kritizujeme, chcem aj navrhnúť riešenia a možnosti rozšírenia tohto vládneho programu. V rámci makroekonomiky chýba aspoň zmienka, čo mieni vláda urobiť s pohľadávkami štátnych a kvázištátnych organizácií, Sociálna poisťovňa, Daňový úrad, Národný úrad práce a tak ďalej. Tieto pohľadávky, ak nebudú vymožené, zaplatia nakoniec tí, čo dane dnes platia. Dobrým prípadom doterajšej nemohúcnosti v riešení pohľadávok štátu sú pohľadávky bánk, presunuté zo Slovenskej konsolidačnej, a. s., pred privatizáciou. Pohľadávky onoho typu sú kryté, samozrejme, záložnými právami, takže ja myslím, že tu by sa tiež malo pohnúť s týmto, a nie netransparentne dnes s týmto narábať, ale to je menší problémik, skôr by som povedal v kapitole makroekonomika verejných financií navrhujem doplniť za 1. odstavec nasledovný text: „Vláda v spolupráci s podnikateľskými subjektmi, zväzmi, pripraví systémové opatrenia pre zakladanie a rozširovanie priemyselných podnikov, menovite zjednodušením administratívnych postupov štátnej správy, úpravami daňových zákonov pre zvýhodnenie investičnej činnosti podnikateľov, získavanie štátnej pôdy pre priemyselnú výstavbu a prehodnotenie existujúceho systému štátnych záruk za bankové úvery.“ Ďalej do kapitoly reforma verejných financií doplniť za 4. odstavec od konca opatrenie, ktoré by znelo: „Reforma daňového zaťaženia sa zameria na aktívnu účasť a zainteresovanosť platcov, zvyšovať daňový základ za súčasného znižovania výšky dane. Zvýšenie bytovej výstavby bude riešiť vláda použitím daňového odvodu stavebníka v prospech jeho investície do bývania.“ Ďalej doplniť za odstavec na podporu podnikania vetu: „Do procesu vláda zapojí aj samosprávne orgány, podnikateľov a živnostníkov.“ Za odstavec tretí doplniť by sa mohlo tiež: „Do rozvoja hospodárstva zainteresuje podnikateľské zväzy priamou spoluprácou s ministerstvom hospodárstva a financií.“ V 3. odstavci, na podporu malého a stredného podnikania doplniť vetu: „Osobitnú pozornosť bude venovať zabezpečeniu a efektívnemu získavaniu a narábaniu s finančnými zdrojmi určenými na podporu malého stredného podnikania, a to komplexne zo zdrojov štátu, inštitúcií pôsobiacich v Európskej únii a ďalších tuzemských a zahraničných komerčných a nekomerčných finančných a nefinančných inštitúcií a orgánov.“ V 4. bode terajší text: „Vláda prehodnotí doterajší spôsob financovania aplikovaného výskumu s cieľom zvýšiť účelnosť, návratnosť a transparentnosť použitých prostriedkov,“ nahradiť novým textom: „Vláda prehodnotí doterajší nedostatočný spôsob financovania aplikovaného výskumu s cieľom zvýšiť účelnosť, návratnosť a transparentnosť použitých prostriedkov, pritom v spolupráci s podnikateľskou sférou bude osobitnú pozornosť venovať realizácii výstupov aplikovaného výskumu v oblasti špičkových „hájtechnológií“ a „rapidtechnológií“. Zároveň zo strany štátu prijme opatrenia na zlepšenie podmienok pre nevyhnutnú aktívnu podporu týchto procesov vrátane potrebného finančného zabezpečenia rozpočtových a iných zdrojov. Vláda pri podpore reštrukturalizácie priemyslu bude prostredníctvom ministerstva hospodárstva a ministerstva obrany v spolupráci s podnikateľskou sférou aktívne využívať mechanizmy ofsetových programov, predovšetkým na zabezpečenie prílivu zahraničných investícií a technológií do ekonomického priestoru Slovenskej republiky. Vláda prijme aktívne opatrenia, zamerané na podporu vstupu zahraničného i tuzemského kapitálu do procesu reštrukturalizácie priemyslu nadväzujúceho na dokončenú reštrukturalizáciu bánk, a to budovaním predovšetkým priemyselných parkov na spomínaných zelených i hnedých plochách.“ V oblasti sociálnej politiky pochvalu si zasluhuje časť o pripravovanej reforme pracovného práva. Považujeme ju za kľúčovú na oživenie priemyslu a podporu podnikania. V oblasti výchovy a vzdelávania, vedy a techniky za 1. odstavec tejto časti by som videl za vhodné vsunúť za časť veda a technika doplniť, a transformáciu štruktúr, odporúčam vsunúť nasledovný odstavec: „V záujme splnenia týchto úloh bude vláda venovať osobitnú pozornosť organizáciám, organizačnému, inštitucionálnemu a finančnému zabezpečeniu rozvoja vedy a techniky, a to vrátane výraznej podpory zo strany štátu pri zabezpečení a rozvoji činnosti prepojením pracovísk priemyselnej vedecko-výskumnej základne s vedecko-výskumnými pracoviskami jednotlivých vysokých škôl a Slovenskej akadémie vied.“ V rámci bezpečného a efektívneho štátu takisto by som vedel doplniť text v bode a) súdnoprocesné reformy konkurz a to v rámci o konkurze. Konkurz a vyrovnanie je nástrojom ozdravovania ekonomiky a ako taký má neobyčajne silný rozmer ekonomický, ktorý je však v súčasnej právnej úprave potláčaný. Sme takmer denne svedkami toho, ako ekonomicky neodborne vedený konkurz vedie k zániku inak ozdraviteľných firiem a k nárastu nezamestnanosti. Príčinou je pretrvávajúca faktická motivácia správcom konkurzných podstát a nepriamo aj sudcov na likvidácií firiem, a nie na ich oživovaní. Navrhujem preto za posledný odstavec doplniť: „Cieľom právnej úpravy budú také úpravy, ktorá posilnia orientáciu procesu konkurzu a vyrovnania, na zvýraznenie jeho ekonomickej dimenzie a zvýšenie odbornej úrovne správcov.“ To sú veci, ktoré, ešte raz hovorím, nepodávam ako na doplnenie, ale myslím si, že by sa vláda mohla týmito navrhovanými doplnkami zaoberať, aj keď viem, že vyhlásenie programové, ktoré vo výboroch prešlo, prejde v tom znení, že sú to veci, ktoré ak sa troška všimnú, skvalitnia toto vyhlásenie, umožnia tak podnikateľským vrstvám, sféram, to je jedno, či v malej, či veľkej oblasti, byť nápomocnými pri tom, ako si všetci želáme, aby sme rozvíjali ekonomiku tohto štátu, rozvíjali reformy, o ktorých tu bolo hovorené, a rozvíjali, samozrejme, napredovanie, tak ako si to všetci želáme. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)