P. Prokopovič, poslanec: (2001-10-02):
Pán predsedajúci, môžete otvoriť rozpravu k tomuto bodu programu. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Otváram všeobecnú rozpravu o tomto bode programu. Konštatujem, že písomne sa neprihlásil nikto z poslancov, pýtam sa, kto sa chce prihlásiť ústne. Pán poslanec Mesiarik ako jediný. Končím možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. Prosím, pán poslanec, máte slovo. M. Mesiarik, poslanec: Vážený pán podpredseda, vážený pán minister, vážené poslankyne, poslanci, problematiku, ktorú rieši predložený návrh vlády, považujem za skutočne vážnu a potrebnú riešiť, dovoľte mi však, aby som upozornil a vo všeobecnej rozprave vyslovil názor, že akékoľvek zvyšovanie príspevku do Štátneho fondu likvidácie zvyšuje náklady na výrobu elektrickej energie v jadrových elektrárňach, teda aj konečnú celkovú cenu elektrickej energie. Príspevok do Štátneho fondu likvidácie prijatý v pôvodnom znení, teda v zákona č. 254/1994 Z. z., t. j. 10 % predajnej ceny elektrickej energie, skutočne treba považovať za dosť vysoký a, povedal by som, dokonca, že maximálny. Za hlavný argument by som označil to, že musí byť týmto argumentom pripravovaná transformácia energetiky a následné začatie, respektíve pripojenie sa k voľnému trhu elektrickou energiou v rámci Európy. Neodporúčam podporiť a odporúčam teda zvážiť myšlienku platby príspevku za inštalovaný MW, pokiaľ nebude jasne formulované pravidlo nasadzovania blokov do výroby, respektíve regulácie. Jednoznačne musí byť formulovaná etapa prevádzky blokov, teda ak zoberieme do úvahy rozhodnutie vlády o ukončení prevádzky Jadrovej elektrárne V1 a dikciu zákona č. 130/1998 Z. z., respektíve nadväzujúcej vyhlášky Úradu jadrového dozoru, ktorá má číslo 246 z roku 1999, o vyraďovaní jadrových energetických zdrojov, dovolím si vysloviť obavu, že Slovenské elektrárne ako prevádzkovateľ jadrových elektrární bude platiť do Štátneho fondu likvidácie aj za obdobie ukončenia alebo ukončovania prevádzky, ktoré prichádza po ukončení energetickej prevádzky. To znamená, že Slovenské elektrárne by platili do Štátneho fondu likvidácie dovtedy, pokiaľ nebude zrušená licencia Úradom jadrového dozoru o prevádzkovaní jadrovoenergetického zdroja. Chcel by som aj upozorniť, a teda chcel by som aj na to odpoveď, že návrh je v podstate v rozpore so smernicou Európskej únie 96 z roku 1992, podľa ktorej žiadny zdroj elektrickej energie nesmie byť znevýhodňovaný. Prenesenie nedostatočnosti tvorby fondu, Štátneho fondu likvidácie dnes na prevádzkovateľa, teda prevádzkovateľa jadrových elektrární je nesprávne podľa môjho názoru a zdá sa, že štát akosi týmto spôsobom by sa chcel zbaviť svojej zodpovednosti za staré hriechy. Nakoniec si musíme uvedomiť, že ak by to takto ostalo, v konečnom dôsledku to musí zaplatiť občan, a to je v podobe vyššej ceny za elektrickú energiu. Opakovane chcem zdôrazniť, že v súčasnosti sa generované zdroje z V1 a V2 používajú na likvidáciu Jadrovej elektrárne A1, ktorá je pozostatkom minulosti. Je pozostatkom bývalej federácie. Slovenské elektrárne riešia za štát tento problém a po vytvorení Štátneho fondu likvidácie vlastne prestal štát dotovať, aspoň podľa mojich informácií, likvidáciu Jadrovej elektrárne A1. Ak by tomu tak nebolo, myslím si, že by sa naakumuloval dostatok prostriedkov z prevádzky V1 a V2, ktoré by skutočne vedeli vygenerovať aj dostatok prostriedkov na svoju likvidáciu. Za vecný argument považujem program modernizácie V1 a pripravovaný program modernizácie V2 a takisto aj možné predĺženie životnosti v oboch jadrových elektrárňach tak, aby sa problém nedostatočnosti zdrojov v Štátnom fonde likvidácie minimalizoval. Výška príspevku stanovená v predloženom návrhu zvyšuje platby prevádzkovateľa jadrových elektrární z 10 na 12 %, a dokonca to člení na tri časti, a to je za inštalovaný výkon, z predajnej ceny elektrickej energie vyrobenej v jadrovej elektrárni a poplatok za jadrové zariadenie. Myslím si, že takýto postup dosť výrazne znevýhodňuje jadrové elektrárne a aj prevádzkovateľa v súčasnosti, teda Slovenské elektrárne. Dovoľte mi na záver, aby som poznamenal, že je, myslím si, chybou, že tento návrh predsa len nebol prerokovaný v Rade hospodárskej a sociálnej dohody, aj keď sa v dôvodovej správe hovorí, že nemá priamy dopad na štátny rozpočet, ale obávam sa, že môže mať priamy dopad na cenu pre občana, teda na cenu elektrickej energie, teda aj na oblasť sociálnu. K ďalším článkom tohto návrhu nemám výhrady, naopak, myslím si, že je veľmi potrebné hlavne smerom k obciam tie problémy vyriešiť, tak ako ich pán minister v dôvodovej správe predložil. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za ukončenú. Ešte predtým dávam slovo pánovi poslancovi Jurišovi s faktickou poznámkou. Pán poslanec Juriš. A. Juriš, poslanec: No skutočne ja si myslím, že ten článok 3 hovorí o zvýšení tých poplatkov, je správny. Pretože keď si zrátame likvidáciu vyhoretého paliva a likvidáciu po vyradení, tak tie finančné prostriedky zo súčasných odvodov do tohto fondu nebudú stačiť. Čiže my nemôžeme minúť elektriku lacnejšiu a naše deti, starajte sa o to, plaťte. Čiže keď míňame elektriku, musíme si aj na ňu uložiť peniaze na likvidáciu. Myslím si, že je to správne v tomto smere. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne. Chce sa k rozprave vyjadriť pán minister? Pán minister, chcete sa vyjadriť k rozprave. Nech sa páči. Ľ. Harach, minister hospodárstva SR: Ďakujem pekne. Veľmi krátko. Aj keď pán poslanec Juriš vlastne v reakcii na vystúpenie pána poslanca odpovedal možno z istého pohľadu na otázky, ktoré boli stanovené. My sme hodne dlho uvažovali o filozofii tejto novely, diskutovali o tom, konzultovali to aj s predstaviteľmi Slovenských elektrární a dospeli sme nie k trojzložkovému, ako si povedal, pán poslanec, ale k dvojzložkovému poplatku, ktorý sa skladá z výkonu, z platby za výkon a z platby za odpredanú elektrickú energiu. Pozri sa, má to aj stimulačný charakter. Jadrové elektrárne robia základný výkon. Je na manažmente Slovenských elektrární, na manažmente jadrových elektrární, aby si našli zákazníkov, ktorí tento základný výkon budú permanentne odoberať. Aby odstávky, ktoré niekedy sa objavujú počas leta, pretože nie je všeobecne u nás ani, dá sa povedať, takpovediac v celoeurópskom meradle, tak veľká spotreba elektrickej energie a jednoducho tie veľké inštalované výkony stoja. Ale keď zoberiem akože prítomnosť jadrovoenergetického zariadenia, no tá je tam stále. Inými slovami, trošku by mal stimulačne pôsobiť takto novelizovaný zákon, aby predávali čo najviac elektrickej energie, aby sme, povedzme, nadprodukciu elektrickej energie efektívne a so ziskom vyvážali a z toho teda aby sa tvoril aj odvod, ale aby aj elektrárne mali z toho väčší zisk. Poznámka k plateniu za ukončovanie prevádzky. To je otázka, o ktorej budeme zrejme diskutovať na tejto pôde v súvislosti s V1, pretože signály sú také, že chce parlament rozpravu k tomuto zámeru, ktorý schválila vláda. Ja som pripravený proste, že budeme o tomto zámere hovoriť. Jednoducho to je jadrovoenergetické zariadenie v prvej fáze, to znamená pri odstavovaní reaktora produkuje po klesajúcej krivke elektrickú energiu, produkuje teplo, vieme, že Jaslovské Bohunice sú tepelným zdrojom pre okolité mestá a obce, produkované to bude. Budú sa tvoriť aj zisky. Myslíme si, že počas ukončovania tej prevádzky je adekvátne, aby sa platil odvod do štátneho fondu. No a v poslednom rozpor so smernicou, prevádzkovateľ jadrovej elektrárne je zodpovedný, povedal pán poslanec Mesiarik a ako keby povedal a prečo nie štát? Nuž v tomto okamihu sú Slovenské elektrárne štátna akciová spoločnosť, ak do toho fondu nebudú teraz vkladať peniaze ony, tak s časovým odstupom, a to platí, čo povedal pán poslanec Juriš, ich tam jednoducho bude musieť vložiť štátny rozpočet, no a vlastne tým či iným spôsobom ich tam jednoducho vkladá štát. Dokonca si dovolím teraz povedať vzhľadom na prognózy, ako sa bude vyvíjať napĺňanie štátneho fondu likvidácie jadrovoenergetických zariadení aj vzhľadom na rastúce náklady spojené s takzvaným zadným palivovým cyklom, to znamená s riešením po prvé, ukladanie vyhoretého jadrového paliva do medziskladov do strednodobých úložísk, vybudovanie hlbinného úložiska a rozhodnutie v konečnom dôsledku v horizonte najneskoršie do 10 rokov o tom, ako bude definitívne riešené nakladanie s vyhoretými článkami, s vyhoretým jadrovým palivom, ale aj s rádioaktívnymi odpadmi, či už nízko, alebo vysoko rádioaktívnymi, čo je viac ako slovenský problém, dá sa povedať, že je to celoeurópsky problém, tak toto rozhodnutie do 10 rokov musíme urobiť. Dovtedy sa ten fond nenaplní tak a ani v čase potom sa jednoducho, to treba objektívne vidieť, nenaplní tak, aby tieto problémy bolo možné riešiť bez účasti štátneho rozpočtu, možno v slovenskom prípade bez výraznej účasti aj zahraničných medzinárodných zdrojov. Či už to bude vo forme grantov, ako sa to pripravuje teraz, robíme prípravné kroky pre V1, alebo to bude vo forme veľmi dobrých, dlhodobých nízko úročených úverov, ktoré sú signály z EBRD, že by takéto úvery mohli poskytnúť. Zvýšenie z 10 na 12 % nie je až tak problematické pre Slovenské elektrárne, objektívne treba povedať, že aj dobrou prácou manažmentu Slovenských elektrární, aj realizáciou konsolidačného programu sa hospodárska situácia v Slovenských elektrárňach zlepšuje, ale pán poslanec, tým, že odvádzajú do štátneho fondu, štát to napríklad kompenzuje tieto ich odvody tak, že vlastne za všetky veľké úvery majú Slovenské elektrárne štátnu záruku a spravidla minimálne úrok, ale aj istina sa spláca zo štátnych aktív či už vo vzťahu k ruskej banke, ktorá úverovala financovanie jednotky a dvojky Mochoveckej, alebo aj k iným úverom, ktoré vznikli prerolovávaním úverového portfólia Slovenských elektrární. Materiál nebol v Rade hospodárskej a sociálnej dohody, ale Rada hospodárskej a sociálnej dohody je informovaná. Boli rokovania na úrovni manažmentov Slovenských elektrární. Boli veľké rokovania s predstaviteľmi miest a obcí. Teda to znamená Bohunického a Mochoveckého regiónu. Tak ako bol postavený a je postavený súčasný zákon, to je neakceptovateľné. Jednoducho nie je štátny fond vybavený na to, aby rozhodoval o stavebných žiadostiach. Z desiatok obcí, aby ich posudzoval, aby vytváral poradie medzi nimi, to zakladá všelijaké konania, len nie také, ktoré by boli nasmerované na správne využitie týchto peňazí. Tak ako je to navrhnuté tu, že je zákonom stanovená sadzba 4 haliere za meter štvorcový, ktorá sa zvyšuje, keď ideš do 5-kilometrového pásma a znižuje sa, keď ideš z 10 do 20 v Mochovciach a 30-kilometrového pásma v Bohuniciach je jasný algoritmus, kvantitatívne dobre stanovený priamo v zákone a obce môžu možno s výhľadom piatich, šiestich rokov plánovať tieto prostriedky ako svoje príjmy a na druhej strane teda plánovať výdavky na aktivity, ktoré robia. Zákon ich obmedzuje v jedinom. Obmedzuje, to je tak všeobecná formulácia, že to nemožno chápať ako obmedzenie, ale hovorí, že tieto prostriedky musia byť použité na skvalitňovanie životného prostredia, ochranu životného prostredia dotknutých obcí. Nemyslím si, že tento zákon bude mať dopad na ceny elektrickej, elektrickej energie. Práve naopak štátny fond aj dotácie, ktoré sú zatiaľ v Slovenských elektrárňach, vytvárajú možno nie celkom dobrú situáciu a s ňou sa bude treba postupne vysporiadať, aby ten takzvaný zadný palivový cyklus sa primeraným spôsobom premietol do cenotvorby, ale vo veľmi veľkom časovom rozpätí. Ten netreba riešiť zo dňa na deň, z roka na rok vôbec nie, vzhľadom na životnosť jadrových elektrární je možné riešenie tohto problému rozložiť na obdobie 30 rokov, povedzme, pri V1 to malo byť rozložené a pri prvých dvoch reaktoroch mochoveckej elektrárne na minimálne dobu životnosti, ktorá je plánovaná na 40 rokov. Všetko. Ďakujem pekne. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán minister. Pán spravodajca nechce vystúpiť. Takže prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Nasledujúcim bodom je prvé čítanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 44/1988 Zb. o ochrane a využití nerastného bohatstva (banský zákon) v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 498/1991 Zb . Vládny návrh zákona ste dostali ako tlač 1103. Návrh na pridelenie vládneho návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady Slovenskej republiky číslo 1219. Z poverenia vlády Slovenskej republiky návrh zákona uvedie minister hospodárstva Slovenskej republiky Ľubomír Harach. Prosím pána ministra, aby sa ujal slova. Ľ. Harach, minister hospodárstva SR: Ďakujem pekne. Vážený pán podpredseda, panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi, aby som uviedol v prvom čítaní návrh novely banského zákona po tom, čo Národná rada Slovenskej republiky na svojej 43. schôdzi 12. decembra minulého roku pri opätovnom prerokúvaní novely banského zákona ako celku neschválila novelu banského zákona. Nový vládny návrh novely banského zákona v tej istej veci bolo možné predložiť Národnej rade najskôr o šesť mesiacov odo dňa neschválenia uvedeného návrhu novely, to znamená po 12. júni. Náležitosti teda sú splnené a dnes predkladám novelu opätovne Národnej rade do prvého čítania. Predkladaná novela banského zákona sa zaoberá viacerými zmenami legislatívnoprávneho charakteru. Okrem iného aj tým, že za súčasť nerastného bohatstva navrhuje považovať aj prírodné horninové štruktúry a podzemné priestory v zemskej kôre, ktoré vznikajú dobývaním ložísk vyhradených nerastov, zemného plynu, ropy alebo soli a svojimi geologickými a banskotechnickými parametrami sú vhodné na uskladňovanie plynných alebo kvapalných látok. Ďalej predkladaná novela banského zákona reaguje na novoprijatý zákon č. 313/1999 Z. z. o geologických prácach a o štátnej geologickej správe, upravuje postupy pri schvaľovaní a odsúhlasovaní výpočtu zásob a odpisu zásob výhradného ložiska, ďalej upravuje inštitúty úhrad a správu úhrad za dobývacie priestory a za vydobyté nerasty, ako aj za uskladňovanie plynov alebo kvapalín v prírodných horninových štruktúrach zemskej kôry. Podľa predkladanej novely banského zákona úhrada za dobývací priestor odpadá pre tie organizácie, ktoré mali určené dobývacie priestory a na ťažbu výhradných ložísk z týchto dobývacích priestorov sa vzťahuje útlmový program schválený vládou Slovenskej republiky. Ide predovšetkým o útlmové programy v oblasti hnedouhoľného baníctva a pripravovaný útlmový program v oblasti rudného baníctva. Predkladaný návrh novely banského zákona reaguje aj na skutočnosť proklamovanú v čl. 20 Ústavy Slovenskej republiky s tým, že navrhuje upraviť štatút ložísk nevyhradených nerastov, ktoré v prípade, že do 31. decembra 2000 nebudú mať určený dobývací priestor, nebudú sa považovať za výhradné ložiská a od 1. januára 2001 sú ložiskami nevyhradených nerastov vo vlastníctve právnických alebo fyzických osôb, ktoré sú pozemkovoknižnými vlastníkmi pozemkov, na ktorých sa tieto ložiská nachádzajú. Predkladaná novela banského zákona bude mať pozitívny dopad na príjmovú časť štátneho rozpočtu z titulu zavedenia úhrad za uskladňovanie plynných a kvapalných látok v prírodných horninových štruktúrach zemskej kôry. Odhaduje sa, že zavedením týchto úhrad štátny rozpočet ročne získa okolo 25 mil. Sk. Vláda Slovenskej republiky v novo predloženom zákone vyhovela námietke prezidenta Slovenskej republiky a v predloženom návrhu zákona vypustila pôvodný bod 1, podľa ktorého bituminózne horniny sa mali považovať za vyhradené nerasty, len ak sú vhodné na energetické využitie, tým sa obmedzoval rozsah nerastného bohatstva, ktoré je vo vlastníctve štátu. Návrh novely banského zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a implementuje aj smernicu 94/22 EC Európskeho parlamentu a Rady Európskej únie v časti výberového konania pri konaniach o určení dobývacích priestorov. Panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi, aby som vás požiadal o podporu pri schvaľovaní predloženej novely banského zákona. Skončil som, pán predsedajúci. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pánu ministrovi za uvedenie vládneho návrhu zákona. Prosím ho, aby zaujal miesto pre navrhovateľov. Dávam slovo spravodajcovi, ktorého určil navrhnutý gestorský výbor Národnej rady pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie poslancovi Pavlovi Prokopovičovi. Prosím ho, aby sa ujal slova.