D. Čaplovič, poslanec: (2004-03-02):
Dovolil som si pre historickú presnosť citovať z vašej odpovede, pán minister, keďže je verejná pre všetkých poslancov Národnej rady, ale aj pre občanov regiónu Skalica, Senica a Myjava, v ktorom poslanecky pôsobím. Myslím si, že pri argumentovaní, prečo má byť obvodný súd v Senici, a nie v Skalici, by aj toto racionálne a vaše odborné konštatovanie postačovalo. Veci sa však po januárovom rokovaní vlády zásadne zmenili, ako o tom svedčí  § 2 ods. 6, že, citujem, „sídlom Okresného súdu Skalica je mesto Skalica, jeho obvod tvorí územný obvod okresu Senica, okresu Skalica a okresu Myjava“. Ak sa podobne postupovalo aj v iných prípadoch, tak prerokúvaný návrh zákona o sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky a o zmene zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov musíme považovať za nedobrý a neprofesionálne pripravený. Môj názor sa nezmení, ani ak pôjde len o tento jeden prípad, ktorý je dôkazom toho, že za rozhodovaním vo vláde bol politický obchod. Takýto zákon bude mať veľkú kavernu v tomto regióne, konkrétne na Záhorí. A za všetkým sú intrigy poslanca tohto parlamentu, môjho kolegu Viktora Béreša za politickú stranu ANO. Toto rozhodnutie vyvolalo veľké  pnutie medzi občanmi a zástupcami občanov v samosprávnych orgánoch, o čom svedčí podpísaná petícia občanov okresu Senica a Myjava, ktorej časť obsahujúcu 12 761 podpisov ste, páni poslanci, pani poslankyne, dostali elektronickou poštou. Ak pán minister spravodlivosti hovorí, že navrhovaná optimalizácia súdnej sústavy Slovenskej republiky je lacnejšia, efektívnejšia, rýchlejšia, tak v tomto prípade je to presne naopak. Zrejme účel svätí prostriedky. A ak je to v tomto prípade, nie je to aj v iných prípadoch? Nie je takýchto výnimiek viacej? Nebolo politikum vládnej koalície aj za inými návrhmi ukotvenými v paragrafoch návrhu zákona či iných predtým prijatých zákonov, ktoré sa bytostne dotýkajú predovšetkým našich občanov? Prepáčte mi, pán minister, zrejme by navrhovaný procedurálny návrh z môjho vystúpenia nezaznel, ak by tu nebola takáto skúsenosť. Prechádzam po Záhorí a zrejme ho lepšie poznám ako pán poslanec Béreš, pretože som tam vyrastal. Poznám mentalitu občanov, hrdosť i skromnosť a večné prekáračky medzi Skalicou a Senicou, či častejšie medzi Skalicou a Holíčom. Odmietam politické riešenia a staviam na odborných, efektívnych a ekonomických riešeniach, ktoré majú slúžiť predovšetkým občanom, a nie politikom s ich danajskými darmi. Pán poslanec Béreš si myslí, že do histórie Skalice, kde bol krátko prednostom okresného úradu, sa zapíše takýmto doslovne neserióznym spôsobom a krokom. Opak je pravdou, pán poslanec. Budú vás preklínať občania, ktorí budú rozcestovaní od Trenčína po Skalicu. Zájdite si napríklad do dedinky Vrbovce a opýtajte sa ich, čo za nezmysel navrhujete. Tam sa ma v súvislosti s poťahovačkami okolo súdu ponajprv opýtali, či som vyrastal v Skalici, a keď som povedal, že v Senici, posťažovali sa. Jednoznačne som im odpovedal, aj keby som vyrastal v Skalici, budem trvať na zachovaní súdu v Senici, lebo je to racionálne, múdre a nespochybniteľné rozhodnutie. Žiaľ, pán Boh mieni, ale pán poslanec Béreš a politická strana ANO mení. A teraz na oživenie si vám dovolím prečítať čosi z petície, ktorá  zhodou okolností sa narodila okolo roku 1872, keď sa uskutočnilo moderné uhorské administratívne zriadenie. Citujem z nej. „Za sídlo pre skalický obvod Nitrianskej župy pripadajúcu občiansku, trestnú, sirotskú a pozemno-knižnú súdnu stolicu, čiže sedriu, ako sa vtedy uvádzalo, nie slobodné kráľovské mesto Skalica, ale mestečko Senica malo by sa zvoliť z nasledovných dôvodov. Po prvé. Skalica sa nachádza na okraji obvodu, na hranici krajiny Morava, mestečko Senica však leží v strede obvodu, ako to i mapa ukazuje. Po druhé. Do Skalice vedie z obvodu len jedna jediná krajinná cesta – hradská, do mestečka Senice vedú hradské zo všetkých strán. Po tretie. Tie isté pohnútky, ktoré viedli pána ministra financií, teda uhorskej vlády k tomu, aby pre skalický obvod pripadajúci po zrušení skalického a myjavského daňového úradu bol zriadený jeden daňový úrad v Senici ako v centre obvodu. Tieto dôvody hovoria však ešte skôr v prospech súdnej stolice. Keďže túto občania denne jednotlivo používajú, kým daňový úrad iba obce, a to mesačne. Po štvrté. Toto si praje 50 obcí, kým celý okres má vrátane Skalice 55 obcí.“ Petícia bola vytlačená v Trnave a bola úspešná. Veru dejiny sú často písané akoby v podobenstvách. Udalosti nie sú rovnaké, ale často podobné s príbehmi ako práve spomínaný s väzbou na našu  politickú prítomnosť napísaný pred viac ako 130 rokmi. A tak súdobo podľa základného článku VIII a XXXI z roku 1871 majú sa zriadiť v nitrianskej župe dve súdne stolice, jedna v Nitre a druhá v Senici, a to s účinnosťou 1. januára roku 1872. A teraz ešte pár slov k turbulentnej prítomnosti. Pôvodný návrh na zriadenie obvodného súdu v Senici bol správny, vychádzal z reality a z daných možností. Okrem už spomínanej historickej tradície a vyhovujúcej geografickej polohy Senica je prirodzenou spádovou oblasťou regiónu Senica, Skalica a Myjava. Sú tu už vytvorené personálne a priestorové podmienky. Návrh na zriadenie súdu v Skalici je rozhodnutie nesystémové a nelogické a zdá sa mi, že najmä v tomto prípade politické. Dokazuje to, že vládna koalícia v záujme svojho prežitia často nemyslí na občanov, na ratio, ale na seba. V Senici je budova súdu vo vlastníctve ministerstva spravodlivosti. Vojenská správa uvoľnila aj zvyšnú časť prenajatých priestorov a súd už disponuje siedmimi pojednávacími miestnosťami. Má k dispozícii úžitkovú plochu vyše 2 294 štvorcových metrov. Dnes disponuje s cirka tridsiatimi voľnými kanceláriami, z ktorých už pätnásť bolo v novembri minulého roku pripravených na obsadenie tak, že v týchto kanceláriách bola uskutočnená investícia,  vybudovaná počítačová sieť. Okrem toho je v celej budove kvalitná zabezpečovacia technika. Existujú tu priestory pre archív o rozlohe cirka 350 štvorcových metrov. Dnes nechcem hovoriť o personálnom stave, je jasné, že je väčší v Senici, ako je v Skalici, ale poukázal  by som na úspešnosť práce tohto okresného súdu. Kým k 1. 1. 1997 mal tento súd v hlavných agendách nevybavených 8 200 vecí, k 31. máju minulého roku mal tento súd 1 800  nevybavených vecí. To svedčí, že  dnes ide o zabehnutý stabilný a výkonný súd. Vytvorili sa všetky personálne a priestorové podmienky so vzťahom zabezpečenia procesných konaní prvého stupňa vo všetkých veciach konania podľa schválenej optimalizácie súdnej sústavy. Stálo to nemalé finančné prostriedky aj samotné ministerstvo spravodlivosti. Terajšia budova vo vlastníctve ministerstva spravodlivosti je schopná už teraz pojať 21 sudcov obvodného súdu spolu s primeraným počtom personálu, ktorí budú po novelizácii procesných predpisov zabezpečovať rozšírené úlohy súdu prvého stupňa, t. j. príslušné konania vo všetkých veciach. Odhaduje sa tu okolo 70 až 85 zamestnancov. Napokon súd v Senici tvorí už spomínaný, a znovu to opakujem, prirodzený geografický stred troch okresov Skalica, Senica a Myjava, ktoré majú spadať pod nový obvodný súd. Súd v Skalici má nevyhovujúcu budovu, ktorá je v prenájme s úžitkovou plochou 587 štvorcových metrov  a ďalších 227 štvorcových metrov  tejto budovy využíva okresná prokuratúra. Okrem toho je to aj pamiatkovo chránená budova, ktorá potrebuje citlivú úpravu, čo nemôže vždy vyhovovať zameraniu a činnosti vo verejnom záujme. Má teraz len dve pojednávacie miestnosti, štyroch sudcov a 23 zamestnancov. Rozhodnutie vlády zakladá nárok Obvodného súdu v Skalici na novú budovu, a to napríklad s prevedením do vlastníctva iných budov, konkrétne budovy terajšieho Okresného úradu v Skalici zrejme s mnohomiliónovými stavebnými úpravami. Mňa nepresvedčia gestá pána podpredsedu vlády pána Ruska, že je schopný to z vlastných prostriedkov zaplatiť. Je to aj v prípade, že by išlo o medializovaný bezodplatný prevod, konkrétne stavebná a technická úprava takejto budovy pre potreby justície. Vyžaduje si to aj sťahovanie, t. j. uvoľnenie dnešných priestorov okresného úradu, kde sú detašované pracoviská životného prostredia, úradu práce, sociálnych vecí a rodiny, katastra a organizačného oddelenia. Opäť kolotoč, chaos pre zanovitosť pána poslanca Béreša a politickej strany ANO a nateraz uzavretého obchodu. Veru, pokračuje sa v ubolených službách občanom,  na konci ich rozhodnutí je takmer vždy chudák občan. Okrem toho okres Skalica nie je policajným okresom, keďže v tomto okrese nie je okresné riaditeľstvo polície, takže aj z tohto hľadiska  ide o nesystémovú zmenu. A napokon mesto Skalica, znovu opakujem, leží na okraji, na hranici medzi Slovenskou republikou a Českou republikou, nie v centre nového súdneho obvodu pre tieto okresy alebo regióny Skalica, Senica a Myjava. Vládou navrhovaná a pánom poslancom Viktorom Bérešom z ANO vyobchodovaná zmena situovania obvodného súdu do Skalice pri všetkej úcte k jej kráľovskej histórii so zaniknutým právom meča, ako sa dal počuť aj pán primátor Skalice, ale aj k jej obyvateľom a skalickej samospráve, je nelogická. Z ekonomického, personálneho, historického, materiálneho a geografického hľadiska je tento návrh na zrušenie Okresného súdu v Senici a ponechanie Okresného súdu v Skalici nesystémovým krokom, doslovne neľudským, pretože je v konečnom dôsledku obrátený proti záujmom väčšiny občanov týchto troch okresov. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, vážený pán predkladateľ, pán minister, vážený pán spravodajca, z predložených dôvodov v zmysle § 73 odseku 3a rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky navrhujem, aby Národná rada Slovenskej republiky prijala nasledovné uznesenie: Národná rada Slovenskej republiky vracia návrh zákona jeho navrhovateľovi na dopracovanie. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)