M. Sabolová, poslankyňa: (2010-03-10):
Moja prvá interpelácia je a smeruje na pána ministra pôdohospodárstva. Pán minister, interpelujem vás. Zároveň táto interpelácia bude aj na pána predsedu vlády s malou odlišnosťou v otázke, a preto skrátim potom celý text. Vážený pán minister pôdohospodárstva, interpelujem vás vo veci vysporiadania pozemkov v obci Tatranská Javorina – Podspády. V dokumentácii, ktorú mám k dispozícii, je jedinou oprávnenou osobou pre odpredanie pozemkov pre obec a občanov vaša príspevková organizácia Štátne lesy TANAP, ktorá je správcom pozemkov štátu v katastrálnom území Tatranská Javorina, citujem list. Na základe listu z ministerstva životného prostredia z 10. 12. 2009 adresovaného Štátnym lesom TANAP, ktorý uvádza právny výklad § 62 ods. 3 písm. b) zákona č. 543/2002 Z. z., majú žiadatelia, ktorých stavby boli umiestnené na pozemkoch k 1. 11. 2005, nárok na odkúpenie pozemkov vo vlastníctve štátu. Z týchto uvedených dôvodov vás chcem požiadať, pán minister, o vyjadrenie, ako postupovala vaša organizácia, t. j. Štátne lesy TANAP, pri vybavovaní žiadostí obce a občanov Tatranská Javorina od účinnosti zákona č. 543/2002 Z. z. a koľko pozemkov bolo odpredaných v danom území, ako aj na území správy Štátnych lesov TANAP. Je známe, že došlo k odpredajom štátneho majetku v iných lokalitách Tatier, ktoré boli realizované na základe uznesenia vlády č. 860 z 11. októbra 2007 za ceny neporovnateľne nižšie, ako sú navrhované obci Tatranská Javorina. Preto vás taktiež žiadam o zaslanie informácie o výške ceny odpredaných pozemkov z roku 2007, ako aj o ponúkanej cene občanom Tatranskej Javoriny a taktiež o tom, kto stanovuje ceny pozemkov alebo z akých cenových výmerov ministerstva financií sa pri určovaní ceny vychádza. V liste, ktorý uvádzam v prvom odseku, sa uvádza, že Správa finančnej kontroly Košice vykonáva vládny audit v oblasti nakladania s majetkom štátu zameraný na detailnejšie posúdenie činnosti správcu Štátnych lesov TANAP pri nakladaní s majetkom štátu v jeho správe, ktorý sa nachádza v katastrálnom území Tatranská Javorina, za auditované obdobie 2004 až 2009. Vážený pán minister, žiadam vás o informáciu, či bol audit ukončený, ako aj o informáciu, ako postupujú Štátne lesy TANAP pri majetkovoprávnom riešení prevodu nehnuteľností v zastavanom území Tatranská Javorina. To je interpelácia na pána ministra a na pána premiéra, aby som mu objasnila situáciu, interpelujem ho v tej istej veci s tým, že je známe, že na základe uznesenia vlády došlo k odpredajom štátneho majetku v iných lokalitách Tatier, pričom v mne dostupných listoch z obce Tatranská Javorina vyplýva, že odpredaje boli realizované za ceny neporovnateľne nižšie, ako sú navrhované v súčasnosti obci Tatranská Javorina. V danej veci bolo už doručené podanie aj predsedovi vlády. Sťažnosť na riešenie vysporiadania pozemkov bola následne postúpená na Sekciu kontroly a boja proti korupcii Úradu vlády, ktorá ju po prešetrení odstúpila na ministerstvo pôdohospodárstva. Pre upresnenie a možno aj preto, prečo interpelujem v tej veci, chcem aj túto snemovňu informovať, že obec Tatranská Javorina je jedinou obcou na Slovensku, ktorá nevlastní žiaden majetok ani nehnuteľnosť okrem cintorína a nemá vytýčený vlastný intravilán. Obyvatelia obce, ktorí vlastnia budovy, rodinné domy alebo rekreačné chaty, nemajú vlastnícky vzťah k pozemkom pod nimi. Obec nemá vlastnícky vzťah k verejným priestranstvám, miestnym komunikáciám, parkoviskám, odstavným plochám, plochám verejnej zelene. Teda nemôže realizovať schválený územný plán obce, lebo územie intravilánu obce vrátane zastavaných plôch a záhrad je vo vlastníctve štátu a v správe Štátnych lesov TANAP. Obec tak nemôže nič investovať, nespĺňa podmienky na žiadosti o prostriedky z Európskej únie ani o investície do cestovného ruchu, ba ani na vlastnú občiansku či verejnoprospešnú činnosť. Preto riešením je vysporiadanie pozemkov vo vlastníctve štátu v prospech občanov a obce, ktoré umožňuje zákon, a preto vás, pán minister a pán predseda vlády, žiadam, aby ste v danej veci konali, aby sme nemali takúto anomáliu v obecnom zriadení. Moja druhá interpelácia alebo iný typ interpelácie smeruje na pána ministra zdravotníctva a opäť na pána predsedu vlády. Vážený pán minister zdravotníctva, obraciam sa na vás s interpeláciou vo veci štátnozamestnaneckého pomeru JUDr. Milana Tomkuliaka. Služobný úrad Úradu vlády v roku 2006 prešetril sťažnosť štátneho zamestnanca JUDr. Tomkuliaka v súvislosti s neplatným rozviazaním štátnozamestnaneckého pomeru. Prešetrením predmetnej veci, žiadosti, sťažnosti Úrad vlády zistil, že sťažnosť bola opodstatnená a uložil ministerstvu zdravotníctva prijať opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov a príčin ich vzniku. Listom č. 9546 a tak ďalej z 21. septembra 2009 bolo ministerstvo zdravotníctva vyzvané splniť povinnosť, ktorá ministerstvu vyplynula z § 44 zákona o štátnej službe, a to štátnemu zamestnancovi, s ktorým bol neplatne ukončený štátnozamestnanecký pomer a ktorému štátnozamestnanecký pomer trvá ďalej, citujem tento paragraf, doplatiť funkčný plat, ktorý by mu patril, ak by nedošlo k neplatnému skončeniu štátnozamestnaneckého pomeru. Služobný úrad Úradu vlády na odstránenie nedostatku stanovil termín 6. október 2009. Nakoľko ministerstvo zdravotníctva do tohto termínu uvedenú povinnosť nesplnilo, vedúci služobného úradu 11. 12. 2009 zaslal ministerstvu zdravotníctva upozornenie o povinnosti prijať opatrenie na odstránenie zistených nedostatkov a príčin ich vzniku. Nakoľko Najvyšší súd 21. apríla 2009 potvrdil rozsudok Krajského súdu v Bratislave, ktorý nevyhovel návrhu ministerstva zdravotníctva o odloženie vykonateľnosti právoplatného rozhodnutia Úradu pre štátnu službu, boli ste povinní, pán minister a ľudia na vašom ministerstve, urýchlene konať a zjednať nápravu s tým, že doplatíte funkčný plat JUDr. Tomkuliakovi. Vážený pán minister, interpelujem vás, aby ste vysvetlili, prečo ste od nadobudnutia právoplatnosti rozsudku Najvyššieho súdu v apríli 2009 nekonali a ani po upozornení Úradu vlády nevyplatili funkčný plat JUDr. Tomkuliakovi. V podobnom znení je aj interpelácia na predsedu vlády, pretože z Úradu vlády prišlo upozornenie na rezort. A nebudem čítať všetky tie náležitosti, ktoré som popísala pánu premiérovi. Chcem len konštatovať, že interpelujem pána premiéra vo veci tým, že ho žiadam o prešetrenie, prečo ministerstvo zdravotníctva od nadobudnutia právoplatnosti rozsudku Najvyššieho súdu v apríli 2009 nekonalo a ani po upozornení Úradu vlády zo 6. októbra 2009 nevyplatilo funkčný plat JUDr. Tomkuliakovi. Ide o obdobie asi troch rokov. Čiže je to slušná strata pre dotyčného pána. Ďalšia interpelácia je opäť na pána predsedu vlády a ministra zdravotníctva, na ktorého sa tak obraciam s interpeláciou vo veci tendra na výber poskytovateľa záchrannej zdravotnej služby, a to vo Všeobecnej nemocnici s poliklinikou Šahy. Interpelujem vás, pán minister. (Ruch v sále.) Bolo by dobré možno, ak sú už tu páni ministri, keby aspoň trochu tí, ktorí sú tu z nich a ktorých sa interpelácie dotýkajú, asi sa ich nedotýkajú, asi ich len vybavujú, aspoň trochu počúvali. Pán minister, žiadam o vysvetlenie, prečo ministerstvo zdravotníctva jedným rozhodnutím, citujem, č. 08937 a tak ďalej zamietlo štyri žiadosti a tým vylúčilo z výberového konania o vydanie povolenia na prevádzkovanie ambulancie záchranných služieb. Čiže zamietlo štyri žiadosti Všeobecnej nemocnice s poliklinikou v Šahách o vydanie povolenia na prevádzkovanie ambulancií záchranných služieb v sídlach, ktorými sú Ipeľský Sokolec, Šahy 1, Vinice a Šahy 2, aj napriek tomu, že žiadosti o vydanie povolenia sa zasielali doporučenou poštou za každé žiadané sídlo zvlášť s dokumentáciou o splnení podmienok, ktoré sú pre každé sídlo rovnaké. Tým ministerstvo vylúčilo z výberového konania o vydanie povolenia na prevádzkovanie ambulancie záchranných služieb všetky sídla naraz bez posúdenia jednotlivých žiadostí. V odôvodnení uvádzate, pán minister, že žiadateľ nesplnil podmienky výberového konania v časti A bode 9, ďalej, v súlade s časťou C bodom 2.2.1., by som to skrátila, sú to vaše odôvodnenia podmienok. Toto konštatovanie v odôvodnení je neadresné. A preto vás žiadam o uvedenie nesplnených podmienok výberového konania podľa jednotlivých žiadostí, pretože boli zasielané samostatne tak, ako ukladali podmienky výberového konania, a teda samostatne pre každé sídlo záchrannej zdravotnej služby, Ipeľský Sokolec, Šahy 1, Šahy 2 a Vinice. Žiadateľ, Všeobecná nemocnica s poliklinikou Šahy, podal 15. februára 2010 rozklad proti rozhodnutiu ministerstva zdravotníctva, ktorý vás na tieto skutočnosti upozorňuje. Z rozkladu vyplýva, že žiadateľ splnil podmienky výberového konania v plnom rozsahu minimálne na body, kde ide o Šahy 1, Šahy 2, o čom svedčia kópie dokladov zviazané a notársky overené. Nemocnica Šahy slúži ako záložné lôžkové zariadenie v prípade havárie Jadrovej elektrárne Mochovce i Transpetrolu Šahy, čím toto zdravotnícke zariadenie má strategický charakter. Na základe vášho rozhodnutia a zamietnutia žiadostí všeobecnej nemocnice na pokračovanie v prevádzkovaní záchrannej služby v nemocnici je ohrozená komplexná zdravotná starostlivosť v oblasti urgentnej medicíny tým, že nastal kritický odliv lekárov urgentnej medicíny a tak nebude možné udržať invazívne medicínske odbory. Vážený pán minister, vysvetlite, kam bude voziť nový prevádzkovateľ ZaMED, spol. s r. o. Komárno, pacientov v prípade, že Všeobecná nemocnica s poliklinikou v Šahách z ekonomických a personálnych dôvodov neudrží oddelenie urgentnej medicíny. Podobná interpelácia alebo interpelácia v tomto duchu je na predsedu vlády, ktorého žiadam, aby svojou osobitnou intervenciou k zachovaniu stanice záchrannej zdravotnej služby so sídlom vo Všeobecnej nemocnici s poliklinikou v Šahách prispel a vykonal opatrenia a kontrolu, nakoľko je predsedom vlády a o strategické pozície Všeobecnej nemocnice s poliklinikou v Šahách s urgentnými oddeleniami urgentnej medicíny by sa mal zasadiť. Má podobné znenie. A ešte jedna posledná interpelácia. Vraciam sa opäť k interpelácii z minulej schôdze a interpelujem pána ministra Vážneho, ktorému chcem na začiatok poďakovať za odpoveď z 3. marca, ale domnievam sa však, že, pán minister, ste neodpovedali na moju otázku úplne. Nemám výhradu, aby „zaťažovatelia“ ciest platili príslušné poplatky. Moja interpelácia vzniesla výhradu v prípade, že dochádza k plateniu tých prepravcov, ktorí cesty nadrozmerne nezaťažujú, a pritom platia akoby ich zaťažovali. Odpovedáte, že je sociálne spravodlivé je, že sa majiteľovi úžitkového vozidla, ktorý má v technickom osvedčení uvedenú celkovú prípustnú hmotnosť 40 ton, ukladá platiť daň vypočítanú podľa zákona o miestnych daniach práve z tejto hmotnosti aj napriek tomu, že nariadenie vlády obmedzuje najväčšiu prípustnú hmotnosť motorových vozidiel so štyrmi a viacerými nápravami na Slovensku len na 32 ton. Píšete, že je ľahko dokázateľné, že naložené štyridsaťtonové vozidlo poškodí cestu viac ako naložené tridsaťdvatonové vozidlo a že preto je spravodlivé, že daň z motorových vozidiel je diferencovaná podľa hmotnosti vozidla. Súhlasím s vami, že diferenciácia a oprávnenosť platenia dane podľa hmotnosti je spravodlivá, avšak je to len do zákonom prípustnej hmotnosti 32 ton pre tzv. bežnú prepravu. Nakoľko v odpovedi sám uvádzate, že pokiaľ sa pri štvornápravovom motorovom vozidle prevýši hmotnosť na 32 ton, ide o nadrozmernú prepravu, ktorá podlieha režimu zvláštneho užívania ciest, pri ktorej je potrebné zaplatiť aj správny poplatok za povolenie zvláštneho užívania ciest. Podotýkam, že v prípade vlastníka vozidla, ktorý má v technickom osvedčení uvedenú celkovú prípustnú hmotnosť 40 ton... (Hlasy v sále.) Ja tu všetko rozumiem, sedliakovi povedali, tomu povedali, tu vybavujem, všetko rozumiem, len sama seba nepočujem, pani ministerka a pani Vaľová. Takže podotýkam, že v prípade vlastníka vozidla, ktorý má v technickom osvedčení uvedenú celkovú prípustnú hmotnosť napr. 40 ton, sa ukladá platiť daň za možnú schopnosť vozidla viezť náklad presahujúci 32 ton a taktiež pri reálnej preprave nad 32 ton ešte navyše zaplatiť správny poplatok za povolenie zvláštneho užívania ciest. Povolenie sa však vydať nemusí za to zvláštne užívanie nad 32 ton, a tak sa schopnosť prevážať nadrozmerný náklad u majiteľa, ktorý má v technickom osvedčení celkovú prípustnú hmotnosť 40 ton, rovná tomu u majiteľa, ktorý má v technickom osvedčení uvedenú celkovú prípustnú hmotnosť 32 ton. Vážený pán minister, preto vás ďalej interpelujem v danej veci. Nejde o diskrimináciu majiteľov vozidiel, ktorí majú v technickom osvedčení uvedenú celkovú prípustnú hmotnosť 40 ton? Nebolo by korektnejšie, aby sa diferenciácia dane uplatňovala len do výšky zákonných 32 ton a schopnosť prevážať nadrozmerný náklad bola spoplatňovaná správnym poplatkom za povolenie zvláštneho užívania ciest? Prečo má prepravca, ktorý dodržiava maximálnu prípustnú hmotnosť 32 ton a nezaťažuje vozovku viac, než je to povolené maximálnou hmotnosťou 32 ton, platiť viac? Je samozrejmé, že je na slobodnej voľbe prevádzkovateľa vozidla zakúpiť si vozidlo podľa vlastných kritérií, ale nemôže byť za to diskriminovaný, ak dodržiava zákon, nepreťažuje slovenské cesty. Súhlasím s vami, že za preťažovanie cesty musí každý prevádzkovateľ zaplatiť primeranú daň, a preto vás, pán minister, žiadam, aby ste príp. vplývali na to, aby bol zmenený zákon, ktorý takúto diskrimináciu a nerovnosť zavádza voči poskytovateľom týchto služieb dopravy na našich cestách. Ďakujem pekne, to je všetko.