Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2018-09-12):
Ďakujem za slovo. Prajem dobrý deň. Vážený pán minister, kolegyne, kolegovia, na úvod poviem, že sme teda v prvom čítaní a v prvom čítaní podporíme túto novelu zákona, resp. novely zákonov, a to preto, lebo šli by sme sami proti sebe. My už predsa viac ako rok intenzívne hovoríme o tom, že mzdy vo verejnom sektore, či sú to zamestnanci podľa 553 alebo zamestnanci v štátnej službe, jednoducho nie je to v poriadku, tie mzdy sú príliš nízke, tie tabuľkové mzdy sú vlastne pod úrovňou minimálnej mzdy, nehovoriac už o tzv. minimálnych mzdových nárokoch podľa Zákonníka práce na porovnanie, takže vítame, že sa s tým konečne, konečne po tých dlhých obdobiach sľubovania, že sa to vyrieši, konečne sa to rieši serióznym spôsobom, s poriadnou diskusiou, a preto v prvom čítaní tento návrh podporíme, čím ale nechcem povedať, že tá naša podpora bude automatická aj v druhom, treťom čítaní, pretože očakávame, že sa to ešte dá vylepšiť, očakávame ďalšiu diskusiu a podľa toho sa budeme ďalej riadiť. Takže pochválil som, je to aj naša agenda, chceme vyššie mzdy na Slovensku a to sa týka, samozrejme, nielen súkromného sektora, ale aj tzv. verejných zamestnancov, preto tieto kroky vítame. Teraz jedno, jeden taký makropohľad. Zistili sme na základe štatistík zo štatistických úradov, z centrálnej banky, že mzdy na Slovensku za posledné dva roky – merané k II. kvartálu 2018 – narástli za tie dva roky o zaujímavých vyše 11 % brutto, čo je na prvé počutie veľmi pekné číslo, ale keď si to dáme do kontextu s ostatnými krajinami V4, tak sme na chvoste. Na veľké prekvapenie, možno mi neuveríte, ale je to tak, v Maďarsku v prepočte na eurá za to isté obdobie vzrástli mzdy o 22 %. V národnej mene, to znamená vo forintoch, je to 26 %, ale pre objektívnosť, ak to preklopíme do eur, tak je o to o 22 %, čiže temer dvakrát toľko čo na Slovensku. Česká republika, tak tam ten nárast je o 21 % v prepočte na eurá. Čiže znovu skoro dvakrát toľko čo na Slovensku. Poľsko nás takisto predbehlo. Nie tak výrazne, ale predbehlo, tam je to, myslím, 16 % za tie posledné 2 roky v prepočte na eurá. A to máme pritom konkurenčnú výhodu oproti týmto ostatným krajinám práve v tom, že u nás už euro dlhší čas zavedené je. Takže ak sa máme porovnávať, tak toto sú body na našej strane. Výsledok je ten, že mzdy na Slovensku rastú najpomalšie v porovnaní s okolitými krajinami, ktoré majú podobný osud, históriu, ako máme my. Áno, je tu ekonomická konjunktúra, zamestnanosť je na historických maximách, nezamestnanosť práve naopak na minimách, čo nás teší. Ale posuňme sa ďalej, tlačme na to, robme to ako vláda, aj ako opozícia, aby mzdy na Slovensku rástli čo najrýchlejšie, to je úloha dňa. Čiže nemôžeme byť spokojní s tým, čo sa deje, pretože sú to akési, nazvem to, rezervy. Niečo nie je v poriadku. No a keď sa zameriame na verejný sektor, tak tam predsa, tam vidíme, kde je problém. Pretože ak v súkromnom sektore aj mzdy narástli, tak všetci vidíme, aspoň tí, čo tú tému sledujeme, vidíme, že ten verejný sektor výrazne zaostáva, to je fakt a priznáva to aj sám pán minister a viem, že aj jeho to veľmi mrzí. Takže ešte raz vítam, že sú tu tieto, sú tu tieto zmeny. A nie som sám, kto to víta. Vítame to aj s ostatnými kolegami, ktorí tu zastupujeme SPOLU – občiansku demokraciu. No ale buďme trošku kritickí a skúsme to posunúť ešte k lepšiemu. Pozrite, sú tu teda na stole nové tabuľky. Čiže tie staré, kde tie čísla sú skrátka veľmi nízke, jednoducho povedané, sa nahradia novými tabuľkami, kde tie čísla sú, samozrejme, lepšie. Zdá sa, že pre väčšinu zamestnancov vo verejnom sektore to naozaj bude platový nárast. Ale ja napríklad sa pýtam, a prečo to je takto. Prečo skrátka nemáme jednotný systém, či ide o súkromný alebo verejný sektor? Prečo to, čo platí v Zákonníku práce, rovnako neplatí aj pre tzv. verejných zamestnancov? Ak mi odpoviete, že to je špecifické niečo, to je skrátka inak, tam tie tabuľky musia byť, je to u nás istým spôsobom tradícia, je to zaužívané, sme na to zvyknutí, dobre. Povedzme, že beriem. Ale pýtam sa minimálne na to, prečo tie dolné hranice, ktoré teda podľa toho návrhu fakticky číselne kopírujú budúcu 520-eurovú minimálnu mzdu, ktorá bude teda platná, ako sa zdá, pre rok 2019, prečo to nie je tak, že v tých tabuľkách tie dolné hranice sú skrátka nastavené ako minimálna mzda. Čiže pozor, nie ako 520 eur, ale ako minimálna mzda. Čiže automaticky keď sa o rok minimálna mzda zase zvýši a ona sa určite zvýši, ja neviem, strelím, možno bude 600 eur, keby to bolo tak, ako hovorím, tak sa tu nemusíme potom baviť, že ako budú vyzerať tie tabuľky, pretože oni automaticky skočia na tých najmenej 600 eur. Nemusí byť diskusia. Ja viem, že tá diskusia asi nebude v parlamente, ale bude na úrovni vlády, pretože vláda nariadením rozhodne o zmene tých tabuliek, ale tá diskusia, tie tanečky nie sú vždy príjemné. Robia sa pri tom rôzne kšeftíky, s prepáčením. Jednoducho prečo to nezjednodušíme a prečo tie tabuľky skrátka nezavesíme na definíciu minimálnej mzdy, ktorá je v zákone o minimálnej mzde? Odbúrame každoročné škriepky, ako to má byť. A bude to aj spravodlivé. Ak sme si to dobre všimli, ešte malá poznámka, tak pri verejných zamestnancoch teda je tá tabuľka nastavená tak, že od 520 eur, ale nie je to tak pri štátnej službe, tam je 480 eur, čiže to vnímame ako určitú chybičku krásy. Neviem, prečo to je tak. Prečo to tak nie je aj pri štátnych, pri štátnej službe, tam nechápem dôvod. Ďalšia vec je, ktorú chcem ešte pripomenúť z hľadiska filozofie, ak vrátim sa k súkromnému sektoru, pozrite sa, ten súkromný zamestnávateľ, samozrejme, nezvýši mzdy zamestnancom len tak, lebo je úžasne solidárny a ocení prácu zamestnanca. Často k tomu zvyšovaniu miezd v súkromnom sektore dôjde na základe toho trhu práce. Samozrejme, ovplyvňuje to aj výška nezamestnanosti v danom regióne, kvalita, vzdelanosť, štruktúra tých potenciálnych zamestnancov a tej firmy, ktorá tých ľudí hľadá, resp. ich zamestnáva, čo robí, ale teda vrátim sa k tomu kritériu, ten trh, tá konkurencia. Ak tá konkurencia, zamestnávateľ v podobe štátnej správy, v podobe samosprávy ponúka platy na nízkej úrovni, niekde na úrovni tej minimálnej mzdy, tak potom prečo by mal ten súkromník ponúkať mzdy vyššie? Aj on ponúkne 520 eur. Kde by sa on hrabal niekde na 600-700 eur, keď ten občan, potenciálny zamestnanec u toho súkromníka vidí, že keby bol alebo zostal v štátnej správe, tak tam to je ešte horšie? Čiže chcem teda zdôrazniť, že štát a samosprávy, ak sa nemýlim, ako v globále najväčší zamestnávateľ na Slovensku, žiadna firma nemá toľko zamestnancov, čo ich majú samosprávy alebo štát a jeho inštitúcie, ak štát takýmto spôsobom platí svojich zamestnancov, tak to nie je žiadna konkurencia pre súkromný sektor. A to, čo by mohlo spôsobiť rast miezd aj v súkromnom sektore, skrátka tu nie je, pričom by mohlo byť. Minister financií: Koľko to bude stáť? Koľko bude musieť tá samospráva zohnať peňazí na to, aby tie platy zvýšila? Prosím pekne, keď niekto zarobí 500-600 eur hrubého, viete, koľko z toho mu ide na dane a odvody? Viete, koľko zaplatí v cene tovaru a služieb na DPH-čke? Spotrebná daň a podobne? Nedávno sa objavil v médiách článok od renomovaných ekonómov, podľa ktorého občan s nízkym príjmom zaplatí štátu na daniach, odvodoch, rôznych poplatkoch daniach komplexne, myslím tým aj DPH-čka, spotrebná daň, samozrejme, daň z nehnuteľností a ďalšie dane. Zaplatí vyše 60 % svojich príjmov. Takže ak tu povieme, že sa bude musieť pridať, čo ja viem, 200 mil. verejným zamestnancom, tak druhou rukou im štát 120 mil. z toho vlastne vezme. Čiže celkové akési saldo je len 80 mil., to si treba uvedomiť. Čiže možno to úžasné zvýšenie platov z pohľadu štátnej kasy vôbec nie je také dramatické. Nehovoriac už o tom, že ten vyšší prílev peňazí do peňaženiek týchto ľudí znamená zas určitú vyššiu spotrebu, ťahanie rastu našej ekonomiky domácou spotrebou, čo je určite vídaný, vídaný jav sám osebe, pretože to spôsobuje rast príjmov nepriamo alebo priamo aj u ďalších subjektov a zase vyššie a vyššie dane, odvody a príjmy do štátnej pokladnice. Čiže nevidel by som to až tak, v úvodzovkách, čierne, koľko to bude tie samosprávy alebo štát stáť. Ďalšia vec, ktorú chcem pripomenúť, my sa vlastne bavíme o mzdách, ktoré sú na úrovni, pardon, u mnohých zamestnancov na úrovni minimálnej mzdy. To, čo som už veľakrát povedal, napísal, platí do bodky aj tu. Jedno euro, z jedného eura zvýšenia miezd týchto ľudí si štát vezme polovicu naspäť. Čiže ak dnes nejaká kuchárka zarába 480 eur, lebo taká je dnešná minimálna mzda, a na budúci rok bude zarábať 520 eur, o 40 eur brutto viac, lebo sa zmenia tie tabuľky, tak v skutočnosti z toho zvýšenia mzdových nákladov, ktoré bude musieť vynaložiť tá samospráva, ktorá tú kuchárku zamestnáva, len polovica z toho zostane tej kuchárke v podobe čistého príjmu, druhá polovica z toho navýšenia ide štátu v podobe vyššej dane, ide do Sociálnej poisťovne, ide do zdravotnej poisťovne v podobe vyšších odvodov. Pozor, ja teraz nehovorím, že treba zrušiť alebo nejako radikálne znížiť dane, odvody, to je téma sama osebe, ale tvrdím, že náš daňový a odvodový systém je nastavený zle, nespravodlivo a nesociálne, pretože ak tým najchudobnejším, ak tým najmenej zarábajúcim z 1 eura zvýšenia ich biednych miezd štát vezme polovicu, tak to asi nie je v poriadku. Tam ide vlastne o to, trošku odbočím od témy, aby sa v daňovom zákone nezdaniteľná časť nastavila na výšku minimálnej mzdy, aby takýto zamestnanec žiadnu daň z príjmu neplatil, a pokiaľ tu máme systém odpočítateľnej položky v zdravotnom poistení, tak tá nech takisto kopíruje minimálnu mzdu, aby takýto zamestnanec neplatil ani zdravotné odvody, a tak ten nárast hrubého príjmu sa výraznejšie prejavil na raste čistého príjmu. Čiže aj takýmto spôsobom by mal štát pomôcť týmto zamestnancom. A keď mi poviete, to bude veľa stáť, tak ja len pripomeniem jedno číslo. Oproti prognóze sa za minulý rok výber daní a odvodov zvýšil o skoro 600 mil. eur, preboha! O 600 mil. eur má štátna pokladnica viac, lebo ekonomika funguje, čo je pre túto vládu, samozrejme, dobre, čiže ten rast ekonomiky zakýva všetky tie babráctva, neschopnosť, ktorú inak vnímame každý deň pri riadení tohto štátu. Takže je z čoho dať týmto zamestnancom a štát by sa mal na tom podieľať výraznejšie, a nielen tým, že tu manažuje diskusiu o zmene tabuliek. Na záver ešte jeden mikropohľad, ktorý tu treba dodať a ktorý už naznačil kolega Peter Osuský vo svojej faktickej poznámke. Dobre, tabuľkové platy verejných zamestnancov pôjdu hore, pôjdu minimálne na výšku minimálnej mzdy, čiže po novom 520 eur. Čiže kuchárka v základnej škole už nebude mať 480 eur, ale 520 eur brutto, čo je po odrátaní daní a odvodov nejakých 430 eur v čistom. Ale porovnateľná kuchárka v reštaurácii u súkromníka vedľa tej školy, ktorá je odmeňovaná podľa Zákonníka práce, § 120 Zákonníka práce – minimálne mzdové nároky, musí byť zaradená v tzv. 2. stupni náročnosti. Ak by to tak nebolo, sú súdne rozhodnutia, výsledky kontrol z inšpekcie, že to musí byť najmenej 2. stupeň náročnosti, čiže jej hrubá mzda je o 20 % vyššia podľa Zákonníka práce. Máme dve kuchárky, jedna v škole, zriaďovateľ je samospráva, druhá o pár metrov ďalej, v reštaurácii u súkromníka, a tá u súkromníka podľa zákona musí mať o 20 % vyššiu hrubú mzdu. Je toto podľa vás, v poriadku, že štát má, nastavuje pravidlá odmeňovania tých svojich zamestnancov, resp. zamestnancov samospráv vedome o 20 % nižšie? Podľa mňa to v poriadku nie je, a to treba opraviť v druhom čítaní. Ďakujem.