P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-12-14):
Pristúpime k ďalšiemu bodu programu, ktorým je vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 132/1990 Zb. o advokácii v znení zákona 302/1999 Z. z. a o doplnení zákona 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov , ktorý prerokúvame ako tlač 1112. Prosím teraz, aby z poverenia vlády Slovenskej republiky predmetný návrh zákona uviedol a odôvodnil v Národnej rade pán minister spravodlivosti Ján Čarnogurský. Pán minister, máte slovo. J. Čarnogurský, minister spravodlivosti SR: Vážený pán predsedajúci, vážená Národná rada. Táto novela zákona o advokácii je v druhom čítaní. Prešla obsiahlym pripomienkovým konaním pri príprave tejto novely v priebehu prerokúvania vo výboroch a prichádza sem so spoločnom správou, s ktorou súhlasíme opäť s gestorským výborom, to znamená, ktoré pozmeňujúce návrhy gestorský výbor navrhuje schváliť, s tými súhlasíme, ktoré nenavrhuje schváliť, s tými nesúhlasíme. Ale celkove problematiku tohto zákona by som rozdelil do troch častí, a síce jedna taká organizačno-stavovská, tam nie sú žiadne problémy, to prešlo vcelku, nakoniec sme aj prijali pripomienky, takže to je hladké. Druhý okruh je legalizácia pôsobenia zahraničných advokátskych kancelárií na Slovensku, čiže inými slovami otvorenie slovenského právnického trhu zahraničiu, a tretia problematika je zlúčenie Komory komerčných právnikov a advokátskej komory. Ako som povedal, tá prvá technicko-organizačná, nie sú problémy. Pokiaľ ide o otvorenie slovenského právnického trhu, musím povedať, že tam boli veľké pripomienky najmä zo strany zahraničných právnických organizácií a nie iba právnických organizácií, ale doslova aj diplomatických zastúpení a my sme pri posudzovaní týchto ustanovení postupovali tak, že sme porovnávali adekvátne zákonné ustanovenia v zahraničí týkajúce sa advokácie v zahraničí a naše ustanovenia tejto novely sme robili tak, aby neboli horšie pre zahraničných právnikov, než sú podmienky pôsobenia slovenských právnikov v zahraničí. Takto sme vylúčili, môžem povedať, že vlastne všetky ustanovenia, ktoré boli sporné. Zostalo iba jedno, ktoré je ešte diskutované a síce požiadavka reciprocity, ktorá je na dvoch miestach zakomponovaná v tomto návrhu novely. A tá požiadavka reciprocity spočíva v tom, že tu na Slovensku budú môcť pôsobiť tí zahraniční advokáti, ktorých krajina umožňuje pôsobenie slovenských advokátov v danej krajine. A na posudzovanie toho, či sú dané podmienky, je podľa návrhu zákona poverená Slovenská komora advokátov. A to znamená, Slovenská komora advokátov, ktorá má, môžem vám povedať teda z takej aj vecnej znalosti, ktorá má veľmi dobré vzťahy s advokátskymi komorami vo všetkých štátoch, s ktorými sme v nejakej medzinárodnej organizácii, myslím OECD, o Európskej únii ani nehovoriac a tak ďalej, a to znamená, že Slovenská advokátska komora nebude mať záujem nejako teda mimo medzinárodných pravidiel posudzovať a vyjadrovať sa k tomu, či iná krajina dáva podmienky našim advokátom alebo nedáva, pretože by sa automaticky ocitla v izolácii vlastne od svojich kolegiálnych komôr v zahraničí. No a preto navrhujem proste ponechať, však aj ústavnoprávny výbor to navrhuje, ponechať ustanovenie o požiadavke reciprocity. S týmto úzko súvisí aj vlastne požiadavka zlúčenia komory advokátov a Komory komerčných právnikov. Najskôr chcem povedať, že takéto zlúčenie už bolo asi pred piatimi rokmi v Českej republike, podobne niekedy v Maďarsku a všade boli s tým dobré skúsenosti, že všade bol opačný problém, ako je u nás, a síce, že tamojší advokáti sa tak trochu bránili zlúčeniu, pretože to znamenalo, že vlastne zo dňa na deň sa stali advokátmi ďalšie stovky alebo tisíce komerčných právnikov v našom slova zmysle, ktorí, povedzme, všetci v minulosti neprešli takými skúškami, kvalifikačnými požiadavkami ako advokáti a podobne. V súčasnosti existujú komerční právnici iba v Poľsku a Albánsku a konkrétne v Poľsku je to tiež problém ten, že advokáti by nechceli, advokáti by nesúhlasili s tým, aby komerční právnici, ktorých je asi štyrikrát viacej v Poľsku ako tiež problém ten, že advokáti by nechceli, advokáti by nesúhlasili s tým, aby komerční právnici, ktorých je asi štyrikrát viacej v Poľsku ako advokátov, aby sa zo dňa na deň stali advokátmi. My zlučujeme týmto zákonom Komoru komerčných právnikov a komoru advokátov, pričom v súčasnosti je viacej advokátov, teda viacej členov advokátskej komory ako Komory komerčných právnikov. Pre komerčných právnikov to jednoznačne znamená výhodu, že budú zlúčení, pretože zo dňa na deň sa stanú advokátmi bez toho, aby boli na nich kladené akékoľvek kvalifikačné alebo iné požiadavky. Nepochybne postavenie alebo profesia advokáta je medzinárodne známejšia. Advokáti majú v týchto národných advokátskych komorách v iných štátoch partnera, to znamená, že sú schopní vybavovať, rokovať a vybavovať, presadzovať záujmy svojich členov aj v zahraničí, a preto odpor Komory komerčných právnikov proti tomuto zlúčeniu je jednoducho iracionálny a ja mu celkom nerozumiem. Pokiaľ ide o tú argumentáciu Komory komerčných právnikov, po prvé, že budú musieť robiť aj trestné obhajoby, v tom je jediný rozdiel, že komerční právnici doteraz nemuseli ani vlastne ani nemohli robiť trestné obhajoby. Advokáti mohli a eventuálne za istých podmienok aj museli a druhá vec, že komerční právnici údajne, že sú špecializovaní na obchodné právo. Táto špecializácia, to jednoducho nie je pravda. Nie je pravda. Proste sú takí advokáti, ktorí robia takmer iba obchodné právo a sú, samozrejme, špecializovaní na to, a tým, že majú aj medzinárodných partnerov, myslím, tak aj z tohto hľadiska majú lepšie podmienky pre kvalifikované poskytovanie právnych služieb v oblasti obchodného práva, keďže dnes vlastne všetky obchodné vzťahy prekračujú hranice a idú do nejakého iného štátu než komerční právnici. Pokiaľ ide o obhajobu, povinnosť vystupovať v trestnom konaní ako obhajcovia, už dnes je viacej advokátov, než je potrebné na takzvané ex offo obhajoby, čiže tie povinné, a to znamená, že podľa tohto návrhu zákona, myslím rok a neviem, či nie dokonca dlhšie, tí dnešní komerční právnici nebudú musieť robiť trestné obhajoby, ale ja som presvedčený, že dnešní komerční právnici v niektorých okresoch na strednom alebo na východnom Slovensku, kde nie je až tak veľa ekonomických a občianskoprávnych káuz, tak majú záujem a budú veľmi radi a budú mať záujem a budú mať snahu, aby robili čím skôr aj trestné obhajoby, pretože trestné obhajoby nakoniec platí v krajnom prípade štát, ministerstvo spravodlivosti, čiže z tohto hľadiska je to rozšírenie možností ich pôsobenia. A kto nebude chcieť to robiť, tak nebude musieť zatiaľ zo zákona minimálne rok a potom už dnes dostali predsedovia okresných súdov od Slovenskej komory advokátov, list, kde dostávajú taký zoznam advokátov z daného okresu, ktorí majú záujem robiť trestné obhajoby ex offo a už dnešný tento zoznam a tento počet stačí na to, aby obhajoby ex offo boli vybavené. To znamená, ktorí komerční právnici nebudú chcieť nikdy robiť trestné obhajoby, tak nikdy ich nebudú musieť robiť, pretože bude dostatok iných, ktorí ich budú robiť. No a z tohto hľadiska mám pocit, no, poviem, predseda Komory komerčných právnikov nepochopil, v čom je problém, pretože v novinových rozhovoroch, ktoré sú publikované, tak on sa stavia práve na opačnú polohu, pokiaľ ide o zahraničných advokátov, kde on nechápe, že tu je potrebné vytvoriť jednu silnú stavovskú organizáciu právnikov, ktorá bude hájiť záujmy slovenských právnikov proti konkurenčnému tlaku mnohonásobne silnejších a početnejších zahraničných právnikov, ale predseda komory komerčných právnikov práve vytýka ministerstvu spravodlivosti, že do návrhu zákona sme zabudovali ustanovenia, ktoré predsa nejakým spôsobom „chránia“ alebo zlepšujú konkurenčné schopnosti slovenských právnikov oproti zahraničným právnikom. Tu napríklad v jednom rozhovore v Hospodárskych novinách predseda komerčných právnikov hovorí, že právo EÚ nepozná napríklad rozdelenie na zahraničných a medzinárodných právnikov či skladanie kaucií v prospech Slovenskej advokátskej komory. Táto kaucia je alternatívne zabudovaná v návrhu zákona, podobne ako je to napríklad v Kanade, kde zahraničný právnik taktiež alternatívne musí zložiť kauciu vo výške milióna kanadských dolárov, aby ani nemal právny nárok, ale možnosť dostať povolenie pôsobiť v Kanade ako právny poradca. Čiže z tohto hľadiska aj zlúčenie Komory komerčných právnikov a Slovenskej komory advokátov vytvára lepšie podmienky v prvom rade pre komerčných právnikov, ale celkovo chráni záujmy slovenských advokátov, vyrovnáva konkurenčnú schopnosť slovenských právnikov oproti zahraničným advokátom, ktorí sem podľa tohto zákona budú mať možnosť prísť legálne. Oni tu, mimochodom, už sú roky a to, aby zahraniční právnici sem mali možnosť prísť, k tomu nás viažu medzinárodné dohody OECD, prístupový proces k Európskej únii a podobne, čiže aj z tohto hľadiska postupne dávame slovenské zákonodarstvo do súladu s medzinárodnými záväzkami Slovenska. Prosím preto, aby ste tento návrh zákona prijali.