Krúpa, Juraj, poslanec NR SR (2021-06-29):
Čiže vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 69/2018 Z. z. o kybernetickej bezpečnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. I bod 12 znie: „12. V § 5 sa odsek 1 dopĺňa písmenami y) až af), ktoré znejú: „y) Je vnútroštátnym orgánom pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti a orgánom posudzovania zhody podľa osobitného predpisu10aa), z) plní úlohy kompetenčného a odvetvového centra podľa osobitného predpisu10ab), aa) odníma certifikát kybernetickej bezpečnosti, ab) v rámci systému certifikácie kybernetickej bezpečnosti vydáva bezpečnostné štandardy, certifikačné schémy a postupy, ac) plní úlohy ústredného orgánu podľa prílohy č. 1, ad) vedie a zverejňuje na svojom webovom sídle zoznam orgánov posudzovania zhody v systéme certifikácie kybernetickej bezpečnosti, zoznam certifikačných orgánov, audítorov kybernetickej bezpečnosti a zoznam právnických osôb, prostredníctvom ktorých je možné realizovať audity kybernetickej bezpečnosti, ae) posudzuje bezpečnostné riziká dodávateľa na výkon činností, ktoré priamo súvisia s prevádzkou sietí a informačných systémov pre prevádzkovateľa základnej služby (ďalej len „tretia strana“) pre kybernetickú bezpečnosť Slovenskej republiky a správu o tomto posúdení predkladá Bezpečnostnej rade Slovenskej republiky, af) predkladá príslušnému Osobitnému kontrolnému výboru Národnej rady Slovenskej republiky každoročne správu o dodržiavaní noriem týkajúcich sa ochrany telekomunikačného tajomstva a osobných údajov občanov Slovenskej republiky.“.“ Poznámky pod čiarou k odkazom 10aa a 10ab znejú: „10aa) Čl. 58 a 60 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/881 o agentúre ENISA (Agentúra Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť) a o certifikácii kybernetickej bezpečnosti informačných a komunikačných technológií a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 256/2013 (akt o kybernetickej bezpečnosti) (Ú. v. EÚ L 151, 7. 6. 2019). 10ab) Čl. 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/887, ktorým sa zriaďuje Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier (Ú. v. EÚ L 202, 8. 6. 2021).“ 2. V čl. I bod 13, § 5a odseky 4 až 6 znejú: „(4) Úrad odníme európske certifikáty kybernetickej bezpečnosti, ktoré vydal alebo európske certifikáty kybernetickej bezpečnosti vydané podľa čl. 56 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/881 o agentúre ENISA (Agentúra Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť) a o certifikácii kybernetickej bezpečnosti informačných a komunikačných technológií a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 526/2013 (akt o kybernetickej bezpečnosti) (ďalej len „nariadenie (EÚ) 2019/881“) orgánmi posudzovania zhody, ktoré nie sú v súlade s nariadením (EÚ) 2019/881 alebo s európskym systémom certifikácie kybernetickej bezpečnosti. (5) Úrad môže odňať vydaný európsky certifikát kybernetickej bezpečnosti aj držiteľovi certifikátu, ak tento a) poruší povinnosť podľa čl. 56 ods. 8 nariadenia (EÚ) 2019/881, b) neumožní úradu získať prístup do priestorov podľa čl. 58 ods. 8 písm. d) nariadenia (EÚ) 2019/881, c) akýmkoľvek spôsobom znemožní vykonávať oprávnenie podľa čl. 58 ods. 8 písm. b) nariadenia (EÚ) 2019/881. (6) Na účely tohto zákona sa rozumie a) produktom produkt IKT podľa čl. 2 ods. 12 nariadenia (EÚ) 2019/881, b) službou služba IKT podľa čl. 2 ods. 13 nariadenia (EÚ) 2019/881, c) procesom proces IKT podľa čl. 2 ods. 14 nariadenia (EÚ) 2019/881.“ Poznámky pod čiarou 10h) až 10o) sa vypúšťajú. V súvislosti s touto zmenou sa v čl. I bode 13 primerane upraví úvodná veta k poznámkam pod čiarou. 3. V čl. I sa za bod 14 vkladá nový bod 15, ktorý znie: „15. V § 8 ods. 5 sa vkladá nové písmeno f), ktoré znie: „f) Úrad pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb,“.“ Doterajšie písmeno f) sa označuje ako písmeno g).“ Nasledujúce novelizačné body sa primerane prečíslujú. 4. V čl. I bod 20, § 10a odsek 1 znie: „(1) Orgán verejnej moci, prevádzkovateľ základnej služby a právnická osoba v sektore podľa prílohy č. 1 sú povinní poskytnúť úradu na plnenie jeho úloh pri riešení kybernetického bezpečnostného incidentu podľa tohto zákona požadovanú súčinnosť a informácie získané z vlastnej činnosti dôležité na zabezpečenie kybernetickej bezpečnosti a riešenie kybernetického bezpečnostného incidentu; informácie sa poskytujú len za podmienky, že sú nevyhnutné pre riešenie kybernetického bezpečnostného incidentu a ich poskytnutím nedôjde k ohrozeniu plnenia konkrétnej úlohy podľa osobitného predpisu13a) alebo spravodajskej služby podľa osobitného predpisu13) alebo k odhaleniu jej zdrojov, prostriedkov, totožnosti osôb, ktoré konajú v jej prospech, alebo k ohrozeniu medzinárodnej spravodajskej spolupráce.“ 5. V čl. I bod 33 znie: „33. V § 20 sa za odsek 4 vkladá nový odsek 5, ktorý znie: „(5) Bezpečnostné opatrenia sa prijímajú a realizujú na základe analýzy rizík kybernetickej bezpečnosti, ktorá určuje pravdepodobnosť vzniku škodlivej udalosti. Súčasťou analýzy rizík je aj analýza politického rizika tretej strany, pričom politické riziko sa posudzuje najmä vzhľadom na a) plnenie záväzkov z medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná, a na jej členstvo v medzinárodných organizáciách, b) možnosť ovplyvňovania a zasahovania do činnosti tretej strany štátom, ktorý nie je členským štátom Európskej únie a Organizácie Severoatlantickej zmluvy (ďalej len „cudzí štát“), c) analýzu vlastníckej štruktúry a riadiacej štruktúry tretej strany vrátane vlastníckeho podielu cudzieho štátu a priamych zahraničných investícií do tretej strany, d) analýzu právnych predpisov a medzinárodných záväzkov cudzieho štátu v oblasti ochrany základných ľudských práv a slobôd, kybernetickej bezpečnosti, boja proti počítačovej kriminalite, ochrany osobných údajov a ochrany informácií, e) informácie špecifické pre cudzí štát a informácie spravodajskej služby o možných hrozbách pre záujmy Slovenskej republiky.“ Politické riziká schvaľuje vláda Slovenskej republiky na základe stanoviska úradu. Stanovisko úradu sa predkladá Bezpečnostnej rade Slovenskej republiky. Politické riziká úrad zverejňuje v jednotnom informačnom systéme kybernetickej bezpečnosti. Úrad v analýze politického rizika zohľadní vyjadrenie Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky, Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky, Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, Slovenskej informačnej služby a Ministerstva obrany Slovenskej republiky z oblasti ich pôsobnosti.“ Doterajší odsek 5 sa označuje ako odsek 6. 6. V čl. I bod 37 znie: „37. Za § 24 sa vkladá § 24a, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 24a Automatizované poskytovanie informácií (1) Ak je to vzhľadom na povahu alebo dôležitosť základnej služby potrebné a nedôjde k uzatvoreniu zmluvy podľa § 24 ods. 6, úrad môže rozhodnutím uložiť prevádzkovateľovi základnej služby povinnosť automatizovaným spôsobom vyhodnocovať výskyt kybernetického bezpečnostného incidentu a nahlasovať kybernetický bezpečnostný incident. Na tento účel zverejňuje úrad výstrahy, varovania a ďalšie informácie v jednotnom informačnom systéme kybernetickej bezpečnosti. Náklady spojené s technickým zabezpečením vyhodnocovania a nahlasovania kybernetického bezpečnostného incidentu znáša úrad. (2) Povinnosť podľa odseku 1 nie je možné uložiť, ak ide o siete a informačné systémy, ktoré sa týkajú zabezpečenia obrany alebo bezpečnosti Slovenskej republiky. (3) Úrad rozhodnutím podľa odseku 1 určí prevádzkovateľa základnej služby, ktorého sa povinnosť týka, spôsob poskytovania a rozsah informácií, ktoré sa týkajú automatizovaného spôsobu vyhodnocovania výskytu kybernetického bezpečnostného incidentu a nahlasovania kybernetického bezpečnostného incidentu a trvanie tejto povinnosti. Rozhodnutie sa môže týkať len takých informácií, ktoré sú nevyhnutné pre zabezpečenie kybernetickej bezpečnosti a riešenie kybernetického bezpečnostného incidentu, ak tento účel nemožno dosiahnuť inak. (4) Obsah komunikácie a prenášaných správ a ochrana súkromia podľa osobitného predpisu28a) plnením povinností podľa odseku 1 nie sú dotknuté.“.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 28a znie: „28a) Zákon č. 166/2003 Z. z. o ochrane súkromia pred neoprávneným použitím informačno-technických prostriedkov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o ochrane pred odpočúvaním) v znení neskorších predpisov.“ 7. V čl. I bod 38 znie: „38. Za § 27 sa vkladá § 27a, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 27a Obmedzenie používania produktu, procesu, služby alebo tretej strany (1) Úrad môže rozhodnutím zakázať alebo obmedziť používanie konkrétneho produktu, procesu, služby alebo tretej strany na poskytovanie základnej služby, ak zistí, že takéto používanie a) neumožňuje alebo zásadným spôsobom sťažuje udržanie kybernetickej bezpečnosti, a tým ohrozuje život alebo zdravie osôb, hospodárske fungovanie štátu, verejný poriadok, bezpečnosť alebo majetok osôb, alebo b) ohrozuje bezpečnostné záujmy Slovenskej republiky. (2) Konanie podľa odseku 1 úrad začne z vlastného podnetu alebo na základe odôvodneného podnetu iného orgánu verejnej moci Slovenskej republiky. Oznámenie o začatí konania úrad zverejní najmenej na 30 dní v jednotnom informačnom systéme kybernetickej bezpečnosti a na svojom webovom sídle a počas tejto doby nemôže vydať rozhodnutie. (3) Úrad pred vydaním rozhodnutia podľa odseku 1 vždy vykoná vo vzťahu k produktu, procesu, službe alebo k tretej strane analýzu rizík podľa § 20 ods. 5 na základe vyjadrenia Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky, Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky, Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, Slovenskej informačnej služby a Ministerstva obrany Slovenskej republiky z oblasti ich pôsobnosti. Návrh rozhodnutia predkladá Bezpečnostnej rade Slovenskej republiky a vláde Slovenskej republiky. Od stanoviska vlády Slovenskej republiky sa úrad nemôže odchýliť. (4) Úrad vydá rozhodnutie podľa odseku 1 iba v prípade, ak prevádzkovateľ základnej služby alebo tretia strana nedostatky podľa ods. 1 neodstráni v primeranej lehote určenej úradom. (5) Prevádzkovateľ základnej služby je povinný zdržať sa používania konkrétneho produktu, procesu, služby alebo tretej strany uvedenej v rozhodnutí podľa odseku 1 na poskytovanie základnej služby alebo ich používanie obmedziť. (6) Rozhodnutie podľa odseku 1 sa vyhlási zverejnením v Zbierke zákonov Slovenskej republiky (poznámka pod čiarou 28b) a účinky nadobúda dňom vyhlásenia. Ak je vyhlásené rozhodnutie podľa odseku 1 zmenené alebo zrušené, na právny akt, ktorým sa rozhodnutie podľa odseku 1 zmenilo alebo zrušilo, sa prvá veta použije rovnako. (7) Ak úrad rozhodnutím podľa odseku 1 zakáže alebo obmedzí používanie konkrétneho produktu, procesu, služby alebo tretej strany na poskytovanie základnej služby, v rozhodnutí podľa odseku 1 zároveň určí primeranú dobu zákazu alebo obmedzenia používania konkrétneho produktu, procesu, služby alebo tretej strany, ktorá nemôže byť dlhšia ako dva roky. O zákaze alebo obmedzení podľa prvej vety môže úrad rozhodnúť aj opakovane. (8) Ak ide o produkt, proces, službu alebo tretiu stranu, ktorú prevádzkovateľ základnej služby začal používať pred zverejnením rozhodnutia podľa odseku 1, je prevádzkovateľ základnej služby povinný zdržať sa používania alebo obmedziť používanie produktu, procesu, služby alebo tretej strany uvedenej v rozhodnutí podľa odseku 1 v primeranej lehote určenej v rozhodnutí, ktorá nie je kratšia ako dva roky a dlhšia ako päť rokov. Zároveň je prevádzkovateľ základnej služby povinný najneskôr do šiestich mesiacov od zverejnenia rozhodnutia podľa odseku 1 vykonať primerané bezpečnostné opatrenia na riadenie rizík podľa odseku 3.“.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 28b znie: „28b) § 13 písm. f) zákona č. 400/2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“ 8. V čl. I v bode 41 v § 29 ods. 3 v poznámke pod čiarou k odkazu 31b) sa slová „STN EN ISO/IEC 17024“ nahrádzajú slovami „STN EN ISO/IEC 17024 (015258)“ a slová „(ISO/IEC 17024) (01 5258)“ sa nahrádzajú slovami „Vestník Úradu pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky č. 3/13.“ 9. V čl. I bod 43 znie: „43. V § 29 odsek 6 znie: „(6) Úrad môže kedykoľvek vykonať audit kybernetickej bezpečnosti u prevádzkovateľa základnej služby alebo požiadať certifikovaného audítora kybernetickej bezpečnosti, aby vykonal takýto audit u prevádzkovateľa základnej služby s cieľom potvrdiť účinnosť prijatých bezpečnostných opatrení a plnenie požiadaviek stanovených týmto zákonom.“.“ 10. V čl. I bod 45, § 31 ods. 2 písmeno d) sa slová „§ 24a ods. 1 a 2“ nahrádzajú slovami „§24a ods. 1“. 11. V čl. I bod 48 znie: „48. V § 31 sa za odsek 5 vkladajú nové odseky 6 až 9, ktoré znejú: „(6) Úrad uloží pokutu od 300 eur do 100 000 eur výrobcovi alebo poskytovateľovi produktov, služieb alebo procesov, ktorý sa dopustí správneho deliktu tým, že podľa čl. 53 (EÚ) 2019/881 vydá EÚ vyhlásenie o zhode, ktoré je v rozpore s požiadavkami ustanovenými v Európskom systéme certifikácie kybernetickej bezpečnosti. (7) Úrad uloží pokutu od 300 eur do 100 000 eur výrobcovi alebo poskytovateľovi certifikovaných produktov, služieb alebo procesov alebo výrobcovi alebo poskytovateľovi produktov, služieb a procesov, pre ktoré je vydané EÚ vyhlásenie o zhode, ktorý sa dopustí správneho deliktu tým, že nezverejní v elektronickej podobe alebo neaktualizuje doplňujúce informácie o kybernetickej bezpečnosti podľa čl. 55 ods. 1 písm. a) až d) nariadenia (EÚ) 2019/881. (8) Úrad uloží pokutu od 300 eur do 100 000 eur orgánu posudzovania zhody, držiteľovi európskeho certifikátu kybernetickej bezpečnosti alebo vydavateľovi EÚ vyhlásení o zhode, ktorý sa dopustí správneho deliktu tým, že a) neposkytne vnútroštátnemu orgánu pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti informácie potrebné na plnenie svojich úloh podľa čl. 58 ods. 8 písm. a) nariadenia (EÚ) 2019/881, b) znemožní vnútroštátnemu orgánu pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti viesť vyšetrovanie v podobe auditu podľa čl. 58 ods. 8 písm. b) nariadenia (EÚ) 2019/881. (9) Úrad uloží pokutu od 300 eur do 100 000 eur orgánu posudzovania zhody alebo držiteľovi európskeho certifikátu kybernetickej bezpečnosti, ktorý sa dopustí správneho deliktu tým, že neumožní vnútroštátnemu orgánu pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti prístup do priestorov podľa čl. 58 ods. 8 písm. d) nariadenia (EÚ) 2019/881.“.“ Doterajšie odseky 6 až 12 sa označujú ako odseky 10 až 16. 12. V čl. I bod 52 znie: „52. V § 32 sa odsek 1 dopĺňa písmenami g) a h), ktoré znejú: „g) certifikačné schémy a postupy v systéme certifikácie kybernetickej bezpečnosti, h) bezpečnostné opatrenia, ak si to vyžadujú právne záväzné akty a odporúčania Európskej únie pre oblasť kybernetickej bezpečnosti.“.“ 13. V čl. I bod 53 znie: „53. V § 33 ods. 1 sa slová „§ 17 ods. 6, § 21 ods. 4 a § 27“ nahrádzajú slovami „§ 17, § 21 a § 27“.“ 14. V čl. I bod 58 znie: „58. V prílohe či v sektore „3. Digitálna infraštruktúra“ sa v stÍpci „Prevádzkovateľ služieb“ vkladá nový riadok, ktorý znie: „poskytovateľ služieb webhostingu, DNS hostingu alebo mailhostingu“.“ Týmto som prečítal teda pozmeňujúci návrh. Ďakujem veľmi pekne.