R. Žiak, poslanec: (2003-04-10):
Ešte pred 15 rokmi by asi nikto, ani vo východnej Európe, ani na Západe neveril ani nesníval, že raz budeme môcť byť rovnoprávnou súčasťou tzv. západnej Európy. A o tom práve dnes rozhodujeme. Ešte pomerne nedávno existovali hranice s ostnatým drôtom, na ktorých sa z nezmyselných dôvodov strieľalo. Dnes už vieme, že za týmito hranicami sme boli my, a nie oni. Ešte pomerne nedávno prebiehali nekonečné rokovania o znižovaní počtov rakiet s atómovými hlavicami zameraných aj na ciele v strednej Európe. Naše deti už našťastie nebudú poznať, čo je to prekračovať alebo neprekračovať hranice vytvorené jaltskými dohovormi a následnou studenou vojnou. Pri týchto hraniciach stáli veľké armády ideologicky pripravené bojovať na život a na smrť s nepriateľom. Vír udalostí deväťdesiatych rokov všetko zásadným spôsobom zmenil. Sovietsky blok sa zrútil, spojením rozdeleného Nemecka sa otriasli základy zmýšľania o európskej bezpečnosti. Zmizli aj hranice s ostnatým drôtom. Vážené dámy, vážení páni, vznik NATO pred vyše polstoročím a rozprestretie bezpečnostného dáždnika nad západnou Európou umožnilo predtým absolútne nepredstaviteľnú prestavbu a integráciu západnej Európy. Západoeurópske štáty začali prosperovať krátko po druhej svetovej vojne. Ich prosperita bola založená na vzájomnej spolupráci a vzájomnom garantovaní bezpečnosti. Možno si položiť otázku: Ako by asi prebiehal európsky vývoj, keby nebolo vzniklo NATO. Idea rozšírenia NATO bola v deväťdesiatych rokoch a stále je pre štáty strednej a východnej Európy logickým zavŕšením boja za slobodu, demokraciu a národnú samostatnosť. Cieľom rozšírenia je zotrenie rozdielov v Európe zapríčinených Jaltou. Rozširovanie  NATO je súčasťou širších snáh o integráciu Európy a demokratického sveta. Rozšírenie aliancie je aj pomocou pri zjednocovaní Európy a otváraní brán pre nových členov združenia prosperujúcich demokratických štátov. Položme si na tomto opäť otázku: Ktorý členský štát NATO je neprosperujúci? Naším cieľom nie je obnoviť staré tzv. bojové hranice ani ich presunúť niekam inam, naším cieľom je žiť v bezpečnom systéme, ktorý nám dáva reálnu šancu žiť v prosperite. Z tohto pohľadu nie je pre nás alternatívou ani neutralita, ani prakticky neexistujúci obranný systém Európskej únie, predtým Západoeurópskej únie. Takýto systém nemôže poskytnúť garanciu bezpečnosti celej Európe ani jej východnej časti. Nemôže niesť bremeno zodpovednosti za prekonanie rozdelenia, ktoré v Európe nastolila studená vojna. Som za zachovanie jednotného transatlantického systému kolektívnej bezpečnosti a zachovanie ducha transatlantickej spolupráce. Som presvedčený, že Spojené štáty americké majú eminentný záujem o spojenectvo s Európou, pretože so žiadnou inou časťou sveta nemajú toľko spoločných hodnôt a záujmov. Zaistením mieru a bezpečnosti v transatlantickom priestore umožní týmto krajinám sústrediť sa na iné problémy, s ktorými budú konfrontované v najbližších desaťročiach. V tejto súvislosti by som chcel podotknúť, že ani Spojené štáty americké pri riešení zahraničnopolitických problémov by nemali postupovať samostatne, ale v rámci širokého spojenectva konať v globálnych rozmeroch prosperujúcej demokracie. V tomto duchu som jednoznačne za prehĺbenie väzieb a zintenzívnenie vzťahov medzi Spojenými štátmi americkými a tzv. starou Európou alebo starým kontinentom. Vážené dámy, vážení páni, na záver by som chcel konštatovať, že vstup Slovenska do NATO je výsledkom snaženia všetkých slovenských vlád od vzniku samostatnej Slovenskej republiky. V záujme budúcnosti Slovenska, jeho zachovanej zvrchovanosti a jeho ďalšieho demokratického mierového rozvoja jednoznačne podporujem ratifikáciu Severoatlantickej zmluvy a vstup Slovenskej republiky do NATO ako zavŕšenie mnohoročných  snáh o začlenenie Slovenska ako plnohodnotného člena do spoločenstva demokratických štátov. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)