M. Dzurinda, predseda vlády SR: (2004-10-21):
Každý z oboch zdrojov charakterizuje nezamestnanosť v krajine z iného pohľadu. Jeden na základe oficiálnej evidencie nezamestnaných, ktorá je podložená národnou legislatívou, druhý na základe štatistického zisťovania vychádzajúceho zo štandardnej medzinárodnej metodiky. Sú to dva rozdielne koncepty, a tak údaje o nezamestnanosti sa z definície nemôžu úplne zhodovať. Je bežné, že evidovaná nezamestnanosť sa líši od nezamestnanosti, ktorá sa zisťuje štatisticky. Pritom tento vzťah je rôzny v rôznych krajinách a vyvíja sa v čase. Spolu však tieto údaje vytvárajú širokú informačnú základňu na sociálne a ekonomické analýzy situácie na trhu práce, na formulovanie zásad politiky trhu práce, či vypracúvanie prognóz ekonomického a sociálneho rozvoja Slovenskej republiky. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny vychádza pri svojich rozhodnutiach ako z údajov rezortných štatistík, tak aj z údajov Štatistického úradu. Dokumenty ako Stratégia zamestnanosti, Národné akčné plány zamestnanosti a inklúzie a napokon aj Správa o sociálnej situácii hodnotia situáciu na trhu práce rovnako na základe údajov z registrov úradov práce, ako aj zisťovaní Štatistického úradu. Rozdiely v hodnotách získaných z uvedených zdrojov sú vykazované aj v iných krajinách. Vo väčšine nových členských štátov Európskej únie okrem Česka, Maďarska a Slovinska miera nezamestnanosti podľa údajov výberového zisťovania taktiež prevyšuje mieru evidovanej nezamestnanosti. Vzájomnú reláciu týchto ukazovateľov formujú v každom štáte odlišnosti národnej legislatívy v porovnaní s medzinárodnou metodikou. Podľa tejto metodiky je za nezamestnaného považovaná osoba, spĺňajúca súčasne tri kritériá – v sledovanom týždni nemala žiadnu platenú prácu, v posledných štyroch týždňoch si prácu aktívne hľadá alebo si prácu našla a do zamestnania nastúpi v priebehu dvoch mesiacov, a napokon, je schopná nastúpiť do zamestnania najneskôr do dvoch týždňov. Uvedená osoba môže, ale nemusí byť evidovaná na úradoch práce. Najzaujímavejšie bolo pre mňa, keď som sa oboznámil s odpoveďou, s návrhom odpovede na túto otázku, bolo poznanie, že práve osoby, ktoré sú považované z hľadiska medzinárodných kritérií za nezamestnané, ale z hľadiska národnej legislatívy nemôžu alebo nechcú byť v evidencii úradov práce, sú zdrojom vyšších počtov nezamestnaných a celkovej miery nezamestnanosti. Uvediem celkom konkrétne, že podľa výberového zisťovania sú medzi nezamestnanými vykazované napríklad aj osoby na materskej dovolenke, študenti, starobní a invalidní dôchodcovia, ktorí by radi pracovali a hľadajú si prácu. Zároveň sú v tejto skupine zaradené aj osoby pôsobiace v šedej ekonomike, ktoré zo strachu pred kontrolnými orgánmi svoju prácu nepriznávajú. Ale vaša otázka, pani poslankyňa, myslím, že mieri aj širšie, nielen v technike, lebo myslím si, že rozdiely medzi tým, ako vykazuje mieru nezamestnanosti jeden úrad a druhý úrad, sa pochopiť dajú. Ale rád by som ešte niekoľko poznámok urobil k samotnej podstate, a to je vývoj tohto ukazovateľa, ktorý je jedným z kľúčových v každej ekonomike. A tu by som chcel povedať, že zatiaľ, čo úrovne vykazovanej miery nezamestnanosti sa mierne líšia, vývoj ukazovateľov poukazuje na rovnaký trend na trhu práce, a toto považujem za kľúčové. Ešte laickejšie by som povedal, ak sú tie rozdiely stále približne rovnaké, tak je dôležité, či sa tá miera hýbe  dohora, alebo klesá, a v každej ekonomike je najdôležitejšia práve tá tendencia alebo dynamika vývoja. Nuž, a dynamika vývoja nezamestnanosti podľa údajov z registra úradov práce a údajov vykázaných Štatistickým úradom je veľmi podobná na Slovensku. To považujem za kľúčové. Ak by sme predtým spomínané špecifické skupiny osôb z výberových zistení Štatistického úradu nebrali do úvahy, priemerný počet všetkých evidovaných uchádzačov o zamestnanie by bol v druhom štvrťroku tohto roku podľa údajov práce 414 tisíc a podľa údajov štatistiky 418 tisíc, teda čísla veľmi blízke. Obe inštitúcie vykázali pokles nezamestnanosti v minulom roku a v postupnom znižovaní nezamestnanosti sa pokračuje aj v tomto roku. Štatistický úrad vykázal pokles nezamestnanosti za druhý štvrťrok 2004 o takmer 1 percentuálny bod v porovnaní s predchádzajúcim štvrťrokom. Údaje za tretí štvrťrok tohto roku, ktoré má ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny k dispozícii už teraz, ukazujú na pokračujúci pokles miery nezamestnanosti. Záver. Z tohto vysvetlenia, myslím, vyplýva, že obe metódy hodnotenia nezamestnanosti je potrebné chápať ako dva paralelne existujúce a navzájom nezastupiteľné zdroje údajov. Rozdiely vo vykazovaných mierach nezamestnanosti zisťovaných rozdielnymi metodikami sú príznačné pre viaceré krajiny a Slovensko v tomto nie je výnimkou. Podstatné je, že trend vykazujú rovnaký a na trhu práce sa situácia naďalej zlepšuje, a osobne si dovolím povedať, že sa aj bude nielen tým, že nabehne čochvíľa automobilka Peugeot Citroen, verím, že v roku 2006 automobilka Kia/Hyundai, ale denne vlastne pribúda informácií, že prílev zahraničných investícií narastá, že sa darí aj domácej ekonomike, a preto si myslím, že tieto pozitívne trendy vo vývoji nezamestnanosti alebo zamestnanosti budú pokračovať.