I. Gašparovič, poslanec: (2001-10-23):
I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec Brňák. P. Brňák, poslanec: Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Ja vítam, pán minister, teda, že ste povedali, že nie je problém ani s tou zmluvou, ani s tým, aby sme sa mohli oboznámiť. Dokonca ste uviedli, že je voľne dostupná. Ja sa priznám, ja som ju hľadal aj na Úrade vlády, aj na ministerstve hospodárstva, ale som ju nenašiel. Čiže neviem. Je možné, že asi mám nejaký zlý údaj. Čiže poprosím vás, ak teda môžete, tak povedzte aspoň presnú adresu, kde je umiestnená na internete a či je v tej podobe, v akej dnes o nej rokujeme z hľadiska istej aktualizácie. Ak tento údaj uvediete, tak myslím si, že nie je za potreby trvať na tej požiadavke, aby nám tá zmluva bola rozdaná. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem. Pán poslanec Benčat ešte. J. Benčat, poslanec: Ďakujem za slovo. Pán minister, ja vás nebudem urážať, určite  to nemá s mojou povahou nič spoločné. Ja by som len chcel argumentovať, že ste zobrali materiály, ktoré sa týkali našej vlády. Samozrejme, tieto materiály boli v danej dobe na danom stupni poznania. Veď od roku 1998 sa urobili pomerne značné rekonštrukčné práce na V1. To znamená, že relevantné organizácie, ako sú MAAE, ďalej tu môžem menovať Svetovú asociáciu prevádzkovateľov Jadrovej elektrárne MANO, potom je tu Asociácia druhých dozorov VENRA a podobne. Títo všetci okrem rakúskej misie jednoznačne konštatovali, že ide o bezpečnú prevádzku. Ak zoberieme do úvahy ešte jadrový dozor slovenský, takže v roku 1995 sa vždy udeľovala licencia dočasne až na jedno obdobie tej kampane palivovej. V roku 2000 po ukončení rekonštrukcie sa konštatovalo, že licencia na prevádzku bola zmenená a polená na časovo neobmedzenú dobu. Tak to je podstatná zmena voči roku 1998. A preto môžeme dnes argumentovať tým, že prevádzka je bezpečná minimálne do roku 2015. A keď som vo svojom vystúpení hovoril o roku 2010, 2012, tak som dával určitú rezervu a určité vyjadrenia tých relevantných  organizácií. Ale keď je raz povolené na neobmedzenú dobu, nie je dôvod, aby sme po šiestich rokoch pri tak vysokých nákladoch na opravu a rekonštrukciu okamžite odstavovali príslušné bloky. Veď to nie je zdravá ekonomická úvaha. Hovorím ešte raz, nie sú ani bezpečnostné, ani technické, ani ekonomické dôvody, aby sme takúto funkčnú elektráreň dnes odstavovali. Nie sú. A nech ma niekto presvedčí, že sú, tak potom stiahnem svoje slová späť. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: O slovo požiadal pán podpredseda vlády Ľubomír Fogaš. Nech sa páči. Ešte predtým vám oznámim, že sme zabezpečovali účasť pána predsedu Úradu jadrového dozoru, pána inžiniera Lipára, ktorý je však na zahraničnej služobnej ceste v Nemecku, nemôže sa zúčastniť. Nech sa páči, pán podpredseda, máte slovo. Ľ. Fogaš, podpredseda vlády: Ďakujem pekne, pán podpred-seda. Pôvodne som nehodlal vystúpiť k tejto téme, ale bol som vyzvaný pánom poslancom Brňákom, aby som odpovedal na dve otázky a ja sa o to veľmi stručne pokúsim. Predtým však chcem vám zacitovať z dokumentov, ktoré sa nazývajú finančné memorandum, ktoré boli podpísané a ktoré hovoria o tom, že pokiaľ ide o opatrenia z grantov, sa dáva k dispozícii na uzatváranie zmlúv do roku 31. decembra 2002, a pokiaľ ide o uzávierku na vyplácanie finančných prostriedkov z grantov, má ísť o rok 2003, koniec roku. Súčasne vám dávam k dispozícii vetu, ktorá je tam uvedená. Komisia môže súhlasiť za výnimočných okolností s patričným predĺžením obdobia stanoveného na uzatváranie zmlúv alebo obdobia na vyplatenie finančných prostriedkov, čo znamená skutočne, že dnes rokujeme len o tom, či budú poskytnuté nejaké finančné prostriedky súvisiace s možným odstavením, alebo nebudú. Alebo nastane situácia, že raz sa tá elektráreň odstaví bez toho, aby sme použili prostriedky zvonku a všetko to zaplatíme sami alebo budú nejaké prostriedky kumulované, ktoré bude možné použiť. A v tejto súvislosti rámcová dohoda v niektorých častiach vyvolala diskusie a citujem teraz z listu pána prezidenta, pán poslanec Brňák, aby tu bolo jasné, o čo šlo. Pán prezident v liste píše: „Na základe čl. 102 ods. 1 písm. a) Ústavy Slovenskej republiky som vydal rozhodnutie č. 250/2001 Z. z. o prenesení právomocí dojednávať niektoré medzi-národné zmluvy. Týmto rozhodnutím prenášam dojednávanie medziná-rodných zmlúv, na ktoré nie je potrebný súhlas Národnej rady Slovenskej republiky na vládu Slovenskej republiky a s jej súhlasom na člena vlády Slovenskej republiky a tak ďalej,“ cituje sa tam ďalej to rozhodnutie. Ďalej pán prezident píše. „Podpis rámcovej dohody treba pre-hodnotiť z hľadiska charakteru a následne zabezpečiť postup v súlade s Ústavou Slovenskej republiky.“ V liste sa pán prezident súčasne dotýka tých častí, kde by eventuálne mohla vzniknúť pochybnosť. To je časť 6 zdaňovanie a časť 7 odškodnenie za jadrové škody podľa tejto rámcovej dohody. Zdaňovanie je opreté o predchádzajúce dohody, ktoré Sloven-ská republika už uzatvorila a súčasne o platnú právnu úpravu, ktorá hovorí o tom, že  daňové úľavy, všeobecne to poviem, je možné poskytnúť vtedy, keď to stanovuje zákon alebo medzinárodná zmluva. To znamená, že tie ustanovenia sú svojím spôsobom kryté práve našimi právnymi predpismi, a to, čo sme s pánom prezidentom diskutovali, je, či je potrebné do zmluvy doplniť, že to bude podľa našich právnych predpisov, čím by bola tá zmluva absolútne na úrovni, v tejto časti, na úrovni zmluvy medzivládnej. Rovnako pokiaľ ide o odškodnenie za jadrové škody, zmluva obsahuje jednu formuláciu, v ktorej sa má Slovenská republika zaviazať, dokonca vziať zodpovednosť za žaloby podané v zahraničí, čo fakticky ani nie je možné. Ty určite dobre vieš, že takú záruku nemôže nikto nikdy dať. Podľa zhodného názoru aj s kolegami vo vláde ide o preklad, ktorý treba spresniť. O tom prebiehajú teraz negociačné rozhovory, a pokiaľ budú tieto všeobecné otázky upravené, niet žiadneho problému, pokiaľ by išlo o posudzovanie ústavnosti postupu vlády Slovenskej republiky v tejto veci. Vláda nemá záujem prijať nejaký dokument, ktorý by mal prijať, samozrejme, iný orgán, ani nechce brať na seba viac zodpovednosti, než jej podľa ústavy patrí. A chcem ťa ubezpečiť osobne, myslím, že nie prvý rok spolupracujeme či už v pozíciách vládnej, alebo opozičnej strany, že pokiaľ budem vo vláde sedieť, tak jednoducho budem presvedčovať svojich kolegov, aby nikdy neboli prijaté rozhod-nutia v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky. A to som urobil aj teraz, pán minister je podrobne informovaný o našom rozhovore s pánom prezidentom a ja verím, že tie negociácie povedú k tomu, že skutočne tieto dve drobné úpravy tam budú. Opakujem, zmluva nič nehovorí o podmienkach odstavenia Jadrovej elektrárne Bohunice. Nič nehovorí o tom. Zmluva hovorí iba o tom, či budú z hľadiska Európskych spoločenstiev poskytnuté prostriedky a akým spôsobom. Teda, že sa zriadi osobitný fond. V tomto smere chcem povedať, že niet o čom vyjednávať. Pokiaľ ide o podmienky, to sú úplne iné otázky a tie treba dohodnúť pred politickými rozhodnutiam vo vláde. V tejto súvislosti si však nemôžem neodpustiť jednu poznámku na to, čo tu hovoril pán poslanec Fico, ktorý povedal: „Vláda nemôže rozhodovať iba sama v nejakom kolektíve“. Citoval som to, čo tu odznelo. Chcem odpovedať, že vláda podľa článku 119 Ústavy Slovenskej republiky rozhoduje v zbore o zásadných opatreniach na zabezpečenie hospodárskej a sociálnej politiky Slovenskej republiky a o ďalších otázkach, ktoré sú v článku 119 uvedené. Je teda potrebné jednoducho rešpektovať deľbu moci v tejto krajine, tak ako sa vláda usiluje rešpektovať všetko to, čo rozhoduje parlament. A myslím si, že ak by sme jej zobrali tieto kompetencie, nebola by to vláda a nedochádzalo by k deľbe moci. Chcem upozorniť na tento článok, aby sme sa nevybíjali v zbytočných diskusiách o tom, čo je samozrejmé a jasné a nevytĺkali politický kapitál predovšetkým z otázok, ktoré sú rýdzo odborného charakteru. A k tomu, si myslím, je možná diskusia a ja ju v tomto smere, pokiaľ sa bude viesť, aj vítam. Teda dnes hovoríme len o tom, či chceme, alebo nechceme, aby Európska únia poskytla k určitému času nejaký objem prostriedkov, ktoré my môžeme nevratne použiť. Ak ich nechceme, bude treba, aby ste hovorili aj o tom, odkiaľ ich zoberieme v čase, keď elektráreň bude potrebné odstavovať. Ďakujem pekne. I.  Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán podpredseda vlády, za vaše vystúpenie. Konštatujem, že sú štyri faktické poznámky. Posledný pán poslanec Ján Cuper. Končím možnosť prihlásiť sa do ďalších faktických poznámok. Prvý pán poslanec Prokeš. J. Prokeš, poslanec: Ďakujem, pán predsedajúci. Vážený pán podpredseda vlády, neexistujú žiadne technické ani bezpečnostné dôvody na to, aby sme teraz mali vôbec uvažovať o odstavení prvého bloku Jaslovských Bohuníc. A preto moja otázka znie nasledovne. Je to pravda, že tieto finančné prostriedky môžu byť použité aj na iné účely ako na odstavenie prvého bloku Jaslovských Bohuníc? Prečo sa zaväzujeme teraz, že budeme odstavovať V1, keď na to nie sú dôvody, keď  zodpovedá štandardom, dokonca aj na vyššej  bezpečnostnej úrovni, než sú iné elektrárne, ktoré v Európe pracujú. Toto je skutočnosť, pán podpredseda vlády. Takže nehovorte o tom, že rokujeme len o tom, či dostaneme peniaze, a nie o odstavení bloku V 1. Veď to nie je pravda.  Tie peniaze sú podmienené tým, že sa zaviažeme, že to bude odstavené. A že na to neexistujú žiadne vhodné dôvody, to vám potvrdí, aj keď teraz je veľmi ticho, kolega z vašej vlastnej koalície, pán Duka-Zólyomi,  ktorý je expert v tejto oblasti. A preto radšej nevystupuje, pretože by musel povedať presne to, čo hovorím ja, ale nehodí sa to politicky do koncepcie vašej koalície. Toto je realita, pán podpredseda vlády. Chcete jednoducho predať blok V1, aby ste mali peniaze do budúceho roku. I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec Hofbauer. R. Hofbauer, poslanec: Pán podpredseda vlády, zastavenie prevádzky a likvidácia stavby je zásadne odôvodnená výlučne v horizonte ukončenia technickej, technologickej a stavebnej životnosti tejto stavby. Tak to chodí všade na svete s výnimkou, samozrejme, egyptských pyramíd. To aj platí. Takže debatovať s EBRD alebo s orgánmi Európskej únie o Jadrovej elektrárni Jaslovské Bohunice je v súčasnosti úplne bezpredmetné. Pretože táto elektráreň, tak je rečeno, je v plnom zdraví a v najproduktívnejšom svojom technickom a technologickom veku. Veď predsa viete dobre, aspoň dúfam, že viete dobre vo vláde, že reaktory Jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice nemajú nič spoločné s černobyľským  modelom, ako to tu odznelo v poslaneckej snemovni. Veď to je úplný nezmysel. Černobyľský model neexistuje a bol použitý výlučne v Sovietskom zväze bývalom, nikde nebol exportovaný. Navyše životnosť  primárneho okruhu bola hypote-ticky stanovená v 50. rokoch, pretože neboli známe dôsledky neutróno-vého bombardovania na kov a na štruktúru kovu týchto tlakových nádob reaktorov. Dnes tieto vedomosti sú známe, a preto životnosť elektrární sa zvyšuje v súčasnosti na 30, 35 aj 45 rokov. Navyše Výskumný ústav jadrovej energetiky vyvinul naprosto unikátny spôsob regenerácie štruktúry tlakových nádob jadrových elektrární. Vy veľmi dobre viete, že tento model a táto technológia sa vyskúšala veľmi úspešne aj na zahraničných jadrových elektrárňach a takisto v Jaslovských Bohuni-ciach. Takže niet žiadny dôvod na uspokojovanie sa, že raz to bude treba zbúrať, tak inkasujme teraz čosi. Veď inkasujete iba taký objem, aký bol daný v roku 1995 do modernizácie a plnej funkčnosti tejto elektrárne, ktorú vy chcete vypnúť. Vy chcete vypnúť. A ponúkate to doslova európskym štruktúram. Domnievate sa, že budeme za to prijatí do Európskej únie skôr? (Zaznel zvuk časomiery.) I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec Gašparovič.