Susko, Boris, minister spravodlivosti SR (2024-01-26):
Ďakujem pekne za slovo. Vážení kolegovia, chcel by som nadviazať aj na to, čo povedal pán poslanec Hlina, aj všeobecne na rozpravu, kde takou hlavnou témou, ktorá sa vedie touto diskusiou, či už v skrátenom konaní, alebo aj teraz v rámci prvého čítania, je určitým spôsobom démonizovanie alternatívnych trestov alebo teda, ako povedal pán poslanec Hlina, restoratívnej justície a favorizovanie nepodmienečného trestu odňatia slobody. Ukladanie trestu odňatia slobody je naozaj stredoveký prístup, a to už som konštatoval aj v mojom vystúpení v rozprave k skrátenému konaniu a aj v úvodnom slove k tomuto prvému čítaniu a mrzí ma tento, by som povedal, neúprimný prístup súčasnej opozície k tejto téme. A chcel by som argumentovať tým, že už 7. 9. 2022, teda za minulého volebného obdobia, bol spustený legislatívny proces umožňujúci náhradu výkonu trestu odňatia slobody peňažným trestom. Do medzirezortného pripomienkového konania bol predložený návrh zákona, novely Trestného zákona, kde v bode 22 sa upravoval § 51, § 52, veľmi stručne ho zacitujem, ktorý hovoril, že „pri trestných činoch podľa štvrtej a piatej hlavy súd môže vzhľadom na osobu páchateľa a povahu trestného činu výkon uloženého trestu odňatia slobody nahradiť peňažným trestom, ak odsudzuje páchateľa, ktorý uhradil škodu spôsobenú trestným činom alebo ktorý vydal výnos z trestnej činnosti, ak“, a teraz k tým škodám, „ak výška škody alebo rozsah činu nepresiahol 250-tisíc eur.“ A potom sú tam výnimky, ak teda nemôže, ak nespáchal trestný čin ako organizátor, člen organizovanej skupiny alebo ako verejný činiteľ. Pričom paragraf päťdesiat... potom sa tam rieši, akým spôsobom sa nahrádza tá škoda, v akých výškach, a § 52 dokonca hovorí, že „ak sú splnené podmienky podľa § 51 ods. 1“, to znamená, že tá škoda nepresiahne takúto výšku, „možno nahradiť aj trest odňatia slobody, ktorý bol podmienečne odložený“. Dokonca teda aj ak niekomu bola uložená podmienka, aj ten mohol nahradiť tento podmienečný trest, túto podmienku, peňažným trestom. A to ak uhradil tento peňažný trest do jedného mesiaca od právoplatnosti rozsudku, má sa za to, že sa odsúdený osvedčil, to znamená, že sa mu rušil aj tento podmienečný trest. A dôvodová správa je ešte zaujímavejšia k tomuto ustanoveniu, ktorá hovorí, že „zrušuje sa súčasné zbytočné rozdelenie na podmienečný odklad výkonu trestu odňatia slobody a podmienečný odklad výkonu trestu odňatia slobody s probačným dohľadom, zároveň sa navrhuje zavedenie nového inštitútu náhradu výkonu trestu odňatia slobody peňažným trestom pre páchateľov majetkových a hospodárskych trestných činov, ktorí uhradili spôsobenú škodu alebo vydali výnos z trestnej činnosti, ak súčasne výška škody alebo rozsah činu nepresiahol 250-tisíc eur. Trest odňatia slobody má nielen negatívne dopady na rodinný a pracovný život odsúdeného, ale aj mimoriadne finančne nákladný je pre štát. Výkon trestu odňatia slobody jedného odsúdeného stojí štát ročne cca 21-tisíc eur, priemerné náklady v roku 2020 boli 56,60 eur na osobu a deň. Je preto mimoriadne neefektívne, aby sa vo výkone trestu odňatia slobody nachádzali osoby, ktoré nie sú nebezpečné pre spoločnosť. Ponímanie trestu odňatia slobody ako prvotného a prioritného trestu v rámci trestnej politiky spôsobilo, že štát musí neustále zvyšovať kapacity zariadení ústavov na výkon trestu odňatia slobody a budovať nové zariadenia. Pritom na páchateľov týchto trestných činov má väčší prevýchovný“, ešte raz, „pritom na páchateľov týchto trestných činov má väčší prevýchovný efekt postih cez financie a majetok ako trest odňatia slobody, ktorý pociťuje ako príkorie.“ V ods. 5 sú upravené prípady, kedy je vylúčené nahradiť trest peňažným trestom, a teraz v § 52 sa umožňuje nahradiť aj podmienečne odložený trest odňatia slobody, ak sú splnené podmienky § 51. „Súd tak môže umožniť odsúdenému, aby namiesto toho, aby bol niekoľko rokov v skúšobnej dobe a s obmedzeniami a pod dohľadom, zaplatil náhradný peňažný trest, tým u neho nastanú okamžite účinky osvedčenia, čím sa limitujú dopady na jeho osobný, rodinný a pracovný život.“ Viete, kto tento návrh predkladal do medzirezortného pripomienkového konania? Pani poslankyňa Kolíková, vtedajšia ministerka spravodlivosti. A dnes absolútne démonizujete ukladanie takýchto alternatívnych trestov, napríklad náhradou finančného trestu, kde my ideme až do 3 mil. eur pre fyzické osoby a ďaleko vyššie ešte, pokiaľ ide o právnické osoby. Čiže považujem to za farizejské z vašej strany, že dnes kritizujete ako opozícia ukladanie alternatívnych trestov a sama pani ministerka Kolíková, vaša kolegyňa z opozície, takýto návrh v minulosti v roku 2022, konkrétne 7. 9. 2022, predkladala. Čiže toľko k tým alternatívnym trestom, resp. restoratívnej justícii. A pokiaľ ide, ešte sa vyjadrím veľmi stručne k tomu, čo hovoril pán Hlina ohľadne tých premlčacích lehôt. Viete, potom zrušme premlčacie lehoty úplne. Nech, nech neexistujú. Aký zmysel majú premlčacie lehoty? Premlčacie lehoty majú taký zmysel, že uplynutím času, a to hovoria medzinárodné dokumenty a literatúra v oblasti trestného práva jednoznačne, uplynutím času stráca spoločnosť záujem na tom, aby potrestala páchateľa, a to najmä z toho dôvodov, z toho dôvodu, že plynutím času, ak daný, daná osoba sa nedopúšťa recidívy, to znamená, nedopúšťa sa znova páchania trestnej činnosti, sa má za to, že takýto páchateľ sa napravil a už nie je účelné mu ukladať trest. To hovorí teória trestného práva. Pokiaľ by to tak nemalo byť, no tak zrušme tie premlčacie lehoty úplne. A tie premlčacie lehoty ideme zase len harmonizovať s okolitým svetom, nejdeme nikde prísnejšie, ako sú, ako sú v okolitých krajinách. Čiže tu je naozaj na zamyslenie, že ako chceme sa stavať k trestnej politike štátu, že chceme naozaj ľudí s krvavými očami zatvárať do basy, alebo chceme ich naprávať, aby klesla kriminalita, aby sa trestná činnosť nepáchala? Je jednoznačne preukázané štúdiami, že výkon trestu odňatia slobody nepodmienečný nemá odstrašujúci cieľ ani neplní ten účel, že páchateľa napraví a že nebude páchať v budúcnosti trestnú činnosť. Tak skúsme sa zamyslieť nad tým, akým spôsobom nastaviť aj vzhľadom na ochranu poškodených a obetí trestných činov tak ten trestný systém, aby sme tých páchateľov naozaj prevychovali, aby nepáchali tú trestnú činnosť, a nie za každú cenu ich len posielali, poviem vulgárne, do basy, pretože aj tak to neplní ten cieľ a účel, ktorý by malo trestné právo plniť. Ďakujem pekne.