J. Tkáčová, poslankyňa: (2004-10-20):
Ďalej návrh zákona neobsahuje údaje o dopadoch na verejný rozpočet, ako už skonštatoval aj splnomocnený spravodajca. Preto ho aj ja považujem za nekompletný a stotožňujem sa s návrhom spravodajcu nepokračovať v rokovaní o návrhu tohto zákona. Pán poslanec Maxon, ja som dlho zvažovala ešte túto moju poslednú poznámku ku formálnej stránke zákona, ale vy si potrpíte a pri vládnych návrhoch zákona kritizujete gramatické chyby, preto vás upozorňujem, že v dôvodovej správe máte gramatickú chybu. A teraz k samotnému obsahu návrhu. Aj keď rozsahom je to kratučká novela, ale dovolím si tvrdiť, že to je sud s pušným prachom. Je to veľmi, veľmi populárna téma, veľmi skúsený predkladateľ, dobrí lobisti, aj mediálne je táto téma predpripravená. Slovenské združenie výrobcov piva a sladu predložilo analýzu, o ktorú sa opiera predkladateľ a ktorú aj prezentoval. Preto vám ponúkam pohľad z iného uhľa. Tvrdenia o likvidačnom účinku vysokých spotrebných daní na pivovarníctvo sú jednostranné. Ak si pozrieme na vývoj podielu spotrebnej dane na cene piva, sústredím sa na 12-stupňové pivo, tak tento podiel sa v priebehu desiatich rokov nezmenil. V roku 1994 tvoril 19 percent z ceny piva, postupne klesal, až sa v roku 2004 opäť dostal na úroveň 19-percentného podielu. Pozrime sa na dane z príjmu. V roku 1994 tvorila efektívna sadzba dane 49 percent, v tomto roku je to 19 percent. Nižšiu spotrebnú daň z piva z krajín V4 má iba Česká republika, ale tá krajina ako jediná v rámci V4 nepristúpila ku komplexnej daňovej reforme. Takisto nižšie zdanenie piva spotrebnou daňou v Čechách je korektné vnímať práve s vyššou daňou z príjmu právnických osôb, ktorá v Čechách, ak sa nemýlim, je 25 percent. Takisto na základe údajov, ktoré predložilo Združenie výrobcov piva a s ich odhadmi predaja na rok 2004 bola vypočítaná medziročná zmena čistého zisku týchto podnikov a vyšlo nám 4,9 percenta plus, to znamená, že by zisk sektora mal narásť na základe tých údajov, ktoré predložilo združenie. Ďalej si dovolím upozorniť, že aj v nákladových položkách došlo k znižovaniu, napríklad odvody klesli o 3 percentuálne body, a to sa zhodneme, že odvody z miezd tvoria pomerne vysokú nákladovú položku. Takisto vďaka makroekonomickej politike štátu došlo k podstatnému poklesu úrokov, ale aj k zlepšeniu podnikateľského prostredia, čo posilňuje medzinárodnú konkurencieschopnosť domácich výrobcov. Okrem likvidačných účinkov na pivovary Združenie výrobcov piva argumentuje tým, že spotrebné dane negatívne ovplyvňujú spotrebu. Opäť je to jednostranný pohľad, pretože sa neberú do úvahy ďalšie faktory, ktoré však môžu podstatne vplývať nielen na výrobu, ale aj na spotrebu piva. V prvom rade je potrebné uviesť, že začiatkom roku 2004 došlo k výraznejšiemu poklesu výroby ako spotreby. Na Slovensku je spotreba vyššia ako domáca výroba, preto sa pivo k nám dováža, a za prvé štyri mesiace roku 2004 čistý dovoz, to znamená rozdiel medzi exportom a importom narástol o 109 percent. Preto časť poklesu výroby nemôžeme objektívne pripísať iba výške spotrebnej dane. Vysvetlením môže byť strata pozície na trhu, čo súvisí s medzinárodnou konkurencieschopnosťou domácich výrobcov. Takisto spomínané slabé leto spôsobilo zníženie spotreby o 4 percentá aj v Čechách, kde je daň nižšia ako na Slovensku. Dovolím si tvrdiť, že sa menia spotrebiteľské preferencie obyvateľstva, a to smerom k nižšej konzumácii alkoholických nápojov vôbec. Keď si pozrieme údaje Štatistického úradu o štruktúre príjmov a výdavkov domácností na Slovensku, tie uvádzajú, že podiel výdavkov obyvateľstva za alkoholické nápoje a tabak klesal v rokoch 2000 až 2003 z 3,36 na 3,02 percentuálneho bodu. Samozrejme, nie je možné tvrdiť, a ja to ani netvrdím, že rast spotrebnej dane nemal žiadny dopad na spotrebu. Ide však o krátkodobý jav. Ekonomický vývoj na Slovensku vytvára podmienky na dlhodobý rast reálnej spotreby, a teda aj nákupu alebo spotreby piva. Pozrime sa na maloobchodné tržby. Tie v júni dosiahli medziročný nárast o 10,5 percenta a predpokladaný rast spotreby domácností na rok 2004 sa predpokladá 2,7 percenta. Troška pohľad zo strany verejných financií. Daňová reforma vychádza zo základnej filozofie zníženia dane z príjmu a prenesenia daňového zaťaženia na spotrebné dane s hlavným cieľom konsolidovať verejné financie. Zvýšenie spotrebných daní má tri základné dôvody. Po prvé, je to schopnosť spotrebných daní priniesť značný výnos pri relatívne nízkych administratívnych nákladoch. Po druhé, je to existencia negatívnych externalít, to sa zhodneme, že alkohol a nikotín sú návykové a škodlivé látky a s tým sú spojené náklady na zdravotnú starostlivosť, ale aj náklady a spoločenské dôsledky súvisiace s kriminalitou a rozpadom rodín. A po tretie, ide o zdaňovanie tovaru, ktorý nie je k životu potrebný, teda dá sa povedať, že je to tovar luxusný, a preto je predpoklad, že zaťažuje vrstvy s vyššími príjmami. Ale čo ja, dámy a páni, považujem za najpodstatnejšie a o tom sa tu doteraz taktne mlčalo. Podľa môjho názoru nie je žiaduce vôbec sa zaoberať  komoditami, ako sú alkoholické nápoje, ako je tabak a spotrebnými daňami  s nimi spojenými. Pivo, ako sa uvádza v materiáli Združenia výrobcov piva a sladu, je tradičný ľudový nápoj. Ale pivo je aj nápoj, ktorý obsahuje alkohol, návykovú látku a podobne ako nikotín nemôže predsa štát podporovať a maximalizovať výrobu týchto tovarov. Neospravedlní to ani záchrana stovky pracovných miest, pretože alkohol  rozbíja tisícky rodín na Slovensku. Alkohol devastuje osobnosť človeka a spoločenské dôsledky a náklady tohto rozvratu sú podstatne vyššie a škody sú nezvratné. Zníženie spotrebných daní a koniec koncov aj DPH neznamená automaticky zníženie konečnej ceny výrobku. Uvediem vám príklad z 1. januára 2003, keď sa menila spotrebná daň z piva, zase to uvediem na dvanástke. Pán predkladateľ uviedol, že sa daň zmenila, ale neuviedol, že sa zmenila z 33 korún na 30, to znamená, že sa znížila. Takisto sa 1. januára 2003 znížila sadzba dane z pridanej hodnoty z 23 na 20 percent. Celkový dopad zníženia dane na jednu fľašku dvanástky bol 43 halierov, ale predajná cena 1. 1. 2003 sa zvýšila o 81 halierov. Čiže celé zvýšenie ceny ide navrub zvýšenia ceny výrobcom. A čo mi v tejto diskusii chýba? To sú návrhy, ako vlastnou angažovanosťou producentov zvýšiť efektivitu, konkurencieschopnosť výroby, štruktúru poľnohospodárskej výroby či schopnosť exportovať. Zníženie spotrebných daní nie je správnym krokom, dámy a páni, krátkodobo by možno pomohlo, ale dlhodobo je iba odkladaním vážnejšieho  problému, a tým je medzinárodná konkurencieschopnosť domácich výrobcov. Vzhľadom na všetko uvedené klub SDKÚ nepodporí tento poslanecký návrh. Ďakujem za slovo.