T. Cabaj, poslanec: (2001-11-08):
J. Migaš, predseda NR SR: Dobre, pani poslankyne, páni poslanci, je všeobecný súhlas s týmto návrhom? 5-minútová prestávka. (Prestávka.) J. Migaš, predseda NR SR: Poprosím predsedov poslaneckých klubov na krátku poradu predsedov poslaneckých klubov. (Po prestávke.) J. Migaš, predseda NR SR: Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, budeme pokračovať v 52. schôdzi Národnej rady. Chcem vás informovať o výsledku porady predsedov poslaneckých klubov a vedenia Národnej rady. Budeme rokovať o ďalších zákonoch, ktoré sú spojené s rozpočtom, čiže o zákonoch, ktoré predkladá ministerstvo financií. Ak skončíme napríklad dnes rokovanie o týchto zákonoch o 18.00 hodine alebo o 19.00 hodine, vytvorí sa priestor na poradu poslaneckých klubov. Ak sa neskončí rokovanie o týchto bodoch – a ja verím, že do 21.00 hodiny skončíme rokovanie - potom by sa zišli kluby zajtra o 8.00 hodine. Rokovali by o svojich stanoviskách a pozíciách a pristúpili by sme k hlasovaniu o 9.00 hodine Ak sa ešte kluby nedohodnú, tak, samozrejme, ohlásim Národnej rade, že ešte rokujú kluby a budeme hlasovať o 10.00 hodine. Pani poslankyne, páni poslanci, musíme zajtra tieto zákony schváliť. Ostatné sa už v súlade s rozhodnutím Národnej rady presúvajú na ďalšiu schôdzu. Čiže poprosil by som vás, aby sme zajtra o 9.00 hodine boli k dispozícii v takom počte, aby sme tieto zákony schválili. Ak neschválime tieto zákony zajtra, zvolám pokračovanie schôdze na utorok budúceho týždňa. Zvolám pokračovanie, ak neschválime tieto veci zajtra doobeda. Tak ako už bolo ohlásené, zajtra končíme rokovanie 52. schôdze do 13.00 hodiny, ale s podmienkou, že budú schválené zákony, o ktorých som už hovoril. Ak to nebude, bude pokračovať schôdza aj na budúci týždeň. Čiže, toto je výsledok rokovania predsedov poslaneckých klubov s vedením Národnej rady. Nech sa páči, pani ministerka, teraz uveďte už ohlásený vládny návrh zákona. Rokujeme ďalej. B. Schmögnerová, ministerka financií SR: Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predseda, poslanecká snemovňa, dovoľte mi, aby som vám z poverenia vlády Slovenskej republiky predniesla návrh novely zákona č. 511/1992 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov. Predkladaný vládny návrh zákona nadväzuje na zákon o spotreb-nej dani z minerálnych olejov, podľa ktorého správcom tejto dane sa stáva Colný úrad, ďalej na zákon o orgánoch štátnej správy v colníctve, podľa ktorého sa rozširuje pôsobnosť Colného úradu ako správcu dane, ďalej na zákon č. 466/2000, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 366/1999 o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov, ako i na zákon č. 150/2001 o daňových orgánoch, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o správach finančnej kontroly na návrh zákona o štátnej štatistike, v dôsledku ktorého sa rozširuje sprístupnenie daňového tajomstva aj pre Štatistický úrad Slovenskej republiky. Ďalšie úpravy v predkladanom vládnom návrhu novely zákona sa navrhujú predovšetkým z dôvodov aplikácie získaných poznatkov a požiadaviek krajín OECD a Európskej únie pri podávaní daňových priznaní, hlásenia majetkových priznaní prostredníctvom elektronickej pošty a elektronických médií. V zákone č. 466/2000, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 366, sa uvádzajú aj otázky majetkových prírastkov a v nadväznosti na to je potrebné upraviť a spresniť niektoré ustanovenia aj v zákone o správe daní a poplatkov. Rok 2001 je rokom, keď sa podávajú majetkové priznania, ale z dôvodu zosúladenia predkladaného vládneho návrhu tejto procesnej normy so zákonom o daniach z príjmov navrhuje sa v prechodnom ustanovení predĺžiť lehotu na podanie majetkového priznania, ktoré sa malo podávať v roku 2001 do 30. septembra 2001 tak, aby sa podávalo až v roku 2002 v termíne do 31. januára 2002, a to podľa stavu majetku k 31. decembru 2000. To sú aspoň tie najdôležitejšie zmeny, s ktorými prichádzame v návrhu novely zákona o správe daní. Vážená poslanecká snemovňa, dovoľte mi, aby som vás požiadala o podporu tohto zákona. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pani minis-terka, za uvedenie návrhu vládneho zákona. Prosím pána poslanca Maňku, aby vystúpil ako spoločný spra-vodajca a informoval Národnú radu o stanoviskách výborov aj gestorského výboru. V. Maňka, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážená pani ministerka, vážené kolegyne, vážení kolegovia, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu ako gestorský výbor podáva Národnej rade Slovenskej republiky v súlade s § 79 ods. 1 zákona č. 350/1996 o rokovacom poriadku túto spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní uvedeného návrhu zákona. Národná rada Slovenskej republiky svojím uznesením č. 1597 zo dňa 17. septembra 2001 pridelila tlač č. 1081, o ktorej hovoríme, týmto výborom Národnej rady Slovenskej republiky: ústavnoprávnemu výboru, výboru pre financie, rozpočet a menu, výboru pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie. Všetky výbory prerokovali predmetný návrh zákona v stanovenom termíne. Gestorský výbor nedostal do začatia rokovania o vládnom návrhu zákona tlač č. 1081 stanoviská poslancov Národnej rady Slovenskej republiky podané v súlade s § 75 ods. 2 zákona č. 350/1996 o rokovacom poriadku. K predmetnému návrhu zákona zaujali výbory tieto stanoviská. Odporúčanie pre Národnú radu Slovenskej republiky návrh schváliť s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi: výbor pre financie, rozpočet a menu uznesením č. 783 zo dňa 11. októbra 2001, ústavnoprávny výbor uznesením č. 673 zo dňa 9. októbra 2001, výbor pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie uznesením č. 622 zo dňa 15. októbra 2001. Z uznesení výborov, ktoré sú uvedené v časti III spoločnej správy, celkom vyplynulo 16 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov. Nebudem ich čítať, všetky sú uvedené v spoločnej správe. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa dopĺňa zákon, tlač 1081 vyjadrených v ich uzne-seniach a uvedených pod bodom III spoločnej správy a v stanoviskách poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave k tejto správe v súlade s § 79 ods. 4 a § 83 zákona o rokovacom poriadku, odporúča gestorský výbor Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona, ktorý máme pod tlačou číslo 1081, schváliť s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi. Predmetná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky k tlači 1081 bola schválená uznesením gestorského výboru č. 794 zo dňa 17. októbra 2001. Výbor ma súčasne určil za spoločného spravodajcu výborov. Súčasne ma poveril, po prvé predniesť spoločnú správu výborov na schôdzi Národnej rady, po druhé navrhnúť Národnej rade Slovenskej republiky postup pri hlasovaní o pozmeňujúcich a dopl-ňujúcich návrhoch, ktoré vyplynú z rozpravy a hlasovať o predmetnej správe ihneď po skončení rozpravy k nej. Vážený pán predsedajúci, môžete otvoriť rozpravu o tomto návrhu. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán spravodajca, prosím, aby ste zaujali miesto pre spravodajcov výborov. Ešte predtým, ako dám možnosť prihlásiť sa do rozpravy, dovoľte mi, aby som na balkóne privítal študentov Geodetickej strednej školy z Vazovovej ulice v Bratislave. Vitajte, v slovenskom parlamente. (Potlesk.) Ďakujem. Dámy a páni, otváram rozpravu o tomto bode programu. Konštatujem, že som písomne nedostal žiadnu prihlášku do rozpravy. Pýtam sa, kto sa hlási ústne. Pán poslanec Maňka, pán poslanec Orosz. Končím možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. Prvý vystúpi v rozprave poslanec Vladimír Maňka. V. Maňka, poslanec: Ďakujem. Vážené pani poslankyne,  vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som predložil pozmeňujúci návrh k tlači č. 1081. Najprv prečítam legislatívny návrh. Po prvé, k čl. I v bode 16 navrhujeme doplniť do § 23 ods. 5 ďalšie písm. v), ktoré by potom znelo: “v) Príslušnému úradu iného štátu, ktorý je oprávnený uskutočňovať vzájomnú medzinárodnú spoluprácu vo veciach daní podľa medzi-národných zmlúv”. Odôvodnenie. Oproti predkladanému návrhu zákona navrhujeme § 23 ods. 5 doplniť o nové písm. v), podľa ktorého sa za porušenie daňového tajomstva nebude považovať poskytnutie informácií prísluš-nému úradu iného zmluvného štátu, a to v súvislosti s realizáciou vzá-jomnej administratívnej spolupráce pri výmene informácií, vrátane výko-nu spoločných daňových kontrol a vzájomnej pomoci pri vymáhaní daňových nedoplatkov uskutočňovanej na základe medzinárodných zmlúv. Druhý pozmeňujúci návrh prečítam. K čl. I za bod 67 vložiť nový bod 68, ktorý znie. Bod 68: V § 88 ods. 4 v druhej vete sa vypúšťajú slová „podľa znaleckých odborov“ a tretia veta znie: „Vyvolávaciu cenu určuje správca dane rozhodnutím o určení ceny, pričom vyvolávacia cena sa rovná cene zistenej podľa znaleckého posudku”. Odôvodnenie. V § 88 ods. 4 sa pri podniku alebo jeho časti zabezpečí objektívne určenie vyvolávacej ceny. Znalec pri určení ceny postupuje podľa spôsobu a metód, ktoré sú upravené v osobitnom predpise, a to vyhláške Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky. Zmenou tretej vety § 88 ods. 4 sa len spresňuje platné znenie s tým, že cena, ktorú určuje správca dane rozhodnutím, je vyvolávacou cenou. Ďalším pozmeňujúcim návrhom je bod 3, ktorý znie. V novo-označenom čl. III slová „1. septembra” nahradiť slovami „1. decembra”. To je len úprava termínu kvôli tomu, že súčasný termín, dnešný, keď prerokúvame tento návrh zákona, nezodpovedá dátumu zo spoločnej správy. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, prosím o podporu týchto mojich návrhov a súčasne aj samotného zákona. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne. Pán poslanec Orosz vystúpi v rozprave. L. Orosz, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážený pán podpredseda, vážená pani ministerka, vážené dámy, vážení páni, jednou z najčastejšie kritizovaných skutočností, ktorou občania kritizujú všetky politické garnitúry po roku 1989, je fakt, že v tomto období došlo k obrovskej, a pritom krajne nespravodlivej majetkovej diferenciácii medzi občanmi. Za zdroje tejto majetkovej diferenciácie väčšina občanov, a ja osobne tiež, nepovažuje poctivú a svedomitú prácu, ale zisky z nestatočných, nepoctivých, a teda spravidla protizákonných zdrojov a takisto z nespravodlivo uskutočňovanej majetkovej a vlastníckej transformácie spoločnosti. Toto tvrdenie nebol schopný a určite ani nebude schopný vyvrátiť žiadny politik. Nebude, pretože títo občania majú pravdu. Áno, aj ja som presvedčený, že nemalá časť našich novodobých miliardárov neprišla k súčasnému majetku v súlade so zákonmi tejto krajiny, aj keď toto tvrdenie nie je možné dnes preukázateľne doložiť výsledkami práce orgánov činných v trestnom konaní. Treba si položiť otázku, kde je chyba. Buď v nedostatočnej aktivite orgánov činných v trestnom konaní, alebo snáď v nedostatočnej a deravej legislatíve? Myslím si, že v oboch. Našou úlohu ako členov zákonodarného zboru je pokúsiť sa najmä zaplátať diery v legislatíve. Áno, toto je naša úloha, za toto nesieme zodpovednosť sami pred sebou a pred voličmi. Je našou úlohou to urobiť, alebo sa o to aspoň pokúsiť. Na minulej schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky sme zazna-menali pokus nášho kolegu Roberta Fica riešiť tento problém prostred-níctvom návrhu zákona o preukazovaní pôvodu peňazí. Aj keď tento návrh zákona obsahoval celý rad kontroverzných  ustanovení, bol odpí-saný až príliš rýchlo a bez väčšej pozornosti v diskusii, i keď sme všetci vedeli, že ide o zákon, ktorý sa pokúša riešiť závažný spoločenský problém, i keď možno prostriedkami, ktoré nie sú celkom obvyklé v demokratickom svete. V rozprave o Ficovom návrhu zákona som bol jediným disku-tujúcim. Vo svojom vystúpení som poukázal na niektoré ústavnoprávne výhrady k Ficom navrhovaným riešeniam, ale zároveň som naznačil cestu, ktorou by sa mohla uberať cesta úpravy a odstránenia týchto nedostatkov z návrhu Roberta Fica a odporúčal som vám ako spoločný spravodajca podporiť tento návrh zákona do druhého čítania. Výsledok vieme, tento návrh nezískal dostatočnú podporu. Moje námety k úpravám Ficovho návrhu zákona smerovali k využitiu mechanizmov zákona č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov,  ktorého novelu práve dnes prerokúvame. Ide o potenciálne využitie postupov, ktoré ponúkajú ustanovenia § 40 tohto zákona o majetkových priznaniach, ktoré tiež sú predmetom novelizácie, o ktorej rokujeme. Podľa ustanovenia § 40 môže daňový orgán zisťovať, či majetkové prírastky občana, daňovníka v sledovanom období zodpovedajú jeho legálnym príjmom, resp. použijúc daňovú terminológiu jeho príjmom, ktoré boli prihlásené k zdaneniu. Pri postupoch podľa tohto ustanovenia zákona č. 511/1992 Zb. nie je pritom daňový orgán odkázaný len na údaje, ktoré sú obsiahnuté v majetkovom priznaní, ale aj na iné dokumenty, ktoré má k dispozícii z dôvodu plnenia svojich zákonných povinností, napríklad daňové priznanie. V prípade, že daňový orgán dospeje k záveru, že majetkové prírastky nezodpovedajú legálnym príjmom, môže vyrubiť daňovníkovi na nepreukázaný prírastok majetku osobitnú daň vo výške 42 % z takto zisteného základu. Na základe postupov, ktoré zákon daňovému orgánu umožňuje, je teoreticky, ale aj prakticky možné dospieť k závažným zisteniam, ktoré presahujú dnešný rámec pôsobnosti daňových orgánov. Po prvé, ak daňovník neprihlási určitý majetok k zdaneniu, spra-vidla tým neporušuje len daňové predpisy, ale aj ustanovenia iných právnych predpisov, spravidla aj Trestného zákona tým, že napĺňa napríklad skutkovú podstatu krátenia dane podľa § 148 Trestného zákona, prípadne podvodu podľa § 250 Trestného zákona, prípadne iných trestných činov. Po druhé, ak daňovník nie je schopný preukázať prírastky na svojom majetku legálnymi príjmami, ktoré prihlásil k zdaneniu, je tu zároveň dôvodné podozrenie, že tieto prírastky získal v rozpore so zákonom. Bezprostredná reakcia Roberta Fica na môj námet bola taká, že vyrubením osobitnej dane sa nelegálne získaný majetok zlegalizuje. Toto tvrdenie Roberta Fica bolo bezprostrednou reakciou na moje vystúpenie a aj po vzájomných konzultáciách uznal, že bolo neopodstat-nené. Vyrubenie osobitnej dane na takýto majetok vonkoncom nezname-ná, že sa tým daňovník zbavuje trestnoprávnej  zodpovednosti, ale i prípadnej občianskoprávnej zodpovednosti, ktorú navrhuje vo svojom návrhu zákona kolega Fico. Na takéto tvrdenie niet dostatok argu-mentov. V záujme toho, aby v tejto otázke nedochádzalo k rozdielnym názorom v interpretačnej praxi, predkladám pozmeňujúci návrh, v zmysle ktorého sa v ods. 12 § 40 výslovne uvedie, že vyrubením dane podľa  tohto zákona nie je dotknutá zodpovednosť podľa osobitného zákona s odkazom na poznámku pod čiarou, v ktorej sa  poukáže na príslušné ustanovenia Trestného zákona. Ak by sa v budúcnosti do právneho poriadku dostala aj občianskoprávna zodpovednosť, pôsobnosť tohto odkazu by mohla byť rozšírená. Ako som už poukázal pred chvíľou na zistenia daňového orgánu, že daňovník nevie preukázať majetkový prírastok svojimi legálnymi príjmami prihlásenými k zdaneniu, vyvoláva spravidla podozrenie zo spáchania trestného činu. Ale skúmanie tejto otázky už nepatrí do pôsobnosti daňových orgánov. Z týchto dôvodov navrhujem doplniť spomínaný ods. 12 § 40 o ďalšiu vetu, v zmysle ktorej každé vyrubenie dane podľa ods. 12 príslušný správca dane bude povinný oznámiť generálnemu prokurátorovi Slovenskej republiky. Toto oznámenie sa bude považovať v zmysle § 158 Trestného poriadku za trestné oznámenie, z čoho vyplývajú pre orgány činné v trestnom konaní určité povinnosti. Týmto sa aktivita daňových orgánov kontinuálne prepojí s aktivitami orgánov činných v trestnom konaní v zmysle Trestného poriadku. Takéto riešenie, ktoré navrhujem, reparuje niektoré ústavno-právne výhrady k návrhu poslanca Roberta Fica v jeho návrhu zákona o preukazovaní pôvodu majetku. Po prvé reparuje výhradu retroaktivity, a to z toho dôvodu, že povinnosť predkladať majetkové priznania bola zavedená už zákonom č. 511/1992  v roku 1992. Po druhé prelamuje prezumpciu viny, ktorá je vo Ficovom návrhu zreteľná. Postup daňového orgánu podľa § 40 umožňuje preukázanie protiprávneho postupu daňovníka zo strany štátneho orgánu, teda ide o prelomenie tej kritizovanej zásady prezumpcie viny. Po tretie tento návrh presúva dôkazné bremeno na orgán štátu. Daňový orgán, resp. následne orgán činný v trestnom konaní má na sebe dôkazné bremeno, zatiaľ čo v návrhu poslanca Fica je dôkazné bremeno výlučne na žalovanom. Aj v krajinách, na ktoré sa Robert Fico odvolával, či to už bolo Taliansko, alebo Anglicko, je dôkazné bremeno na orgáne štátu. Po štvrté moje pozmeňujúce návrhy obmedzujú vo Ficovom návrhu neohraničené aktivity generálneho prokurátora. Podľa môjho návrhu sa bude povinný generálny prokurátor, resp. orgány činné v trestnom konaní, zaoberať každým prípadom, kde sa v kontexte s postupom daňového orgánu podľa § 40 preukáže podozrenie z protiprávnej činnosti. Vo Ficovom návrhu je na zvážení generálneho prokurátora, ktorým občanom a ktorým prípadom sa bude zaoberať. To zjavne vytvára priestor na selektívny prístup a aj prípadnú perzekúciu určitých nežiaducich osôb. Po piate treba povedať, že výhodou pozmeňujúceho návrhu, ktorý predkladám v mene skupiny poslancov, je, že sa legislatívnou cestou zaväzujú k spolupráci a súčinnosti daňové orgány a orgány činné v trestnom konaní. Prirodzene, efektívnosť môjho návrhu je v mnohom závislá od aktivity daňových orgánov pri  uplatňovaní postupu podľa § 40 zákona č. 511/1992 Zb. Z uvedeného dôvodu popri pozmeňujúcich návrhoch, o ktorých som hovoril, navrhujem ešte, aby Národná rada Slovenskej republiky prijala uznesenie, v zmysle ktorého požiada ministerku financií Slovenskej republiky o predloženie správy o skúsenostiach z aplikácie ustanovenia § 40 zákona č. 511/1992 Zb. v praxi. Informácie, ktoré budú obsiahnuté v tejto správe, určite budú zaujímavé nielen pre nás, ale aj pre širokú verejnosť. Na základe argumentov, ktoré som uviedol vo svojom vystúpení, pevne verím, že pozmeňujúce návrhy, ktoré predkladám v mene skupiny poslancov, získajú, vážené kolegyne, kolegovia, vašu podporu. Pekne vám ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem. Ďalej vystúpi Fran-tišek Halmeš, nech sa páči. F. Halmeš, poslanec: Vážený pán podpredseda, vážená pani ministerka, dámy a páni, bez širších súvislostí a rozkladu pozadia novely zákona, ktorú prerokúvame, chcem predložiť jeden malý pozmeňujúci návrh, ktorý predkladám v súlade s rokovacím poriadkom, jeho príslušnými ustanove-niami. Ide o situáciu, keď fyzická osoba, ktorá sa registruje podľa trvalého pobytu a prevažne neuvádza miesto, na ktoré sa majú doručovať písomnosti. Adresát, v prípade, že nie je zastihnutý, hoci sa v mieste doručenia zdržuje, vznikajú situácie, ktoré komplikujú riešenie problémov nielen z hľadiska finančných nárokov, ale aj  dĺžky riešenia problému. Vzhľadom na to, že prax potvrdila veľa prípadov, že daňový subjekt, fyzické osoby nezmenili trvalý pobyt, ale v mieste trvalého bydliska sa nezdržovali, pošta spravidla vráti zásielku späť v zmysle poštového poriadku ako nedoručiteľnú. V takýchto prípadoch pošta nedoručuje zásielky uložením, ale doručuje do vlastných rúk v zmysle verejnej vyhlášky, nakoľko sa v mieste bydliska nezdržuje a o doručení sa spravidla fyzická osoba potom nedozvie. Doručovateľka niekedy uvedie novú adresu, resp. P. O. BOX  iného mesta, ale poslanie zásielky na takúto adresu sa nepovažuje za doručené. V prípade, že by sme v § 17 v ods. 10 doplnili za slová „adresu”, prečítam teraz celú časť odseku, „trvalého pobytu alebo”, tak by sme tento problém odstránili. Celý odsek potom bude znieť - § 17 ods. 10: „Ak nie je možné doručiť písomnosť určenú do vlastných rúk fyzickej osobe, oprávnenej podnikať na adresu trvalého pobytu, alebo jej miesta podnikania”. Takéto doplnenie § 17 ods. 10 by uľahčilo správcom prácu s do-ručovaním a ako som už spomenul, aj primeraným spôsobom znížilo náklady s ďalším doručovaním. Prosím vás o podporu tohto pozme-ňujúceho návrhu, ktorý odovzdávam spravodajcovi. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem Ferovi Halmešovi za jeho prednesenie pozmeňujúceho návrhu. Vystúpili všetci páni poslanci, ktorí boli prihlásení. Končím rozpravu. Pani ministerka chce vystúpiť k rozprave, nech sa páči. B. Schmögnerová, ministerka financií SR: Ďakujem pekne za slovo. Veľmi krátko sa vyjadrím k rozprave. Najskôr k spoločnej správe pod číslom 1081a. Predkladateľ súhlasí so všetkými bodmi 1 – 15. Upozorňujem, že s bodom 16 nemožno súhlasiť, resp. je tu iný pozmeňujúci návrh, ktorý účinnosť zákona posúva k 1. decembru. Dnes je zrejmé, že od 15. novembra tento zákon účinný nemôže byť, takže odporúčam nehlasovať o poslednom 16 bode, ale o pozmeňujúcom návrhu, ktorý zaznel. V rozprave vystúpili traja páni poslanci. Veľmi stručne chcem uviesť, že predkladateľ podporuje pozmeňujúce návrhy všetkých troch poslancov, pána poslanca Maňku, Orosza aj Halmeša. Ďakujem za pozornosť a prosím o podporu tohto zákona. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pani ministerka. Pán spravodajca sa nechce vyjadriť. Prerušujem rokovanie o tomto vládnom návrhu zákona. Ďalej nasleduje druhé čítanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 118/1996 Z. z. o ochrane vkladov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 154/1999 Z. z. Vládny návrh zákona ste dostali pred prvým čítaním ako tlač 1111 a spoločnú správu výborov, schválenú gestorským výborom máte ako tlač 111a. Vládny návrh zákona odôvodní ministerka financií Slovenskej republiky Brigita Schmögnerová. Prosím, pani ministerka, aby ste sa ujali slova. B. Schmögnerová, ministerka financií SR: Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, poslanecká snemovňa, dovoľte mi, aby som z poverenia vlády Slovenskej republiky predniesla návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady č. 118/1996 o ochrane vkladov v znení neskorších predpisov. Návrh zákona vychádza z toho, že je potrebné ďalej pokračovať v harmonizácii platného zákona o ochrane vkladov so Smernicou Európskeho parlamentu a Rady Európskej únie č. 94/19 o systémovom ručení a vkladoch v rámci harmonogramu implementácie ochrany bankových vkladov a skvalitnenia ochrany vkladov v Slovenskej republike. V návrhu sú premietnuté aj poznatky, skúsenosti a možnosti Fondu ochrany vkladov počas svojho štvorročného fungovania. Navrhuje sa, aby sa zákonná ochrana bankových vkladov rozšírila aj na bankové vklady niektorých druhov právnických osôb neziskového charakteru a fyzických osôb podnikateľov. V závislosti od rozsahu finančných zdrojov naakumulovaných v systéme ochrany bankových vkladov na Slovensku sa zákonná ochrana bankových vkladov právnických osôb bude následne postupne ďalej rozširovať aj na bankové vklady ďalších druhov právnických osôb, ako aj z hľadiska okruhu chránených bankových vkladov právnických osôb, aby aj z hľadiska okruhu chránených bankových vkladov právnických osôb bol slovenský zákon o ochrane vkladov plne zhodný so smernicou platnou v Európskej únii. Z tohto dôvodu sa navrhuje dňom, keď sa stane Slovenská republika členom Európskej únie, ochrana vkladov ďalších právnických osôb, podnikateľov. Ďalším okruhom, ktorý sa rieši v predmetnej novele, je výška poskytovanej náhrady za nedostupný vklad. Cieľom navrhovaného záko-na je novelizácia doterajšieho zákona o ochrane vkladov tak, že odo dňa, ktorým sa Slovenská republika stane členom Európskej únie, sa aj v Slovenskej republike maximálna možná výška náhrady za nedostupné vklady jedného vkladateľa v jednej banke zvýši na 20 tisíc EUR v prepočte na slovenské koruny. Zároveň sa navrhuje upraviť ustanovenie o výške poskytovanej náhrady tak, že vkladateľ bude mať nárok na náhradu len vo výške 90 % hodnoty z účtu nedostupných vkladov jedného vkladateľa v jednej banke. Za vklad chránený týmto zákonom, ktorý sa stane nedostupným pred dňom, keď sa Slovenská republika stane členom Európskej únie, navrhuje sa jednému vkladateľovi náhrada od fondu vo výške 30-násobku, a to do 30. júna 2002, a vo výške 40-násobku po 30. júni 2002 priemernej mesačnej mzdy v Slovenskej republike. Okrem už uvedených náležitostí, resp. najdôležitejších zmien a doplnkov sa v predloženom návrhu zákona zabezpečuje tiež úprava spresnení viacerých ďalších ustanovení v doterajšom zákone o ochrane vkladov. Sú to napríklad ustanovenia o ročných príspevkoch a o mimo-riadnych príspevkoch bánk do fondu ochrany vkladov, spresnenia pojmov o ustanovenie orgánov fondu ochrany vkladov a tak ďalej, a tak ďalej. Ďalej by som chcela ešte uviesť, že tak ako som už aj v pred-chádzajúcom upozorňovala, je tu odlišná účinnosť niektorých ustano-vení. Niektoré budú účinné až vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie. Ide o veľmi dôležitú normu, ktorá jednak zabezpečuje ďalšie stupne harmonizácie platného zákona, ale aj rozširuje okruh ochraňovaných osôb a rozsah ochranných vkladov. Chcem vás preto, vážená poslanecká snemovňa, požiadať o podporu tohto zákona. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pani ministerke. Prosím, aby ste zaujali miesto pre spravodajcov. Pán poslanec Brocka je spravodajca. Hľadám vo svojich papie-roch. Nech sa páči, dávam slovo určenému spoločnému spravodajcovi z výboru pre financie, rozpočet a menu, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výborov o tomto vládnom návrhu zákona, aby zdôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru. Prosím.