Mitrík, Karol, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2018-11-30):
Vážený pán podpredseda, vážené panie poslankyne, páni poslanci, vážený pán minister, dovoľte mi, aby som vám v zmysle zákona o Najvyššom kontrolnom úrade predložil stanovisko k návrhu rozpočtu verejnej správy a štátneho rozpočtu na roky 2019 s výhľadom do roku 2021. Stanovisko vychádza zo záverov kontroly nášho úradu vykonanej na ministerstve financií, ktoré podľa zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy navrhuje rozpočet verejnej správy, vrátane štátneho rozpočtu a súhrnných rozpočtov ostatných subjektov verejnej správy za príslušné rozpočtové roky. K formulácii tohto stanoviska využil Najvyšší kontrolný úrad poznatky aj z ďalších kontrol vykonaných v tomto roku, i poznatky z vlastnej analytickej činnosti a dospeli sme k záveru, že návrh rozpočtu verejnej správy na roky ´19 až ´21 je vypracovaný v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách verejnej správy i príručkou ministerstva financií pre zostavovanie takéhoto rozpočtu. Makroekonomické rámce návrhu vychádzajú z prognózy schválenej výborom pre makroekonomické prognózy. Rast HDP na rok ´19 je prognózovaný vo výške 4,5 %, čo slovenskú ekonomiku radí naďalej k rýchlo sa rozvíjajúcim krajinám v Európskej únii. V roku 2019 bude mať zásadný vplyv na ekonomiku Slovenskej republiky export, ktorý bude ovplyvnený najmä nábehom výroby Land Rover Jaguar, aj vývojom vo firme Volkswagen. Prognóza predpokladá pomerne zložitú situáciu na trhu práce z dôvodu nedostatku pracovnej sily, požadovanej kvalite a štruktúre a na druhej strane tlak na rast miezd v súkromnom i verejnom sektore. Prognóza tiež predpokladá, že po dlhšom časovom období miernej inflácie sa táto zrýchli a bude sa pohybovať na úrovni 2,5 %, čo sa prejaví v raste cien tovarov a služieb. Makroekonomické rámce predloženého návrhu rozpočtu verejnej správy sú v súlade s metodikou ESA 2010, čím je zabezpečený systematický a podrobný opis rozpočtu porovnateľný s účtovným rámcom Európskej únie. Priaznivý ekonomický vývoj v ostatnom období a predpoklad jeho pokračovania aj v ďalšom roku umožňuje pokračovať v konsolidácii verejných financií, čo v praxi má znamenať schodok verejnej správy na úrovni 0,1 hrubého domáceho produktu a je ambíciou, aby v roku 2021 bol dosiahnutý prebytok vo výške 0,2 % HDP. Úroveň hospodárskeho rastu umožňuje, aby sa znižoval aj podiel hrubého dlhu verejnej správy na HDP, čo v roku ´19 bude znamenať, že dlh poklesne pod dolné sankčné pásmo dlhovej brzdy ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti. Treba však mať na pamäti, že kým pomer dlhu k HDP klesá, v absolútnych číslach sa zvyšuje a v tomto roku je hodnota 7 900 eur na jedného obyvateľa. Rast ekonomiky posledného obdobia sa premieta aj do rastu príjmov verejnej správy, čo umožňovalo ministerstvu financií predložiť rozpočet verejnej správy na rok 2019 takmer vyrovnaný, keď plánovaný schodok predstavoval 97 miliónov. Výbor Národnej rady pre financie a rozpočet, ktorý sa návrhom rozpočtu verejnej správy zaoberal, požadoval, aby sa rozpočet na rok 2019 predložil ako vyrovnaný, nakoniec aj pán minister o tom už ako predrečník hovoril. Najvyšší kontrolný úrad sa s takouto požadovanou zmenou stotožňuje, veď na reálne možnosti vyrovnaného rozpočtového hospodárenia sme poukazovali už aj v uplynulom období. Priaznivý ekonomický vývoj premietlo ministerstvo financií aj do parametrov štátneho rozpočtu na rok 2019. Príjmy sa majú medziročne zvýšiť o miliardu 515 miliónov a výdavky o miliardu 680 miliónov eur. Znamená to, že medziročne sa schodok štátneho rozpočtu zvýši o 165 miliónov eur. K problematike projektovaných príjmov a výdavkov sa vyjadrím v ďalšom, tu však zdôrazním, že väčšina našich kontrol ukazuje, že v efektívnom a účelnom hospodárení správcov kapitol a ich podriadených organizácií je dosť priestoru na šetrenie. A tým by aj štátny rozpočet mohol výraznejšie prispieť k vyrovnanému rozpočtovému hospodáreniu verejnej správy, pretože doteraz je to viac zásluha samosprávy a niektorých subjektov verejného záujmu. Rozpočet taktiež nerieši dlhodobo zaostávajúcu obnovu fixného kapitálu, ktorého tvorba oproti roku poklesne o takmer pol miliardy a kapitálové transfery klesnú viac ako o 
300 miliónov eur. Zároveň oceňujem opatrenia kompetentných orgánov najmä ministerstva financií, ktoré umožnili uskutočniť kroky v konsolidačnom úsilí a ktorého výsledkom sú viaceré dobré správy o klesajúcej zadlženosti a o vyrovnanom rozpočtovom hospodárení v budúcich rokoch. Z vyššie uvedených čísiel je možno sa úplne úprimne tešiť, ale na druhej strane ich nemožno preceňovať, veď aj zmena deficitu rozpočtu verejnej správy z 97 miliónov na nulu sa dosiahla jednoduchým škrtom tejto sumy z hodnoty navrhovaných rezerv všeobecnej pokladničnej správy, aj keď, samozrejme, bolo potrebné veľa rokov úsilia, aby sme sa na navrhovaný deficit vo výške necelých 100 miliónov dostali. Tým chcem povedať, že tak ako je dôležité venovať pozornosť zadlženosti a deficitom, rovnako je dôležité, ak ešte nie dôležitejšie, venovať sa aj štruktúre príjmov a výdavkov, od ktorých sa zadlženosť a deficity odvíjajú. Za posledných osem rokov došlo na príjmovej stránke rozpočtov k značným zmenám. Týka sa to predovšetkým štruktúry daňovej kvóty, daňová kvóta predstavuje všetky druhy daní a odvodov, kde dochádza k presunu zaťaženia smerom k aktivite, daň z príjmu, zisku o zdravotné a sociálne odvody namiesto posilnenia úlohy spotrebných a majetkových daní. Metóda zvýšenia výberu daní cez zdaňované práce je určite jednoduchší nástroj, než hľadať nové a efektívne opatrenia na ďalšie znižovanie únikov na spotrebných daniach, alebo zdaňovanie nehnuteľností cez cenové mapy. Od roku 2011 podiel daní za tovary a služby na celkovej daňovej kvóte poklesol z 37,4 na 30,8, kým podiel odvodového zaťaženia, ktorý bol v roku 2011 takmer 39 %, má v roku 2019 42 %. Najvyšší kontrolný úrad v tejto súvislosti poukazuje aj na neúmerne časté zmeny v oblasti dane a odvodov. Od roku 2014 každý nový (rečník si odkašľal), pardon, každý nový návrh rozpočtu priniesol so sebou 13 legislatívnych zmien. Často nedostatočne pripravených a nejednoznačných a nekonzistentných s inými legislatívnymi normami, ktoré sa v krátkom čase opäť novelizovali. Najvyšší kontrolný úrad na základe kontroly na ministerstve vnútra upozorňuje na vznik neplnenia plánovaných nedaňových príjmov, ktoré majú zabezpečiť viaceré subjekty rozpočtu. Ich výška pre rok 2019 je plánovaná na takmer 53 miliónov eur, čo poukazujeme, čo považujeme za nereálne. Jednak preto, že suma je takmer o 
9 miliónov vyššia oproti roku ´18, pričom je vysoká pravdepodobnosť, že v roku ´18 nebude naplnený cieľ. Rozhodujúci objem týchto plánovaných príjmov má zabezpečiť ministerstvo vnútra, ktoré však túto úlohu dlhodobo neplní. Aj prebiehajúca kontrola v štátnom podniku Lesy Slovenskej republiky poukazuje na to, že odvodová povinnosť vo výške dodatočného odvodu 5 miliónov eur zo zisku je zrejme pre rok 2019 splniteľná, ale je riziko, že cena plnenia takejto povinnosti je príliš vysoká. Naša prebiehajúca kontrola ukazuje na celý rad problémov tohto štátneho podniku, ktorému chýbajú zdroje na systematickú obnovu lesa vo všetkých fázach tejto obnovy a nie je možné vylúčiť ani riziko, že snaha dosiahnuť takúto výšku zisku, aby pokryla aj povinnosti dodatočného odvodu, vedie k ťažbe, ktorá môže za určitých okolností byť problematická, necitlivá k životnému prostrediu. Týmito poznámkami chcem zdôrazniť potrebu dôsledného hodnotenia všetkých dopadov, ktoré navrhované zmeny z daňových a nedaňových príjmov prinesú. Za dôležitú tiež považujem pravidelné hodnotenie zavedených zmien, ktoré by poukázalo na ich vhodnosť aj v dlhšom časovom horizonte. Takmer každý rok sa v príjmovej časti rozpočtu objavia nové tituly príjmu štátneho rozpočtu. Na rok 2019 takýmito je zdanenie neživotného poistenia, či plánovaný osobitný odvod obchodných reťazcov. Nemožno vylúčiť, že tieto oba kroky sa prejavia v raste cien dotknutých produktov, čo najmä pri poistení môže mať dopad na všetky organizácie verejného sektora. V prípade osobitného odvodu obchodných reťazcov Najvyšší kontrolný úrad poukazuje na to, že návrh rozpočtu už počíta s takmer 120 miliónmi a ich konkrétnym použitím bez toho, aby právna norma bola v parlamente schválená. Z problematiky príjmovej časti rozpočtu verejnej správy chcem upriamiť pozornosť na zmenu systému platby štátu za svojich poistencov zo zdravotného poistenia. Ukazuje sa, že tie nožnice medzi poistencami z podnikateľského sektora a poistencami štátu sa roztvárajú, všetko to ale súvisí vlastne s celkovou situáciou v zdravotníctve a z tohto titulu by som chcel poukázať aj na problém dlhu, ktorý váľajú snehové gule, ktorú váľajú pred sebou štátne nemocnice v objeme 760 miliónov záväzkov, z toho po lehote splatnosti 620 miliónov. Aj napriek ústretovému kroku ministerstva financií sa túto snehovú guľu, tieto záväzky nedarí manažmentu ministerstva ani nemocniciam znižovať. Výdavková časť rozpočtu verejnej správy ukazuje, že oproti roku 2018 rastie hodnota výdavkov o 1 miliardu 
327 miliónov, samotný rast ešte nemusí byť negatívnou správou. Dôležitá je štruktúra, dôležitejšia je štruktúra výdavkov verejnej správy, v ktorej naďalej pretrvávajú výdavky na spotrebu pred výdavkami na rozvoj kapitálu, vrátane sociálneho. Zatiaľ nevidno podstatné znižovanie výdavkov, ktoré predpokladá proces revízie výdavkov, pretože opatrenia sa neplnia, alebo iba čiastočne. Naďalej rastú výdavky na tovary a služby, a to aj napriek projektu ESO, vysokej miere elektronizácie, ktorá by mala obmedziť výdavky na spotrebný tovar. Najviac budú v roku 2019 rásť výdavky v rezorte obrany, životného prostredia a rezervy vo VPS, vo všeobecnej pokladničnej správe. Aj keď každý rozpočtový rok sú projektované rezervy rôzneho objemu a druhu, objem rozpočtovaných rezerv vo výške 1,2 miliardy nesvedčí o koncepčnej tvorbe rôznych projektov, ktoré sa plánujú zabezpečiť z tejto rezervy. Okrem rezerv na výdavky, ktoré plynú zo zákonných vplyvov na bezplatné stravovanie, rekreačné šeky, chcem upozorniť na neprehľadný proces vytvárania a nakladania s rezervou na významné investície, ktoré už viac rokov sa opakuje. Objemovo najvyšší medziročný nárast výdavkov sa plánuje v rezorte obrany. Viac ako 580 miliónov eur. Už v minulom období kontrola poukázala na nedostatočné zvládnutie plánovaných výdavkov a je nevyhnutné venovať patričnú pozornosť tomuto procesu. Na druhej strane prebiehajúca kontrola Najvyššieho kontrolného úradu v tomto rezorte poukazuje na viaceré problémy spojené s výdavkami, kde možno vysloviť určité pochybnosti, ich väzby na priority a medzinárodné záväzky našej armády. Pri pohľade na štruktúru výdavkov preto by malo byť zrejmé, aké sú priority na dané obdobie. Tieto priority by mali vyjadrovať strategické ciele, ktoré sa prostredníctvom rozpočtu majú dosahovať. Podľa našich zistení v Slovenskej republike existuje viac ako 
300 odvetvových a prierezových stratégií, ktoré sú parciálne, často nie sú vzájomne previazané a ani sa nedopĺňajú, spravidla nie sú monitorované a často v nich chýbajú cieľové výsledkové indikátory. V tejto situácii je riziko, že rozpočtovou prioritou sa stane aj to, čo v skutočnosti ani prioritou nie je a na druhej strane skutočné priority nie sú v rozpočtoch zabezpečované. Ako príklad môžem uviesť problematiku výskumu a vývoja. O tom, že veda a výskum našou prioritou nepochybne je, nikto nepochybuje. Politika výskumu a vývoja nie je v súčasnosti zastrešená žiadnym komplexným strategickým dokumentom. Za obdobie rokov 7 až 17 bolo pre túto oblasť prijatých 
14 strategických dokumentov, z ktorých sa zrealizovala necelá polovica. Objem finančných prostriedkov, ktoré Slovenská republika vynakladá na vedu a výskum, je v pomere k hrubému domácemu produktu jedným z najnižších spomedzi krajín Európskej únie, a to v celom sledovanom období. Návrh štátneho rozpočtu na rok ´19 počíta s poklesom výdavkov takmer o 10 %, čo znamená, že takáto nelichotivá situácia Slovenska v oblasti vedy a výskumu sa zrejme ani v budúcnosti nezmení. Ani vzdelávanie sa z hľadiska rozpočtu nejaví takou prioritou, ako sa zdôrazňuje. Rozpočtové výdavky pre rozpočtové a príspevkové organizácie pôsobiace v regionálnom školstve s vysokou pravdepodobnosťou nepokryjú finančné potreby daných organizácií v plnom rozsahu. Ich rozsah je nižší ako napríklad v roku 2017 a je predpoklad, že v priebehu roka bude potrebné tieto prostriedky zase navyšovať, čo opätovne robí rozpočet nestabilný a nesvedčí to o vysokej kvalite tohto procesu. Štúdia, ktorú sme tento rok spracovali ako podklad pre budúcu kontrolu, ukazuje na mnohé závažné problémy v plnení povinností, ktoré z množstva zákonov vyplývajú vyšším územným celkom a obciam. V prípade VÚC sa javí problém zákon o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a mestá, na obce a vyššie územné celky. Štúdia poukazuje na riziko v uhrádzaní niektorých výdavkov za prenesený výkon, ktoré by mal uhrádzať štát, napríklad zdravotníctvo či sociálne služby. Naším názorom je potreba revízie tohto zákona, ktorá sa javí ako nevyhnutná v tomto procese. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení pán minister, stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu k návrhu rozpočtu verejnej správy, štátneho rozpočtu a rozpočtov obcí a vyšších územných celkov a ostatných subjektov verejnej správy máte k dispozícii. Sú v tom zvýraznené pozitíva i riziká spojené s príjmami a výdavkami, ktoré sme identifikovali počas našej práce. Je jasné, že nie všetky potreby rezortov je možné uspokojiť v plnej miere ani v období pozitívneho ekonomického vývoja. Preto je naďalej aktuálna cesta zodpovedného prístupu k požiadavkám na zdroje, ich efektívne a hospodárne využívanie, pretože väčšina subjektov verejnej správy má v dodržiavaní týchto princípov ešte značné rezervy. Som presvedčený, že aj Najvyšší kontrolný úrad svojou kontrolnou činnosťou a prezentáciou časti jej výsledkov aj v tomto stanovisku napomáha, aby po ceste efektívnosti a účelného využívania kráčalo čo najviac zodpovedných za tvorbu a použitie predkladaných rozpočtov. Na základe vyššie uvedených stanovísk Najvyšší kontrolný úrad konštatuje, že východiskový rámec návrhu rozpočtu verejnej správy, návrh štátneho rozpočtu a návrh súhrnného rozpočtu ostatných subjektov verejnej správy na rok 2019 sú zostavené v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, zákonmi a ďalšími všeobecne záväznými právnymi predpismi platnými v Slovenskej republike, medzinárodnými zmluvami a inými dokumentami, ktorými je Slovenská republika viazaná. Návrh je v súlade s právom Európskych spoločenstiev i právom Európskej únie. Najvyšší kontrolný úrad preto nemá zásadné pripomienky k týmto súladovým aspektom predloženého rozpočtu. Ďakujem za pozornosť.