Hudacký, Ján, poslanec NR SR (2014-10-29):
Ďakujem, pán predseda. Vážené kolegyne, kolegovia, pán podpredseda tu nie je momentálne, ale dúfam, že medzitým príde. V každom prípade ja teda už druhýkrát k tejto téme, skôr také reakcie na to, čo tu odznelo od kolegov, nie na všetko teda sa dalo reagovať cez faktické poznámky. Na začiatku si ale neodpustím, aby som nezdôraznil fakt, ktorý vyplýva vôbec z tohto návrhu a z nášho posúdenia tých, ktorých sa to dotýka, a to podnikateľov, predovšetkým malých podnikateľov a živnostníkov, pretože tie dopady práve na tieto skupiny podnikateľov budú najťažšie. V každom prípade budú viac daňovo zaťažení, budú musieť odviesť viac daní z toho, čo, čo sú schopní vygenerovať, a to prostredníctvom nových odpisových skupín. Už bolo viackrát zmienené o tom, že ako, ako bude vlastne zaťažovať týchto podnikateľov zvýšenie alebo rozloženie odpisov na budovy, administratívne budovy až na 40 rokov, čo určite aj tých malých podnikateľov postihne veľmi negatívne. Ja sa dotknem niektorých vecí, ktoré súviseli aj s mojimi pozmeňovacími návrhmi. Jeden z tých, ktorý som nakoniec sa rozhodol nepredložiť, bol aj ten, ktorý súvisel s podporou technologického rozvoja, inovácie, teda samotného výskumu malých a stredných podnikov alebo vôbec podnikov s tým, že ja pokladám tento návrh, ktorý je súčasťou tejto novely, za pozitívny, aj keď boli tu upozornenia na to, ako sa to všetko dá zneužívať, myslím si, že pozmeňovací návrh pána poslanca Beblavého a pána poslanca Jurzycu do určitej miery eliminuje to riziko zneužívania. Na druhej strane chcem opäť zdôrazniť, čo som povedal aj pri mojom prvom vystúpení, že Slovensko je totálne na chvoste v oblasti objemu investícií do technologického rozvoja, inovácií, vedy a výskumu, s 0,68 %, ak mám tie správne informácie, myslím, že to je údaj z roku 2013, čo nás radí úplne na chvost aj v rámci krajín OECD, ale aj v rámci krajín Európskej únie. Takže my musíme robiť niečo, aby sme povzbudili podnikateľov investovať ďalej do svojej produkcie tak, aby boli konkurencieschopnejší v rámci európskeho trhu, globálneho trhu. Koniec koncov my sme ohromne otvorenou ekonomikou. Ak nebudeme vedieť povzbudiť podnikateľov, motivovať podnikateľov, aby vedeli investovať, a toto nie je zlý spôsob. Ja som mal možnosť dokonca komunikovať s mojimi kolegami, predsedami hospodárskych výborov aj z ostatných krajín a oni majú takisto snahu motivovať podnikateľov cez takéto stimulačné nástroje, teda cez určité daňové úľavy a ja si myslím, že tu je treba začať, aby v podstate sme aj cez tzv. pákový efekt, tzv. leverage efekt a vlastne využívali tie verejné zdroje ako prvé, ktoré budú také iniciačné, či už sa to dotýka daňových úľav alebo nejakých dotácií do tohto systému, tak aby sme potom mohli takisto presvedčiť podnikateľov, aby, aby do toho investovali aj vlastné peniaze, čiže súkromné zdroje, pretože my s ekonomikou, tak ako ju máme postavenú teraz, v podstate ako kvázi montážnou ekonomikou, kde síce tu máme vysoké veľké investície, ale do produkcie, ktorá má veľmi nízku pridanú hodnotu, my nebudeme v určitej dobe, v určitom časovom horizonte schopní konkurovať Európe a svetu a budeme sa prepadať, samozrejme, potom aj čo sa týka, čo sa týka hrubého domáceho produktu a bude to, samozrejme, mať aj dopady na celkovú zamestnanosť. Takže je pravda, že je treba, aby sme možno nejaké obdobie, uvidíme, čo sa urobí alebo aký bude mať vplyv toto ustanovenie v súvislosti s tým, že tie firmy, ktoré nejakým spôsobom budú chcieť rozvíjať výskum, technologický rozvoj a inovácie, si budú môcť v podstate odrátať tých 25 % nákladov tak na samotný ten, tú vecnú stránku toho výskumu, vývoja, inovácií, tak ako aj v súvislosti so zamestnávaním, v tomto prípade skôr absolventov. Ja by som bol určite za to, aby sa ten rozsah týchto osôb rozšíril nielen na absolventov, ale vôbec na mladých ľudí, ktorí sú invenční, ktorí prichádzajú s dobrými podnikateľskými myšlienkami, inovatívnymi myšlienkami, aby sme túto oblasť ďaleko viac podchytili, podporili, aby sme, mohli tú konkurencieschopnosť našich firiem, našich firiem zvyšovať. Nedá mi takisto zareagovať na niektoré veci, ktoré sa dotýkajú a sú v ustanoveniach tohto návrhu, a to je otázka marketingových štúdií, v podstate rôznych marketingových plánov a koniec koncov aj podnikateľských plánov v súvislosti s tým, že toto bude mať skôr negatívny dopad na malé firmy, resp. na začínajúce firmy, ktoré môžu takto eliminovať riziko neúspechu tým, že si dajú vypracovať marketingovú štúdiu, že si dajú vypracovať nejaký podnikateľský plán alebo marketingový plán. Toto významným spôsobom im môže pomôcť v tom, aby boli dlhodobo udržateľní na trhu, aby mohli sa sebazamestnať povedzme v prípade malých podnikateľov alebo nezamestnaných ľudí, ktorí chcú začať podnikať, alebo živnostníkov, aby si potom takéto náklady mohli odpísať, mohli odpísať zo základu dane, a teda znížiť tú daňovú, daňovú povinnosť, ktorá by im z toho vyplývala. Ja som vo svojom pozmeňovacom návrhu a chcem to zdôrazniť, pretože to je veľmi dôležité, aby sme aspoň takto eliminovali to riziko podnikania ako takého, aby sme aspoň vedeli odpísať tie náklady súvisiace s prípravou takýchto marketingových štúdií, plánov a pod. aspoň do tej výšky 5-tisíc eur, tak ako som to navrhol vo svojom pozmeňujúcom návrhu, pretože to je objem zdrojov, ktoré si môžu dovoliť práve tie malé podničky, živnostníci, aby sme aspoň v súvislosti s takýmto limitom vedeli potom, aby si firmy mohli takéto náklady potom odrátať zo základu dane a znížiť daňové zaťaženie. Takže bol by som veľmi rád, keby, aj keď tu mojich kolegov zo SMER-u nie je veľa, aby takýto pozmeňovací návrh vedeli si osvojiť. No a tiež – ešte raz zdôrazním – druhý môj pozmeňovací návrh, ktorý som dával, a to súvisí s tzv. závislými subjektmi, teda obyčajne sa to dotýka povedzme materskej spoločnosti a dcérskych spoločností, aby tá neposkytovala úvery s vysokým úrokom a aby sa nedali takéto náklady prostredníctvom úrokov zneužívať a odpisovať zo základu dane, čím vlastne by povedzme mohli účelovo oberať štát o určité zdroje prostredníctvom daní. Takže aby to bolo viazané nie na nejaký obrat a na tieto faktory, ale skôr normálne na, na úrokovú, základnú úrokovú mieru Európskej centrálnej banky plus 5 % na to, aby toto bol nejaký limit pre to, čo sa týka úrokov. Vo všeobecnosti musím zdôrazniť ešte raz, že tento návrh zákona je škodlivý pre podnikateľské prostredie, zhoršuje podmienky pre podnikanie na Slovensku, pretože zaťažuje. Ja som mal možnosť a mám možnosť, niet hádam dňa, aby som sa nerozprával s nejakými podnikateľmi, či už len preto, že som teda predsedom hospodárskeho výboru, čo je priamo naviazané na podnikateľské prostredie, ktorí sa sťažujú celkovo vôbec na podmienky, ktoré sú tu pre podnikateľov vytvorené, a v každom prípade sa zhoršujú z roka na rok, keďže vláda prichádza takmer každý rok s nejakými opatreniami, či už minulý rok daňovými licenciami, alebo licenciami, alebo teda dane zo straty, toho roku touto novelou, ktorá významne zaťažuje. Koniec koncov bolo to vyčíslené aj v návrhu zákona, teda o rozpočte na budúci rok, kde sa ráta s príjmami práve skrz tento návrh zákona o 260 mil. naviac. Bolo tu spomínané takisto viacerými kolegami, že sa neznížila daň z pridanej hodnoty na 19 %, čo bola veľmi dobrá príležitosť na to, aby sme mohli uľahčiť či už podnikateľom, ale aj bežným občanom, aby neboli takto zaťažovaní, samozrejme, vyššími cenami produktov, ktoré nakupujú, čo vlastne takisto prinesie do štátneho rozpočtu nemalé zdroje, možno niečo cez 200 mil. eur. A toto všetko významným spôsobom obmedzuje podnikateľov alebo občanov, keďže štát si kompenzuje potom  svoje populistické sociálne balíčky. Tie peniaze z jednej strany teda akože dáva a na druhej strane vyberá práve od tých, ktorí sú aktívni, ktorí sa skutočne snažia zobrať zodpovednosť na seba za svoje rodiny, a potom sa rozdávajú peniaze plošne bez toho, aby sme vedeli posúdiť sociálne podmienky v rodinách, resp. u konkrétnych ľudí. Príkladom toho je najnovšia iniciatíva a to sú bezplatné, to je bezplatné cestovné pre študentov a pre dôchodcov, kde, je pravda, ak chceme teda nejakým spôsobom pomôcť sociálne odkázaným, či už študentom z takýchto sociálne odkázaných rodín, alebo dôchodcom, tak to diferencujme tak, aby sme pomohli tým, ktorí to potrebujú, ale nie všetkým, ktorí nie sú závislí na takejto sociálnej pomoci. Nehovoriac o tom, že deformujeme potom celé prostredie podnikania aj v tej vlakovej doprave. Pretože ja si viem predstaviť, ak máme pomôcť alebo teda zlepšiť podmienky pre cestovanie, predovšetkým kvalitu cestovania, tak nemôžeme takto jednostranne pomáhať ľuďom. Na druhej strane ja som takmer presvedčený, že kvalita cestovania sa zhorší. Príkladom toho je aj iniciatíva ministerstva dopravy, že sa idú prenajímať vlaky, vyradené vozne od Českých dráh, koženkové vozne z 80. rokov. No akým spôsobom zvýšime kvalitu cestovania na Slovensku? Práveže ju zhoršíme. Ak chceme teda zlepšovať podmienky pre cestovanie aj pre študentov, aj pre dôchodcov, tak poďme iným smerom, diferencujme tie podmienky pre tých, ktorí sú skutočne sociálne odkázaní, ale na druhej strane otvorme ten trh, zlepšime podmienky pre súkromných dopravcov tak, aby tu boli možnosti, široké možnosti pre jednotlivé cieľové skupiny ľudí, ktorí cestujú, aby si mohli vybrať, aby ten trh v podstate bol prijateľný, tak aby každý mohol byť do určitej miery spokojný. To je zhruba to, čo som chcel dodať a čo sa teda nedalo cez nejaké faktické poznámky zhrnúť. Chcem na záver iba dodať to, že táto novela zákona o dani z príjmov určite nepozdvihne podnikateľské prostredie, určite nezlepší nálady v súvislosti možno s prílevom nových investícií, skôr, myslím si, že tak tí investori, ktorí sú už tu etablovaní, budú hľadať možno spôsoby, kde sa teda, na ktorých trhoch a kde v iných krajinách sa možno bude dať lepšie etablovať. Myslím si, že všetci dobre vieme, že tu ich udržuje iba jeden fakt, a to je lacná pracovná sila. Ostatné podmienky pred časom sme mali minimálne porovnateľné s viacerými krajinami, možnože aj lepšie, čo sa týka predovšetkým daňového zaťaženia. Teraz sa tie podmienky buď vyrovnali, alebo ešte zhoršili v porovnaní s inými krajinami. Takže aj investorov, ktorí sú už etablovaní na našom trhu nebude nijak držať ukotvených tuto, nehovoriac o tom, že tí ostatní, ktorí možnože uvažujú, budú tiež zvažovať toto rozhodnutie. Keď si zoberieme ďalší faktor, a to sú ceny energií pre koncových spotrebiteľov a predovšetkým pre podniky, kde máme cenu energií výrazne vyššiu ako okolité krajiny, a to nehovoriac už o tom, že samotná Európska únia má celkovú priemernú cenu energií ďaleko vyššiu, ako je v Spojených štátoch alebo niekde v Číne a podobne. Ale to už je ďalšia kapitola, ktorú tu nechcem rozvíjať. Ide mi skôr o to, že, a čo chcem zdôrazniť aj týmto mojím príspevkom, že zhoršujeme podnikateľské prostredie, a to nie je o tom, že doplatia na to iba samotní podnikatelia. Podnikatelia sú tí, ktorí generujú zdroje do štátneho rozpočtu, ktorí vytvárajú bohatstvo tejto krajiny, zamestnávajú, a takže toto všetko sa môže odraziť vo výške hrubého domáceho produktu v budúcom období a takisto v rozvoji zamestnanosti na Slovensku. Ďakujem pekne.