M. Dzurinda, predseda vlády SR: (2001-09-20):
Či súhlasím so znížením ochrany vkladov, odpoveď znie, že vláda Slovenskej republiky už rozhodla. Rozhodli sme tak, že sme predložili návrh novely zákona o ochrane vkladov do Národnej rady Slovenskej republiky. Cieľom tejto úpravy je predovšetkým zosúladiť našu legislatívu s požiadavkami Európskej únie v oblasti ochrany bankových vkladov. Konkrétne bola aproximovaná smernica 94/19 Európskeho spoločenstva, Európskeho parlamentu a Rady Európskeho spoločenstva z 30. mája 1994 o systémoch ochrany vkladov. Budem veľmi stručný. Dochádza k tomu, aby sme zvýšili objem chránených vkladov na úroveň 20 tisíc eur, v prepočte, samozrejme, na Sk. Dochádza k tomu, že vkladateľ bude mať nárok na úhradu vo výške 90 % nominálnej hodnoty za nedostupný vklad v jednej banke. A o. i. dochádza aj k tomu, že sa postupne bude rozširovať ochrana aj na bankové vklady právnických osôb, nielen fyzických, ako je to dnes. Druhá podotázka znie, že čo hovorím na tých 11,25 mld. korún. Poviem tri veci, čo na to hovorím. Po prvé, ide o zákonnú povinnosť Fondu na ochranu vkladov, po druhé, rozhodujúca časť týchto vkladov bola naakumulovaná v rokoch 1996 až 1998, keď došlo k partnerskému vzťahu medzi bývalou vládou a Devín bankou, a napokon hovorím k tomu to, že čiastka, ktorú bude musieť v konečnom dôsledku fond uhradiť, sa odhaduje asi na polovicu z tej sumy, ktorú ste uviedli, pretože banka má aj svoj majetok a vymožiteľné pohľadávky. A napokon na tretiu podotázku vo vašej otázke, ktorá znie, či súhlasím s tým, že manažmenty bánk a ich majitelia nie sú postihnutí za spreneveru cudzích peňazí, odpovedám, že to nie je pravda. Sú stíhaní, disponujem konkrétnym, vecným rozborom, z ktorého zatiaľ uvediem, že podľa podkladov zo Slovenskej konsolidačnej, z úradov vyšetrovania Policajného zboru a z Úradu finančnej polície Prezídia Policajného zboru k 20. júlu tohto roku sa nachádzalo alebo nachádza na úradoch vyšetrovania Policajného zboru 24 prípadov trestných oznámení. Ak bude záujem, som pripravený vám povedať aj niektoré konkrétnosti. Skončil som. J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec Oberhauser, nech sa páči, doplňujúca otázka. V. Oberhauser, poslanec: Ďakujem, pán predseda. V prvom rade ďakujem pánovi premiérovi za odpoveď, ale musím povedať, že nie som spokojný s ňou z niekoľkých príčin. Po prvé, naozaj sa mi tak zdá, že vláda sa postavila k celému problému podľa známeho porekadla „sýty hladnému neverí“, lebo na 90 % chrániť vklady ľuďom, ktorí tam majú malé sumy, 10 tisíc, 20 tisíc, 50 tisíc korún, nie je v poriadku, lebo množstvo malých vkladateľov je práve takto postihnutých. Pre nich tých 10 % je obrovská čiastka, keď dlhé roky museli šetriť, aby si uložili nejakú sumu v banke, a banka, ktorú garantuje štát cez bankový dohľad a ďalšie inštitúcie, im nevie na 100 % ochrániť tento vklad. Čiže jednoznačne s rozhodnutím vlády nesúhlasím. Druhá vec je, že zodpovednosť je širšia a voči tejto zodpovednosti vláda nezaujala stanovisko, po prvé k manažmentu, ktorý dlhé obdobie sľuboval, že bude riešiť situáciu a práve naopak, navýšil podstatne vklady a s týmito jednoducho zle hospodári. Druhá vec je, že bankový dohľad si nekonal jednoducho dlhé obdobie, od toho času, keď ste riešili otázku deblokácie vo vzťahu k Devín banke. Bankový dohľad mal oveľa razantnejšie konať, aby nedošlo k nahromaďovaniu vkladov a jednoducho k zlému hospodáreniu s vkladmi. A tretia vec je, že vláda tým, že sa zaangažovala, zobrala na seba zodpovednosť. A ja chcem počuť konkrétne voči týmto trom, aké budú vyvodené zodpovednosti a prečo chcete znížiť ochranu vkladov tých práve malých vkladateľov. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Nech sa páči, pán predseda vlády.