D. Lipšic, poslanec: (2010-03-04):
Ak chceme, aby tento zákon mal význam, tak je potrebné jeho ustanovenia sprísniť a poviem v čom konkrétne. Považujem to za najdôležitejšie. Myslím si, že je potrebné do tohto zákona pri definícii nelegálneho príjmu zahrnúť aj neobvyklé obchodné operácie zo zákona o ochrane pred legalizáciou príjmov, teda zo zákona proti praniu špinavých peňazí. Lebo ak týmto zákonom dosiahneme len to, že sa budú prať špinavé peniaze, aby sa preukázali legálne príjmy, nedosiahli sme v praxi nič. Tento zákon postihne len tie menšie ryby, ktoré nebudú mať dosť schopností ako tento zákon obísť, ale tých, ktorých by sa mal týkať najviac, teda skorumponovaných politikov a organizovaného zločinu sa dotkne minimálne. Bude to v princípe zákon ľahko obíditeľný a teda bezzubý. Je to, ako keby ste chceli krájať chlieb príborovým nožíkom. Veľa toho nenakrájate. A preto ten nôž musí byť ostrejší. Predložil som súbor pozmeňujúcich návrhov, ktoré prečítam, ale najskôr poviem, čoho sa týkajú. Týkajú sa troch oblastí. Prvá je práve oblasť definície nelegálneho príjmu, ktorá zahŕňa neobvyklú obchodnú operáciu, ktorá znemožní, aby osoba, voči ktorej konanie smeruje, mohla ľahko poukázať na prepranie špinavých peňazí tým, že príjem získala a bolo by po paráde. Taký zákon bude mať minimálny, minimálny význam. Druhá zmena sa týka rozdielu, ktorý spustí iniciovanie zákona medzi hodnotou majetku a príjmom. Vládny návrh zákona uvažuje o 1 500-násobku minimálnej mzdy. Môj pôvodný návrh, ktorý vládna koalícia zamietla, uvažoval o 500-násobku. Môj návrh je 1 000-násobok, to je 8 miliónov korún. Ja si myslím, že ak niekto nevie preukázať rozdiel 8 miliónov korún, tak to je dôvod, aby konanie voči nemu podľa zákona začalo. To nie je žiadna malá suma. To nie je žiadna chata na Šírave. To je už veľká suma. Tretia vec sa týka zmeny Trestného zákona. Trošku to tu bolo zmienené, že mnohé právne úpravy európskych krajín majú v trestnom práve úpravu obligatórneho trestu prepadnutia majetku v prípade, ak je páchateľ odsúdený za kvalifikované trestné činy, najmä ide o organizovaný zločin a korupciu, a v takom prípade sa obracia dôkazné bremeno a súd mu obligatórne vymeria aj trest prepadnutia majetku, pokiaľ páchateľ nevie preukázať pôvod svojho majetku z legálnych príjmov. To je štandardná úprava, nechcem povedať vo väčšine, ale v mnohých krajinách Európskej únie. A preto navrhujem doplniť v tomto aj Trestný zákon. Teraz ten návrh podľa zákona o rokovacom poriadku prečítam. Bod 1. Názov návrhu zákona sa dopĺňa slovami „a o zmene zákona č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov“. Bod 2. Paragrafy 1 a 2 znejú: „§ 1. Účelom tohto zákona je upraviť podmienky a postup orgánom verejnej moci pri odnímaní nehnuteľného majetku, hnuteľného majetku, bytov a nebytových priestorov, iných majetkových práv a iných majetkových hodnôt, peňažných prostriedkov, hotovosti v eurách a v cudzej mene, vkladov v bankách a v pobočkách zahraničných bánk v eurách a v cudzej mene a vkladov v bankách so sídlom v zahraničí (ďalej len majetok), fyzickým osobám a právnickým osobám (ďalej len osobám), o ktorých súd v konaní podľa tohto zákona vyslovil, že majetok nadobudli z nelegálnych príjmov.“ Odsek 2: „(2) Podľa tohto zákona sa postupuje aj v prípade, ak osobe bol uložený peňažný trest, trest prepadnutia veci alebo ak súd rozhodol o prepadnutí časti majetku osoby a tá vlastní ďalší majetok, ktorý nemožno postihnúť podľa Trestného zákona.“ § 2 ods. 1: „(1) Príjmom na účely tohto zákona je peňažný príjem alebo nepeňažný príjem z činnosti alebo z majetku, vrátane príjmu z prevodu majetku, ako aj príjem z iných zdrojov, najmä štipendium, príspevok alebo iná podpora, dávka sociálneho poistenia, dôchodok starobného dôchodkového sporenia, náhrada škody, náhrada nemajetkovej ujmy, výhra v lotérii, stávke alebo v inej podobnej hre, výhra z reklamnej súťaže, žrebovania, cena z verejnej súťaže a športovej súťaže, nepeňažný príjem sa oceňuje cenou obvyklou v mieste a čase plnenia.“ Odsek 2, ktorý považujem za kľúčový: „(2) Nelegálnym príjmom je na účely tohto zákona príjem, ktorého spôsob nadobudnutia je v rozpore so všeobecne záväzným právnym predpisom a pokiaľ sa nepreukáže opak, aj príjem, ktorého spôsob nadobudnutia a) nie je preukázaný, alebo b) v danom čase a na danom mieste vzhľadom na svoju zložitosť nezvyčajne vysoký objem finančných prostriedkov, alebo inú svoju povahu zjavne vybočuje z bežného rámca alebo povahy spôsobu nadobúdania príjmu osoby, alebo nemá pre osobu, od ktorej by bol príjem nadobudnutý, žiaden zrejmý ekonomický účel alebo zrejmý zákonný účel.“ Ide o presnú definíciu zo zákona o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti, aby sme z legálneho príjmu vylúčili neobvyklé obchodné operácie, ktoré umožnia veľmi ľahko, ani nie veľmi sofistikovane, veľmi ľahko obísť samotný zákon, ktorý sa týmto potom stane zákonom viac bezzubým. Bod 3: „V § 6 odsek 1 sa slová „1 500-násobok“ nahrádzajú slovami „1 000-násobok“.“ Bod 4: „V § 6 odsek 2 písm. d) sa slová „1 500-násobok“ nahrádzajú slovami „1 000-násobok“.“ Bod 5: „V § 8 odsek 1 písm. a) sa slová „1 500-násobok“ nahrádzajú slovami „1 000- násobok“.“ Bod 6: „V § 9 sa slová „1 500-násobok“ nahrádzajú slovami    „1 000-násobok“.“ Bod 7: „§ 12 sa vypúšťa“. Bod 8: „Ustanovenia § 1 až 11 sa označujú ako článok 1 a doplňujú sa článkami 2 a 3, ktoré znejú: Článok 2: „Trestný zákon v citácii jednotlivých noviel. V § 58 odsek 2 sa slová „bude preukázané, že páchateľ nadobudol majetok alebo jeho časť z nelegálnych príjmov“ nahrádzajú slovami „páchateľ nevie preukázať pôvod svojho majetku z legálnych príjmov.“.“ To je novelizácia Trestného zákona. Čl. III: „Účinnosť. Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2011.“ Pri Trestnom zákone, kde sa uvažuje s trestom prepadnutia majetku podľa platného znenia § 58 ods. 2, ide o trestné činy drogové, trestný čin legalizácie príjmu z trestnej činnosti, teda prania špinavých peňazí, trestný čin založenia, zosnovania, podporovania zločineckej skupiny alebo teroristickej skupiny, trestný čin prijímania úplatku alebo terorizmu. Na záver to zhrniem. Ja si myslím, že netreba nejaké siahodlhé analýzy robiť v parlamente, ani mať nejaké vehementné prejavy, pretože koniec koncov prejavujeme to, čo myslíme, že je správne, svojím hlasovaním. Ak bola pochybnosť o úprimnosti predloženia tohto návrhu na konci volebného obdobia, tak si myslím, že jediná šanca ako potvrdiť úprimnosť tohto zákona je hlasovaním. Úprimnosť znamená dve veci, že zákon bude účinný, že Ústavný súd ho nezruší a teda urobíme ho ústavne naozaj čo najlepší a ešte aj to, že chceme diskutovať, a druhá vec, že zákon nebude ľahko obíditeľný, že nebude možné veľmi ľahkou a jednoduchou operáciou ho obísť. Poviem príklad dokonca aj s domácimi darmi. Budeme mať osobu, ktorá má veľký majetok, voči ktorej začne konanie a ona povie, to mi daroval manžel, daroval mi jachtu, daroval mi lietadlo, daroval mi auto. Čo s tým? Ona to bude mať zdokladované, má darovaciu zmluvu. Ten zákon nemôžeme tým pádom použiť, proste nemáme šancu ho použiť. Preto si myslím, a to zopakujem úplne na záver, že bez toho, aby sme pokryli možno aj v inej forme, mne je to jedno, neobvyklé obchodné operácie, ktorými tento zákon bude obchádzaný, tak sa zákon dotkne možno percenta, možno jedného promile osôb, ktoré dnes disponujú obrovským majetkom, ktorý nevedia zdokladovať svojimi príjmami. Ja budem za tento návrh zákona hlasovať, aj keby bol bez ostrých zubov. Poviem prečo. Po prvé preto, že aj keď sa bude týkať len promile, malého množstva tých najmenších rýb, aj vtedy má zmysel ho prijať a po druhé preto, že vytvorí kostru, vytvorí základ, ktorý bude možné v budúcnosti doplniť, zmeniť za možno lepšej konštelácie. Ale hlasovanie vašich poslancov, pán predseda vlády, bude kľúčové a určujúce, či tento zákon robíme len naoko, len kvôli voľbám, ale skutočných skorumpovaných politikov, organizovaný zločin nepostihne, alebo ho robíme tak, aby ho nebolo možné jednoduchým úkonom obísť, aby naozaj prísne, tvrdo dopadol aj na skorumpovaných politikov, aj na organizovaný zločin. Ďakujem vám pekne.