Obrimčáková, Bibiána, poslankyňa NR SR (2010-12-10):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, vážený pán minister, Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky predkladá novelu zákona č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) v druhom čítaní. Navrhovaný zákon vstupuje do ustanovenia § 4, ktorý upravuje v písmene c), a to zavedením anglického jazyka ako povinného cudzieho jazyka v regionálnom školstve. Úvodom môjho vystúpenia mi dovoľte zdôrazniť, že moje pripomienky nespochybňujú potrebnosť a dôležitosť výučby anglického jazyka v našich regionálnych školách a ani to, že anglický jazyk je jeden zo svetových jazykov, ktorého dokonalú znalosť si v súčasnej dobe u mnohých našich občanov vyžaduje život sám. Mojím zámerom je poukázať na úskalia a možné dôsledky celoplošného zavedenia záväznej povinnosti výučby anglického jazyka. Nespochybniteľná je aj skutočnosť, že jazyková a kultúrna kompetencia sú dôležitou konkurenčnou výhodou na trhu práce. Kľúčové dokumenty Rady Európy a Európskej komisie určujú ako ciele jazykovej politiky Európskej únie testovanie viacjazyčnosti a jazykovej rozmanitosti, podporu sociálnej súdržnosti, výučbu cudzích jazykov ako prostriedku interkultúrnej komunikácie a kontinuitu vo vzdelávaní cudzích jazykov. Jazyková rozmanitosť sa vníma ako kultúrne bohatstvo Európy, preto chce Európska únia zabrániť jej prípadnému zredukovaniu na svojom území, hoci si uvedomuje, že sa angličtina stáva najrozšírenejším jazykom. Veď aj Ján Figeľ ako komisár Európskej únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, kultúru a mládež počas pôsobenia v tejto funkcii tiež podporoval viacjazyčnosť ako jeden z prioritných cieľov. Podľa odporúčaní Rady Európy by sa princípom viacjazyčnosti mal riadiť výber vykonávacích nástrojov v oblasti jazykového vzdelávania, ktoré má podporovať rozvíjanie schopností osvojovať si viac jazykov a kultúr. Európska legislatíva preto ustanovuje, aby sa v krajinách Európskej únie vyučovali najmenej dva cudzie jazyky a každý jej občan mal viacjazyčný jazykový repertoár. Bilaterálne vzťahy medzi národmi Európskej únie by sa podľa odporúčaní mali uskutočňovať v jazykoch týchto národov bez toho, aby bol používaný tretí jazyk. V bežnej komunikácii prostredníctvom tretieho jazyka dochádza často k nedorozumeniam predovšetkým pri riešení praktických pracovných problémov. Otvorený európsky priestor by mal viesť aj k podpore kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, mal by teda podnecovať záujem o širšie spektrum jazykov, o ich vzájomnú súvislosť a prepojenosť vo vzdelávacom systéme. Nie o posilnenie hegemónie jedného cudzieho jazyka. Otvorená a dostatočne široká ponuka cudzích jazykov v slovenských školách vďaka pôvodným ustanovenia v zákone č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní bola aj členmi expertnej skupiny Rady Európy hodnotená veľmi pozitívne. Výchovou k viacjazyčnosti sa posilňuje tolerancia voči jazykovej odlišnosti. Práve prvý stupeň základnej školy je veľmi vhodný na prebudenie vnímavosti a otvorenosti voči jazykom a kultúram, na výchovu k jazykovej tolerantnosti. Zavedením jedného povinného cudzieho jazyka sa tento potenciál nenávratne potlačí. Posilnením dominantného postavenia anglického jazyka v slovenskom školskom systéme a jeho preferovaním na úkor ostatných cudzích jazykov bude negovaná myšlienka a princípy multilingválnej výchovy občanov Európskej únie. Odporúčania Európskej komisie tiež zdôrazňujú, že výber jazykov sa nemá riadiť iba krátkodobými pragmatickými zámermi. Spoločenská mienka môže navyše význam ovládania jedného jazyka nadhodnocovať a druhého potláčať. Aj pri uplatnení prísne ekonomického hľadiska však práve osvojenie si jazyka susedných krajín prináša často výraznejšie pozitívne efekty ako ovládanie univerzálnej angličtiny. To, čo sa stáva bežnou kompetenciou uchádzača, stráca na hodnote. Mladí ľudia dobre ovládajúci angličtinu možno nebudú v dohľadnej dobe na pracovnom trhu žiadnou zvláštnosťou. Z hľadiska uplatnenia v nadnárodnom hospodárskom priestore má napr. nemecký jazyk nemalý trhový význam. Už v súčasnosti pracuje množstvo Slovákov v susednom Rakúsku. Otvorením pracovného trhu Rakúska a Nemecka od 1. mája 2011 aj pre Slovensko vzrastie prirodzená motivácia pre výber nemčiny ako prvého cudzieho jazyka. Je potrebné si uvedomiť, že napríklad znalosť nemeckého jazyka sa čoskoro stane dôležitým predpokladom miery mobilnej pracovnej sily a jej uplatnenia na európskom trhu práce. Obdobne je to s jazykom talianskym, španielskym alebo francúzskym. Na podporu správnosti môjho názoru možno použiť aj materiál vypracovaný Kanceláriou Národnej rady Slovenskej republiky, odborom Parlamentný inštitút, s názvom „Aktuálna ekonomická a sociálna situácia v Slovenskej republike“, kde sa uvádza, že najväčšími obchodnými partnermi Slovenskej republiky sú v poradí Nemecko, Rakúsko, Česká republika, Poľsko, Taliansko, Francúzsko... (Ruch v sále. Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)