I. Farkas, poslanec: (2008-03-27):
Je pravda, že vo všeobecnosti treba chrániť poľnohospodársky pôdny fond, treba zabezpečiť povinnosti súvisiace so základnou starostlivosťou o poľnohospodársku pôdu a je potrebné ponechať rurálny a agrárny ráz vidieckeho regiónu. Predloženým návrhom zákona sa sprísňujú podmienky pri odnímaní poľnohospodárskej pôdy pre stavebné a iné, nepoľnohospodárske zámery prostredníctvom inštitútu odvodov za odňatie poľnohospodárskej pôdy ako systémového ekonomického nástroja ochrany najkvalitnejších poľnohospodárskych pôd. Zákonnou kompetenciou a úlohou ministerstva pôdohospodárstva nie je len ochraňovať záujem poľnohospodárov, ale zároveň starať sa o vyrovnaný a trvalo udržateľný rozvoj vidieka. Veď práve preto má ministerstvo pôdohospodárstva gesciu nad fondom Európskej únie Program rozvoja vidieka na obdobie 2007 – 2013. Aby úlohy a kompetencie ministerstva pôdohospodárstva boli splnené vyvážene, musia byť brané do úvahy záujmy poľnohospodárov, ale súčasne aj záujmy regiónov, miest a obcí ohľadom ich krátkodobého a dlhodobého rozvoja. Práve tento návrh zákona, o ktorom rokujeme, zásadným spôsobom narúša doterajšiu vyváženosť, čo sa týka dvoch významných úloh a kompetencií ministerstva pôdohospodárstva. Dokonca tvrdím, že tento návrh má tvrdý politický podtón, je diskriminačný voči mikroregiónom, mestám, obciam v najmenej rozvinutých regiónoch Slovenska. Je diskriminačný voči obciam, ktoré majú vo svojom katastri ornú pôdu najvyššej bonity. Tieto obce ležia v južnej, strednej a východnej časti Slovenska. Tento návrh veľmi výrazným spôsobom zvýhodňuje podhorské obce, ktoré ležia v strednej a severnej časti Slovenska, orná pôda v ich katastri je totiž menej bonitná. Do roku 2004 toto opatrenie, ktoré sa týmto návrhom zavádza, odvody za odňatie poľnohospodárskej pôdy, všeobecne znevýhodňovalo investorov, predražilo vysporiadanie parciel, znevýhodňovalo mestá a obce. Komparatívne ale zvýhodňovalo mestá, obce, v katastri ktorých je menej bonitná orná pôda na úkor miest a obcí s ornou pôdou vysokej bonity. Pričom do roku 2002 bola výška odvodov 0 až 100 Sk za m2, teda 0 až 1 mil. Sk na hektár, týmto návrhom, o ktorom práve rokujeme, sa zavádzajú rádovo vyššie sadzby. Odborníci, investori tvrdia, že investičný boom, vďaka ktorému sa naštartoval prudký hospodársky rast na Slovensku, vďaka ktorému sa vytvárajú desaťtisíce pracovných miest, sa rozbehol vďaka hlbokým štrukturálnym reformám, ale najmä skutočnosti, že v predchádzajúcom volebnom období vláda zrušila odvody za odňatie poľnohospodárskej pôdy na návrh vtedajšieho ministra pôdohospodárstva, ministra SMK –  MKP. Prudký hospodársky rast, ktorý sa datuje od roku 2005, mal z pohľadu štátneho rozpočtu rádovo oveľa vyšší efekt ako predpokladaná výška výnosu z odvodov za odňatie poľnohospodárskej pôdy, ktorá sa plánuje vo výške 750 mil. Sk ročne. Veď vďaka domácim a zahraničným investorom vznikajú nové fabriky, rozhýbal sa teda stavebný priemysel. Po prudkom náraste výkonov v stavebníctve sa vytvárali nové pracovné miesta v nových fabrikách. Rýchlym tempom sa znížila miera nezamestnanosti, ušetrili sme teda miliardy na príspevkoch v nezamestnanosti a v sociálnych dávkach. Nové priemyselné celky za svojich zamestnancov platia ročne miliardy do štátneho rozpočtu a fondov poisťovní. Musím teda skutočne úprimne zapochybovať s tvrdením predkladateľa, ktoré uviedol v doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a na podnikateľské prostredie v odhade dopadov na verejné financie, citujem: „Návrh zákona bude mať pozitívny dopad na verejné financie, návrh zákona má pozitívny dopad na štátny rozpočet, nezakladá zvýšené nároky na rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov. Predpokladaný objem finančných prostriedkov z odvodov za rok je cca 750 mil. Sk.“ Je to veľmi ploché, deformované videnie dôsledkov tejto novely, lebo príjmy z titulu odvodov síce budú, ale na druhej strane sa utlmia nové investície tvorby nových pracovných miest. V navrhovanej novelizácii sa navrhli ešte tvrdšie sadzby odvodov vo výške 0 až 500 Sk na m2, teda vo výške 0 až 5 mil. Sk na 1 ha, pričom pre podtatranské obce bude platiť sadzba blížiaca sa k 0, pre obce na Podunajskej nížine, na Ponitrí, na Pohroní, na Poiplí, v Novohrade na Gemeri na Východoslovenskej nížine bude platiť sadzba blížiaca sa k 5 mil. Sk na 1 ha. No nie je to diskriminácia? Pod pláštikom ochrany pôdneho fondu sa zavedú umelé kritériá do súboja regiónov o investorov, ktorých rozdelia na základe pochybných pravidiel. Pritom veľmi dobre viete, že tento návrh škodí všeobecne, poškodzuje väčšinu regiónov, je nevýhodný pre naprostú väčšinu regiónov Slovenska, lebo v každom regióne budú musieť investori, obce, mestá, podnikatelia zaplatiť za novo definované odvody. Ide len o to, že v niektorých regiónoch bude potrebné zaplatiť menej, približne ako trhová cena ornej pôdy, v iných regiónoch oveľa viac, desiatky násobkov trhovej ceny ornej pôdy. A v tom je tento návrh diskriminačný. V niektorých oblastiach južného a východného Slovenska dôjde k absurdnému stavu, keď vysoko bonitná pôda bude mať trhovú hodnotu 30 tis. Sk na ha a na odvodoch bude musieť vlastník zaplatiť 4,5 mil. Sk, teda stopäťdesiat násobok. Pritom je zavádzajúce, ak niekto tvrdí, že ide len o priemyselné parky, logistické centrá a ide len o developerov. Nie, vážení, ide o miestne a regionálne samosprávy, lebo pripravované opatrenie sa ich bytostne týka. Nie všetky obce  a mestá majú dokončené územné plány rozvoja, niektoré ich aktualizujú. Väčšina obcí a miest vo svojich rozvojových plánoch ráta s pozemkami v extraviláne, resp. intraviláne, ktoré majú charakter ornej pôdy, trvalého trávneho porastu, lúky alebo záhrady. Sú teda obsahom pôdneho fondu. Navrhnuté opatrenie zavedenie odvodov v miliónových čiastkach na ha, môže spôsobiť pre väčšinu z nich škrt cez ich plány. Nebudú mať prostriedky na zaplatenie odvodov, keď budú chcieť stavať obytné zóny, otvoriť novú ulicu pre stavbu rodinných domov, postaviť nový kultúrny dom, nový dom sociálnej starostlivosti alebo administratívnu budovu. Najvážnejším dôsledkom bude ale priškrtenie investícií v oblasti priemyslu, vedy a výskumu. Oslabí sa ochota domácich a zahraničných investorov investovať práve na Slovensku a vytvárať tým nové pracovné miesta v nových fabrikách, ale aj vo vedecko-technických parkoch. Azda sociálnodemokratická vláda, ktorá seba charakterizuje ako sociálne orientovanú vládu, citlivú na sociálnu spravodlivosť, sa uspokojila s mierou nezamestnanosti na úrovni 8 % a v niektorých zaostalých regiónoch východného a južného Slovenska na úrovni 15 až 25 % ? Pričom si neuvedomuje, že tento návrh zákona postihne práve občanov, obce a mestá na východnom a južnom Slovensku, teda v najzaostalejších regiónoch Slovenska. Máme podozrenie, že tento návrh zákona reaguje na isté tendencie, ktoré sa ukazujú v oblasti rozvoja zaostalých regiónov. Investori totiž v poslednom období objavili regióny južnej časti stredného a východného Slovenska. Etablujú sa priemyselné investície v košickom regióne, Novohrade, na Gemeri a v iných regiónoch, pretože objavili komparatívne výhody týchto regiónov. Tieto obce a mestá ležia na nížinách, je tam nečlenitý terén, teda výhodný z hľadiska logistiky, vyššia miera nezamestnanosti, teda disponibilná kvalifikovaná pracovná sila. Vieme tiež, že agentúra SARIO eviduje dnes viac ako 150 konkrétnych záujemcov, potencionálnych investorov. Azda sa niekomu tento súčasný trend nepáči? Niekto ten trend mieni zmeniť z teritoriálneho pohľadu a nasmerovať investorov do iných regiónov? Niekomu sa nepáči, že v posledných mesiacoch sa vytvárali pracovné miesta konečne už aj v najzaostalejších regiónoch Slovenska, začali sa teda riešiť sociálne problémy občanov žijúcich v týchto chudobných regiónoch? Ako perličku zacitujem z dôvodovej správy tohto návrhu: „Odhad dopadov na zamestnanosť. Návrh zákona nebude mať dopad na tvorbu pracovných miest. Vplyv na podnikateľské prostredie. Návrh zákona nebude mať zásadný negatívny vplyv na podnikateľské prostredie.“  Navrhovateľ to asi nemyslí vážne. Dôkazom toho je iná časť dôvodovej správy, z čoho sa zdá, že predsa len môže mať tento návrh tvrdý dopad na hospodárstvo. „Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb. Návrh zákona môže mať dopad na hospodárenie obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a na hospodárenie podnikateľskej sféry iných právnických osôb v prípade záberu najkvalitnejších poľnohospodárskych pôd pre stavebné zámery.“ Nie som odborníkom v oblasti pôdohospodárstva, ale ako ekonóm, regionalista sa pýtam: Ak má typická obec vo svojom katastri asi 2 000 ha ornej pôdy, je takým kardinálnym problémom, ak sa na ploche 10 alebo 20 ha uskutočnia rozvojové aktivity, či už stavba priemyselného parku alebo zriadenie obytnej zóny? Alebo inak z pohľadu zamestnanosti. Pôdohospodárstvo zamestnáva 0,2 pracovníka na ploche 1 ha, priemysel zamestnáva na ploche 1 ha 200 až 1 000 pracovníkov, na ploche 1 ha môže bývať 300 až 2 000 ľudí podľa charakteru obydlia. Myslím si, že tento návrh zákona je nešťastný. Neberie do úvahy hospodárske záujmy Slovenska, je diskriminačný a má tvrdý politický podtón. Práve preto, pani spravodajkyňa, na základe uvedeného mám procedurálny návrh. V zmysle § 73 ods. 3 písm. b) rokovacieho poriadku Národnej rady navrhujem, aby Národná rada nepokračovala v rokovaní o tomto návrhu zákona. Dámy a páni, ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)