M. Gibalová, poslankyňa: (2009-09-10):
Po prvýkrát som predstavila návrh novely zákona o sociálnom poistení 23. októbra 2008 na 28. schôdzi Národnej rady. Návrh bol zamietnutý. Na tej istej schôdzi parlamentu som tie isté úpravy zákona vo forme pozmeňujúcich návrhov predložila v druhom čítaní pri rokovaní o vládnom návrhu zákona o sociálnom poistení, výsledok bol rovnaký, teda nulový. V tom čase kríza iba začínala a na Slovensku bolo 228 000 uchádzačov o zamestnanie. Istou nádejou pre budúcnosť, ktorá zmiernila sklamanie z odmietnutia mojich návrhov, bol verejný prísľub pani ministerky práce, že pripraví vlastné riešenie. Ja by som teraz rada pripomenula,  k čomu sa pani ministerka z tohto miesta zaviazala. Preto som si urobila prepis zvukového záznamu, aby som odcitovala tieto slová pani ministerky. Citujem: „Ale môžem prisľúbiť jednu vec a určite a určite sa jej budem venovať vzhľadom na to, že finančná kríza, a ja predpokladám, pretože niektoré signály sú už tu, sa bude riešiť a bude narastať počet nezamestnaných a bude potrebné týchto ľudí zabezpečiť a určite pripravíme právnu novelu, ktorá bude týchto ľudí lepšie zabezpečovať ako súčasná právna úprava dávky v nezamestnanosti, to skutočne môžem prisľúbiť a urobíme to.“ Koniec citácie. Čo sme to počuli z úst pani ministerky? Určite a určite sa jej budem venovať, to skutočne môžem prisľúbiť a urobíme to. Po uplynutí polroka, keď sa určite, a to mi verte, určite nič neudialo, som na 35. schôdzi Národnej rady predložila ďalší modifikovaný návrh zákona o sociálnom poistení. Za pol roka od podania prvého návrhu sa rady uchádzačov o zamestnanie rozrástli o ďalších  97 500 osôb. Ako je už v tomto parlamente pravidlom, keď príde s iniciatívou opozičný poslanec, návrh novely bol 22. apríla 2009 opäť zamietnutý. Dnes po ďalších piatich mesiacoch od môjho návrhu posledného pokusu, keď počet uchádzačov o zamestnanie ku koncu augusta bude vyšší ako 360 000, čo predstavuje viac ako 13,5 % práceschopného obyvateľstva, prichádzam po 4-krát s úmyslom dosiahnuť zmenu zákona o sociálnom poistení. Prichádzam v nádeji, keďže „určite a určite“ pani ministerky Tomanovej sa nekonalo, možno, ale možno sa pohnú ľady v srdciach koaličných poslancov spútaných straníckou disciplínou. Skôr než rozoberiem podrobnosti návrhu, ktorý je zhrnutý v parlamentnej tlači č. 1200, zmienim sa o základných ideových východiskách spôsobu financovania nezamestnaných, ktoré sú pre kresťanských demokratov prioritné a ktoré sú čiastočne zakotvené v materiáli, ktorý teraz predkladám. KDH vychádza zo zásady, že nezamestnanosť je potrebné financovať z fondu poistenia v nezamestnanosti, ktorý vytvárajú pracovne činné osoby a zamestnávatelia za podmienok určených zákonom. Výška povinných a dobrovoľných odvodov do fondu má byť výslednicou miery ochoty pracovne činných osôb a zamestnávateľov prispievať do fondu. Fond poistenia v nezamestnanosti má byť úplne odpojený od štátneho rozpočtu a v spôsobe jeho prerozdelenia sa má uplatňovať princíp zásluhovosti aj solidárnosti. Prostriedky nachádzajúce sa vo fonde poistenia v nezamestnanosti sa môžu použiť výlučne na účel, pre ktorý sú určené. Vhodne zvolená výška odvodov do fondu a kritériá jeho prerozdelenia budú zárukou toho, aby prebytky fondu z obdobia konjunktúry hospodárstva slúžili na krytie potrieb zvýšeného počtu nezamestnaných v období krízy. Teda neprichádza do úvahy, aby sa tieto prostriedky prelievali do iných fondov Sociálnej poisťovne, napríklad do fondu dôchodkového poistenia, ako sme toho dnes svedkami s požehnaním zákonnej úpravy. V roku 2008 sa týmto spôsobom, a teraz použijem naozaj veľmi tvrdý výraz, ktorý ale vystihuje podstatu problému, zdefraudovali 4/5 ročného príjmu fondu. Mám pochybnosti o tom, či o tom vedia tí, ktorí do tohto fondu prispievajú. Pri terajšej výške odvodov do fondu je možné zmierniť podmienky pre nadobudnutie nároku na dávku, výšku dávky v nezamestnanosti a dĺžku jej vyplácania tak, aby sa Slovenská republika odpútala z jedného z posledných miest medzi krajinami Európskej únie, aby nezamestnaní mali možnosť prežiť obdobie dočasnej straty práce v dôstojných podmienkach z prostriedkov, ktoré si sami „ušetrili“. Osoby, ktoré povinne prispievali do fondu poistenia v nezamestnanosti, sú po strate zamestnania často odkázaní na dávky v núdzi iba preto, že nespĺňajú neprimerane tvrdé podmienky pre získanie dávky v nezamestnanosti. Cieľom predkladateľov je poľudštiť zákon o sociálnom poistení a dosiahnuť zmiernenie kritérií, ktoré sa na nezamestnaných vzťahujú. Ja by som len na ukážku chcela ukázať graf, nebudem vás trápiť premietaním obrázkov, ale graf, kde sú znázornené podmienky nároku na dávku v nezamestnanosti, kde sú znázornené podmienky nároku dávky v nezamestnanosti v niektorých krajinách Európskej únie. Prosím, Slovensko je táto zelená guľôčka, sú to neprimerané, neprimerané nároky a kritériá pre získanie dávky a po prijatí nášho návrhu novely Slovensko by sa dostalo aj tak ešte do nelichotivej úrovne, to je ten zelený trojuholník. Tento graf bol vypracovaný na základe informácií, ktoré som si vyžiadala z parlamentného inštitútu, čiže to sú relevantné informácie, oficiálne. Prvou navrhovanou zmenou je úprava dĺžky obdobia poberania dávky v nezamestnanosti v závislosti od veku poistenca. Pre poistencov vo veku 50 až 57 rokov vrátane navrhujeme predĺžiť obdobie poskytovania dávky zo 6 na 9 mesiacov a po dovŕšení 58. roku veku sa obdobie poskytovania dávky predĺži na 12 mesiacov a to preto, aby nezamestnaní vo vyššom, pre pracovný trh v takzvanom kritickom veku, mali väčší priestor na nájdenie si primeraného pracovného miesta. V krajinách Európskej únie je zaužívaný model variabilnej dĺžky vyplácania dávky v zamestnanosti v závislosti od veku alebo dĺžky obdobia prispievania do fondu, čo teda sme videli. Dovolím si predstaviť vám ďalší graf, ktorý znázorňuje dĺžku vyplácania dávky v nezamestnanosti v jednotlivých krajinách, kde Slovenská republika je na chvoste všetkých krajín, je to tento hnedý stĺpček. Po prijatí tejto novely zákona o sociálnom poistení sa nič dramatické nestane, ako vidíte, to je tento zelený stĺpček, aj tak ešte budeme aj v dĺžke vyplácania dávky v nezamestnanosti veľmi, veľmi, veľmi zaostávať za krajinami Európskej únie, za ostatnými krajinami. Druhou navrhovanou zmenou je úprava výšky dávky v nezamestnanosti v závislosti od dĺžky poberania dávky. Dávku v nezamestnanosti navrhujeme zvýšiť pre všetkých poistencov z 50 na 65 % denného vymeriavacieho základu počas prvých dvoch mesiacov obdobia nezamestnanosti, po uplynutí dvoch mesiacov sa dávka zníži na 45 % z denného vymeriavacieho základu. Navrhované opatrenie má zmierniť nepriaznivé dôsledky dramatického zníženia príjmu a zároveň motivovať nezamestnaného nájsť si prácu počas prvých dvoch mesiacov, teda počas poberania relatívne vyššej dávky. Treťou navrhovanou zmenou je zmiernenie podmienky vzniku nároku na dávku tak, že sa skráti dĺžka obdobia poistenia v nezamestnanosti z najmenej troch rokov posledných štyroch na najmenej 18 mesiacov posledných troch rokov. Skrátenie časových intervalov je opodstatnené z toho dôvodu, že vývoj na trhu práce núti poistencov čoraz častejšie meniť zamestnanie a často úplne bez časovej nadväznosti. Navrhovaná zmena zohľadňuje vznik a zánik podnikateľských subjektov, vývoj na trhu práce a trend, ktorý núti pracujúce osoby častejšie meniť zamestnanie, čo sú faktory, ktoré nezamestnaným sťažujú splnenie dnes platnej podmienky vzniku nároku dávky v nezamestnanosti. Úpravou časových intervalov rozhodujúcich pre vznik nároku dávky sa zároveň odstráni odlišný prístup ku skupine poistencov zaradených do evidencie uchádzačov o zamestnanie po skončení výkonu činnosti zamestnanca v pracovnom pomere na dobu určitú a ku skupine poistencov osôb dobrovoľne poistených v nezamestnanosti. Na otázku, aké sú podmienky vzniku nároku na dávku v nezamestnanosti v krajinách Európskej únie, mi odpovedal parlamentný inštitút a ja som vám predstavila na tomto grafe v krátkosti, ako to vyzerá so Slovenskou republikou v tejto veci. Sme na chvoste. Preto by bolo dobré, opakujem, bolo by dobré prijať túto nami navrhovanú úpravu a nič dramatické by sa neudialo, trochu by sme sa priblížili ku kritériám, ktoré sú v iných krajinách Európskej únie. Štvrtá navrhovaná zmena skracuje dĺžku rozhodujúceho obdobia, z ktorého sa určuje výška denného vymeriavacieho základu na 12 mesiacov. Dôvodom tejto úpravy je snaha obmedziť pokles reálnej výšky dávky, ktorý je tým markantnejší, čím dlhšie obdobie sa zohľadňuje pri určení výšky vymeriavacieho základu nezamestnanej osoby. K financiám. Pri kalkulácii finančného dopadu navrhovaných zmien sme vychádzali z najnovšieho materiálu, ktorý Sociálna poisťovňa predložila v auguste na rokovanie vlády. Je to návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2010 a rozpočtový výhľad na roky 2011 a 2012. Tento materiál obsahuje okrem iného odhad očakávaných príjmov a výdavkov fondu a odhad počtu poberateľov dávky v nezamestnanosti v roku 2009 až 2012. Pri zohľadnení týchto východiskových oficiálnych údajov Sociálnej poisťovne pôsobia nami navrhované zmeny – zvýšenie výdavkov fondu cca o 30 %, avšak hospodárenie fondu poistenia v nezamestnanosti sa ani po prijatí tejto novely zákona nedostane do červených čísel. Podrobný výpočet... (Vystúpenie prerušené predsedajúcim schôdze.)