Meno a priezvisko poslanca: Marián KÉRY (2022-02-08):
Znenie prejavu: Riziká spojené s podpisom dohody DCA: 1. Američania obsadia naše dve vojenské letiská – Kuchyňu a Sliač. 2. Možnosť rozmiestnenia jadrových zbraní. 3. Prítomnosť americkej armády bude dlhodobá a kvantitatívne neobmedzená. 4. Vojaci USA budú mať v porovnaní s ostatnými cudzincami privilegované postavenie. 5. Slovensko sa voči vojakom USA vzdáva výkonu trestnej právomoci. 6. Slovensko sa vzdáva výberu daní, cla a ďalších poplatkov. 1. KUCHYŇA A SLIAČ SA DOSTANÚ NA MAPU TERČOV Informácia z predchádzajúcich rokov, že Američania majú záujem primárne o obe naše vojenské letiská, sa potvrdila. V návrhu dohody sa síce všade hovorí o „dohodnutých zariadeniach a priestoroch“ , no  v prílohe návrhu sú Sliač aj Malacky explicitne pomenované (Príloha A) a oba tieto objekty budú ozbrojené sily USA „oprávnené operačne riadiť… na účely prístupu a používania ozbrojenými silami USA, dodávateľmi USA, závislými osobami…“ (čl. 3 bod 1). To však neznamená, že Američania budú dislokovaní výhradne na dvoch miestach. Dohoda necháva priestor na to, aby Američania mohli využívať aj ďalšie objekty a dokonca pripúšťa možnosť, že niektoré z nich sa vyčlenia „na výhradný prístup a používanie ozbrojenými silami USA“ (čl. 2 bod 6). Do nového svetla sa tak dostáva aj otázka obnovenia civilnej prevádzky na letisku Sliač. Kompetentní počas celého roku verejnosť uisťovali, že civilná prevádzka bude obnovená. Avšak prevádzka civilnej letovej dopravy v bezprostrednej blízkosti koncentrácie amerických síl na letisku Sliač (ktoré sa spolu s Kuchyňou automaticky dostanú na mapu amerických cieľov v Európe) môže byť priveľkým bezpečnostným rizikom. Treba dodať, že americká armáda bude mať na území SR exkluzívne postavenie. Američania budú môcť rozmiestňovať a skladovať po Slovensku v zásade čokoľvek (čl. 4 bod 1), pričom slovenskú stranu len informujú, čo, koľko a čoho sem dovezú (čl. 4 bod 2). Ako sa to bude kontrolovať, je otázne, pretože do akejkoľvek techniky – od vozidiel cez lode až po lietadlá sa nesmie nastupovať ani nemôže byť prehľadávaná bez predchádzajúceho súhlasu Spojených štátov (čl. 11 bod 1). 2. JADROVÉ ZBRANE BLIŽSIE K RUSKU Fakt, že zmluva neudáva rámce na počet či typ zbraní, ktoré bude povolené zo strany USA importovať na územie SR, zvyšuje riziko, že na našom území môžu USA rozmiestniť aj jadrové zbrane. Prívrženci podpisu dohody s USA sa odvolávajú na Zmluvu o nešírení jadrových zbraní. Slabina tejto zmluvy spočíva v tom, že zakazuje len štátom nevlastniacim jadrové zbrane ich nadobúdanie a štátom vlastniacim jadrové zbrane odovzdávať jadrové zbrane štátom, ktoré ich nevlastnia. Ale nezakazuje tzv. zdieľanie jadrových zbraní, tzn. ak jadrová veľmoc umiestni zbrane hromadného ničenia síce na území cudzieho štátu, no s jeho súhlasom a v zariadení, kde ich kontroluje. Slovensko tak nemôže spustiť program na výrobu vlastných jadrových zbraní, USA nemôžu Slovensku poskytnúť jadrové zbrane, no USA môžu rozmiestniť na území SR svoje jadrové zbrane, ak si zachovajú nad nimi kontrolu. Napríklad Zmluva o zákaze jadrových zbraní z roku 2017 pamätá aj na toto a zakazuje aj zdieľanie jadrových zbraní. Nie nadarmo Spojené štáty tlačili na svojich spojencov, aby túto zmluvu neratifikovali. Realita je taká, že v členských štátoch NATO – v Holandsku, Belgicku Taliansku, Nemecku a Turecku – má USA rozmiestnených od 100 do 150 jadrových púm B61, ktoré môžu byť transportované a použité aj letecky. Sú pod kontrolou amerického letectva. No v Nemecku sa dlhodobo diskutuje o vypoklonkovaní amerických jadrových zbraní z ich územia, najnovšie sa diskusia k tejto téme rozhorela po nedávnych parlamentných voľbách. Koncom novembra sa v Nemecku uskutočnila konferencia NATO talks 2021. Jedným z hlavných spíkrov bol generálny tajomník NATO Jens Stoltenberg, ktorý okrem iného dostal otázku od redaktora Süddeutsche Zeitung, aké dopady by malo „zníženie roly Nemecka v zdieľaní jadrových zbraní“. Vyberám z odpovede šéfa NATO nasledujúcu pasáž: „Alternatívou k zdieľaniu jadrového arzenálu NATO sú rôzne druhy bilaterálnych dohôd, ako aj riziko disponovania jadrovými zbraňami... Takže, samozrejme, Nemecko sa môže rozhodnúť, či vo vašej krajine budú jadrové zbrane, ale alternatívou k tomu je, že ľahko skončíme s jadrovými zbraňami v iných európskych krajinách vrátane tých na východ od Nemecka.“ (zdroj: https://www.nato.int/cps/en/natohq/opinions_188772.htm ) Z vyjadrenia šéfa NATO vyplýva, že s americkým nukleárnym arzenálom, ktorý je zdieľaný v rámci vybraných európskych členov NATO, môžu USA hýbať v rámci členských štátov NATO, ktoré s tým budú súhlasiť (resp. budú musieť súhlasiť). Taktika voči Nemcom je jasná a nesie znaky vydierania: ak u vás nechcete americké jadrové zbrane (a podieľať sa tak na zvyšovaní napätia s Ruskom), nech sa páči. Bomby premiestnime bližšie k ruským hraniciam (a napätie s Ruskom prenesieme na úplne inú úroveň) do menších alebo tradične antirusky nastavených štátov. 3. BUDÚ TU 10 ROKOV. V AKOM POČTE? NEVIEME Dohoda sa uzatvára na 10 rokov. Ale aj po uplynutí tejto doby zostáva automaticky v platnosti. Až dovtedy, pokým ju jedna zo strán (najskôr po 10 rokoch) nevypovie. Potom nasleduje jednoročná výpovedná lehota (čl. 30 bod 3). To znamená, že ak slovenská strana dohodu podpíše, tak sa bude dať vypovedať najskôr až v roku 2032 s tým, že americkí vojaci budú musieť opustiť územie SR do roku 2033. Čiže túto právomoc nadobudne až tretí kabinet po Hegerovej vláde, ktorý vzíde z parlamentných volieb. Navyše, ani zo samotného dokumentu nie je jasné, v akom počte tu budú Američania prítomní. Nikde totiž nie je stanovený číselný strop. Američanom dávame čo do mohutnosti vojenskej prítomnosti bianko šek. O dlhodobej a početnej prítomnosti svedčí aj bod 1 článku 21 dohody: „Ozbrojené sily USA môžu na území Slovenskej republiky na vzájomne dohodnutých miestach zriadiť vojenské služobné predajne, predajne potravín a iné predajne, otvoriť stravovacie zariadenia, spoločenské a vzdelávacie centrá a služobné rekreačné priestory na využívanie príslušníkmi ozbrojených síl USA.“ 4. PRIVILEGOVANÍ CUDZINCI Podľa Zmluvy medzi členmi NATO a členmi Partnerstva z roku 1997 nemusia vojaci pri vstupe do daného štátu predkladať pasy a víza, ale len osobnú identifikačnú kartu a podpísaný rozkaz. Prijímajúci štát môže trvať na tom, že rozkazy bude podpisovať aj jeho zástupca. Slovensko sa tejto možnosti vzdalo (čl. 7 bod 1).  Rovnako tak nebude vyžadovať od civilných zamestnancov armády alebo jej dodávateľov pasy či víza (čl. 7 bod 2). Navyše „ozbrojené sily USA, dodávatelia USA a závislé osoby sú vyňaté z predpisov upravujúcich registráciu a kontrolu cudzincov. Ich pobyt na území Slovenskej republiky sa považuje za prechodný pobyt. Na žiadosť orgánov ozbrojených síl USA vydajú slovenské orgány týmto osobám bezplatné potvrdenie o pobyte.“ (čl. 7 bod 3) Američania si môžu na Slovensko priviesť svoje autá (1 ks na osobu), pričom budú oslobodení od všetkých poplatkov (cestných daní, registračných alebo licenčných poplatkov a podobných poplatkov) s výnimkou mýta. Navyše budú oslobodení od platenia daní vrátane DPH. „Oslobodenie od dane sa realizuje, ak je to možné, v mieste nákupu, alebo prostredníctvom vrátenia dane do tridsiatich (30) dní od podania žiadosti“ , píše sa v článku 17 bode 1. Ďalej budú príslušníci ozbrojených síl USA vrátane civilnej zložky „vyňatí z konaní o občianskoprávnu náhradu škody alebo o uloženie správnej pokuty, ktoré vyplývajú z konania alebo opomenutia týchto osôb pri výkone ich služobných povinností“ (čl. 15 bod 1). To, či prípad nastal v rámci výkonu služobných povinností, bude dokladovať príslušný orgán ozbrojených síl USA na území SR (čl. 15 bod 3). 5. PORUŠENIA ZÁKONOV BUDÚ TRESTAŤ USA, NIE SR Za jedno z najvážnejších rizík považujem fakt, že Slovensko sa dobrovoľne vzdáva výkonu trestnej právomoci voči americkým vojakom a sprievodnému personálu v prípade porušenia slovenskej legislatívy. V článku 12 bode 1 sa píše, že SR „ na žiadosť Spojených štátov a na podporu svojho záväzku o vzájomnej obrane týmto uplatňuje svoju suverénnu diskrečnú právomoc vzdať sa svojho prednostného práva na výkon trestnej právomoci “. Ďalšie body, ktoré v dohode vymedzujú postup pri stíhaní Američanov slovenskými orgánmi, môžu nastať len v hypotetickej situácii, ak Slovensko v konkrétnom prípade svoje vzdanie sa práva na výkon trestnej právomoci odvolá. Síce s konštatovaním, že „v úzkej koordinácii s príslušnými slovenskými orgánmi a s uznaním, že Slovenská republika má na svojom území výsostné právomoci v oblasti presadzovania práva“ , článok 14 bod 2 určuje, že ozbrojené sily USA môžu „povoliť využitie vojenskej polície ozbrojených síl USA na udržanie disciplíny a poriadku voči ozbrojeným silám USA v komunitách neďaleko vojenských zariadení a priestorov, v ktorých sa nachádzajú ozbrojené sily USA“. Benevolenciu amerických úradov voči svojim vojakom, ktorí spôsobia civilné straty na životoch bez ohľadu na to, či v rámci bojovej operácie, alebo mimo nich, nemusím zvlášť zdôrazňovať. Posledný prípad sme zaregistrovali aj tento týždeň. Navyše sa Slovensko zaviazalo, že spory alebo otázky, ktoré sú predmetom dohody, sa „nepredložia žiadnemu vnútroštátnemu súdu ani žiadnemu medzinárodnému súdu, tribunálu alebo podobnému orgánu, ani žiadnej inej tretej strane“ (čl. 29 bod 3). 6. NEBUDÚ PLATIŤ NÁJOM? DANE ANI CLO Američania budú pri využívaní nášho štátu, jeho územia, zdrojov i ekonomiky postupovať rovnako arogantne ako pri využívaní priestoru v okolí ich ambasády na Hviezdoslavovom námestí, kde roky neplatia nájom. S tým rozdielom, že v prípade americkej armády si to nechali ukotviť v dohode. Američania za využívanie Sliača a Kuchyne nebudú platiť nájom (čl. 3 bod 5). Nebudú platiť za využívanie rádiového spektra. Ako pri výkone služby, tak aj v súkromí budú jednotlivci oslobodení od platenia daní vrátane DPH a ostatných poplatkov (napr. licenčných). To isté sa týka aj armády ako celku. Za vodu, energie či ďalšie komodity budú platiť rovnakú cenu ako domáci spotrebitelia, avšak oslobodenú od dane. V prípade využitia štátnych, ale aj súkromných pozemkov je SR povinná zabezpečiť využitie týchto služieb „bez toho, aby ozbrojeným silám USA alebo dodávateľom USA vznikli náklady“ (čl. 3 bod 3). Ich lietadlá nebudú podliehať letiskovým poplatkom vrátane poplatkov za pristátie, poplatkov za parkovanie a poplatkov za služby pre cestujúcich na letiskách (čl. 11 bod 2). A jedna perlička na záver. Zamestnávanie miestnych civilných zamestnancov americkou armádou „neukladá ozbrojeným silám USA žiadne povinnosti v súvislosti so slovenskými zákonmi o sociálnom zabezpečení“ (čl. 24 bod 2). VZDÁVAME SA SUVERENITY Možno sa to v tejto chvíli nezdá, ale dohoda, ktorú sa Hegerova vláda chystá s Američanmi podpísať, významne okliešti slovenskú suverenitu.  Aj keď sa na ňu autori pri udeľovaní každej novej právomoci Američanom odvolávajú. Slovensko sa tak stane súčasťou predsunutých pozícií Washingtonu pri stupňovaní konfrontácie s Moskvou. Dostaneme sa na mapu potenciálnych terčov všetkých protivníkov USA. Američanom to môže byť jedno. Oni sú odhodlaní bojovať proti Rusku do posledného Estónca, Poliaka, Francúza či Slováka… Ako som uviedol vyššie, Američanom dávame bianko šek na rozmiestnenie ich vojsk na našom území. Z obdobia rokov 1968 – 1991 vieme, ako ťažko sa cudzej vojenskej prítomnosti zbavuje. V roku 1991 to bolo možné len vďaka masívnym geopolitickým zmenám v našom regióne. A na to sa v prípade americkej vojenskej prítomnosti na Slovensku spoliehať už nemôžeme. Najčastejšie formy argumentačných faulov: Prívrženci dohody sa často dopúšťajú prekrúcania alebo karikovania argumentov odporcov dohody, ktoré následne argumentačne rozbijú. Tu sú tri najčastejšie: 1. Dohoda nepovoľuje rozmiestnenie Američanov natrvalo. Toto tvrdenie je pravdivé, ale nikto z odporcov netvrdí, že Američania tu budú natrvalo. Hovoríme o dlhodobej vojenskej prítomnosti (najmenej 11 rokov) . Dokonca aj pobyt sovietskych vojsk v ČSSR (23 rokov) bol v zmluve uvedený ako dočasný . 2. Američania tu nebudú budovať vlastné základne. Američania nepotrebujú budovať vlastné základne. Oni budú rozmiestnení na Sliači a v Kuchyni a k dispozícii im budú aj všetky ostatné objekty OS SR. Presne takto postupovali aj sovietske vojská. Ani Sovieti tu nebudovali vlastné základne, ale umiestnili sa v tradične vojenských lokalitách – v objektoch, ktoré dovtedy využívala ČSĽA (Milovice, Komárno, Ružomberok, Jelšava, Rožňava, Zvolen...). 3. Jadrové zbrane si vyžadujú vybudovať zázemie – nedovezú ich sem na fúriku. Sú rôzne typy jadrových zbraní. Väčšina skutočne potrebuje uskladnenie v špeciálnych silách. Čiže jadrové zbrane sem Američania zo dňa na deň nerozmiestnia. Problém spočíva v tom, že podpisom dohody výrazne obmedzujeme svoje možnosti zabrániť rozmiestneniu jadrových zbraní v prípade, že USA sa tak rozhodnú. Nehovoriac o tom, že jadrové pumy B61 môžu byť použité a transportované aj letecky. Ak sme chceli zabrániť rozmiestneniu jadrových zbraní na území SR, mali sme to spraviť po vzore Nórska, ktoré si do dohody s DCA vsunulo formulku, že uzavretie dohody s USA nič nemení na doterajšej antijadrovej politike Nórska. NÁRODNÁ RADA SLOVENSKEJ REPUBLIKY VIII. volebné obdobie 57. schôdza Národnej rady Slovenskej republiky 8. februára 2022 BOD PROGRAMU: Návrh na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s Dohodou o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických (tlač 879). PÍSOMNÝ PREJAV DO ROZPRAVY (§ 35 ods. 8 zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších prepisov)