Fecko, Martin, poslanec NR SR (2015-03-18):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Páni kolegovia, pani kolegyne, dovoľte, aby som uviedol ďalší z plejády návrhov zákonov, ktoré naše hnutie predkladá na tejto schôdzi. Po roku 1989 sme to pustili nadivoko, nehovorím všetko. Trh mal to všetko vyriešiť a po 25 rokoch vidíme, ako ten trh rieši alebo nerieši problémy v jednotlivých oblastiach nášho života. Každá vláda, ktorá tu bola, deklarovala, že chce podporiť malých, stredných podnikateľov, ktorí budú nosným motorom a sú v klasických demokraciách nosnými motormi rozvoja spoločnosti. Žiaľ, u nás za tých 25 rokov sa tento stav v reálnom živote nejak nedarí presadiť. A nie som síce ani podnikateľ, ani obchodník, som štátny zamestnanec, ale musím povedať, že tých živnostníkov, hlavne tých malých, ktorých sa dotýka ten klasický bežný život asi najtvrdšie, máme tu dosť a z ich úst prichádzajú stále a väčšinou iba, by som povedal, že prosby o ratu, že ratujte nás, lebo už sa to nedá ďalej vydržať. Preto voľne nadviažem na môjho predrečníka, ktorý tu bol v predchádzajúcom bode nášho programu, kolegu Matoviča, ktorý hovoril o reštrukturalizácii podnikov, a my predkladáme ďalšiu takúto akože možnosť riešenia týchto malých živnostníkov a stredných, resp. aj ostatných z titulu takého, jednoducho povedané, ak neplatíš faktúru, je to trestný čin. Nie je to iba z našej hlavy, je to aj z hláv podnikateľov a živnostníkov, ktorí takto vidia súčasné východisko z tejto bezvýchodiskovej situácie. Áno, tí veľkí, tí si kúpia aj pravdu. A tí malí, tak na nich sa všetko zvezie a o nich sa nikto nestará. Nechcem opakovať slová kolegu Matoviča, ktorý tu už povedal viac-menej v tomto kontexte, ako sú likvidovaní. Chcem povedať iba jedno, že mali by sme tým malým a stredným sa poďakovať, že nechcú byť na ťarche štátu, ale na svoje bedrá berú zodpovednosť za svoju rodinu, za svoju manželku a za svoje deti, ktoré majú, a snažia sa bez pomoci štátu nejakým spôsobom vyprodukovať a byť zodpovední v tomto živote a robiť, prísť k peniazom tým podnikaním, do ktorého sa dali. Mnohí z nich išli do tohto podnikania s plnou vôľou a vervou, že áno, štát pomôže, bude tu platiť normálny vzťah, keď niečo urobím, tak dostanem za to aj zaplatené. Žiaľ, po 25 rokoch demokracie na Slovensku takáto prax neni bežná, a preto asi musíme tých našich podnikateľov, ktorí, ja tvrdím, že tu máme väčšinou podnikavcov, nie podnikateľov, musíme ich asi naučiť zo zákona, ako sa majú správať. A jedným z takýchto bodov správania sa je aj náš predkladaný zákon, ktorý predkladáme viacerí z nášho hnutia a týka sa skutkovej podstaty trestného činu, aby bolo v Trestnom zákone aj nevyplatenie faktúry. Tieto nekalé praktiky prakticky sú už, neplatenie faktúr sú kalkulované už vopred. Každý vie, že z tých podnikateľov, ktorí vyhrávajú či už tendre, alebo nejaké zákazky, vie, že predsa však ja nebudem musieť tú faktúru, nech ma žalujú, súdy naše sú také, aké sú. Proste tí malí živnostníci si môžu utrieť nos. Nedostanú sa k svojim financiám ani za prácu, ani za tovar, ktorý dodali, pretože veľkí podnikatelia si to takto nastavili. Štát, ktorý nebude riešiť túto sféru podnikania, tvrdím, že nakoniec na to doplatí a nemusí to byť až tak v ďalekej budúcnosti. Malí a strední živnostníci mali by byť, tak ako je to deklarované vo viacerých vládnych programoch vlád, ktoré tu doteraz boli, mali by byť tým nosným motorom našej ekonomiky, Slovenskej republiky, ktorú tu máme. Tvrdím, nebudeme tu mať 300 ani 500 ani Kií, ani Volkswagenov, ale 50-tisíc alebo 300-tisíc malých živnostníkov, ktorí by normálne fungovali. Tých tu aj máme a mali by sme ich podporovať. V súčasnom Trestnom zákone majú prakticky trestnoprávnu ochranu len zamestnanci pri trestnom čine nevyplatenia mzdy a odstupného. Podnikatelia, ktorí neraz vykonávajú svoju prácu aj v rámci nútených živností, však žiadnu trestnoprávnu ochranu na nevyplatenie faktúry alebo neposkytnutia plnenia vyplývajúceho z faktúr nemajú v našom Trestnom zákone. Aj z vyššie uvedeného dôvodu navrhujeme, aby všetkých podnikateľov, aby nebola, zaviesť trestnoprávnu ochranu pre všetkých podnikateľov, ak by nebola vyplatená faktúra do 30 dní po jej splatnosti alebo nebolo poskytnuté plnenie vyplývajúce z faktúry a páchateľ tohto trestného činu v tejto lehote mal peňažné prostriedky na jej vyplatenie. To znamená, že neberieme to všetko en bloc, že nemá a musí, ale musel ju mať zloženú na účte, resp. sa preukáže, že na to vyplatenie mal a v danej lehote bol schopný poskytnúť plnenie vyplývajúce z faktúry, ktoré nevyhnutne nepotreboval na zabezpečenie svojej činnosti podnikateľa a ktorý je fyzickou osobou alebo je právnickou osobou, alebo vykonal opatrenia smerujúce k zmareniu vyplatenia týchto peňažných prostriedkov alebo poskytnutia plnej náhrady, resp. plnenia tejto faktúry. Za takéto konanie by mal mať aj určitý postih, ktorý navrhujem do Trestného zákona. Takouto novou právnou úpravou dosiahneme vyrovnanú trestnoprávnu ochranu medzi zamestnancami a podnikateľmi pred nevyplácaním finančných prostriedkov za ich vykonanú prácu, dodanú službu alebo tovar, alebo neposkytnutia plnenia vyplývajúceho z faktúry. Od tohto opatrenia očakávame zlepšenie a ozdravenie podnikateľského prostredia. Samozrejme, že máme v návrhu zákona aj odstupňované v prípade toho trestného činu, ktorého sa dopustí daný neplatič faktúry voči svojmu veriteľovi, podľa výšky škody môže byť odsúdený až na odňatie slobody. Máme tam tri kategórie. Na jeden až päť rokov, pokiaľ je to do čiastky 2 660 eur. Ak spôsobí páchateľ značnú škodu, čiže aspoň 26 600 eur, potrestal by sa odňatím slobody na tri až osem rokov. A v prípade spôsobenia škody veľkého rozsahu, t. j. nad 133 000 eur by sa páchateľ potrestal odňatím slobody na sedem až dvanásť rokov. Myslím si, že naše podnikateľské prostredie musíme vychovávať asi aj cez tie zákony, pretože tak ako sme boli v roku 1948 od rodinných firiem a podnikania, momentálne sa pýtam, kto naučí našich podnikateľov podnikať tak, ako majú, aby si plnili svoje práva a povinnosti, ktoré im vyplývajú z podnikateľského stavu. Oni nemali vidieť, nemali šancu vidieť svojho otca, ako vypláca svojich zamestnancov. Keď zdedil svoj podnik po svojom dedovi alebo po svojom otcovi, nevidel, ako im vypláca možnože nejaké odmeny, ako im dal vianočné príspevky, ako sa staral možnože o ich sociálnu nejakú, nejaký sociálny stav tých svojich zamestnancov. No nemali sme, tí podnikatelia skade to naučiť. Socializmus nebol na to postavený. Bol postavený na štátnych podnikoch. A keď mi niekto povie, že bol sociálne cítiaci, tak poviem, možnože jeden z tisíc a tých 999 bude vidieť iba zisk, pretože to boli 90. roky, kedy sa povedalo, že urobíme tú našu slovenskú finančnú oligarchiu, tak hurá, poďme, zo dňa na deň milionári, miliardári a nič iné nás nezaujíma. A, žiaľ, je to na úkor tých našich biednych ľudí, obyčajných ľudí aj tých jednočlenných živnostníkov, ktorí na to najviac doplácajú, a zatiaľ tento štát to nechce riešiť. Preto, vážení kolegovia, kolegyne, chcel by som vás touto cestou poprosiť a požiadať, je to iba prvé čítanie, samozrejme, môžete nám vytýkať rôzne veci, aby ste svoje svedomie prehodnotili a pri hlasovaní dali šancu postúpenia tohto nášho návrhu zákona do druhého čítania, kde, samozrejme, sme pripravení všetky pozmeňujúce návrhy, ktoré by skvalitnili vymožiteľnosť tohto práva z titulu neplatenia faktúr tých, ktorí prácu odrobili, sme pripravení všetky tieto návrhy prijať a zakomponovať do tejto novely zákona. Tento zákon nebude mať vplyv na štátny rozpočet. Naopak, bude mať pozitívny sociálny vplyv na hospodárenie obyvateľstva. Bude mať pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie a súčasne nemá žiadny vplyv na životné prostredie ani informatizáciu spoločnosti. Tento návrh zákona je v súlade s ústavou a ostatnými zákonmi, ktoré platia v našej Slovenskej republike, ako aj s právom Európskej únie. Vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte, aby som vás ešte raz požiadal o podporu tohto zákona a postúpenie jeho do druhého čítania. Ďakujem pekne.