Suchánek, Alan, poslanec NR SR (2017-12-07):
Takže, keď nie je súhlas, tak nedá sa nič robiť. Chcel by som vystúpiť k rozpočtu a chcel by som sa venovať, chcel by som sa venovať rozpočtu ohľadom zdravotníctva. Trošku ma mrzí, že tu nie je pán minister financií, pretože som sa chcel obracať na neho v tejto otázke. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť povedala, že vidí riziká v navrhovanom štátnom rozpočte. A tieto riziká, ktoré tam konštatuje Rada pre rozpočtovú zodpovednosť, sa pravidelne opakujú v štátnom rozpočte, konkrétne teda v rozpočte pre zdravotníctvo vidí podhodnotenie výdavkov vo výške 135 mil. eur. Je to veľká suma, pretože na jednej strane je konštatované, že zdravotníctvo dostane nominálne viac, ale tie riziká sú ďaleko väčšie ako to, čo je deklarované, že zdravotníctvo dostane nominálne približne toľko alebo o čosi viac. Takže ešte raz zopakujem. Riziká, ktoré vidí v podhodnotení výdavkov Rada pre rozpočtovú zodpovednosť, sú vo výške 135 mil. eur. Medzitým; lebo Rada pre rozpočtovú zodpovednosť to konštatovala a následne potom boli prijaté nové zdravotnícke zákony, ktoré tieto riziká nedofinancovania rezortu zdravotníctva ešte zvyšujú. Tak napríklad urgentné príjmy, ktoré v zákone sú konštatované, že sa zriadia, tak tam sa ukazuje, že by mohlo ísť o náklady vo výške 7 až 8 miliónov. Ošetrovateľská starostlivosť v sociálnych zariadeniach zvyšuje o 13 mil. nároky na zdravotníctvo. Rast miezd, teda ten mzdový automat, zvyšuje nároky o nejakých 55 až 60 miliónov. Len Asociácia nemocníc Slovenska deklaruje, že zvýšenie na platoch v roku 2018 bude robiť asi 30 miliónov. Vo fakultných nemocniciach to vychádza na nejakých 25 až 30 miliónov. Je v návrhu zákon o príplatkoch za nočnú prácu, soboty, nedele a sviatky. To ešte nie je isté, koľko zaťaží rozpočet v zdravotníctve, pretože ešte nie je celkom jasné, ako to bude s týmito príplatkami vyzerať. Dopravná záchranná služba, tam to vyzerá, že to bude najmenej o pol milióna viac, ako sa počíta. Okrem toho došlo k zmene alebo k novele zákona o liekoch, tam sa odborníci dosť veľmi rozchádzajú. Ale v každom prípade je deklarovaných, že zvýšenie bude o 100 až 200 mil., to je obrovská suma. Keď sa pozriem na štátny rozpočet, ktorý bol, alebo na skutočnosť štátneho rozpočtu v roku 2017 a plán štátneho rozpočtu na rok 2018, tak je rozdiel v neprospech roku 2018 85 miliónov. A teraz by som sa chcel venovať tomu, že v štátnom rozpočte sa počíta s platbou za poistencov štátu vo výške 3,71 percenta. To je historicky najnižšie percento. Štát dá za svojich poistencov, ktorých je 60 % a ktorí spotrebovávajú väčšinu, až viac ako 60 % nákladov v zdravotníctve, dá najnižšie v celej svojej histórii. Táto strata proti štyrom percentám, ktoré sú, v podstate zo zákona by mali byť, je viac ako 100 mil. budúci rok. Je síce pravda, že tým, že v zákone sa zrušili, v zákone 576 sa zrušili odvodové odpočítateľné položky pre nízkopríjmové skupiny obyvateľov a tento dopad bude teda v prospech zdravotného systému okolo 100 mil., ale aj tak to bude menej ako to, čo by mal štát zaplatiť za svojich poistencov. Takže týchto 100 mil., ktoré tam pritečie tým, že sa zrušili odvodové odpočítateľné položky, tak nenahradí to, čo by mal štát zaplatiť za svojich poistencov, keby bolo len 4 % platby za nich. A ako to už býva, tak potom sa vždycky na alebo za posledné roky, ako to býva, na konci roku sa potom pracuje s týmto percentom a nejaké desiatky, ale skôr teda stovky miliónov sa potom do zdravotníctva musia pustiť, aby vôbec zdravotníctvo mohlo nejako prežiť a aby tam mohol bežať cash flow. Vláda otvorene priznala, že v zdravotníctve je málo zdrojov, teda že je tam málo peňazí. Konkrétne v ambulantnom sektore vláda priznáva, že treba doliať financie, a priznáva to tým, že presadila doplnkové ordinačné hodiny. Kapacita týchto príjmov je až 30 percent. To znamená, že vláda priznáva, že možno až 30 % zdrojov v ambulantnom sektore v zdravotníctve chýba. No a to, že chýba aj v nemocničnom sektore, o tom, samozrejme, vôbec nemusíme debatovať. Pri schvaľovaní zákona o liekoch bolo konštatované, že bude mať veľmi vysoký dopad na financie v zdravotníctve, a teda konkrétne na poisťovne. Špeciálny dopad to bude mať na Všeobecnú zdravotnú poisťovňu, ktorá je zadlžená a je v ozdravnom pláne. Generálny riaditeľ Všeobecnej zdravotnej poisťovne pán Kočan sa vyjadril, že verí, že poslanci sa k tomuto postavia a využijú priestor na pozmeňovacie návrhy, samozrejme, myslel tak, že to percento 3,71 bude zvýšené. No nestalo sa tak a v podstate on sám priznal, že Všeobecná zdravotná poisťovňa len v nákladoch na tieto lieky podľa tohto zákona bude mať problémy. Ako som konštatoval, odborníci sa nevedia celkom ustáliť, ale je tam rozmedzie 100- až 200-miliónový dopad tohto zákona. Európska komisia asi pred dvomi týždňami konštatovala, že Slovenská republika vynakladá na zdravotníctvo menej ako väčšina z členov Európskej únie. Aj v absolútnom vyjadrení teda peňažnom, aj ohľadom podielu HDP. V roku 2015 na zdravotnú starostlivosť na Slovensku bolo vynaložených 1 538 eur na jedného obyvateľa. Vo vyjadrení HDP je to 6,9 percenta. Priemer Európskej únie je 2 797 eur na jedného obyvateľa, v percentách je to 9,9 percenta. Tu vidíme, že na Slovensku sa dáva na zdravotnú starostlivosť v podstate polovica toho, čo dáva priemer Európskej únie. A preto aj konštatuje Európska únia, že občania Slovenskej republiky potrebujú lepší prístup k primárnej zdravotnej starostlivosti, aby sa prvou zastávkou pre občanov Slovenskej republiky nestala čakáreň na pohotovosti. To som už pred chvíľou spomínal, že vláda priznala, že ambulantný sektor, teda prvý kontakt, je nedofinancovaný, preto boli zriadené doplnkové ordinačné hodiny. Preto, už teda veľmi krátko, by som chcel povedať, že to percento 3,71 za poistenca štátu je absolútne neadekvátne. Ďakujem.