T. Galbavý, poslanec: (2002-04-05):
Pretrhlo sa vrece s návrhmi pre volebné zákony. Ja som taktiež prispel dvoma návrhmi, ale rozdiel medzi mojím návrhom a tými ostatnými je v tom, že nemením volebné pravidlá a nemením volebný systém. Snažím sa pustiť na ihrisko občana, ktorý nemá chuť stať sa členom žiadnej politickej strany. Vážené dámy a páni, blížiaci sa termín septembrových volieb vyvoláva pochybnosti, či sa poslanci, čiže politické strany dokážu dohodnúť a zmeniť volebný zákon. Tento zákon vyvolal už nemálo kritických reakcií nielen doma, ale aj v zahraničí. Dôvodov pre kritiku je určite dosť. Napríklad preferenčné hlasy nemajú relevantnú silu v rámci jedného volebného obvodu. Ďalším je vylúčenie súkromných elektronických médií z volebnej kampane a tým aj obmedzenie občianskeho práva prijímať informácie, aby sa mohli slobodne a zodpovedne rozhodnúť, komu majú zveriť správu štátu na najbližšie obdobie. Ako som už hovoril, podal som tiež návrh na novelu volebného zákona o voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky, ktorej prvoradým cieľom je umožniť kandidovať nezávislým kandidátom na post poslanca Národnej rady Slovenskej republiky, čiže nosnou myšlienkou predloženého návrhu zákona je umožniť, aby okrem politických strán a hnutí alebo ich koalícií bolo v súlade so znením ústavy umožnené kandidovať aj nezávislým kandidátom, čiže občanom, ktorí neprejavili záujem združovať sa v politických stranách alebo hnutiach, občanom - nestraníkom. Podľa súčasne platného volebného zákona môžu kandidačnú listinu pre voľby poslancov do slovenského parlamentu podávať len politické strany alebo koalície takýchto strán. Upozorňujem, že sme možno jediný štát v Európe, kde volebný zákon neumožňuje občanovi - nestraníkovi kandidovať do parlamentu, čiže byť navrhovaný alebo zúčastniť sa vo voľbách za poslanca. Podľa súčasne platného volebného zákona v praxi to znamená, že občan, ale ani skupiny občanov, ak nie sú politicky a stranícky organizovaní, nemôžu navrhovať kandidátov, a teda ani byť zvolení za poslancov a tým zastupovať spoluobčanov. Takáto právna konštrukcia je v rozpore s ústavou, konkrétne s článkom 30 ústavy, ktorý garantuje občanom právo zúčastňovať sa na správe vecí verejných priamo alebo slobodnou voľbou svojich zástupcov. Volebné právo je podľa tohto článku všeobecné, rovné a priame s tajným hlasovaním. Podľa ods. 4 majú občania za rovnakých podmienok prístup k voleným a iným verejným funkciám. Jedným zo základných atribútov volebného práva je jeho všeobecnosť. Pod všeobecnosťou volebného práva rozumieme právo všetkých občanov Slovenskej republiky, ktorí dosiahli ústavou stanovenú vekovú hranicu, aby jednak svojím hlasom spolurozhodovali pri tvorbe zastupiteľských orgánov a jednak, aby mali možnosť uchádzať sa o zvolenie za člena niektorého zo zastupiteľských orgánov. Ďalej nesmieme zabúdať, že Ústava Slovenskej republiky v článku 2 ods. 1 výslovne ustanovila, že štátna moc pochádza od občanov, ktorí ju vykonávajú prostredníctvom svojich volených zástupcov, alebo priamo, čo potvrdzuje, že ústava neumožňuje, aby občania, ktorí nie sú politicky organizovaní, boli z politickej súťaže, akou je voľba za poslanca, vylúčení. Toto základné politické právo nemôže byť nikomu upreté alebo znemožnené. Budem sa znova opierať o ústavu, tentoraz o článok 13 Ústavy Slovenskej republiky, ktorý možno obmedzí základné práva a slobody iba zákonom, pričom obmedzenia musia platiť rovnako pre všetky prípady, ktoré spĺňajú zákonom stanovené podmienky. Zároveň sa musí pri obmedzovaní základných práv a slobôd dbať na ich podstatu a zmysel, pričom obmedzenia sa môžu použiť len na ustanovený cieľ, napríklad ochrana života a zdravia, verejného poriadku, mravnosti, práv a slobôd občanov. Prekážkou vo výkone volebného práva, teda aj zákonným obmedzením pasívneho volebného práva právo byť volený do Národnej rady, o voľbách do slovenskej Národnej rady môže byť obmedzenie osobnej slobody z dôvodov ochrany zdravia ľudí, výkon trestu odňatia slobody a pozbavenie spôsobilosti na právne úkony. Iné obmedzenia volebného práva naše volebné zákonodarstvo nepozná. Nikoho nemožno, aj ústava to garantuje, že nikoho nemožno z dôvodu politického zmýšľania a už vonkoncom nie z dôvodu príslušnosti k určitej politickej strane alebo hnutiu, ale rovnako aj z dôvodu nepríslušnosti k politickej strane alebo hnutiu poškodzovať, zvýhodňovať alebo znevýhodňovať. Čiže nikoho nemožno obmedzovať v jeho právach, pretože je členom strany a hnutia, ale rovnako si myslím, že minca má dve strany, nikoho nemožno obmedzovať, poškodzovať a znevýhodňovať za to, že nie je členom politickej strany lebo hnutia. Ústava, samozrejme, aj iné právne dokumenty, nepredpisujú občanovi povinnosť stať sa straníkom, ak chce využiť právo byť volený za poslanca do Národnej rady. Demokracia nemôže byť formou vlády iba pre politické strany a hnutia či koalície. Popretie základných práv a slobôd občanov, ich vylúčenie z politickej súťaže v mene záujmov politických subjektov je zároveň popretie alebo ak chcete, minimálne nerovnosť vo volebnom zákone. Dámy a páni, budem stručný, skôr som pripravený odpovedať na vaše otázky. Ešte by bolo možno dobré pripomenúť, že v mojom návrhu, aby mohol kandidovať občan - nestraník, navrhujem minimálne kvórum do parlamentu 3 %, taktiež zozbieranie podpisov, tisíc podpisov, a stanovujem tam nové podmienky, ako je výpis z registra trestov, nakoniec aj živnostník, keď chce podnikať, musí na úrad odniesť výpis z registra trestov, kópiu daňového priznania za predchádzajúci rok, kópiu posledného majetkového priznania a prehlásenie o tom, že kandidát na poslanca bol, respektíve nebol spolupracovníkom štátnej bezpečnosti alebo inej spravodajskej a obchodnej služby. Občan má právo vedieť, komu odovzdá dôveru, komu odovzdá svoj hlas. Pevne verím, vážení kolegovia, kolegyne, že nebudete moju iniciatívu chápať ako likvidáciu politických strán. Ja som tiež členom politickej strany, pevne verím, že ma podporíte v tejto iniciatíve. Už našim zvykom býva, že politici mávajú v ústach pri každej príležitosti občana, tak dokážte, že to nebude len verbálne, ale že pristúpime konkrétne k takémuto činu, že toho občana si vážime nielen v deň volieb, ale aj povedzme pred voľbami alebo počas celého volebného obdobia. Ak máte úctu k občanovi a k ústave, veľmi vás prosím o podporu môjho návrhu. Ja pevne verím, že ma podporíte a vopred vám ďakujem. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán kolega, za uvedenie návrhu zákona. Nech sa páči, zoberte si miesto určené pre spravodajcu výborov. Teraz dávam slovo určenému spravodajcovi z gestorského výboru, pánu poslancovi Petrovi Kresákovi, a prosím ho, aby uviedol stanovisko výboru.