Tóth, Ján, predseda Rady pre rozpočtovú zodpovednosť (2023-02-01):
Vážený pán podpredseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, Národná rada Slovenskej republiky schválila dňa 8. decembra 2011 ústavný zákon č. 493/2011 Z. z. o rozpočtovej zodpovednosti, a to s cieľom dosiahnuť dlhodobú udržateľnosť hospodárenia Slovenskej republiky, posilniť transparentnosť a efektívnosť vynakladania verejných prostriedkov a v snahe podporiť dlhodobú konkurencieschopnosť Slovenskej republiky s prihliadnutím na požiadavku ekonomickej a sociálnej spravodlivosti a solidarity medzi súčasnými a budúcimi generáciami. Ústavný zákon v čl. 7 predpokladá existenciu limitu verejných výdavkov, pričom postup pri jeho určení má podľa ods. 3 tohto článku ustanoviť zákon. Je ním zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý v § 30aa ods. 1 charakterizuje limit verejných výdavkov ako hlavný rozpočtový nástroj na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti. Ide o operatívny nástroj riadenia rozpočtu, ktorý nám doteraz chýbal a ktorý tak dopĺňa existujúce ústavné pravidlá limitu na dlh. Výdavkové limity podporujú modernú, zodpovednú, tzv. proticyklickú rozpočtovú politiku, zjednodušene povedané šetri v dobrých časoch, aby si mohol pomáhať v zlých ekonomických časoch. Samotná dlhová brzda totiž nie je vhodný operatívny nástroj na každoročné nastavenie rozpočtu a vždy mala slúžiť len ako záchranná brzda, ak všetko ostatné zlyhá. Podľa odhadov Rady pre rozpočtovú zodpovednosť by práve proticyklická politika v dobrých časoch znížila dlh o dodatočných cca 10 percentuálnych bodov HDP pred vypuknutím koronakrízy a samotná kríza by potom nespôsobila porušenie všetkých pásiem dlhovej brzdy, ako sme tomu boli svedkom. Podľa § 30aa v spojení s § 37m ods. 4 zákona sa v ôsmom volebnom období Národnej rady Slovenskej republiky limit verejných výdavkov určuje na roky 2023 až 2025. V zmysle § 37m ods. 4 tretej vety zákona schvaľuje limit verejných výdavkov na roky 2023 až 2025 Národná rada Slovenskej republiky uznesením, ktoré máte v materiáli, pričom účelom je nastaviť limity výdavkov jednotlivo pre každý z rokov 2023 až 2025. V súlade s § 37m ods. 4 druhou vetou zákona Rada pre rozpočtovú zodpovednosť vypočítala a predložila limit verejných výdavkov na roky 2023 až 2025 na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky bezodkladne po splnení zákonnej podmienky, ktorou bola existencia dohody na znení metodiky výpočtu limitu verejných výdavkov s Ministerstvom financií Slovenskej republiky. Dohoda na metodike bola dosiahnutá dňa 22. decembra 2022. Východiskom výpočtu limitu verejných výdavkov je tzv. základný scenár vývoja príjmov a výdavkov verejnej správy zostavený na obdobie 50 rokov, vychádzajúci z odhadovaného salda verejnej správy v roku 2022, z najaktuálnejšej dostupnej makroekonomickej a daňovej prognózy zo septembra 2022 a platnej legislatívy k 13. decembru 2022. Základný scenár odmeria aktuálne zdravie verejných financií, či verejné financie sú vo vysokom, strednom alebo nízkom riziku dlhodobej udržateľnosti. Tento indikátor potom slúži na to, aby sa stanovila požadovaná každoročná konsolidácia v nasledujúcich rokoch. Tým sa zabezpečí prepojenie limitu verejných výdavkov s dlhodobou udržateľnosťou verejných financií a splnenie požiadavky čl. 55a Ústavy Slovenskej republiky. Nakoľko vojenská agresia Ruska na Ukrajine a z toho prameniaca energetická kríza zaťažuje aj naše verejné financie do budúcnosti, indikátor dlhodobej udržateľnosti sa v minulom roku prehupol zo stredného pásma do vysokého pásma rizika udržateľnosti. Obidve pásma rizika štandardne vyžadujú každoročnú konsolidáciu na úrovni pol percentuálneho bodu HDP, to je okolo 600 mil. eur mimo jednorazových opatrení. Nakoľko vláda prijala a parlament schválil legislatívne zmeny, ktoré zlepšujú dlhodobé zdravie verejných financií vo forme schválenia reformy priebežného piliera dôchodkového systému, pre rok 2023 sa požadovaná konsolidácia v zmysle zákona a metodiky znižuje na 0,2 percentuálneho bodu HDP. V ďalších dvoch rokoch požiadavka na konsolidáciu ostáva na úrovni pol percenta HDP ročne. Zahrnutím predpokladaného vývoja verejných financií v základnom scenári požiadaviek na konsolidáciu a položiek vymenovaných zákonom, ktoré sa pri výpočte limitu pripočítajú alebo odpočítavajú, vypočítaný limit verejných výdavkov tak dosahuje sumu 41 321 154 940 eur v roku 2023, 44 309 099 762 eur v roku 2024 a 45 621 482 931 eur v roku 2025. To znamená, že výdavky v rozpočte verejnej správy pre rok 2023 sú v súlade s limitom verejných výdavkov, avšak v rokoch 2024 a 2025 ho rozpočtované prídavky prekračujú a na ich splnenie by bolo potrebné prijať dodatočné opatrenia vo výške 360 mil. eur v roku 2024 a 926 mil. eur v roku 2025. Zároveň by prijatie týchto opatrení znamenalo zníženie celkového deficitu v roku 2024 na 4 % HDP namiesto rozpočtovaných 4,3 % HDP a v roku 2025 na 3,4 % HDP namiesto rozpočtovaných 4,1 % HDP. Naplnením týchto výdavkových limitov by sa dlhodobé zdravie verejných financií na konci obdobia zlepšilo z vysokého rizika naspäť do stredného rizika dlhodobej udržateľnosti, avšak nakoľko parlament doteraz neprijal navrhovanú modernizáciu ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti, dlhová brzda nie je zosúladená s výdavkovými limitmi. Doterajšie sankcie dlhovej brzdy budú vyžadovať náhle vyrovnaný rozpočet pre rok 2024, čo môže destabilizovať ekonomiku. Takéto nezosúladenie pravidiel znižuje ich funkčnosť a Rada pre rozpočtovú zodpovednosť apeluje na prijatie predloženej novely ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti. Novela by tieto pravidlá uviedla do súladu, aby tak ostala možnosť dosiahnuť plynulé zlepšovanie zdravia verejných financií bez negatívnejších zásahov do ekonomického vývoja. Ďakujem pekne.