R. Bauer, poslanec: (2007-11-28):
A teraz by som chcel uviesť argumenty, prečo som presvedčený, že je to dobrý návrh a že by určite vylepšil rozpočet s tým, že by nebol ohrozený, samozrejme, náš vstup do eurozóny. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky pripravilo dokument o stratégii pre lepšie využívanie obnoviteľných zdrojov energie, kde sa rátalo s podporou 100 mil. korún pre vykurovanie a ohrev vody, 75 mil. korún bolo predpokladaných na slnečné kolektory a 25 mil. korún pre podporu kotlov na biomasu. Táto položka v navrhovanom rozpočte chýba. V súlade s európskou energetickou stratégiou má naša krajina ambiciózne ciele vo zvyšovaní podielu obnoviteľných zdrojov energie vo výrobe elektriny, tepla a palív do roku 2020, a preto si myslím, že by bolo veľmi dobré podporiť navýšenie dotácií na obnoviteľné zdroje energie pre domácnosti, k čomu sa o. i. zaviazala aj vláda vo svojom programovom vyhlásení, kde sa píše, že vytvorí podmienky pre vyššie využívanie obnoviteľných zdrojov energie pri výrobe elektriny a tepla, ako aj využívanie biopalív v doprave. Vláda sa ďalej zaviazala, že pripraví motivačné pravidlá pre využívanie obnoviteľných zdrojov energií a získanie podpory z fondov Európskej únie v týchto oblastiach. Zvyšovanie podielu obnoviteľných zdrojov energie na výrobu elektriny a tepla s cieľom vytvoriť primerané doplnkové zdroje potrebné na krytie domáceho dopytu je aj jednou zo základných priorít energetickej politiky našej krajiny. Rast cien fosílnych neobnoviteľných palív v posledných rokoch posúva túto energetickú alternatívu do centra ekonomickej a politickej pozornosti. Medzi obnoviteľné zdroje energie, ktoré je možné v súčasnosti technologicky využiť na výrobu elektriny, tepla a dopravných palív, sa zaraďuje biomasa vrátane biopalív a bioplynu, slnečná, vodná, veterná a geotermálna energia. Obnoviteľné zdroje energií prispievajú k posilneniu a diverzifikácii štruktúry priemyslu a poľnohospodárstva. V prípade aktívnej politiky podpory je možné počiatočnú etapu dovozu zahraničných technológií a know-how skrátiť a otvoriť priestor pre investície do výroby a montáže komponentov, celých systémov až po založenie výskumných kapacít prepojených na univerzity. Obnoviteľné zdroje energie podporujú inováciu a rozvoj informačných technológií, otvárajú priestor pre nové smerovania a sú jedným z pilierov budovania znalostnej ekonomiky. Racionálny manažment domácich obnoviteľných zdrojov energie je v súlade s princípmi trvalo udržateľného rozvoja, čím sa stáva jedným z pilierov zdravého a ekonomického vývoja spoločnosti. Zvýšené využívanie obnoviteľných zdrojov energií má dosah aj na zlepšenie zdravotného stavu obyvateľstva. Oblasti energetiky a klimatických zmien dominovali aj jarnému zasadnutiu Európskej rady. Predsedovia vlád a hlavy štátov dosiahli politickú dohodu predovšetkým v stanovení záväzných strednodobých cieľov v oblasti redukcie skleníkových plynov, je to 20 % do roku 2020 v porovnaní s rokom 1990, úspor energie, takisto je to 20 % plánovanej spotreby na rok 2020, zvyšovania podielu obnoviteľných zdrojov energie na celkovej spotrebe energie, takisto je to 20 % do roku 2020, a podielu biopalív na celkovej spotrebe benzínu a nafty, je to minimálne 10 % do roku 2020. Politicky najcitlivejšou oblasťou jarného summitu bola časť venovaná energetickej efektívnosti a obnoviteľným zdrojom energie, a to najmä otázka záväznosti cieľového podielu 20 % obnoviteľných zdrojov energie na celkovej spotrebe energie Európskej únie do roku 2020. Závery Európskej rady v tejto citlivej otázke boli také, že záväzný ukazovateľ 20 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov je záväzným cieľom pre Európsku úniu ako celok a pri rozdeľovaní záťaže medzi jednotlivé krajiny sa budú zohľadňovať národné špecifiká k východiskovej pozícii jednotlivých členských štátov, súčasná úroveň podielu obnoviteľných zdrojov energií na domácom trhu a v podstatnej miere existujúca štruktúra výroby energie v krajine, tzv. energetický mix. Cieľ dosiahnuť 10-percentný podiel biopalív na celkovej spotrebe benzínu a nafty v doprave Európskej únie do roku 2020 bol rovnako stanovený ako záväzný. Podľa plánu má Európska komisia do konca roku 2007 pripraviť návrh novej komplexnej smernice o využívaní všetkých obnoviteľných zdrojov energie. Práve počas rokovaní o návrhu tejto smernice bude priestor pre definovanie diferencovaných národných cieľov, ktoré majú byť určené s prihliadnutím na národné podmienky a východiskové pozície tak, aby bol dosiahnutý celkový podiel. Práve tu bude priestor pre národné delegácie, aby obhájili požiadavky vlastných krajín. Okamžite po zverejnení tohto úmyslu alebo zámeru ministerstva hospodárstva ešte pri zostavovaní rozpočtu bol veľmi dobrý a pozitívny ohlas vo verejnosti. A ľudia začali sa informovať, kde je možné sa prihlásiť, aby využili tieto dotácie. A určite takisto ako v susedných krajinách, v Českej republike alebo v ďalších krajinách, by to malo naozaj násobný veľmi pozitívny efekt v tejto oblasti. Preto si myslím, že je to dobrý návrh a žiadam vás o jeho podporu. Čo sa týka tejto druhej časti, a to vytvorenia fondu energetickej efektívnosti, argumentácia je taká, že naša energetická náročnosť tvorby hrubého domáceho produktu je vysoko nad priemerom európskej pätnástky. A dali sme si za cieľ dosiahnuť úspory energie do roku 2016 vo výške 9 % konečnej spotreby. Ministerstvo hospodárstva pôvodne navrhovalo 600 mil. korún do roku 2010, pre prvý rok 2008 to predstavuje 250 mil., s tým, že po roku 2010 by sa fond financoval súkromne z príspevkov energetických firiem, na čo sú pripravené aj elektrárne. Vyčlenené prostriedky by sa použili na rozbeh aktivít ako vzdelávanie, informačné kampane, podpora energetických auditov a konkrétnych projektov. Tento plán je založený na tzv. Akčnom pláne energetickej efektívnosti na roky 2008 až 2010, ktorý je strategickým programovým dokumentom s plánovaním opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, ktoré sa budú realizovať v jednotlivých sektoroch národného hospodárstva v týchto najbližších troch rokoch. Úlohou toho akčného plánu je určiť ciele, definovať energeticky úsporné opatrenia a zabezpečiť realizáciu navrhnutých opatrení a ich monitorovanie. Opatrenia uvedené v tomto akčnom pláne vytvoria najmä základné legislatívne prostredie a vhodné podmienky pre zabezpečenie podstatného zlepšenia energetickej efektívnosti a dlhodobého dosahovania úspor energie, najmä motivácie jednotlivých subjektov k uskutočneniu úsporných opatrení a k energeticky efektívnemu správaniu sa, po druhé, jasnej zodpovednosti za požadované ciele a dosahované výsledky a, po tretie, pre potrebné ekonomické a právne prostredie. V širšom význame sa problematika energetickej efektívnosti dá chápať ako nevyhnutnosť a výzva využiť komplex pozitívnych dopadov, ktoré majú nadrezortný charakter. Realizácia opatrení zameraných na úspory energie prispieva k zvýšeniu energetickej bezpečnosti a znižuje závislosť ekonomiky od dovozu primárnych energetických zdrojov, čo je obzvlášť dôležité v tomto období a v tomto prostredí Európskej únie. Pre podniky, služby a domácnosti znamená úspora energie nižšie náklady na zabezpečenie energetických potrieb, a tým aj priamo či nepriamo zvýšenie konkurencieschopnosti, ako aj kvality života občanov. Energeticky úsporné opatrenia prispievajú k znižovaniu emisií, znečisťujúcich látok, ako aj skleníkových plynov. Realizácia opatrení stimuluje rozvoj malého a stredného podnikania, vytvára priestor pre účinné energetické služby, a tak umožňuje aj vznik nových pracovných príležitostí s vysokou kvalifikáciou a rast zamestnanosti. Významnou príležitosťou pre rozvoj inovatívnych odvetví je podpora priemyslu pri vývoji a výrobe energeticky efektívnych výrobkov a technológií. Výsledky výskumu a technologického vývoja majú v oblasti energetickej efektívnosti vysoký konkurenčný a exportný potenciál. Jednotlivé opatrenia podporujú inovácie a budú vyžadovať rozvoj informačných technológií a sú jedným z pilierov aj budovania znalostnej ekonomiky. Pre podporu energetickej efektívnosti je nevyhnutné mať k dispozícii a poskytovať širokej verejnosti objektívne informácie o spotrebe energie a nákladoch na jej obstaranie, o možnostiach energeticky úsporných opatrení, o štandardoch energetickej účinnosti spotrebičov. Realizáciu jednotlivých opatrení a činností je nevyhnutné stimulovať prostredníctvom podporných programov a iných finančných mechanizmov. Dlhodobým cieľom našej krajiny je znížiť energetickú náročnosť tvorby hrubého domáceho produktu na úroveň priemeru ostatných ekonomických rozvinutých krajín Európskej únie pôvodnej európskej pätnástky. Rešpektujúc priority Európskej únie v oblasti energetickej politiky, závery Európskej rady pre oblasť energetickej efektívnosti, Rada zdôraznila potrebu zvýšiť energetickú efektívnosť Európskej únie, aby sa dosiahol cieľ úspory 20 % spotreby energie EÚ v porovnaní s prognózami na rok 2020, a vyzvala na dôkladné a rýchle konanie, vykonanie piatich ambicióznych hlavných priorít, ktoré sa vyzdvihli v záveroch Európskej rady v novembri minulého roku. V súlade s dostupnými hodnotami ukazovateľov energetickej náročnosti našej krajiny v rokoch 2001 až 2005, ako aj v súvislosti s potrebou implementácie smernice 2006/32/ES a po zvážení existujúcich možností monitorovania hodnôt energetických úspor je potrebné, aby sa v Slovenskej republike vykonali všetky opatrenia zamerané na dosiahnutie ročnej úspory konečnej energetickej spotreby v priemere 4 135 terajoulov za rok. Táto hodnota je zhodná s dosiahnutím indikatívneho cieľa vyplývajúceho zo smernice 2006/32/ES o energetických službách v období rokov 2008 až 2017, teda za deväť rokov dosiahnuť úsporu 9 % konečnej energetickej spotreby, pričom táto kvantifikácia sa vykonáva za obdobie posledných päť rokov. Čiže celkový národný indikatívny cieľ úspor energie pre deviaty rok, t. j. rok 2016, podľa čl. 4 ods. 1 smernice je dosiahnuť kumulovanú hodnotu úspor vo výške 9 % konečnej energetickej spotreby. Dámy a páni, pokiaľ chceme tieto ciele dosiahnuť, je nevyhnutné rozbehnúť aktivity, opatrenia, ktoré budú podporované z Fondu energetickej efektívnosti. Preto pokladám za nevyhnutné, aby sme podporili finančné zriadenie tohto fondu a naplnili tak záväzky, ktoré má naša krajina aj vo vzťahu k vlastným koncepciám, čo sa týka energetiky, ale aj vo vzťahu k záväzkom, ktoré nám vyplývajú z členstva v Európskej únii. Dúfam, že tieto moje argumenty vás presvedčili, a prosím vás o vašu podporu. Ďakujem za pozornosť.