Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2012-12-06):
Jó reggelt! (Vystupujúci pobavene reaguje na  poslancov za MOST – HÍD.) Oceňujem, oceňujem. Dobré ráno, dámy a páni. Dobré ráno, pani podpredsedníčka, ďakujem veľmi pekne za možnosť vystúpiť s návrhom zákona o štátnom rozpočte. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, oznamujem vám, že do Národnej rady Slovenskej republiky predkladám rozpočet, ktorého hlavným prívlastkom je pojem ambiciózny. Táto ambícia je schovaná v jednom jedinom čísle – deficit verejných financií na rok 2013 predstavuje 2,94 % hrubého domáceho produktu. Znamená to, že sme ani o milimeter neupustili od cieľa a teda aj od ambície, ktorú sme si stanovili, keď sme nastupovali do vlády. Faktom je, že ambície sú prirodzené. Sú prirodzené v súkromnom, pracovnom, aj v hospodárskom živote. Táto je však o to vzácnejšia, že sa tvorí v období, keď krajiny eurozóny, krajiny, na ktorých sme vzhľadom na otvorenosť našej ekonomiky tak bytostne závislí, všetky tieto krajiny padajú do recesie. Naozaj žijeme v kríze od konca roku 2008. Štyri roky života v kríze. Bohužiaľ, ani ten budúci rok sa nezdá, že by mal byť iný. Pri tejto smutnej skutočnosti sa ešte zastavím, ale pred tým si dovolím ešte jednu myšlienku. Verím, že tak ľavica, ako aj pravica sa zhodnú na tom, že toto číslo 2,9 % je správne. Len takýto prístup k správe verejných financií nám dáva možnosť zostať v klube, v klube s takými krajinami, ako sú napríklad Nemecko, Fínsko, alebo Francúzsko. Na čom sa však ťažko zhodneme, sú kroky či opatrenia, ako sa k nemu dopracovať. My volíme cestu, aby sme čo najmenej brzdili hospodársky rast. A ak je to čo i len trochu možné, neochudobňovali ešte viac nízkopríjmové skupiny. Toto je naša základná filozofia, ktorej účet bude vystavený po uplynutí roku 2013. Rozpočet verejnej správy na roky 2013 až 2015 sa síce z časového hľadiska začína 1. januára budúceho roku, ale v praxi ho nemožno odtrhnúť od minulosti a to hlavne od roku tohto, od roku 2012. Situácia v eurozóne, ale aj vo svete, vývoju rozpočtu určite nepomáhala. Ale čo je omnoho smutnejšie, že my, niektorí Slováci sme mu ešte ublížili, ešte viac. Zdevastovanie daňovej správy „odborníkmi“ z SDKÚ, ktorého výsledky a dôsledky pretrvávajú až dodnes, sa možno zapíšu aj do učebníc hospodárskych dejín Slovenska ako obrovský trapas. A nielen to. Zabudli ste napríklad zakomponovať do rozpočtu výdavky na desiatky, stovky miliónov eur. Zabudli ste na päť tisíc učiteľov, ktorí dodnes čakajú na svoje očakávané a v rozpočte napísané priemerné platy. Na príjmovej stránke rozpočtu je ešte väčšia diera – jedno percento hrubého domáceho produktu. Viete, pri akejkoľvek výmene vlád som presvedčený o tom, že existuje akási technokratická dôvera v základné dáta, základné údaje. Keď sme nastupovali v apríli, tak sme pracovali s východiskami rozpočtu na budúci rok, ktoré odhadovali potrebu konsolidácie, teda úsilia na zníženie deficitu pod 3 % v objeme 1,2 mld. eur. Dnes sú to 2,2 mld. eur. Takto sme sa na základe týchto čísel, ktoré sa, bohužiaľ, ukázali ako úplne nekorektné a nereálne, sme sa dostali z 1,2 na 2,2 mld. eur. Áno, je pravdou, že aj my prichádzame tak trochu netradične s pozmeňovacím návrhom k štátnemu rozpočtu v čase, keď ešte rozpočet, ktorý sme pripravili, je len na začiatku schvaľovacieho procesu v pléne tejto Národnej rady. Ale prečo tomu tak je? Jednoducho preto, aby sme čo najviac zreálnili čísla štátneho rozpočtu ešte pred tým, než tento rozpočet vstúpi do platnosti. Je to fakt, ktorý nám nastavil vývoj zhmotnený v daňovej prognóze. To len potvrdzuje tú skutočnosť, že chceme hrať férovú hru so všetkými, s vami, ale hlavne s občanmi tohto štátu. V súčasnosti ponúkame verejnosti viac informácií, ako mal vlani sám minister financií. Ak už hovorím o občanoch, rád by som v krátkosti odprezentoval aj filozofiu rozpočtu. S cieľom ochrániť výdavky podporujúce ekonomický rast je v rozpočte na rok 2013 zreteľná jedna základná priorita vlády a to je dopravná infraštruktúra. Okrem toho je viditeľná výrazná podpora aktívnej politiky zamestnanosti, vzdelávania a zdravotnej starostlivosti. Disponibilné zdroje rozpočtované na cestnú a železničnú infraštruktúru v rámci rezortu dopravy budú v roku 2013 v sume viac ako 2 mld. eur, čo je najvyššia absolútna suma od vzniku samostatnej Slovenskej republiky. Zároveň to predstavuje medziročný nárast zdrojov o 8,1 %, to je zo 152 mil. eur. Samozrejme medzi priority vlády patrí aj vzdelávanie. Celkové výdavky ministerstva školstva rastú oproti schválenému rozpočtu na rok 2012 o 3,2 %, čo predstavuje nárast o 78 mil. eur, ak započítame aj pozmeňovací návrh, ktorý je pripravený a ktorým sa majú pokryť zvýšené platové nároky učiteľov a nepedagogických pracovníkov. Rastú výdavky na jedného žiaka v regionálnom školstve. Rovnako rastú výdavky na jedného študenta vysokej školy. Rast celkových výdavkov zatiaľ nezahŕňajú prostriedky, ktoré vyplývajú z rokovaní medzi vládou a školskými odborármi. Naozaj sa týmto budeme zaoberať v najbližších hodinách. Ale ak sa to podarí, ak sa podarí dohodnúť navýšenie platov, tak to predstavuje dodatočných vyše 68 mil. eur. Chcem podotknúť, že v rámci týchto, alokácii týchto dodatočných zdrojov v takomto prípade stúpne priemerný plat pedagogického zamestnanca v školstve na 934 eur a očakávaná skutočnosť v roku 2012 je 840 eur v tejto kategórii zamestnancov. Čiže ak sa to podarí, tak ten nárast bude o 11,2 %, medziročný nárast priemernej mzdy pedagogických pracovníkov v školstve. To je tá skutočná ponuka, ktorá je naozaj na stole. Na podporu rozvoja bývania cez dotácie pôjde v budúcom roku o 6,9 % viac prostriedkov zo štátneho rozpočtu, ako tomu bolo v schválenom rozpočte na tento rok. Tieto prostriedky sú nasmerované do výstavby a obnovy bytového fondu, výstavby náhradných nájomných bytov, ale aj na štátny príspevok k hypotekárnym úverom a štátnu prémiu k stavebnému sporeniu. Významnú úlohu v podpore rozvoja bývania má aj Štátny fond rozvoja bývania, ktorého celkové zdroje v roku 2013 dosiahnu v porovnaní so schváleným rozpočtom tohto roku až o 12,4 %, to je skoro o 20 mil. eur viac. V rámci Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky sa pre rok 2013 na politiku zamestnanosti rozpočtuje 265 mil. eur, čo predstavuje nárast oproti schválenému rozpočtu na tento rok o 83,5 %, o 121 mil. eur viac. Tieto prostriedky budú slúžiť na podporu politiky zamestnanosti, financovania nástrojov aktívnej politiky trhu práce a na príspevky na novovytvorené pracovné miesta. To sú všetko agendy, ktoré tak potrebujeme vzhľadom na situáciu, v ktorej sa náš trh práce nachádza vzhľadom na počet nezamestnaných a na hroziacu recesiu aj v budúcom roku. Vláda zároveň v pripravenej novele zákona o službách zamestnanosti sprehľadňuje systém poskytovania príspevkov aktívnej politiky trhu práce tým, že ruší vybrané opatrenia. Mení charakter poskytovania príspevkov na fakultatívny a sprísňuje podmienky ich poskytnutia, čo je v súlade s programovým vyhlásením vlády a zároveň môže to naozaj napomôcť presunu disponibilných zdrojov na tie nástroje politiky vlády v oblasti zamestnanosti, ktoré sa ukážu ako najefektívnejšie v danom období. Objem verejných zdrojov do oblasti zdravotníctva dosiahne budúci rok výšku 4,1 mld. eur, čím dochádza k rastu použiteľných verejných zdrojov o 3,3 %, o 130 mil. eur oproti schválenému rozpočtu tohto roku. A všetky tieto prostriedky môžu byť naozaj využité na zlepšenie zdravotnej starostlivosti. Prioritou vlády Slovenskej republiky v nasledujúcom roku budú štrukturálne opatrenia na strane príjmov aj výdavkov. Na strane príjmov to bude najmä zvýšenie daňovej disciplíny, ktoré patrí medzi najdôležitejšie témy najbližšieho obdobia. Práve preto sme už zaviedli niektoré opatrenia v oblasti dane z pridanej hodnoty, ktoré majú zabrániť daňovým únikom a zneužívaniu daňového systému ako takého. Vláda Slovenskej republiky zavedie aj ďalšie opatrenia na zabránenie možnosti páchať daňové podvody a na účinné potrestanie týchto aktivít. Kľúčovou témou na strane výdavkov bude ich efektívnosť. Priestor na ich plošné znižovanie je naozaj vyčerpaný. Dôležitým projektom v tomto smere je projekt ESO – komplexná reforma verejnej správy, od ktorej očakávame aj lepšie vynakladanie prostriedkov z verejných zdrojov. Cielene chceme zlepšiť všetky oblasti verejných výdavkov, ako  zdravotníctvo, trh práce a ďalšie, tak, aby sme čo najviac prispeli k ekonomickému rastu, rastu zamestnanosti, ale aj kvality života obyvateľstva. Situácia v Európe, dámy a páni, je naozaj vážna, keď sa budúci rok očakáva v krajinách eurozóny recesia a očakáva sa len pomalé zotavovanie z tejto recesie. Navyše zúri aj dlhová kríza. Slovensko ako malá otvorená ekonomika výrazne podlieha vplyvom vonkajšieho prostredia. To všetci veľmi dobre viete. OECD znížilo odhad rastu európskej ekonomiky pre budúci rok. V nasledujúcom roku OECD očakáva recesiu šiestich krajín eurozóny a výrazne znížila rast aj nemeckej ekonomiky, od ktorej sme kľúčovo závislí. OECD predpokladá v budúcom roku mierny pokles hrubého domáceho produktu, blízky stagnácii. Hovorí sa o zápornom raste mínus 0,1 % a nízky rast pre krajiny OECD ako celku, do ktorej patria naozaj aj krajiny mimo Európy, tam je to číslo 1,4 percenta. Recesia v eurozóne by mala pokračovať aj v závere tohto roka. Ekonomika nášho najväčšieho obchodného partnera by mala po poklese v štvrtom kvartáli tohto roku opäť začať rásť v priebehu roka budúceho a rast hrubého domáceho produktu Nemecka dosiahne v roku 2013 len 0,6 percenta. Najväčší prepad hrubého domáceho produktu čaká dlhovou krízou poznačené Grécko o 4,5 %, Španielsko, ktoré by malo poklesnúť podobne ako tento rok o 1,4 %, a pokles hrubého domáceho produktu očakávajú aj krajiny ako Portugalsko alebo Taliansko. Naše makroekonomické predpoklady sú postavené na prognóze, ktoré bola prezentovaná na 28. zasadnutí Výboru pre makroekonomické prognózy 12. septembra tohto roku. Na základe tejto prognózy ministerstvo financií očakáva v budúcom roku rast hrubého domáceho produktu na úrovni 2,1 % HDP, a to vrátane vplyvu konsolidačných opatrení vo výške 0,5 % hrubého domáceho produktu. Tu len pripomeniem, že konsolidačný balík minulej vlády na rok 2011 pôsobil negatívne na rast vo výške okolo 1 % HDP. Tvorba rozpočtu na budúci rok bola poznačená viacerými skutočnosťami, ako som už bol spomínal. Kolaps na finančnej správe spôsobený, vážené dámy a páni z opozície, vašimi nominantmi a vďaka tomu sme údaje, ktoré k príprave k rozpočtu sú za normálnych okolností známe v priebehu letných mesiacov, sme mali naozaj k dispozícii koncom jesene. Toto je fakt, ktorý je neodškriepiteľný a ktorý samozrejme poznačil prípravu rozpočtu na rok budúci. V rozpočte na tento rok, ktorý ste, dámy a páni z opozície, schválili, neboli uvedené výdavky za stovky miliónov eur, ktoré sme museli zaplatiť na jednej strane, a na strane príjmov sa do posledného dňa tohto roku potykáme s neuveriteľnými problémami. Tri daňové prognózy v tomto roku odhalili výpadky na príjmovej stránke rozpočtu vo výške takmer 700 mil. eur. To je jedno percento hrubého domáceho produktu. Jedno percento HDP. Tieto makroekonomicky významné diery nespôsobili naše tento týždeň schválené zmeny, ale vaša nečinnosť a neúprimnosť. K spochybňovaniu našich plánov? Áno, budúcnosť je neistá a predpovede musíme my aj ostatní často revidovať. Väčšinou, bohužiaľ, k horšiemu. Prognózy daňových a odvodových príjmov boli prerokované na zasadnutí výboru pre daňové prognózy v pondelok tento týždeň. To sú najčerstvejšie čísla, ktorými disponujeme. Všetci členovia výboru, ktorý je zložený z členov mimo ministerstva financií, posúdili prognózu ako realistickú, opakujem, ako realistickú. V tejto súvislosti by som sa rád spýtal kolegov z opozície, či majú pre svoje odvážne tvrdenia, že po daňových zmenách vyberieme nakoniec menej, než by sme vybrali bez nich, podporu nejakého ekonometrického modelovania. Alebo aspoň kľúčových ekonómov, ktorí sa vyjadrujú k prognózam, ktorí sa v tom naozaj vyznajú. Alebo ide len o naivné a nepodložené, politicky motivované tvrdenia? V takejto situácii je preto dôležité, aby bol pripravený transparentne a férovo rozpočet, ktorý využíva najnovšie prognózy. Bolo by od nás nezodpovedné, ak by sme k zmene rozpočtu v týchto hodinách nepristúpili, ak máme naozaj údaje o tom, že príjmy v budúcom roku budú nižšie. V porovnaní s prognózou zo septembra očakávame v roku 2012 daňové a odvodové príjmy verejnej správy nižšie o 231 mil. eur. Hlavným dôvodom je spomalenie plnenia daňových príjmov, nižšie efektívne daňové sadzby od posledného septembrového daňového výboru. Schválenie druhej časti konsolidačného balíka viac než vymedzuje zníženie efektívnych daňových sadzieb spôsobených vývojom v roku 2012, kvôli čomu očakávame v budúcom roku v porovnaní so septembrovou prognózou vyššie príjmy o 171 mil. eur vrátane naozaj aj prijatej legislatívy. V tomto roku máme aj po započítaní časti balíčka, ktorý sme museli urýchlene schvaľovať, k dispozícii až o 440 mil. eur menej. Menej, než obsahoval vami, kolegovia, vami schválený rozpočet na tento rok. Tohtoročný výpadok len na dani z pridanej hodnoty je 381 mil. eur, na dani z príjmov 226 mil. eur. Celkový výpadok sa na porovnateľnej báze šplhá naozaj k 700 mil. eur, k 1 % hrubého domáceho produktu. Z titulu zníženia odhadu daňových a odvodových príjmov sme až teraz pri predkladaní rozpočtu nútení reagovať pozmeňovacím návrhom k vládnemu návrhu zákona o štátnom rozpočte. A okrem toho, že do rozpočtu premietame nižší odhad príjmov, vytvárame priestor na zvýšenie platov zamestnancov v školstve a zároveň kvôli tomuto dôvodu pristúpime aj k zníženiu výdavkov niektorých kapitol. Ten pozmeňovací návrh bude bezprostredne po mojom vystúpení prednesený v pléne a bude hovoriť o tom, že tá pôvodne kalkulovaná rezerva vo výške 313 mil. eur bude znížená o 266 mil. eur z dôvodu tej uvedenej novej prognózy a ten zvyšok sa bude akumulovať ako zdroj pre navýšenie platov učiteľov vo výške 46,8 mil. eur. No ale na tých, na to navýšenie o 5 %, ktoré je momentálne na stole, potrebujeme vyše 68 mil. eur. Takže budeme ešte musieť znížiť výdavky niektorých kapitol, niektorých ministerstiev, a to v celkovom objeme 21,5 mil. eur. A skrátka prídu ministerstvo dopravy, ministerstvo vnútra, ministerstvo spravodlivosti, ministerstvo financií a ministerstvo kultúry. To sú kapitoly rezortov, ktoré sa vyzbierajú na zvýšenie platov pedagógov a nepedagógov v školstve. Plnenie rozpočtového cieľa v oblasti deficitu verejnej správy na rok 2013 až 2015 si pri realizácii konsolidácie verejných financií vyžiadalo aj prijatie konsenzu s predstaviteľmi Združenia miest a obcí Slovenska a Združenia samosprávnych krajov SK8. V memorande o spolupráci bola potvrdená spoločná vôľa podieľať sa na realizácii zámerov stabilizácie a konsolidácie verejných financií vyjadrených v rozpočte verejnej správy na roky 2013 až 2015. V oblasti výdavkov samosprávy kvantifikácia objemu potrebnej konsolidácie v budúcom roku vychádza z princípov uplatnených v návrhu štátneho rozpočtu. Podobné princípy ako pri štátnom rozpočte. Mám na mysli hlavne úsporu osobných výdavkov o 5 % a výdavkov na tovary a služby o 10 % oproti rozpočtu na tento rok. Samozrejme, tieto podmienky sú modifikované na podmienky samosprávy, vo výdavkoch VÚC návrh rozpočtu verejnej správy rešpektuje ich spôsob premietnutia úspor v štruktúre výdavkov. To znamená, nie sú povinne viazaní alebo nie sú zaviazaní len na tieto dva zdroje. Mám na mysli výdavky bežné alebo osobné. A vo výdavku obcí sa uvedené zníženie premieta vo vzťahu k obciam s počtom obyvateľov nad 2000. Osobné výdavky a výdavky na tovary a služby u obcí s počtom obyvateľov do 2000 sú v návrhu rozpočtu premietnuté na úrovni roku 2012, to znamená, sa zmrazujú. No ak za predpokladu, že bude prijatý pozmeňovací návrh, ten zásadný pozmeňovací návrh, ktorý premieta negatívne dopady poslednej prognózy príjmov, tak celkové výdavky štátneho rozpočtu sa rozpočtujú v roku 2013 v objeme vyše 17, alebo skoro presne 17 mld. eur, čo predstavuje oproti schválenému rozpočtu v roku 2012 pokles o 298,5 mil. eur. To znamená, pokles o 1,7 percenta. Ak od celkových týchto výdavkov ale odpočítame nasledovné tituly, to je rezerva na otvorenie druhého piliera v objeme 229 mil. eur – viete veľmi dobre, tak isto neistá rezerva, bude veľmi záležať na tom, ako sa rozhodnú ľudia v januári budúceho roku a na túto rezervu nie sú zatiaľ viazané žiadne konkrétne výdavky – ak z týchto celkových výdavkov odrátam výdavky z titulu metodické zmeny spôsobu výberu príspevkov od prevádzkovateľov jadrových energetických zariadení, ja mám na mysli poslednú novelu zákona o Národnom jadrovom fonde, tam je to vlastne neutrálnych 58 mil. eur, ak ešte od týchto celkových výdavkov, 17 mld. mám na mysli, odrátam medziročný rast výdavkov z rozpočtu Európskej únie v objeme 480 mil. eur, tak potom, potom naozaj klesajú celkové výdavky štátneho rozpočtu medziročne o 6,2 %, čo predstavuje viac ako jednu miliardu eur. Hovorím o tom preto, pretože kritika vo vzťahu k rastu výdavkov štátneho rozpočtu je absolútne neopodstatnená, neodôvodnená a ne-kom-pe-ten-tná. Nekompetentná naozaj, pretože o týchto číslach hovoríme. Medziročným porovnaním návrhu rozpočtu verejnej správy za oblasť zamestnanosti dochádza v roku 2013 k nárastu zamestnanosti vo verejnom sektore o 4 945 osôb oproti rozpočtu na tento rok. Ale zamestnanosť v klasických štátnych rozpočtových organizáciách v návrhu rozpočtu na budúci rok oproti minulému roku klesá, podotýkam, v rozpočtových organizáciách napojených priamo na štát počet tabuľkových miest klesá. Medziročný nárast zamestnanosti v rozpočte verejnej správy je spôsobený nárastom počtu zamestnancov verejných vysokých škôl o 1 863 osôb a zamestnancov územnej samosprávy o 3 807 osôb. Dôvodom týchto nárastov je najmä zreálnenie počtu zamestnancov verejných vysokých škôl, ako aj zreálnenie počtu zamestnancov regionálneho školstva oproti tomuto roku, keď, a to je taká, taký nechutný príbeh, keď boli počty pedagogických zamestnancov v návrhu, ale aj v skutočnom štátnom rozpočte na tento rok umelo znížené o 5 000 hláv. To je náš osobný príbeh, ale je to čierne na bielom, medzi rokmi 2011 a 2012 niekto, niekto zabudol, niekto naschvál vyškrtol, vykopol, môžete si povedať, použiť slovo, aké chcete, 5000 pedagógov. V porovnaní zamestnanosti vo verejnom sektore v návrhu rozpočtu verejnej správy na rok 2013 k rozpočtu 2005, v ktorom sa prvýkrát, v tom roku 2005, sa prvý raz komplexne rozpočtovala a hodnotila zamestnanosť celého verejného sektoru, vychádza z tohto porovnania roku 2013 a 2005, že rozpočtovaná zamestnanosť sa za toto obdobie znížila z 380 000 osôb na 344 000 osôb, čiže je to menej o skoro 31 000 osôb. Keď uvádzam návrh štátneho rozpočtu, musím samozrejme spomenúť aj reakcie Európskej komisie alebo, alebo medzinárodných inštitúcií, ktoré majú právo sa vyjadrovať, samozrejme, k našej hospodárskej politike, k našim výsledkom, a sú veľmi pozorne sledované, samozrejme, a hlavne medzinárodnými finančnými trhmi, ktoré vedia znepríjemniť život každej krajiny. Misia Medzinárodného menového fondu, ktorá sa uskutočnila v máji tohto roku, a bola týmto predstaviteľom tejto misie, boli im predstavené kroky vlády, potvrdila správnosť nastavenia hospodárskej politiky slovenskej vlády. Správa OECD zverejnená naozaj dnes 6. decembra, potvrdzuje, že Slovensko bude aj v nasledujúcom období jednou z najvýkonnejších ekonomík zoskupenia. Odporúčania OECD vítame ako inšpiráciu na posilnenie domácich zdrojov rastu. Obe inštitúcie vyzdvihli naše konsolidačné plány, spôsob znižovania deficitu vnímajú ako realistický, ako aj zámery v ďalších oblastiach, ako je zásadná reforma štátnej správy, zmeny v školstve, na trhu práce a inde. Návrh rozpočtu bol po prvýkrát hodnotený aj Radou pre rozpočtovú zodpovednosť. Radou, ktorú sme si ústavným zákonom sami v závere minulého obdobia schválili, navrhli a schválili. Táto rada hodnotí veľmi pozitívne, že v návrhu rozpočtu je jednoznačná deklarácia kľúčového cieľa pre rok 2013, to znamená, zníženie deficitu verejných financií pod 3 percentá. A tvrdí, že kľúčové a podstatné aj pre budúce generácie je, že vládny návrh rozpočtu verejných financií na toto budúce obdobie smeruje k zlepšeniu dlhodobej pozície verejných financií. To znamená, na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Okrem toho hodnotí aj lepšiu transparentnosť a väčšiu informovanosť rozpočtu, ktorý máte na stole. Podľa v novembri zverejnenej správy Európskej komisie o makroekonomických nerovnováhach je Slovensko jednou z deviatich krajín Európskej únie, v ktorých Európska komisia nevidí riziko neudržateľného makroekonomického vývoja. Tak isto veľmi dobrá správa, analýza vychádza z hodnotenia jedenástich indikátorov, verejný, súkromný dlh, cez platobnú bilanciu, export, konkurencieschopnosť, zadlženie, zahraničné investície a podobne. Naozaj nie sme vnímaní ako problémová krajina. Šéfka misie Medzinárodného menového fondu Daria Zakharová povedala, že „opatrenia, ktoré plánuje nová vláda, považujeme za dostatočné na splnenie plánu zníženia deficitu verejných financií pod 3 percentá v budúcom roku“. To je citát. Nemecký minister hospodárstva a technológií, šéf nemeckých liberálov, Philipp Rösler povedal: „Slovensko môže ísť príkladom ostatným krajinám eurozóny.“ Tak zhodnotil snahu Slovenskej republiky konsolidovať verejné financie. Slovensko dokázalo v roku 2012 financovať dlh bez akýkoľvek problémov pri vysokom dopyte v aukciách a v bezprecedentne najnižších sadzbách v histórii. Situácia na finančnom trhu znamenala pokles výnosov desaťročných štátnych dlhopisov, na sekundárnom, na historicky najnižšiu úroveň pod 2,5 percenta. Tento stav využila naša agentúra pre riadenie dlhu na výrazné predzásobenie, ktoré pokrýva potreby štátu na podstatnú časť budúceho roka. Okrem výrazného dopytu v aukciách sa podarilo dosiahnuť aj historicky najnižšie úrokové sadzby. Za zmienku stojí napríklad emisia 12-ročného dlhopisu, to je výnimočne dlhý štátny dlhopis, s výnosom 3,42 percenta per anno. Dámy a páni, ja by som v závere chcel zdôrazniť jednu vec. Rozpočet na rok 2013 má svoje riziká. To kľúčové riziko spočíva vo vývoji externého prostredia. Naozaj práca s týmto s rozpočtom, ak ho schválime v Národnej rade, nebude taká, ako sa to obvykle deje s rozpočtami v dobrých časoch. To znamená, nevrátime sa k nemu niekedy na jar a v polroku a nebudeme ho vyhodnocovať takto o rok. Rozpočet na budúci rok si bude vyžadovať riadenie verejných financií a realizáciu štátneho rozpočtu na týždennej až mesačnej, maximálne mesačnej báze. Aj z hľadiska vnímania výberu príjmov a tým pádom aj možného púšťania a financovania výdavkov. Čiže je úplne jasné, že vzhľadom na to, čo sa na našu krajinu a na Európu valí, budeme musieť vo veľmi krátkych časových intervaloch vyhodnocovať reálnosť tohto rozpočtu, hlavne zo stránky príjmovej. A keďže podstatnou časťou konsolidácie je naozaj aj úsilie, ktoré bude vykonané na strane samosprávy, je to otázka. A je to ťažký partner na dohodu. Máme dohodu, máme ju podpísanú, som presvedčený, že sa myslí smrteľne vážne. A musím opäť a opäť podčiarknuť, že bez pomoci, bez podanej ruky samosprávy by sme neboli schopní postaviť v tomto období takto ambiciózny rozpočet. Na druhej strane budeme musieť naozaj monitorovať ten vývoj hneď v prvých mesiacoch budúceho roku z hľadiska prijímania rozpočtov v jednotlivých obciach a mestách, z hľadiska vývojov príjmov a výdavkov vo vyšších územných celkoch. Bude to náročné, bude to aj vzrušujúce. Ja musím povedať, že bude to ťažký rok, rok 2013, ale s dávkou odvahy, s dávkou šťastia, pri zdravom rozume a s istým nadhľadom ho prežijeme v zdraví a bez ujmy. Ďakujem veľmi pekne. (Potlesk.)