R. Fico, predseda vlády SR: (2008-04-10):
Vážené dámy a páni, hneď po schválení programového vyhlásenia vlády sme viacerí pri mnohých príležitostiach podčiarkli, že Slovensko nemôže byť iba jednostranne orientované na Západ. Podčiarkli sme aj to, že svet má štyri svetové strany a je našou povinnosťou udržiavať dobré priateľské a vzájomne výhodné hospodárske vzťahy so všetkými, ktorí majú rovnaké záujmy ako Slovenská republika. Aj preto aktivity vlády Slovenskej republiky už mimo strategických povinností, ktoré máme v rámci EÚ a NATO, smerovali na juh. Viete, že bola veľmi úspešná cesta do Líbye. Dnes môžem hovoriť o významnom pokroku, pokiaľ ide o vyrovnávanie líbyjského dlhu voči Slovenskej republike. Pripravujú sa pomerne významné hospodárske kontrakty, modernizácia vojenskej techniky. Pokiaľ neabsolvujeme tieto cesty, nič podobné by sa v praxi nezrealizovalo. Pokiaľ ide o východnú dimenziu, vláda Slovenskej republiky venovala veľkú pozornosť vzťahom s takými štátmi, ako je napríklad Čína. Je mi veľmi ľúto a je to aj také veľmi zvláštne, že predchádzajúca vláda napríklad zrušila veľvyslanectvo vo Vietname. V tom Vietname, do ktorého sa dnes hrnú všetci najvýznamnejší zahraniční investori, krajiny, ktorá má vysoký hospodársky rast a obrovský priestor na hospodársku spoluprácu, preto musí byť jednou z priorít aj pre ministerstvo zahraničných vecí obnoviť zastúpenie Slovenskej republiky v tomto regióne. No a dostávam sa k vzťahom s Ruskou federáciou, s krajinou, ktorá je strategickým partnerom Európskej únie a určite musí byť aj významným partnerom pre Slovenskú republiku. Ako už dobre viete, predseda vlády Ruskej federácie pán Viktor Zubkov navštívil oficiálne Slovenskú republiku na základe môjho pozvania v dňoch 3. a 4. apríla 2008. Netreba nič zakrývať. Ten dátum bol do určitej miery aj symbolický v tom, že sme si pripomínali 63. výročie oslobodenia Bratislavy a z tohto dôvodu sa popri rokovaniach o hospodárskych a politických otázkach uskutočnila aj spomienková akcia na Slavíne. Chcem sa poďakovať všetkým, ktorí sa na tomto podujatí zúčastnili, pretože historický fakt, že 6 000 vojakov bývalej Červenej armády zomrelo pri oslobodzovaní Bratislavy, je historickým faktom a toto jednoducho musíme rešpektovať. A my nemáme záujem ani vyškrtávať ľudí z dejín, ani vyškrtávať nejaké historické udalosti, ktoré boli. Návštevu predsedu vlády Ruskej federácie hodnotím veľmi pozitívne a bola určite prínosom pre Slovenskú republiku a jej ďalší hospodársky pokrok a rozvoj. Aby som bol veľmi konkrétny, dovoľte mi, aby som vás informoval o záveroch. Predovšetkým v rámci obchodno-ekonomickej spolupráce sa naše vzájomné rokovania sústredili najmä na problematiku dodávky ropy a plynu a ich tranzit cez územie Slovenskej republiky. Uvedomme si, že Slovenská republika odoberá z Ruskej federácie 97 až 98 % všetkého plynu, rovnako približne to isté množstvo ropy. Z tohto dôvodu je Ruská federácia pre Slovensko strategickým partnerom z pohľadu dodávok surovín, ako je plyn a ropa. Nehovoriac už o tom, že cez Slovensko prechádza obrovské množstvo plynu do krajín západnej Európy, z čoho sprivatizovaný Slovenský plynárenský priemysel má pochopiteľne svoje požitky, na ktorých sa zúčastňuje aj štát, pretože máme 51-percentný podiel v tejto spoločnosti. V roku 2008, vážené dámy a páni, uplynie kontrakt na dlhodobé dodávky plynu. A je obrovským záujmom vlády Slovenskej republiky podpísať nový kontrakt, ktorý však bude podpisovať spoločnosť SPP s dodávateľom ruského plynu Gazpromom a chceli by sme tento kontrakt podpísať až do roku 2020. Chceme, aby Slovensko malo zagarantované bezpečné, spoľahlivé a, samozrejme, cenovo prístupné dodávky plynu, pretože bez plynu nie sme schopní existovať a tento fakt si musíme uvedomiť, keď hovoríme o spolupráci s Ruskou federáciou. Obidve strany, aj slovenská aj ruská strana, potvrdili záujem politicky podporiť podpísanie takýchto zmlúv, ktoré majú na starosti hospodárske subjekty a všetci veríme, že takáto zmluva bude v krátkom čase aj dosiahnutá. Pokiaľ ide o otázku ropy, tak tu končí zmluva v roku 2014, čiže je ešte stále určitý priestor, ale apelovali sme na ruskú stranu z toho dôvodu, že nevyužívame dostatočne kapacity prevozu ropy cez slovenské územie a hneď na to sme nadviazali aj na tému akcií Transpetrolu. Opätovne pred všetkými verejne vyhlasujem, vážené dámy a páni, že vláda Slovenskej republiky má eminentný záujem získať 49 % akcií Transpetrolu, ktoré dnes patria spoločnosti Jukos Finance. Vláda alebo štát dnes držia v Transpetrole 51 %, zostávajúcich 49 % bolo sprivatizovaných, ale tým štandardným spôsobom, že menšina ovláda podnik alebo kontroluje podnik. A keďže Jukos Finance prejavil záujem tieto akcie odpredať, máme záujem sa k týmto akciám dostať a získať 100-percentné vlastníctvo tejto strategickej spoločnosti. Teda pôjdeme opačnou cestou. Niekto predával, my sa pokúsime strategický majetok dávať znovu dohromady, ako sme to napríklad urobili aj v prípade bratislavského letiska. Tu vláda Slovenskej republiky nemôže nič viac urobiť. Máme však z ruskej strany prisľúbené, že nebudú žiadne prekážky umelého charakteru vytvárané v strategickom záujme Slovenska získať zostávajúce akcie tohto významného podniku na prevoz ropy. Ďalšia téma – atómová energetika. Potvrdili sme spoločne záujem o spoluprácu pri dostavbe tretieho a štvrtého bloku Jadrovej elektrárne v Mochovciach. Kto pozná Mochovce, vie, že je tam vysoká miera rozostavanosti, že sú tam určité technológie a neexistuje dnes iná možnosť ako dostavať Mochovce len za spoluúčasti príslušných ruských firiem a talianska spoločnosť ENEL, ktorá vlastní Slovenské elektrárne, komunikuje aj s významnou ruskou spoločnosťou a veríme, že ruské spoločnosti budú zúčastnené na konzorciách, ktoré budú dostavovať tento významný projekt. Témou mimoriadnej priority bol aj projekt vybudovania širokorozchodnej železničnej trate cez územie Slovenskej republiky. O tejto téme sa hovorí veľa, dostali sme sa podstatne ďalej, pretože ako minister dopravy Slovenskej republiky, tak aj najvyšší predstaviteľ ruských železníc ponúkli nasledovné informácie: 1. Uvedený projekt je už vyčíslený na celkovú hodnotu viac ako 4,3 mld. eur. Pokiaľ ide o jeho začiatok, očakáva sa výstavba v roku 2010, robia sa predprojektové práce, predpokladané ukončenie v roku 2014. Nejde len o projekt Slovenska a Ruskej federácie, ide aj o projekt spojený s Rakúskom a samotný spolkový kancelár pán Gusenbauer, ako aj celá rakúska vláda vyjadruje tomuto projektu obrovskú podporu, pretože časť logistického centra by mala byť umiestnená aj na území Rakúska. Trošku mi pripadá zvláštne, keď sa ma pýtajú niektorí novinári, načo nám to je. Prečo teda chceme zase pomáhať Rusom? Takto sa ma priamo spýtali niektorí novinári. Na takéto otázky sa ťažko odpovedá. Ale myslím si, že netreba poslancom Národnej rady zdôrazňovať, aký obrovský význam by takáto železničná vetva mala nielen pre Slovensko, ale pre celú Európu, nehovoriac o možnosti rozvoja prístavu na Dunaji, bratislavského letiska. Preto tento projekt má plnú podporu vlády Slovenskej republiky a ak je informácia, že začiatok výstavby môže byť už v roku 2010 relevantná, môžeme to len a len privítať. Ďalšia veľká téma bola téma dobudovania Cyklotrónového centra na Slovensku. Je to unikátny projekt, ktorý, žiaľ, stále nevieme dokončiť z toho dôvodu, že došlo k zmene kurzu medzi korunou a USD a tento projekt sa realizoval v rámci deblokácie ruského dlhu. Ruská strana potvrdila, že technologické zariadenie, ktoré má dodať na územie Slovenskej republiky, je k dispozícii, my sme zagarantovali, že do konca roka toto zariadenie odoberieme a že Cyklotrónové centrum na Slovensku bude dokončené tak, ako bolo pôvodne plánované. Myslím si, že zariadenie, ktoré je svojho druhu unikátne v Európe, by bolo škoda nedokončiť. Ruská strana dokonca navrhla možnosť dofinancovať tento projekt, pokiaľ vláda Slovenskej republiky bude mať ťažkosť nájsť dostatok finančných zdrojov v našom prostredí. Pokiaľ ide o ďalšie témy, hovorili sme o možnosti spolupráce v oblasti vojensko-obranného priemyslu. Tu sme ponúkli kapacity vojenských oprávarenských podnikov, ako aj ďalšie kapacity, ktoré máme na území Slovenskej republiky, na možnú spoluprácu. Avšak, a to opäť zdôrazňujem, pri plnom rešpektovaní toho, že Slovensko je členským štátom Európskej únie a členským štátom Severoatlantickej aliancie. Myslím si, vážené dámy a páni, že to je k obsahu návštevy pána predsedu vlády Ruskej federácie asi všetko. Hodnotím ju ako úspešnú, hodnotím ju ako návštevu, ktorá potvrdzuje, že v zahraničnej politike vlády Slovenskej republiky je pragmatizmus, je ekonomická dimenzia a tieto dva charakteristické prvky zahraničnej politiky mienime rozvíjať aj ďalej. Ďakujem pekne. (Potlesk.)