Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2018-10-17):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, vážení prítomní, sme samozrejme radi, hovorím za stranu SPOLU – občianska demokracia, za ďalších kolegov, že máme tu túto novelu, ktorou sa zásadným spôsobom upravujú a zvyšujú tarify, platy štátnych zamestnancov a zamestnancov vo výkone práce vo verejnom záujme. Považujeme to aj za náš úspech, pretože na tú neudržateľnú situáciu pri verejných zamestnancoch takzvaných a pri štátnych zamestnancoch, najmä v tých nižších príjmových skupinách už dlhodobo upozorňujeme a upozorňujeme na rozpor medzi inštitútom minimálnej mzdy, medzi inštitútom minimálnych mzdových nárokov v Zákonníku práce a to, čo je jednak v praxi, ale hlavne legislatívne bolo zlé, nedostatočne a jednoducho zastaralo upravené v zákonoch o, v zákonoch 553, v zákonoch o štátnej službe a tak ďalej. Čiže vítame túto novelu principiálne, ale nie sme spokojní s tým, ako to vlastne celé dopadlo, pretože stále to nie je dobré. Stále to nie je dobré. A je veľmi zaujímavé, že napriek tomu, že vieme, že štát, že vláda Slovenskej republiky na rokovaní minulý týždeň schválila novú sumu minimálnej mzdy pre rok 2019 vo výške mesačnej mzdy 520 eur, tak v tabuľke v prílohe č. 3 v čl. IV, pokiaľ ide o zákon 55/2017 Platové tarify štátnych zamestnancov, tam vlastne v tých prvých platových triedach máme, máme návrh – a nezaznamenal som žiadny pozmeňovací návrh, neviem, či mi niečo uniklo, tak pokiaľ viem, takto by to malo aj zostať – tá prvá, druhá trieda, platová trieda pre štátnych zamestnancov je vlastne navrhnutá v nižšej sume, ako je vládou schválená minimálna mzda. To znamená, tu je základný rozpor medzi deklarovaným cieľom, ktorý je, ste deklarovali, pán minister, vo vašej úvodnej reči, to, čo je uvedené v dôvodovej správe, to, čo vlastne sa chcelo dosiahnuť, to treba skrátka nejakým spôsobom riešiť. A tým riešením ja ponúkam pozmeňovací návrh, kde toto riešiť chceme. Ďalej my si myslíme, že nemalo by to zrovnoprávnenie byť len na úrovni základnej minimálnej mzdy. Podľa Zákonníka práce tu predsa máme systém stupňov náročnosti a jednotlivých minimálnych mzdových nárokov, § 120 Zákonníka práce, ktorý sa uplatňuje pri odmeňovaní zamestnancov v tej tzv. súkromnej sfére. Dokonca kolektívnymi zmluvami to často, ak nie temer vždy je, teda temer vždy, tým narážam na štátny podnik Lesy Slovenskej republiky, kde je veľmi zaujímavým spôsobom diskriminačne voči zamestnancom prijatá kolektívna zmluva. Nechápem, čo robí vedenie štátnych lesov, ani čo robia odbory v tejto spoločnosti štátnej, ale teda v drvivej väčšine firiem, kde sú kolektívne zmluvy, tak tam je to upravené výhodnejšie pre zamestnancov. Ale k veci, ešte raz, § 120 Zákonníka práce pre súkromnú sféru stanovuje vlastne, ľudovo povedané, šesť stupňov minimálnej mzdy, čo všetci rešpektujeme, ale tu pri výkone práce vo verejnom záujme to dodržané jednoducho nie je podľa návrhu, ktorý komentujem, a nie je to dodržané ani pri štátnych zamestnancoch. Takže týmto mojím úvodným slovom som chcel vlastne uviesť pozmeňovací návrh, pod ktorým som podpísaný s ďalšími kolegami a ktorého cieľom je túto neprávosť a nespravodlivosť napraviť. Ešte raz sa vrátim konkrétnejšie, uvediem príklad, pokiaľ ide o tie minimálne mzdové nároky. Zoberte si teda, po novom roku minimálna mzda 520 eur, to je vlastne prvý stupeň náročnosti, súčasne § 120 Zákonníka práce pre súkromný sektor, no a druhý stupeň náročnosti, tam vlastne máme od 1. januára 2019 minimálny mzdový nárok daný koeficientom 1,2, to znamená, to bude 624 eur. Komu patrí ten druhý stupeň náročnosti v súkromnej sfére? Nuž, sú na to napríklad aj rozhodnutia súdov pri pracovnoprávnych sporoch. Nechcem to presne citovať, aby som vás neunavoval, ale nájdete to v odôvodnení priloženom k tomuto pozmeňovaciemu návrhu, veľmi presne odkázané na rozhodnutia súdov. No a napríklad, napríklad už výkon práce kuchára, kuchára alebo kuchárky, ak chcete, podľa rozhodnutia súdu je zaradený do druhého stupňa náročnosti. Čiže kuchár, kuchárka, ktorý pracuje v súkromnej sfére, má mať od 1. januára 2019 mzdu najmenej 624 eur. Podobne sú to upratovacie práce alebo napríklad práca v podateľni. Majú byť zaradené do druhého stupňa náročnosti, v súkromnej sfére to obnáša mzdu minimálne 624 eur. Avšak keď sa pozrieme na návrh novely zákona, o ktorom sa bavíme, a keď sa pozrieme na tú základnú tabuľku, stupnicu pre 553-ku v čl. I, tak tam, keď si všimnete, áno, začína to v tom ľavom hornom rohu pre prvú platovú triedu a pre prvý platový stupeň sumou 520 eur, čiže áno, pre všetky platové triedy, pre všetky platové stupne je dodržané to, že to má byť najmenej nová minimálna mzda 520 eur, ale keď si všimnete v tej tabuľke, kde v tej tabuľke sú sumy vyššie ako 624 eur, to znamená, ten druhý stupeň náročnosti, tak v prvej platovej triede je to až pri štrnástom platovom stupni. Čiže prvých trinásť platových stupňov nerešpektuje existenciu toho minimálneho mzdového nároku č. 2. V druhej platovej triede, v tretej platovej triede, v štvrtej platovej triede, v štvrtej platovej triede, aby som teda nezdržiaval, v štvrtej platovej triede až do platového stupňa šesť je vlastne navrhnutá suma platu nižšia ako 624 eur, 624 eur. A to už teda naozaj, to je veľmi, veľmi zvláštna situácia. To je jednoducho, my to hodnotíme ako diskrimináciu týchto zamestnancov, ktorí pracujú vo výkone verejného, pri výkone práce vo verejnom záujme. Takže toľko úvodná reč a teraz, pán predsedajúci, plus, kolegovia, poprosím, budem čítať pozmeňujúci návrh. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)