Šefčovič, Maroš, podpredseda Európskej komisie pre medziinštitucionálne vzťahy a administratívu (2011-03-29):
Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán predseda Národnej rady, vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, v prvom rade sa chcem veľmi pekne poďakovať za pozvanie do Národnej rady a mať možnosť predstaviť vám niektoré z kľúčových priorít Európskej komisie a takisto pokračovať s vami aj v diskusii či už v pléne, alebo potom na spoločnom zasadnutí európskeho a zahraničného výboru. S pánom predsedom Národnej rady sme sa dohodli, že budem sa snažiť obmedziť svoje vystúpenie na desať-pätnásť minút a zameriam ho na tie tri kľúčové oblasti. Prvou je spolupráca Európskej komisie s národnými parlamentmi, druhé sú také kľúčové priority programu Európskej komisie na rok 2011, taký výhľad, čo môžeme očakávať od aktivít Európskej komisie v roku 2012. Na záver by som sa pokúsil vám stručne priblížiť výsledky posledného marcového samitu, ktorý určite budeme aj s odstupom určitého času považovať za samit historický. Ak dovolíte, začal by som prvou témou, prečo je dôležité pre Európsku komisiu mať priame kontakty s národnými parlamentmi. Je to hlavne z toho dôvodu, že Európska komisia považuje národné parlamenty za veľmi dôležitých a kľúčových spojencov. Je to práve v národných parlamentoch, kde sa transponuje európska legislatíva, je to práve v národných parlamentoch, kde sa diskutujú veľmi dôležité programy pre budúcnosť, na ktorých sme sa dohodli v uplynulom období, ako napríklad národné reformné programy, či kde sa monitoruje dodržiavanie Paktu rastu a stability voči národnej vláde a mnohé ďalšie iné oblasti, ktoré majú medzivládny charakter, avšak kde je evidentné, že vzhľadom na poučenie z tých kríz, cez ktoré Európska únia prešla v uplynulom období, bude potrebné oveľa viacej komunikovať a oveľa lepšie sa koordinovať. Komisia už v roku 2006 prišla s ideou tzv. dialógu s národnými parlamentmi a ponúkla národným poslancom možnosť vyjadrovať sa, prezentovať stanoviská k tým legislatívnym návrhom alebo aj politickým iniciatívam, s ktorými Európska komisia prichádza. Musím povedať, že od tohto momentu, kedy bol tento systém spolupráce zavedený, tak Európska komisia dostala od národných parlamentov vyše 1 100 stanovísk k týmto rôznym témam. Novú dimenziu získala spolupráca Európskej komisie s národnými parlamentmi vlastne od vstupu Lisabonskej zmluvy do platnosti, keď sa zaviedol tzv. mechanizmus kontroly subsidiarity. To znamená, že národné parlamenty sa môžu vyjadrovať k tomu, či legislatívne návrhy, ktoré prichádzajú z Európskej komisie, spĺňajú tú požiadavku, že sa snažia nejakým spôsobom regulovať určitý stav veci na národnej úrovni a národné parlamenty sú presvedčené, že väčšia pridaná hodnota touto reguláciou sa dostane na úrovni európskej a nie na úrovni národnej. Musím povedať, že odkedy sme v rámci tohto mechanizmu začali zasielať všetky legislatívne návrhy národným parlamentom v tom istom čase ako Rade, čiže členským krajinám, v tom istom čase ako Európskemu parlamentu, tak ten dialóg, ktorý má veľmi vysokú právnu kvalitu, sa premietol do toho, že sme získali 272 stanovísk z jednotlivých národných parlamentov. To znamená, že zatiaľ nedošlo k spusteniu tej tzv. žltej alebo oranžovej karty, ktorým nejakým spôsobom by sa zbrzdil alebo zablokoval legislatívny proces iniciovaný Európskou komisiu, ale je evidentné, že pokiaľ dostanete napríklad osem pozitívnych alebo osem negatívnych stanovísk, ako to bolo napríklad v návrhu smernice pre sezónnych pracovníkov, že je to politicky citlivá otázka, že sa im musí Európska komisia veľmi dôsledne venovať a že je evidentné, že v tom ďalšom legislatívnom procese bude o tejto téme veľmi náročná diskusia. Čiže tieto mechanizmy sú tu pre vás, sú tu pre poslancov národných parlamentov a ja verím, že aj Národná rada Slovenskej republiky sa do využívania tohto mechanizmu zapojí a že vlastne to posilní ten dialóg medzi Národnou radou Slovenskej republiky a Komisiou, a som veľmi rád, že budem mať možnosť túto tému diskutovať aj s členmi zahraničného a európskeho výboru. Ak mi dovolíte zopár slov k tým kľúčovým prioritám pre Európsku komisiu pre rok 2011 a výhľad na rok 2012. Samozrejme, že takým hlavným vodítkom k tomu, aké priority si stanoviť na toto obdobie, bolo poučenie a prekonávanie následkov stále prítomnej krízy, či už hospodárskej, alebo krízy spojenej s prílišným zadlžením jednotlivých členských štátov, ktorú vlastne riešime doposiaľ. No a preto tie priority v tom Pracovnom programe Európskej komisie na tento rok vychádzali z potreby zachovania modelu sociálnej trhovej ekonomiky, ktorý práve táto hospodárska, dlhová kríza ohrozila. Bola to snaha rozpracovať tie kľúčové tzv. vlakové iniciatívy, s ktorými prišla Európska komisia v minulom roku do konkrétnych programov, aby sme prostredníctvom nich mohli naštartovať ekonomiku a znova vytvárať pracovné miesta. Európska únia, ako to pozorujeme aj v tomto období, kvôli politickej a bezpečnostnej kríze v krajinách Stredomoria vlastne musí pokračovať aj v tom, aby naďalej budovala spoločný priestor slobody, spravodlivosti a bezpečnosti, no a, samozrejme, pripravujeme veľmi dôležitý návrh, s ktorým predstúpime aj pred národné parlamenty, pred Európsky parlament a členské štáty v júni tohto roku, keď budeme prezentovať návrh ďalšieho viacročného finančného rámca, ktorý poznáme, aj finančná perspektíva, a z ktorého vlastne už v tomto období Slovensko môže získavať prostriedky v oblasti eurofondov vo výške 11,6 mld. eur. Čiže toto budú také kľúčové priority pre tento rok. Rozbehli sme zároveň úplne nový systém ekonomickej správy v rámci Európskej únie. To znamená ten nový Economic governance model, ktorý bude, samozrejme, spočívať na tom, že tie kolektívne záväzky, na ktorých sa dohodneme v rámci Európskej únie, budú postupne premietané do národných reformných programov, budú premietané do konvergenčných programov, prostredníctvom ktorých máme dôsledne odsledovať to, akým spôsobom rešpektujeme udržateľnosť národných rozpočtov, akým spôsobom rešpektujeme pravidlá Paktu stability a rastu, akým spôsobom sa chceme dostať pod tú hranicu 3 % deficitu štátneho rozpočtu a aké nástroje chceme použiť na to, aby verejný dlh bol pod 60 %. No a chceme to urobiť po novom a to nóvum bude spočívať v tom, že tieto národné plány sa budú posudzovať naraz. To znamená, že sa chceme vyhnúť takej tej dvojsečnosti z minula, kde na jar sme vytýkali niektorým členským krajinám, že nevenujú dostatočnú pozornosť a financovanie niektorým oblastiam a potom na jeseň sme prichádzali zase s kritikou, že nedostatočne úsporne hospodária. Čiže snažíme sa o to, aby naozaj bol na jednotlivé ekonomiky komplexný pohľad a aby do toho bol zapracovaný určitý prvok kolektívneho posudzovania. Takže napríklad aj diskusia o základných parametroch národných rozpočtov prebehne na úrovni ministrov financií Európskej únie a na základe tejto diskusie sa potom budú prijímať odporúčania pre jednotlivé členské krajiny, ktoré budú prijímané na úrovni Európskej rady, čiže prezidentmi štátov a predsedami vlád. Verím, že to bude aj pre národných poslancov veľmi cenný zdroj informácií pre vaše rozpočtové diskusie, ktoré o štátnom rozpočte budete mať, lebo vy máte suverénne právo o štátnom rozpočte a jeho parametroch v konečnom dôsledku rozhodnúť. Keby ste sa ma spýtali, čo očakávam za hlavnú prioritu pre rok 2012, tak určite to bude oživenie jednotného spoločného trhu. Slovenská republika je bytostne závislá na tom, aby jednotný spoločný trh fungoval, viac ako 80 % nášho exportu sa realizuje v krajinách Európskej únie a jeho bezproblémové fungovanie je skutočne kľúčom pre úspech európskej ekonomiky. No a z tohto dôvodu sa Európska komisia bude snažiť jednak o to, aby žiadnym spôsobom neboli narušené kľúčové atribúty jednotného trhu, ale, naopak, aby sme odomkli ten ďalší potenciál tohto jednotného trhu pre ďalšie oblasti. Čiže prídeme s iniciatívou desať, dvanásť kľúčových priorít, pomocou ktorých by sme chceli jednotný trh oživiť. Určite to budú iniciatívy v oblasti poskytovania elektronických služieb, určite to budú iniciatívy v oblasti toho, ako lepšie zapojiť sektor služieb do spoločného trhu, a určite to budú oblasti, ktoré majú pomôcť malým a stredným podnikateľom na tomto trhu fungovať. Malí, strední podnikatelia sú stále zaťažovaní prílišnou administratívou, stále je pre nich veľmi zložité pohybovať sa na trhu 500 miliónov potenciálnych klientov. A keď sa pozriete na štatistiku, tak zistíte, že len 4 až 5 % malých a stredných podnikateľov využíva výhody spoločného európskeho trhu, a keď, tak väčšinou len v susedných krajinách. No a práve uľahčenie prístupu malých a stredných podnikateľov na tento jednotný veľký trh bude jednou z kľúčových priorít Európskej komisie do budúcna. Ak mi dovolíte, ja by som stručne prešiel aj cez tú poslednú tému, ktorou bol samit Európskej únie, zasadnutie Európskej rady, ktorý sa ukončil práve v piatok minulý týždeň. My ho vnímame ako stretnutie, ktoré prinieslo výraznú kvalitatívnu zmenu do toho, akým spôsobom budeme postupovať na prekonanie následkov dlhovej krízy, vnímame ho ako samit, ktorý si určite zaslúži prívlastok historický, lebo k hospodárskej únii, tak ako sme, lebo k menovej únii, tak ako sme ju poznali doposiaľ, sa postupne pridáva aj únia hospodárska. Čiže tá dohoda, ktorú sa podarilo lídrom dosiahnuť na pakte Euro plus, bude určite veľmi významná. No a to plusko je tam z dvoch dôvodov. Prvý dôvod je ten, že k tým záväzkom, ktoré na seba prijali všetky krajiny Európskej únie v oblasti rozpočtovej disciplíny, v oblasti EÚ 2020, v národných reformných programoch, ktoré momentálne národné vlády negociujú s Európskou komisiou, sa tieto krajiny, ktoré sú členmi tohto paktu, zaviazali k tomu, že sú pripravené urobiť niečo navyše. Sú pripravené dať si ďalšiu prioritu z tých, o ktorých vedia, že výrazne napomôžu fungovaniu ich ekonomík a lídri sa zaviazali, že za realizáciu týchto návrhov prevezmú osobnú zodpovednosť a sú pripravení ich zrealizovať v dĺžke dvanástich mesiacov. Čiže považujeme to za veľmi dobrý krok smerom vpred a sme veľmi radi, že ku krajinám Európskej únie sa pridalo ďalších, ku krajinám Európskej menovej únie sa pridalo ďalších šesť krajín, ktoré chcú na seba prijať obdobné záväzky. Za veľmi dôležité považujeme aj to, že sa potvrdil nový systém správy hospodárskych záležitostí v rámci Európskej únie. To znamená dôležitosť európskeho semestra, dôležitosť národných reformných programov, väčší kolektívny tlak na kvalitné hospodárenie v Európskej únii ako v celku, ale aj v jednotlivých členských krajinách individuálne. No a takisto sa podarilo nájsť dohodu na novelizácii Lisabonskej zmluvy na to, aby sme mohli vytvoriť európsky stabilizačný mechanizmus. Ten európsky stabilizačný mechanizmus, ktorý by mal začať platiť po roku 2013, je veľmi významnou dohodou, ktorá spĺňa tie atribúty, ktoré sa od tejto úpravy očakávali. Že tento stabilizačný mechanizmus bude mimoriadne robustný, bude pružný a bude jednoznačne demonštrovať úsilie a rozhodnosť Európskej únie v tom, že euro ako spoločnú menu si budeme chrániť všetkými možnými prostriedkami a bude pôsobiť odstrašujúco na tie kruhy, ktoré rôznymi špekulatívnymi akciami spôsobovali tie turbulencie, ktoré ohrozovali euro, našu menu ako celok. No a, samozrejme, posledným veľmi dôležitým elementom v tomto súhrne opatrení, na ktorých sa dohodli európski lídri, bola dohodla o veľmi prísnych stres testoch, cez ktoré prechádzajú teraz jednotlivé európske banky, ktoré budú vedené, monitorované novou bankovou autoritou, ktorá vznikla v januári tohto roka. Tieto výsledky budú transparentné, budú zverejnené a jednotlivé vlády budú musieť prejsť s veľmi presnými návrhmi, ako chcú situáciu v tých bankách, ktoré budú mať v týchto testoch problémy, riešiť. Ako chcú riešiť ich reštrukturalizáciu, ako chcú zapojiť do riešenia týchto problémov súkromný kapitál a ako budú pri týchto operáciách rešpektovať pravidlá jednotného trhu a hospodárskej súťaže. Viem si predstaviť aj vzhľadom na to, že táto téma vyvolávala a vyvoláva pomerne živú politickú diskusiu ako v Slovenskej republike, tak aj v ostatných krajinách, že sa k nej určite vrátime aj v našej diskusii. Posledný bod, ktorý by som chcel spomenúť, je taká apelácia na Národnú radu Slovenskej republiky, aby využila tie nové mechanizmy a tie nové nástroje, ktoré som predstavil, do toho, aby sa na to, aby sa čoraz viacej európskych tém diskutovalo aj v Národnej rade Slovenskej republiky. Ja zodpovedám za spoluprácu s národnými parlamentmi vo všetkých krajinách Európskej únie a snažím sa o to, aby sa čoraz viac európskych tém dostávalo aj na pôdu národných parlamentov, aj do jednotlivých hlavných miest a regionálnych centier, lebo je to veľmi dôležité pre to, aby sme lepšie vnímali a rozumeli tomu, čo sa deje na úrovni európskej, aby sme si uvedomili aj to, že Európska únia, to sme vlastne my a žiadne rozhodnutie či už v Bruseli, alebo v Štrasburgu nie je prijaté bez toho, aby na ňom participoval slovenský minister, aby o ňom diskutovali slovenskí experti, aby za neho nehlasovali aj slovenskí europoslanci a aby o ňom nediskutoval aj slovenský komisár, keď sa diskutuje táto téma v kolégiu. Čiže je to skutočne spoločné úsilie a myslím si, že tá paradigma, ktorá sa občas vytvára, že to, čo sa pozitívne udeje, sa deje na úrovni národnej, a to, čo je všetko negatívne, prichádza z Bruselu alebo zo Štrasburgu, nie je vždy pravdivá, určite nezodpovedá realite a myslím si, že ani občania Slovenskej republiky ju tak nevnímajú. Ja som bol osobne veľmi príjemne prekvapený výsledkami posledného barometra, ktoré jednoznačne preukazujú Slovensko ako eurooptimistickú krajinu, myslím si, že hlavné dôvody sú tie konkrétne výsledky, ktoré Slovensko počas svojho členstva v Európskej únii dosiahlo, kde jednoznačne patrí ku krajinám s najvyšším rastom životnej úrovne, kde veľmi významne naša ekonomika profituje z jednotného európskeho trhu a kde eurofondy pomáhajú riešiť častokrát veľmi zložité otázky v regiónoch a postupne odstraňovať tie veľké regionálne rozdiely, ktoré na Slovensku stále sú. Vstup do Schengenu a do eurozóny umožnil občanom Slovenskej republiky cestovať voľne, študovať vo všetkých krajinách a používať jednotnú menu, čo si myslím, že sa prejavilo v tých pozitívnych reakciách, ktoré slovenskí občania aj v tomto prieskume jednoznačne preukázali. Čiže myslím si, že takou prioritou pre nás všetkých do budúcna by malo byť to, aby sme sa snažili využiť všetky možné nástroje a mechanizmy, aby sme maximalizovali ten potenciál, ktorý Európska únia pre Slovensko prináša, a aby sme využili všetky tie možnosti, ktoré máme pre to, aby naši občania ešte výraznejšie profitovali z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii. Veľmi pekne ďakujem, pán predseda, dúfam, že som sa trafil do limitu, ktorý ste mi stanovili. Veľmi pekne ďakujem. (Potlesk.)