V. Tomanová, ministerka práce, sociálnych vecí a rodiny SR: (2009-02-12):
1. Protiústavné odňatie alebo zníženie vyplácania invalidných dôchodkov pre cca 23 000, viac ako 23 000 občanov. 2. Sprísnenie vyplácania znížením výšky prídavkov na deti o 200 korún, sprísnenie podmienok a súbežné poskytovanie rodičovského príspevku obidvom rodičom a zrušenie poskytovania rodičovského príspevku pri poberaní pomoci v materstve. 3. Sprísnenie podmienok vyplácania a zníženie výšky peňažných príspevkov a kompenzačných príspevkov pre občanov so zdravotným postihnutím. Úspora zhruba len pri tomto opatrení 1,5 miliardy, u dávok pomoci v hmotnej núdzi, teda u sociálnej pomoci zníženie maximálnej výšky sociálnej pomoci pre rodinu na maximálne 10 tisíc korún, u chudobných zníženie z dávky 1 965 na 1 450 korún, ak išlo o objektívne príčiny z 3 490 na 2 900. 4. Sprísnenie pravidiel poberania dávky v nezamestnanosti a skrátenie doby nároku na dávku v nezamestnanosti na 6 mesiacov. Tieto opatrenia znamenali zníženie sociálnych dávok pre najchudobnejších v priemere o 500 korún na mesiac, čím vláda Mikuláša Dzurindu na škrtoch pre sociálne najslabšie skupiny ušetrila 5 miliárd korún. Na rozdiel od toho súčasná vláda Slovenskej republiky, ktorá nastúpila, prijímala ešte v druhom polroku 2006 opatrenia, kde prerozdelila 1 mld. 700 mil. pre seniorov. V roku 2008 navýšený rozpočet zhruba o 3 mld. korún, 2 mld. 900 mil. a v roku 2009 znamenal navýšenie zhruba 10 mld. korún. Okrem toho vláda Mikuláša Dzurindu zásadnou zmenou Zákonníka práce oslabila postavenie, právne istoty a sociálnu ochranu zamestnancov v pracovnoprávnych vzťahoch a zásadne oklieštila odborárske práva. Od 1. 1. 2004 predĺžila dobu odchodu do dôchodku zo 60 na 62 rokov, u žien je to ešte dlhšie, pokiaľ ide o vek odchodu do dôchodku, pretože ženy odchádzali od 54 rokov do dôchodku. Zrušením zákona o hospodárskom a sociálnom partnerstve výrazne oslabila postavenie tripartity a sociálneho dialógu. A teraz poďme podrobnejšie k jednotlivým častiam. Oblasť sociálneho poistenia a starobného dôchodkového sporenia a doplnkového dôchodkového sporenia. V oblasti sociálneho poistenia, starobného dôchodkového sporenia a doplnkového dôchodkového sporenia možno ako negatívny krok predchádzajúcej vlády označiť spôsob vykonania reformy, nastavenie jej právnych a ekonomických parametrov. Napriek snahám o reformu sociálneho zabezpečenia sa ju skutočne podarilo zaviesť do praxe zákonom 461 o sociálnom poistení, ktorému predchádzalo prijatie zákona 413, avšak tento zákon nikdy nenadobudol účinnosť, pretože bol zrušený práve zákonom 461 prijatým 30. októbra 2003 a účinný od 1. januára 2004. Okrem toho, že na aplikáciu prijatého zákona nebola žiadna legisvakačná lehota, nebol dostatočne zmapovaný ani finančný dopad zavedenia nového systému sociálneho poistenia, pri prijímaní zákona o sociálnom poistení sa počítalo s finančnými prostriedkami priebežného financovania bez zohľadnenia odlivu finančných prostriedkov do II. piliera, ktorý bol následne zavedený od 1. januára 2005 zákonom č. 43/2004 o starobnom dôchodkovom sporení, o zmene a doplnení niektorých zákonov. Do systému sociálneho poistenia bolo okrem dôchodkového poistenia, nemocenského poistenia začlenené aj úrazové poistenie, poistenie v nezamestnanosti a garančné poistenie. Prax ukázala, že benevolentné nastavenie dôchodkového poistenia malo vysoké finančné dopady, ktoré presahovali možnosti základných fondov, z ktorých má byť dôchodkové poistenie financované. Dolaďovanie systému sociálneho poistenia po prijatí zákona o sociálnom poistení, zosúladenie priebežne financovaného piliera so sporivým pilierom a problémy so zabezpečením financovania sociálneho poistenia si vyžiadali do nástupu terajšej vlády 16 noviel zákona o sociálnom poistení. V dolaďovaní systému sociálneho poistenia bolo potrebné pokračovať ďalšími novelami aj po nástupe terajšej vlády. V rámci noviel realizovaných súčasnou vládou sa sprísnilo neodôvodnene nastavené obdobie dôchodkového poistenia na nárok na starobný dôchodok, ktoré zákonom o sociálnom poistení bolo skrátené z 25 rokov na 10 rokov. Od 1. januára 2008 sa toto obdobie predĺžilo na 15 rokov. Toto predĺženie potrebného počtu rokov dôchodkového poistenia sa vzťahuje aj na predčasný starobný dôchodok. Napriek predĺženiu potrebného obdobia dôchodkového poistenia je potrebné obdobie dôchodkového poistenia jedno z najkratších v porovnaní s mnohými európskymi krajinami, v ktorých sa toto obdobie, naopak, predlžuje, pripomeniem len Českú republika 35 rokov – povinná doba poistenia. Rovnako neodôvodnene mäkko boli nastavené podmienky na novú dôchodkovú dávku, a to na predčasný starobný dôchodok, pri ktorom sa vo veľmi krátkom čase prejavilo jeho zneužívanie a to najmä jeho priznávaním v nižšom veku a umožnením poberania predčasného starobného dôchodku bez obmedzenia pri súčasnom výkone zárobkovej činnosti a to dokonca od 43. roku veku človeka. Predčasný starobný dôchodok bol určený pre fyzické osoby, ktoré v období krátko pred dosiahnutím dôchodkového veku stratili zamestnanie a nové zamestnanie si už nedokázali nájsť. Tento účel, žiaľ, nebol naplnený. Pri invalidnom dôchodku sa v novom systéme sociálneho poistenia prevzali staré podmienky zo zabezpečovacieho systému, ktoré nekorešpondovali s podmienkami nároku na ostatné dôchodkové dávky sociálneho poistenia, pričom bol súčasne za poberateľov invalidného dôchodku zavedený transfer na starobné poistenie a to bez ohľadu na skutočnosť, že poberatelia invalidného dôchodku mali neobmedzené zárobkové možnosti a transferom sa pracujúcemu invalidnému dôchodcovi umelo navyšovali jeho osobne mzdové body, získané výkonom zárobkovej činnosti popri poberaní invalidného dôchodku, ktorý je prakticky vyplácaný solidárne, čím bol tento okruh poistencov neopodstatnene zvýhodňovaný proti ostatným poistencom. Neobmedzené, ničím nepodmienené nastavenie dobrovoľného poistenia popri trvaní povinného poistenia sa prejavilo zneužívaním, najmä pri určovaní výšky nemocenských dávok. Novela zákona o sociálnom poistení, ktorá nadobudla účinnosť od 1. augusta 2006 a bola prijatá v čase, v ktorom ministerkou práce, sociálnych vecí a rodiny bola Iveta Radičová, obsahovala také zmeny, ktoré neboli v súlade s poistnými princípmi, ale daný problém nebol riešený komplexne. Dôchodkový systém trpí do dnešného dňa absenciou celospoločenskej diskusie pri zavádzaní starobného dôchodkového sporenia. Zbytočnou uponáhľanosťou reformy a ignorovaním odbornej oponentúry, neúmerne vysoké nastavenie príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, umožnenie vstupu do systému všetkým záujemcom bez použitia kritéria veku, implantácia komerčných prvkov do povinného dôchodkového systému, dedenie, podstatným spôsobom znehodnotili spoločenský prínos reformy a urobili z nej len obyčajný výhodný obchod. Zo správy úspor dokonca aj v dobrovoľnom III. pilieri boli vylúčení vlastníci, ako aj platitelia príspevkov, zamestnávatelia, čo je krok pokladaný vyspelými európskymi krajinami prinajmenšom za neštandardný a pomocou nevhodnej legislatívy sa trh dôchodkového sporenia stal trhom, ktorý ovláda uzavretý kartel nadnárodných finančných spoločností. Oblasť sociálnej inklúzie a hmotnej núdze veľmi ťažko hodnotiť, pretože tu skutočne došlo k novele a reforme zrušenia častí zákona o sociálnej pomoci v časti vyplácania dávky ako pomoc v hmotnej núdzi a táto bola nahradená novým zákonom, zákonom 599/2003 a tak ako som v úvode povedala, znamenala decimovanie tých najchudobnejších a najmä rodín s väčším počtom detí. Opatrenia, ktoré boli prijaté počas pôsobenia tejto vlády. Novelou zákona o pomoci v hmotnej núdzi sa zabezpečilo, aby bolo za bývanie na účely poskytovania príspevku na bývanie považované aj bývanie spojené s poskytovaním starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb celoročne, čím sme odstránili túto jednu diskrimináciu ľudí, ktorí za bývanie v zariadeniach sociálnych služieb platia úhradu. Ďalej novelou zákona o pomoci v hmotnej núdzi sa s účinnosťou od 1. 1. 2008 zabezpečilo, aby sa do príjmu na účely hmotnej núdze nezapočítaval prídavok na dieťa a príplatok k prídavku na dieťa alebo dávka toho istého druhu vyplatená v členskom štáte Európskej únie. V štáte, ktorý je zmluvnou stranou Dohody o európskom hospodárskom priestore alebo vo Švajčiarskej konfederácii najviac vo výške prídavku na dieťa, ustanovenej zákonom o prídavku na dieťa, zákonom 600/2003. Za významné z pohľadu sociálnej inklúzie dlhodobo nezamestnaných je možné v tejto súvislosti, a tiež prijaté opatrenia tejto vlády, považovať rozšírenie okruhu znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie. Národná rada Slovenskej republiky 25. novembra 2008 schválila novelu zákona o pomoci v hmotnej núdzi, o zmene a doplnení niektorých zákonov a pre deti v hmotnej núdzi, ktoré riadne plnia povinnú školskú dochádzku, sa od 1. januára poskytuje dávka vo výške 500 korún mesačne v záujme zvýšenia podpory prístupu ku vzdelávaniu a pomoci rodinám, tým najchudobnejším. Naďalej sa pokračuje v poskytovaní podporných dotačných programov vo vzťahu k podpore rovnosti príležitostí dieťaťa ku vzdelávaniu, teda dotácia na stravu, dotácia na školské potreby a to už od predškolského vzdelávania – materské školy a na základných školách. Vzdelanie je kľúčovým nástrojom na predchádzanie chudoby, reprodukcie chudoby. Vzhľadom na úpravu, teda na zvyšovanie cien tovarov a energií a s tým súvisiace vyššie výdavky na všetky tovary a služby bolo nutné zvýšiť sumy dávky v hmotnej núdzi na všetkých úrovniach, ako aj príspevku na zdravotnú starostlivosť, aktivačného príspevku, príspevku na bývanie, ochranného príspevku. V tejto súvislosti pripomeniem, že pokiaľ ide o hmotnú núdzu, rodinám, napríklad matke s dvomi deťmi sme pridali na rok od pôsobenia našej vlády 28 150 korún, rodičom s dvomi deťmi 29 500 korún. Boli prijaté dve významné právne normy, a to zákon o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia, ktorý priniesol vlastne pomoc každému jednému občanovi s ťažkým zdravotným postihnutím, ktorý poberal pomoc a bola mu od 1. januára zvýšená na viac, taktiež znamená rozšírenie práve ľudí s ťažkým zdravotným postihnutím, na ktoré im bude poskytnutý príspevok. Veľmi dôležitý a súbežný s týmto zákonom je zákon o sociálnych službách, oblasť politiky zamestnanosti. Opatrenia, ktoré boli prijaté v čase Ivety Radičovej, pani poslankyne Ivety Radičovej, zaviedli povinnú spoluúčasť uchádzača o zamestnanie na spolufinancovaní vzdelávacích aktivít, čím sa oslabil záujem uchádzačov o zamestnanie k účasti na vzdelávaní pre trh práce. Taktiež boli sprísnené podmienky preukazovania náhradného plnenia a tento prístup ohrozil pracovné miesta na pracoviskách, v ktorých je zamestnávaných viac ako 50 % občanov so zdravotným postihnutím. Od 1. januára 2006 boli prijaté čiastkové legislatívne zmeny v oblastiach právneho rámca na zabezpečenie rovnakej kvality poskytovaných odborných poradenských služieb úradmi práce neštátnymi službami zamestnanosti. Rozšírenie vzdelávania, prípravy pre trh práce aj na dokončenie vzdelania na základnej škole alebo štúdia na strednej škole uchádzačom o zamestnanie alebo záujemcom o zamestnanie. Poskytovanie úhrady výdavkov na ubytovanie, cestovné, stravné záujemcovi o zamestnanie, ktorý je rodičom alebo občanom starším ako 50 rokov, ak mu úrad práce, sociálnych vecí a rodiny zabezpečuje vzdelávanie a prípravu pre trh práce. Rozšírenie poskytovania príspevku na služby pre rodiny s deťmi aj na záujemcov o zamestnanie. Rozšírenie poskytovania príspevku podľa § 50 na podporu zamestnávania ďalších 4 skupín znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie. Zvýšenie príspevku absolventovi školy počas vykonávania absolventskej praxe na krytie jeho výdavkov na cestovné. A takto by som to mohla čítať ďalej. Opatrenia, ktoré prijala súčasná vláda, sú rozšírenie súboru aktívnych opatrení na trhu práce, prostredníctvom ktorých sa zvyšuje zamestnateľnosť a zamestnanosť najmä znevýhodnených skupín uchádzačov o zamestnanie a motivujú sa zamestnávatelia výrazne prispievať k prijímaniu týchto skupín do zamestnania. Zmenou právneho rámca na podporu zamestnávania zdravotne postihnutých občanov sme rozšírili možnosti podpory ich zamestnávania a udržania v zamestnaní, vrátane nových možností plnenia povinností zamestnávať povinný podiel občanov so zdravotným postihnutím. Zmenou systému vzdelávania a prípravy pre trh práce, zvýšenie kompetencií úradu práce, sociálnych vecí a rodiny pri vysielaní uchádzačov o zamestnanie a záujemcov o zamestnanie na vzdelávanie a prípravu pre trh práce, úhrada nákladov na vzdelávanie a prípravu pre trh práce pre uchádzača o zamestnanie vo výške 100 % pre záujemcu o zamestnanie až do výšky 100 %. Poskytovanie dávky počas vzdelávania a prípravy pre trh práce v sume životného minima, postupné predlžovanie obdobia vzdelávania a prípravy pre trh práce na 6 až 12 mesiacov. Zabezpečovanie vzdelávania a prípravy pre trh práce v súlade s požiadavkami zamestnávateľov a trhu práce. K 1. máju boli prijaté nasledovné komplexné legislatívne zmeny, k 1. máju 2008: - rozšírenie podporovaných skupín znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie v súlade s právnym rámcom Európskej komisie, - rozšírenie kompetencií verejných služieb zamestnanosti, zameraných na urýchlenie obratu v evidencii uchádzačov o zamestnanie, - zvýšenie kvality služieb zamestnanosti poskytovaných neštátnymi poskytovateľmi služieb, - sprostredkovanie zamestnania za úhradu dočasného zamestnávania a podporovaného zamestnania, - aktivizácia partnerstiev na regionálnej i miestnej úrovni, vytváraných na riešenie problémov regionálnej zamestnanosti, najmä na základe projektov alebo programov zapájaním miest a obcí a vytváranie združení na riešenie nezamestnanosti obyvateľov, - adresnejšie zacielenie nových aktívnych opatrení trhu práce na znevýhodnené skupiny uchádzačov o zamestnanie, - odpojenie aktívnych opatrení trhu práce od referenčnej veličiny minimálnej mzdy a napojenie na priemernú mesačnú nominálnu mzdu zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky, - definovanie národnej sústavy povolaní, ktorá má slúžiť ako východisko na zakladanie rozsahu a štruktúry prípravy na povolanie podľa požiadaviek zamestnávateľskej sféry a jej základným systémovým rámcom pre tvorbu národnej sústavy kvalifikácií, a to z dôvodu naliehavej potreby zmapovania požiadaviek na odborné zručnosti a praktické skúsenosti potrebné na vykonávanie pracovných činností na pracovných miestach. Prehodnotili a zaviedli sme nové aktívne opatrenia na trhu práce i na podporu: - zvyšovanie zamestnateľnosti uchádzačov o zamestnanie, v rámci ktorých sa zásadne zmenil systém vzdelávania a prípravy pre trh práce v dôsledku zvýšeného dopytu zamestnávateľov po kvalifikovaných pracovníkoch v niektorých profesiách, účastníkovi absolventskej praxe mesačne sa poskytuje paušálny príspevok vo výške sumy životného minima 5 390 korún, - zvyšovanie zamestnanosti uchádzačov o zamestnanie, v rámci ktorých sa podporuje predovšetkým vstup a zotrvanie na trhu práce znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie, najmä dlhodobo nezamestnaných, - udržanie v zamestnaní najmä dlhodobo nezamestnaných občanov, občanov so zdravotným postihnutím a občanov, ktorí nastúpili do zamestnania a najmä z dôvodu ich nízkej kvalifikácie vykonávajú nízko platené zamestnanie. Nové aktívne opatrenia na trhu práce ako príspevok na zapracovanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, príspevok  na podporu udržania v zamestnaní zamestnancov s nízkymi mzdami, vytvorenie právneho rámca na zakladanie sociálnych podnikov, príspevok na zamestnávanie znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie v sociálnom podniku, príspevok na podporu zamestnávania absolventov, vzdelávania, prípravy pre trh práce, príspevok na aktivačnú činnosť formou menších obecných služieb pre obec, príspevok na aktivačnú činnosť formou dobrovoľníckej služby, príspevok na presťahovanie za prácou, príspevok na dopravu do zamestnania. Nový právny rámec v oblasti podpory zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím vhodne definuje napríklad prípravu na pracovné uplatnenie a poskytovanie dávky vo výške sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu počas prípravy na pracovné uplatnenie občana so zdravotným postihnutím, poskytovanie príspevku na udržanie v zamestnaní občana so zdravotným postihnutím, poskytovanie príspevku na obnovu a technické zhodnotenie hmotného majetku chránenej dielne alebo chráneného pracoviska pre zamestnávateľov alebo občanov so zdravotným postihnutím, ktorí vykonávajú samostatnú zárobkovú činnosť. Nový spôsob náhradného plnenia namiesto zamestnávania povinného podielu občanov so zdravotným postihnutím podporujúcim motiváciu uprednostňovania zadávania zákazok alebo odoberania výrobkov a služieb pred platením odvodov za neplnenie povinného podielu zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím, vrátane možnosti kombinácie náhradného plnenia povinného podielu zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím. Ďalej je to rozšírenie kompetencií verejných služieb zamestnanosti v oblasti poskytovania služieb zamestnanosti na urýchlenie obratu uchádzačov o zamestnanie v evidencii. Zavedenie novej profesie, agent pre pracovné miesta. Určovanie periodicity návštev je plne v kompetencii úradu práce, sociálnych vecí a rodiny a najmenej raz za kalendárny mesiac má uchádzač o zamestnanie povinnosť preukazovať úradu aktívne hľadanie si zamestnania, ale úrad má povinnosť ponúkať uchádzačovi o zamestnanie vhodné zamestnanie alebo účasť na niektorom z aktívnych opatrení trhu práce. Vypracovanie individuálneho akčného plánu na základe ponuky úradu alebo na základe žiadosti znevýhodneného uchádzača o zamestnanie. Povinné vypracovanie tohto plánu je pre mladých uchádzačov o zamestnanie, starších dlhodobo nezamestnaných na 24 mesiacov a pre tých, ktorí boli dlhodobejšie mimo trhu práce z dôvodu ťažkostí pri zosúlaďovaní  pracovného a rodinného života. Pokiaľ ide o oblasť pracovných vzťahov, treba povedať, že v tejto oblasti boli od roku 2003 prijímané opatrenia, ktoré znamenali znižovanie ochrany pracovnoprávneho vzťahu vo vzťahu k zamestnancovi. Počas pôsobenia tejto vlády sa medzi najvýznamnejšie novely radí práve novela Zákonníka práce. Je to zákon č. 348/2007, ktorý upravil najmä pojem závislej práce tak, aby nedochádzalo k vylúčeniu zamestnanca z pracovnoprávnej ochrany, ak jeho právny vzťah nenapĺňa znaky samostatného podnikania, napríklad podľa živnostenského zákona, čím sa odstraňuje právna neistota zamestnancov. Zabezpečenie prechodu práv a povinností zamestnancov pri nájme v súlade so Smernicou 2001/2003 Európskej únie. Obmedzenie reťazovitých uzatváraní pracovných pomerov na dobu určitú, zavedenie možnosti nového pracovnoprávneho inštitútu vykonávania telepráce pri využití moderných informačných prostriedkov. Povinnosť zamestnanca uhradiť škodu zamestnávateľovi vo výške priemerného mesačného zárobku, ak počas výpovednej doby nezotrvá u zamestnávateľa. Súbežné poskytnutie odstupného a plynutie výpovednej doby pri skončení pracovného pomeru výpoveďou. Pracovnú pohotovosť v súlade s európskou súdnou judikatúrou a jej zaratávanie do pracovného času, ak sa vykonáva na pracovisku. Zvýšenie mzdového zvýhodnenia zamestnanca pri rizikovej práci. Precizovanie rozsahu prekážok v práci pri výkone verejnej funkcie, vzdelávania a štrajku. Kompetenciu odborového orgánu pri zistení nedostatkov v oblasti bezpečnosti ochrany zdravia pri práci, ktoré bezprostredne ohrozujú životy a zdravie zamestnancov. Opätovné zavedenie inštitútu dohôd o pracovnej činnosti a zvýšenie rozsahu počtu hodín ročne, pri dohodách o vykonaní práce z 300 na 350 hodín. Pokiaľ ide o pracovnú činnosť, je to 10 hodín týždenne. Pôsobnosť odborových orgánov a zamestnaneckých rád na pracovisku a ich minimálne nároky z hľadiska ochrany a ich pôsobenia na pracovisku. Pokiaľ ide o oblasť bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, za pôsobenia pani ministerky Radičovej, teraz pani poslankyne, bol vypracovaný a vládou schválený zákon č. 124 o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 2006. Jeho prijatie znamenalo najmä oslabenie participácie zástupcov zamestnancov, teda príslušného odborového orgánu, zamestnaneckej rady alebo zamestnaneckého dôverníka v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Opatrenia, ktoré sme prijali od nástupu do vlády, je zákon č. 309/2007, ktorý s účinnosťou od 1. septembra 2007 umožnil, aby zástupcovia zamestnancov dostávali potrebné informácie o nebezpečenstvách a ohrozeniach, preventívnych a ochranných opatreniach, opatreniach o postupe v prípade poškodenia zdravia alebo pracovných úrazoch a chorobách z povolania. Zástupcom zamestnancov bol oznámený vznik registrovaného pracovného úrazu. Bez tohto oznámenia bolo právo odborového orgánu kontrolovať, či zamestnávateľ riadne vyšetruje príčiny pracovných úrazov a zúčastňovať sa na zisťovaní príčin pracovných úrazov a chorôb z povolania podľa § 149 Zákonníka práce, reálne neuplatniteľné. Zástupcovia zamestnancov mohli spolupracovať s bezpečnostno-technickou službou a pracovnou zdravotnou službou zriadenou u zamestnávateľa, ktorých poskytovanie služieb pri zaisťovaní bezpečnosti a ochrany zdravia  pri práci sa týka všetkých zamestnancov. Týmto zákonom sa tiež upravili podmienky činnosti komisie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v záujme skutočného vykonávania jej opatrení u jednotlivých zamestnávateľov tým, že sa vymedzila minimálna periodicita jej rokovaní. Odstránila sa formálnosť pri vypracovaní koncepcie bezpečnosti... (Vystúpenie prerušené predsedajúcou.)