Mikuš, Jozef, poslanec NR SR (2012-07-27):
Ďakujem za diskusiu. Nedá mi, aby som dosť zásadne nepovedal niekoľko slov teraz. Súhlasím, Martin, že podnikatelia majú veľa problémov, kým dospejú do stavu, že od, od stavu, že chcem začať stavať niekde, až do stavu, že začínam stavať. To ale musíme hľadať riešenia ako zlepšiť podnikateľské prostredie, ako odbyrokratizovať celý ten proces. Ale o tom nie je táto novela. Táto novela je len o umiestnení určitej stavby na určitom mieste. Dokonca vôbec nie je o technológiách, vôbec nie je o životnom prostredí, nie je o ničom, len o umiestnení, túto stavbu chcem spraviť tu. A dochádza tu trošku k nedorozumeniam aj z jednej aj z druhej strany. Obec môže mať územný plán. Petržalka môže mať územný plán, ale Jožko Mrkvička, dobrý, slušný podnikateľ, má zdedený pozemok za Petržalkou, respektíve za územím, ktoré je v rámci územného plánu, alebo sa môže k nemu dostať za päť korún, kúpi ho za päť korún a povie si, že idem tu spraviť spaľovňu alebo teda skládku nebezpečného odpadu a potom idem tvoriť územný plán. Potom prídem za štátnym úradníkom, krajský stavebný úrad, a presvedčím krajského stavebného úradníka, že ja tu, práve tu, lebo to je môj pozemok, chcem postaviť skládku. Sprav mi územný plán. A on mu ten územný plán spraví, pretože tá skládka spĺňa všetky normálne, všetky normy a všetky predpoklady toho, z hľadiska životného prostredia, z hľadiska všetkých možných predpisov, a on mu to schváli. Bodka. A občania Petržalky sa k tomu nemôžu vyjadriť. Pretože oni ani nevedia, že ten proces beží. Oni ani nevedia. Ako to majú vedieť? Veď investor príde za krajským stavebným úradom. Nevie o tom. Až krajský, až stavebný orgán, to znamená obecný úrad Petržalka, ktorý opäť je prenesený orgán štátnej správy, čiže opäť, keď je všetko v súlade so zákonom, musí konať. On nemá inú možnosť. Je účastníkom, orgán nie, obec. No veď, ale stavebný orgán to môže zobrať do úvahy alebo nie. A opäť je to možno jeden úradník na odbore výstavby v tom obecnom úrade Petržalka. Možno ani, starosta Petržalky nebude vedieť o tom, čo sa deje. Kto to bude vedieť? Kto bude zháňať petíciu? Kto bude rozprávať ľuďom, o čo ide? Ale ak Jožko Mrkvička má dobrý plán a ten plán je v súlade s tým, čo Petržalka potrebuje a čo je dobré, no tak normálne príde na zastupiteľstvo a povie: Ja mám takýto plán, chcem tu v Petržalke spraviť toto. A obecné zastupiteľstvo mu to takto, coby dup, schváli. A až potom začne vybavovať veci. Totiž ten proces schvaľovania územných plánov a schvaľovania a tých korupčných vecí je práve preto, že najskôr sa kúpi pozemok a potom sa rieši územný plán, a tam sú kšeftíky. Čiže a situácia je úplne iná. A toto môžu, prepáčte, poviem to tak. Kto má skúsenosti so samosprávou, do tejto debaty nemôže ani vstúpiť. Pretože ja – obec, starosta a zastupiteľstvo, prostredníctvom svojich obyvateľov chcem vedieť, čo sa v mojej obci deje, mám svoju víziu a chcem s mojou obcou o desať rokov toto, o tridsať rokov toto. A preto do toho môže vstúpiť, samozrejme, takýmto spôsobom. Len potom narážame na toto. Keď tá obec dopredu povie, bez ohľadu na to, kto vlastní pozemky. Tu bude golfové ihrisko, tu bude plaváreň, tu bude bytová zástavba, tu bude priemyselná zóna, nemôže sa robiť kšeftárina. Nemôže byť nič korupčné. A poviem poslednú vetu. Alebo teda poslednú myšlienku v tomto zmysle. Ten systém nemôže byť taký, že podnikateľ vynaloží také povolenie, onaké, projekty, štúdie, dokonca projekt pre stavebné povolenie a potom ide vybavovať územný plán? Veď to musí byť opačne. Ja nevydám ani korunu, kým nemám podporenie alebo istotu, že z hľadiska územného plánu nebudem mať s tým problém. A keď to spĺňa tieto podmienky, keď to spĺňa podmienky vyššieho územného plánu, to znamená územného plánu samosprávneho kraja, v prípade, že to nie je v územnom pláne mojej obce, pretože tak sa to jednoducho deje, no tak potom potrebujem aj súhlas toho samosprávneho kraja. Úplne jednoduché. Úplne jasné ako facka. A keď v rámci Petržalky robí územný plán Petržalka, tak to je také pripomienkové konanie, onaké, také petície, onaké, také tlaky, onaké, a nakoniec to musia konsenzom schváliť tí poslanci. Aká korupcia? Aká korupcia sa deje, keď sa robí veľký územný plán? Žiadna. Korupcia sa môže robiť pri doplnkoch územného plánu. A to je pointa. Vtedy keď niekto príde a povie: „Ja mám tu pozemok a ja tu chcem spraviť fabriku.“ No a teraz čo má ten úradník povedať? On pôjde proti nemu? On povie, že, no a poslanci alebo obyvatelia mu povedia: „Ty si zabránil zamestnanosti, lebo tuto, ja neviem, nemohol ten stavať.“ A keď sme v režime stavieb, ktoré zo zákona, keď spĺňajú, majú nárok, no, o to viac. O to viac. Ja som po prvom čítaní počul mnoho názorov aj zo strany SMER-u. A prečo len skládky? Však tam dajte aj niečo iné. A som povedal v prvom čítaní, keď som vystupoval. Tak dajte návrh. Veď ja som to počul zo stavebných orgánov, zo stavebných úradov. Oni tiež majú s tým problém, keď majú takto rozhodovať, bez toho, aby mali nejakú oporu. Pretože on príde do tlaku potom, prečo si to pustil. Na základe čoho? No, na základe toho, že ten dotyčný neporušoval zákon. Ospravedlňujem sa, že tak dlho hovorím. Ešte raz vás žiadam o podporu, alebo prosím. Ďakujem. (Potlesk.)