V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-09-09):
Otváram rozpravu. Písomne nemám prihlášky k tomuto bodu programu. Ústne kto sa hlási? Pani poslankyňa Navrátilová, pán poslanec Brocka. Končím možnosť podania prihlášok do rozpravy. Ako prvá vystúpi pani poslankyňa Navrátilová. Ľ. Navrátilová, poslankyňa: Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte, aby som predniesla pozmeňujúci návrh, ktorého autorom sú a ktorý podpísali členovia Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci a bývanie a ktorý znie takto: 1. V článku I v piatom bode § 95 ods. 4 sa slová „1 % z priemerného platu sudcu“ nahradzujú slovami „0,8 % z priemerného platu sudcu“. 2. V článku I v 13. bode § 151e ods. 1 sa slová „1,3 % z priemerného platu sudcu“ nahradzujú slovami „1 % z priemerného platu sudcu“. 3. V článku I v 13. bode § 151e ods. 2 sa slová „1,25 % z priemerného platu sudcu“ nahradzujú slovami „0,9 % z priemerného platu sudcu“. 4. V článku II v 2. bode § 135 ods. 1 sa slová „a) v roku 2005 1,3 % z priemerného platu prokurátora, b) v r. 2006 1,25 % z priemerného platu prokurátora, c) v r. 2007 1 % z priemerného platu prokurátora“ nahradzujú slovami „a) v roku 2005 1 % z priemerného platu prokurátora, b) v roku 2006 0,9 % z priemerného platu prokurátora a od roku 2007 0,8 % z priemerného platu prokurátora“. O čo vlastne ide v tomto pozmeňujúcom návrhu? Podstatou noviel zákona č. 385/2000 a zákona č. 154/2001 je úprava príplatku za výkon funkcie sudcu a prokurátora a príplatky k dôchodkom pozostalým. Právny stav v roku 2004 je nasledujúci: Starobné dôchodky vrátane predčasných sa priznávajú podľa zákona č. 461/2003 o sociálnom poistení. Príplatky k dôchodkom sudcov a prokurátorov sú v rámci platného zákona č. 385/2000, resp. zákona č. 154/2001 vo výške 3,75 % z priznaného dôchodku za každý rok celého funkčného obdobia sudcu alebo prokurátora. Podľa zákona č. 461/2003 došlo k nárastu výšky starobného dôchodku u osôb s vyššími platmi. Už počas prerokovania zákona č. 461/2003 boli zo strany poslancov námietky, že bez novely zákona č. 385, resp. č. 154 príde k neadekvátnemu nárastu dôchodkových príjmov sudcov a prokurátorov. Preto vítam novelu predloženú ministerstvom spravodlivosti, ktoré reaguje na túto požiadavku, aj keď s účinnosťou až od 1. 1. 2005. V dôvodovej správe na strane 1 sa uvádza, citujem, „aby príplatok za výkon funkcie sudcu vyplácaným ministerstvom spravodlivosti spolu s dôchodkom priznávaným podľa zákona o sociálnom poistení predstavoval vo výslednej sume pri maximálnej dobe platenia poistného 42 rokov a zákonom určenej maximálnej dobe pre priznanie dôchodkov, čo je 35 rokov, asi 60 % z priemerného platu sudcu“. Ak vezmeme do úvahy fakt, že dôchodky vyplácané podľa zákona o sociálnom poistení sú konštruované tak, aby predstavovali 50-percentnú náhradu mzdy za 40 odpracovaných rokov, je východisko ministerstva spravodlivosti ohodnotenia náročnosti práce sudcu príliš nízke. Ale tu vznikol problém, pretože podľa navrhovanej právnej úpravy je – a použijem nie celkom presný termín, ale zrozumiteľný – miera náhrady mzdy nie 60 %, ale 86 %. Čiže tu vidím rozpor medzi východiskom a znením zákona. Urobila som prepočet, čo by vlastne znamenalo, nebudem vás obťažovať podrobnými číslami, ale uvediem len niekoľko faktov. Najhoršie, čo môžeme urobiť, je neprijať žiadnu novelu. Pretože v roku 2004 by bol priemerný dôchodok sudcu okolo 33 000 korún a v roku 2007 by dosiahol až 61 000. Ak sa prijme novela tak, ako je navrhovaná ministerstvom spravodlivosti, rok 2004 je, samozrejme, taký istý, v r. 2005 sa zvýšia tieto dôchodky asi na 38 000 a v roku 2007 to bude 44 700 korún. Na ilustráciu ešte uvediem porovnanie dôchodkových príjmov sudcov a prokurátorov podľa legislatívy platnej do 31. 12. 2003. V roku 2004 priemerné dôchodkové príjmy sudcov a prokurátorov boli 22 270 korún a v roku 2007 by dosiahli úroveň 27 270 korún. Čiže aj po prijatí novely ide tu o podstatné zvýšenie dôchodkových príjmov sudcov a prokurátorov, čo je v súlade s konštrukciou zákona č. 461. Na druhej strane je úlohou výboru pre sociálne veci a bývanie strážiť, aby existovala istá solidarita medzi všetkými skupinami obyvateľstva. A domnievam sa, že náš návrh práve vychádza z toho, že upravuje dôchodkové príjmy sudcov a prokurátorov v kontexte s ostatnými dôchodkovými príjmami ostatného obyvateľstva. Ja som vychádzala najprv z toho, že som uvažovala, že tá miera náhrady by mala byť 70 %. Je tu jeden problém, pretože pri takejto konštrukcii by došlo k tomu, že dôchodkové príjmy sudcov a prokurátorov, ktorým boli priznané dôchodky podľa právnej úpravy platnej do 31. 12. 2003, by poklesli. Takže výbor, ktorý schválil môj návrh, vlastne prijal také východisko, že nesmú poklesnúť dôchodkové príjmy oproti dôchodkovým príjmom, ktoré určovala legislatíva v roku 2003, a pomerne jednoduchým výpočtom sme sa dostali k tomu koeficientu 0,8. Pri tomto koeficiente 0,8, ktorý by mal byť platný v roku 2007, navrhujeme tiež isté prechodné obdobie, a to obdobie rokov 2005 a 2006, navrhujeme príplatok vo výške 1 % z priemerného platu, v roku 2006 0,9 % a v roku 2007 by to bolo 0,8 % z priemerného platu sudcu a prokurátora, čo je trojnásobok všeobecného vymeriavacieho základu. Výška priznaných príplatkov a celkové dôchodkové príjmy v rokoch 2005 až 2007 podľa nášho návrhu by boli takéto: V roku 2005 by to bolo – celkové dôchodkové príjmy – 34 120 korún, čo je tzv. miera náhrady 74 %, v roku 2006 37 440 korún a v roku 2007 približne 41 000 korún. Dostaneme sa tak na mieru náhrady okolo 78,7 %. Ja viem, že mi pán minister bude asi argumentovať tým, čím argumentoval aj vo výbore, že opierať sa o priemerný plat sudcu, ktorý predstavuje trojnásobok všeobecného vymeriavacieho základu, to znamená trojnásobok priemerného platu v hospodárstve Slovenskej republiky, nie je celkom korektné, pretože sudcovia a prokurátori odchádzajú do dôchodku nie s týmto platom, ale s asi 120 percentami tohto platu. To je fakt. Tento fakt je, ale na druhej strane zase musíme porovnávať aj tie skupiny obyvateľov, ktoré majú vyššie platy, napriek tomu sa im dôchodok vymeriaval len z trojnásobku všeobecného vymeriavacieho základu. A preto sa mi zdá korektné viazať výšku dôchodkových príjmov sudcom a prokurátorom tak, aká je väzba medzi dôchodkami ostatného obyvateľstva. Som hlboko presvedčená, že sudcovia a prokurátori musia mať zabezpečený dôstojný život v dôchodku, pretože sú vystavení istému tlaku, ktorému pri ostatných profesiách nie sú obyvatelia vystavení. Na druhej strane, opakujem, musí tu byť aj ich solidarita s ostatnými časťami obyvateľstva. Ďakujem.