M. Dzurinda, predseda vlády SR: (2006-02-02):
Áno, myslím, že Slovensko ako krajina so svojimi prírodnými krásami, zdrojmi, ľudským potenciálom, tradičnou pohostinnosťou má veľkú príležitosť a potenciál, predpoklady na rozvoj cestovného ruchu. Spätne sa rozvoj cestovného ruchu, ako iste obaja vieme, prejavuje nielen v jeho pozitívnom vplyve na našu ekonomiku, ale predovšetkým môže byť aj akcelerátorom rozvoja celých regiónov na Slovensku. Osobitne cenné na rozvoji cestovného ruchu je to, že vytvára nové pracovné miesta práve v tých oblastiach, v ktorých dochádza k utlmovaniu priemyselnej alebo poľnohospodárskej výroby. Toto je základný rámec, z ktorého vychádzala vláda pri prerokúvaní základných koncepčných dokumentov rozvoja cestovného ruchu v uplynulom roku. Ak dovolíte, ja by som ten rámec koncepčný krátko popísal. 24. augusta vlani sme prerokovali a uznesením schválili stratégiu rozvoja cestového ruchu na Slovensku do roku 2013. Následne z jej záverov vychádza koncepcia rozvoja cestovného ruchu Slovenska na roky 2005 a 2006, ktorú sme prerokovali 23. novembra vlani. Oba dokumenty sa zameriavajú na riešenie úloh, ktoré jednotlivé rezorty majú plniť v cestovnom ruchu vo väzbe na tie ťažiskové formy cestovného ruchu pre rozvoj, v ktorých má Slovensko najlepšie predpoklady. Týmito ťažiskovými formami sú mestský a kultúrny cestovný ruch, kúpeľný a zdravotný cestovný ruch, zimný cestovný ruch a zimné športy, letná turistika a pobyt pri vode, a ako uvádzate vo svojej otázke, aj vidiecka turistika. Vychádzajúc z týchto dokumentov ako hlavné strategické ciele rozvoja cestovného ruchu na Slovensku boli určené tieto, je ich päť: 1. posilnenie postavenia odvetvia cestovného ruchu v národnom hospodárstve, 2. rast konkurencieschopnosti v odvetviach cestovného ruchu Slovenska v európskom priestore, 3. zvýšenie atraktívnosti Slovenska ako dovolenkového cieľa, 4. rast objemu pobytového cestovného ruchu, 5. a napokon zlepšenie štruktúry návštevníkov v skvalitňovaní poskytovaných služieb. Zároveň je potrebné povedať, že aktivity subjektov cestovného ruchu sme podporovali už aj v doterajšom období, a to ako v rámci štátneho rozpočtu prostredníctvom tzv. schém podpory rozvoja cestovného ruchu, tak aj zo zdrojov predvstupových a štrukturálnych fondov Európskej únie. Pre bližšie určenie rozsahu pomoci môžem uviesť, že na obdobie do roku 2008 boli schválené projekty v rámci štrukturálnych fondov EÚ za finančnej spoluúčasti štátneho rozpočtu podporujúce aktivity samosprávnych inštitúcií, podnikateľských subjektov i Slovenskej agentúry pre cestový ruch v sume presahujúcej 3 mld. Sk. Takéto aktivity máme v pláne a chceme ich podporovať aj v nasledujúcom plánovacom období EÚ v rokoch 2007 – 2013. Koncepčný a strategický rámec v podobe národného strategického referenčného rámca tvoríme v súčasnom  období. A na záver by som chcel povedať aj to, pani poslankyňa, že sám pomerne často cestujem po Slovensku a dovolil som si aj sprístupniť knihu, ako to vyzerá na Slovensku v lete a túto zimu sa viac ako inokedy pohybujem aj po strediskách našej zimnej turistiky. Minulú nedeľu som navštívil Zuberec, Zverovku-Spálenú. Veľmi ma potešilo, ako sa rozvíja tamojšie stredisko zimného cestovného ruchu, potešilo ma, že všetkých päť spolumajiteľov firmy, ktorá to rozvíja, sú Oravania, sú občania Zuberca, sú to tamojší ľudia, majú ohromné plány a Zuberec sa napríklad zmenil za posledné roky naozaj na nepoznanie. Hovorí sa, že dvaja návštevníci dávajú prácu jednému človeku. Vieme si predstaviť, aký je to dar pre občanov Zuberca, celej Studenej doliny alebo tamojšej časti Oravy. Rovnako najbližší víkend chcem navštíviť niektoré strediská aj menej známe, aj viacej známe. Chystám sa do Seliec napríklad v sobotu večer neďaleko Banskej Bystrice, ale aj do Veľkej Rače-Oščadnice, kde sú tiež veľmi agilní, aj starosta obce, aj tamojší podnikatelia. Naozaj, Veľká Rača sa stáva takými malými Alpami na Slovensku. Veľmi dobre rozvíjajú nielen zimnú turistiku, ale aj letnú turistiku v tamojšom prostredí. Takže je vidno, že sa to dá, že závisí dnes predovšetkým od aktivity miestnych ľudí, aj od orgánov samosprávy, ale, samozrejme, aj od živnostníkov a podnikateľov, ktorí v danom regióne žijú, ako dokážu využívať príležitosti, ktorých kvalita aj rozsah sa, chvalabohu, zväčšuje.