M. Urbáni, poslanec: (2008-01-29):
Po tretie. Lisabonská zmluva zvyšuje úlohu Európskeho parlamentu v legislatívnom procese Únie. Veľká väčšina európskych zákonov bude prijímaná spolu s Európskym parlamentom a Radou. Po štvrté. Štvrtý a posledný posun zavedený Lisabonskou zmluvou sa týka národných parlamentov. Toto je najdiskutovanejšia téma u euroskeptikov. Chcem na túto časť upozorniť. Zvýšením úlohy národných parlamentov zmluva posilňuje princípy zodpovednosti a subsidiarity. Toto je ustanovené v dvoch protokoloch pripojených k Lisabonskej zmluve. Jeden o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, druhý o uplatňovaní princípov subsidiarity a proporcionality. Národné parlamenty budú najmä oprávnené vydať odôvodnené stanovisko k tomu, či je navrhovaný európsky legislatívny akt v súlade s princípom subsidiarity v lehote ôsmich týždňov od jeho predloženia, ako hovoril aj pán minister, oproti šiestim týždňom, ktoré boli doteraz. Vo svetle obáv vyjadrených národnými parlamentmi potom Komisia znovu zhodnotí a preskúma svoj návrh. Národné parlamenty by preto mali zaujať aktívnejší postoj k európskym otázkam. Zmluva im umožňuje lepšie kontrolovať ich vlády a záujem národných parlamentov využívať tento mechanizmus by mal byť dôkazom ich angažovanosti v Európskej únii. Samotný princíp subsidiarity je odrazom troch ústredných hodnôt európskej konštrukcie – slobody, pluralizmu a dodržiavania národných politických procesov. Patrí ku cti slovenskému parlamentu, že svojho času prijal zákon o výbore pre európske záležitosti, o jeho kompetenciách, a patrí aj k úcte aj minulej, aj terajšej vlády, že spolupráca medzi týmto výborom, medzi parlamentom a vládou v otázkach európskych zákonov je dobrá a chcem týmto aj ako predseda výboru všetkým poďakovať. Tak členom výboru, členom parlamentu, ako aj zástupcom vlády. Väčšina Európanov si želá žiť v decentralizovaných a pluralitných spoločnostiach, kde princíp právneho štátu garantuje ich práva a ich rozmanitosť. Na posilnenie týchto želaní Lisabonská zmluva zavádza pojem občianstva. Dáva právnu silu Charte základných práv a posilňuje princíp subsidiarity a úlohu národných parlamentov, ako som spomínal. V rozpore s tým, čo tvrdia niektorí, Lisabonská zmluva namiesto posilňovania moci Bruselu posilňuje práva európskych občanov a demokratickú zodpovednosť Únie. Iba pred rokom Komisia prijala dvojstopový alebo dvojkrokový prístup. Prvá stopa spočíva v efektívnejšom využívaní existujúcich zmlúv a zabezpečenie výsledkov pre európskych občanov, a to napríklad prostredníctvom balíka opatrení o energetike, klimatických zmenách, zameraním sa na inovácie, zamestnanosť a hospodársku konkurencieschopnosť. V druhom kroku, v druhej stope je inštitucionálna, ide o vyhlásenie európskych hodnôt a ambícií známa ako Berlínska deklarácia. Ako ukazujú súčasné eurobarometre, v priebehu posledných dvoch rokov sa značne zvýšila podpora členstva v Európskej únii a vnímanie jeho výhod. Lisabonská zmluva tiež posilní schopnosť Európskej únie prinášať Európanom výsledky, a to najmä v troch dôležitých oblastiach. Prvou je oblasť spravodlivosti a vnútorných záležitostí. Hlasovanie kvalifikovanou väčšinou sa bude týkať kontroly vonkajších hraníc, azylu, imigrácie, trestného práva a policajnej spolupráce. Zmluva tieto oblasti plne integruje do komunitárneho spôsobu rozhodovania. Ide o základnú reformu, ktorá vytvorí skutočný priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európe s výnimkou tých členských  štátov, ktoré  sa   rozhodli  pre takzvané opt-aut, skrátka pre výnimky, alebo nevstúpili do procesu. Druhou oblasťou sú nové možnosti a posilnené právne základy na rozšírenie problémov energetickej politiky a klimatických zmien. Energetická bezpečnosť a klimatické zmeny sú v súčasnosti základnými prioritami Únie. Tretia oblasť sa týka posilnenia súdržnosti Európskej únie vo vonkajších záležitostiach, aby sme mohli konkurovať ostatným vedúcim mocnostiam. Naša vnútorná prosperita, naša sloboda a naša bezpečnosť sú závislé od schopnosti Európskej únie konkurovať a rozhodne konať na globálnej úrovni. Veľmi dobre si pamätáte, ako sa hovorilo, euro neprežije, euro bude slabé, bude zničené. Európa napreduje a, chvalabohu, napreduje aj Slovensko. Európska únia bude schopná konať súdržnejšie v otázkach diplomacie, bezpečnosti a obrany, v obchode, v humanitárnej pomoci a v rozvoji a ako taká bude lepšie vybavená brániť hodnoty a záujmy vo svetovej politike. Budeme mať podmienky a nástroje na tvarovanie globalizácie a takúto historickú príležitosť nesmieme prepásť, aby sme podporili záujmy európskych občanov a priniesli výsledky pre Európu. Aj mňa mrzí, že symboly neboli prijaté. Ale aj napriek tomu si myslím, že nejde v konečnom dôsledku o tie symboly, ide o pocit a ide o vzťah. Európski občania chcú, aby Únia usmerňovala globalizáciu a aby bola schopná brániť ich záujmy vo svetovej politike. Lisabonská zmluva posilní schopnosť Únie byť vplyvným politickým hráčom v medzinárodných vzťahoch. Zmluva odpovedá na obavy občanov a títo budú najväčšími víťazmi novej zmluvy. Lisabonská zmluva je nevyhnutná. Nie kvôli transformácii inštitúcií, ale preto, lebo posilní schopnosť Únie čeliť výzvam 21. storočia. Lisabonská zmluva bude rozhodne kľúčovým krokom pre Európu väčšieho množstva práv a lepších výsledkov. Prečo, dámy a páni, je dôležité, aby sme schválili túto reformnú zmluvu? Čo prinesie jej prijatie pre Slovenskú republiku? To najdôležitejšie, čo takáto zmluva môže priniesť, v prvom rade to je dôveryhodnosť Slovenska, dôveryhodnosť Slovenskej republiky, ktorá je dôležitá pre náš najbližší cieľ, a to je prijatie eura 1. januára 2009, pre našich obchodných partnerov, pre investorov zahraničných, ale aj domácich. Pre iné vlády je to signál, je to signál pre medzinárodné inštitúcie, takisto je to signál pre susedskú spoluprácu či s členskými štátmi Európskej únie, alebo s nečlenskými štátmi. Ako bolo už tu dnes povedané pánom ministrom, Maďarská republika schválila v decembri. Chceme byť veľmi vzdialení od toho termínu, kedy oni schválili, keď chceme mať dobré susedské vzťahy, keď chceme rozprávať ako s partnermi a na druhej strane budeme príkladom pre ďalšie susedné štáty, ktoré ešte neratifikovali túto zmluvu. Ale táto zmluva je dôležitá pre dôveryhodnosť občanov Slovenskej republiky. Ľudová strana – HZDS, keď pred pár rokmi stála pred dôležitým rozhodnutím a bola vyzvaná pred referendom o vstupe do Európskej únie, s plnou silou a vervou sa pridala k tomuto referendu, k organizovaniu tohto referenda a vďaka nej sme prekročili to magické  referendové kvórum nad 50 % a referendum bolo platné a v ňom občania vyjadrili podporu vstupu do Európskej únie. Preto som nešťastný, čo sa stalo včera, keď sa niektorým euroskeptikom podarilo eurooptimistom, ktorým patrí vďaka za to, čo spravili v minulosti, že sme v Európskej únii, ich dostať na úroveň lacného bartra, neporovnateľného bartra, mne to pripadá, ako keby ste chceli bartrovať kolobežku s mercedesom. Ide o vážne záujmy Slovenska. Hovorme o tlačovom zákone, ale, prosím vás, spájať tlačový zákon, musím vyjadriť svoj subjektívny pocit, s týmto historickým momentom sa mi zdá neprimerané. Chcem vás informovať, že pred pár dňami, čo som rád, bol náš poslanec pán Berényi zvolený za predsedu podvýboru v Európskej rade pre menšiny. No, neviem si predstaviť, že dneska bude hlasovať proti reformnej zmluve. Skrátka nie, ja nerobím teraz marketing, prosím vás pekne, ja vyjadrujem svoje pocity, nesmejte sa. Pán Dzurinda, zachovali sme sa veľmi korektne, keď ste boli vo vláde k mnohým veciam, aj k Európe takisto. Čiže, prosím vás pekne, vyprosím si posmešky. Ja chcem apelovať na vás a chcem vás poprosiť, fakt nepremárnime, dámy a páni, túto historickú príležitosť a nechajme si politické hádky na potom, povedal by som, slovenskú politickú scénu. Toto je vážnejšie, toto je o Európe. Ďakujem pekne, že ste ma počúvali. (Potlesk.)