Miškov, Juraj, poslanec NR SR (2014-09-11):
Príjemný dobrý deň. Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážený pán minister, vážení kolegovia, poslankyne a poslanci. Martin Chren povedal veľmi veľa z toho, čo som chcel povedať aj ja, ale napriek tomu si myslím, že je dôležité niektoré veci zopakovať, niektoré veci zdôrazniť, pridupľovať, pretože takýto návrh zákona, ktorý prišiel do Národnej rady, je naozaj svojím spôsobom jedinečný. Keď som nastúpil na ministerstvo hospodárstva, tak jednou z mojich priorít, na ktorej sme sa zhodli aj so štátnym tajomníkom Martinom Chrenom, bolo radikálne zlepšenie podnikateľského prostredia. Preto sme spoločne pripravili pomerne rozsiahlu reformu podnikateľského prostredia, známejšiu pod názvom Singapur. Žiaľ, pre skrátenie funkčného obdobia našej vlády sa nám nepodarilo presadiť úplne celú reformu a implementovať všetky opatrenia, ktoré boli jej súčasťou, ale možno iba nejakých 30 opatrení. A jedným z týchto 30 opatrení, ktoré sa nám podarilo ešte schváliť, ale nie implementovať, bolo aj opatrenia, ktoré malo zjednodušiť podnikanie formou odbúrania bariér pre vstup do podnikania, a bol to inštitút novej obchodnej spoločnosti s takzvaným dobrovoľným základným imaním a v praxi sa ujal názov jednoeurová eseročka. Toto opatrenie sa nám podarilo schváliť a úloha bola kompetenčne určená pre ministerstvo spravodlivosti. Dnes máme teda v prvom čítaní návrh novely Obchodného zákonníka, ktorý plní okrem iného aj uznesenie našej vlády o zavedení tzv. jednoeurovej eseročky. Dámy a páni, keby som bol býval vtedy čo i len tušil, ako bude vyzerať konkrétny návrh, ktorý priniesol do tejto snemovne pán minister na jednoeurovú eseročku v rámci novely Obchodného zákonníka, nikdy by som také opatrenie asi nenavrhol. Nech radšej nemáme nič ako návrh, ktorý je predkladaný v novele Obchodného zákonníka, ktorý máte pred sebou. Návrh, ktorý pán minister priniesol, môžem bez akýchkoľvek pochybností označiť za najbabráckejší návrh jednoeurovej eseročky na svete. Takýto mix diletantizmu, nepochopenia zámeru či dokonca zlomyseľnosti nájdete snáď iba v návrhu, ktorý máte pred sebou. Dovoľte mi ale konkrétne uviesť dôvody a príklady, na základe ktorých pochopíte, že jednoeurovú eseročku nebude chcieť žiadny podnikateľ na Slovensku v tejto, tej podobe, ktorá je navrhovaná v novele Obchodného zákonníka. Teda ak by si podnikateľ vybral cestu jednoeurovej spoločnosti, tak by zároveň musel podstúpiť a akceptovať napríklad nasledovné: Po prvé, na všetkých firemných obchodných dokladoch by musel uvádzať výšku základného imania, ako aj rozsah jeho splatenia. Čo to znamená? Ak by tak neurobil, tak by ručil za záväzky spoločnosti v plnom rozsahu, čiže by sa prelomila zásada, že podnikateľ ručí za záväzky spoločnosti iba do výšky nesplateného vkladu, respektíve základného imania. Vzniká tu teda riziko, že ak by napríklad podnikateľ neuviedol na nejakej objednávke alebo zmluve výšku a rozsah splatenia základného imania, tak ručí za záväzky spoločnosti z tohto predmetného zmluvného vzťahu celým svojím majetkom. Ak teda v spoločnosti vznikne dlh vo výške 100-tisíc eur, tak podnikateľ bude predmetné bremeno úhrady tohto záväzku znášať titulom ručenia. A teraz pozor, uvedené, uvedená povinnosť platí nielen pre jednoeurové eseročky, ale v podstate pre všetky existujúce eseročky, nakoľko sa táto povinnosť vzťahuje na všetky obchodné spoločnosti so základným imaním nižším ako 25-tisíc eur. Takže, páni podnikatelia v SMER-e, lebo niekde som čítal analýzu, že medzi poslancami je najviac podnikateľov medzi poslancami SMER-u, čiže, páni podnikatelia SMER-u, po schválení zákona, za ktorý zdvihnete aj vy ruku, buďte veľmi obozretní, pretože každá faktúra, každá objednávka, každá zmluva, ktorú vystavíte, budete musieť uvádzať výšku základného imania, pretože inak ručíte celým svojím majetkom. Po druhé, zákonom sa má zaviesť stav spoločnosti v kríze, čo znamená, že spoločnosť je v úpadku alebo jej úpadok hrozí. Úpadok zjednodušeným vysvetlením znamená, že hodnota záväzkov je väčšia ako hodnota majetku. Zákon zavádza, že hrozbou úpadku sa rozumie prípad, kedy pomer vlastného imania záväzkov nedosahuje aspoň 4 ku 100 pre rok 2015, 6 ku 100 pre rok 2016 a 8 ku 100 pre rok 2017. Treba pripomenúť, a myslím, že to spomínal aj kolega poslanec Chren, že ak je spoločnosť v kríze, tak podnikateľovi vzniká množstvo, množstvo administratívnych povinností a tak isto zodpovednosť. Ide napríklad o to, že ak je spoločnosť v kríze, tak podnikateľ musí urobiť všetko, čo by v obdobnej situácii vynaložila iná rozumne starostlivá osoba v obdobnom postavení, najmä bez zbytočného odkladu zvolať najvyšší orgán spoločnosti, ktorým je valné zhromaždenie, vypracovať návrh vhodných a primeraných opatrení na prekonanie krízy a predložiť tento návrh na schválenie tomuto orgánu, čiže valnému zhromaždeniu. Závažnou povinnosťou bude neustále sledovanie finančnej situácie spoločnosti s pravidelným a nutným zostavovaním mimoriadnej účtovnej závierky ku koncu každého mesiaca. Ak teda bude podnikateľ podnikať prostredníctvom eseročky s jednoeurovým základným imaním, tak možno logicky predpokladať, že jeho spoločnosť bude nepretržite v stave krízy, a teda bude musieť neustále plniť a zodpovedať za vyššie uvedené povinnosti. Keďže vlastné imanie je z praxe tvorené najmä základným imaním, tak logicky, ak bude základné imanie spomínané jedno euro, tak pomer vlastného imania záväzkov bude prakticky vždy 4 ku 100 a viac. Čiže stačí faktúra za obyčajný mobil vo výške 30 eur a spoločnosť, jednoeurová eseročka je permanentne v kríze. Každý mesiac, každý mesiac vám príde faktúra a máte spoločnosť v kríze. Jednoeurová eseročka je takto de facto eseročka, ktorá bude neustále v kríze. Po tretie, zavádza sa podriadenosť pohľadávok spoločníkov voči spoločnosti, ak je v kríze. Ak je teda spoločnosť, ak teda ako spoločník poskytnem spoločnosti na rozbeh nejakú pôžičku, v prípade, že má spoločnosť základné imanie jedno euro, tak spravidla poskytnem, pretože potrebuje nejaké zdroje na rozbeh podnikania, ak budem žiadať jej vrátenie, tak prednosť majú iní, takzvaní cudzí veritelia. Poskytnuté plnenie zo strany spoločníkov, respektíve spriaznených osôb spoločnosti nemožno vrátiť, ak je spoločnosť v kríze, čo som hovoril, že je permanentne, respektíve ak sa v dôsledku vrátenia do krízy dostala. A teraz opäť veľmi dôležitý fakt pre pánov podnikateľov zo SMER-u, predmetná povinnosť sa opäť týka aj súčasných spoločností. To znamená, ak sa vaše spoločnosti dostanú do krízy, tak si nebudete môcť vrátiť vlastné vklady ani pôžičky, ktoré ste do ich spoločnosti dali. Čo je dôležitá informácia pre pánov podnikateľov v SMER-e. Po štvrté, zavádza sa inštitút vrátenia vkladu. V praxi to znamená, že štát bude prostredníctvom súdu posudzovať, či právny úkon, rozumej obchod, medzi spoločnosťou a jej spoločníkom, respektíve s ním spriaznenou osobou je obvyklý s poukazom na trhové podmienky. V prípade, že by predmetný obchod nebol obvyklý, tak nastupuje ručenie a zodpovednosť vedenia spoločnosti v podobe vrátenia neobvyklej hodnoty z predmetného sporu obchodu spoločnosti. Po piate, ďalšie nezmyselné opatrenie je obmedzenie pri vyplácaní zisku v prípade jednoeurovej eseročky. Ak bude mať spoločnosť základné imanie jedno euro, tak si jej spoločníci môžu vyplatiť iba tri štvrtiny zisku. Nemôžu si rozdeliť ani iné vlastné zdroje. Toto opatrenie je, vážené dámy a páni, holý nezmysel a ja by som bol veľmi rád, keby pán minister v reakcii na naše vystúpenia nám objasnil, ako dospeli či už úradníci, alebo poradcovia zo susedného ministerstva financií k trom štvrtinám zisku. Prečo nie iba polovicu zisku? Veď to je jednoeurová eseročka, tak nech vypláca len polovicu zisku alebo dve tretiny zisku. Prečo nie dve tretiny zisku? Alebo deväť desatín zisku. Tento návrh, vážené dámy a páni, nemá absolútne žiadne ratio a obmedzuje vôľu a motiváciu podnikateľa podnikať, pretože každý podnikateľ podniká za účelom zisku. Ja si to veľmi rád nechám vysvetliť, ako ste dospeli k tomuto návrhu, ktorý hovorí o tom, že podnikateľ, ktorý má jednoeurovú eseročku, si môže nechať vyplatiť iba tri štvrtiny zisku. Ďalej spoločnosti so základným imaním pod 25-tisíc eur si budú musieť vytvárať rezervný fond vo výške aspoň 2 500 eur. A teraz opäť upozorňujem podnikateľov zo SMER-u, to sa dotkne aj vás, pretože hoci máte základné imanie 5 000 eur, toto opatrenie bude platiť aj pre súčasné obchodné spoločnosti a zisk si môžete vyplatiť, iba ak doplníte rezervný fond na úroveň 2 500 eur, v súčasnosti je to 500 eur. Opäť opatrenie, ktoré oberie všetkých podnikateľov – aj tých poctivých, aj tých zo SMER-u – minimálne o 2 000 eur. Takže, dámy a páni, rozmenené na drobné, spočítané a podčiarknuté. Novela, ktorú predkladá pán minister, zvýši náklady podnikateľov na založenie spoločností, náklady na právnikov, náklady na účtovníctvo. Pod zásterkou akože oživenia podnikania cestou jednoduchšieho prístupu k podnikaniu sa zavádza perfídne veľmi závažný zásah do postavenia súčasných spoločností, podnikateľov so zavedením množstva povinností a neprehľadných inštitútov, ako je spomínané vrátenie vkladu, ktoré sa, žiaľ, bude dotýkať aj súčasných podnikateľov a súčasných obchodných spoločností. Vyvolení a kapitálovo silní podnikatelia si, samozrejme, cestu nájdu, v dôsledku čoho očakávam, že väčšina súčasných eseročiek sa bude preklápať alebo transformovať na akciovky, pričom mnohé budú za účelom navýšenia základného imania využívať kapitalizáciu záväzkov spoločnosti voči jej majiteľom. Na druhej strane tí menej vyvolení, začínajúci malí a strední podnikatelia, tí, ktorí sú chrbticou každej zdravej ekonomiky, budú pred sebou tlačiť bremeno všetkých vyššie uvedených záťaží s pocitom neistoty pri inštitútoch ako krízový režim alebo vrátenie vkladu. Novela vnesie do práva obchodných spoločností neprehľadnosť a neistotu, čo bude spôsobovať nevyhnutnosť komunikácie s právnikom pri výbere najvhodnejšej právnej formy podnikania, čo môže v konečnom dôsledku zvýšiť náklady podnikateľov na založenie spoločnosti. Čiže nie znížiť náklady, ale zvýšiť náklady. Celkom isto sa zvýšia aj náklady na poskytovanie účtovníckych služieb, pretože podnikateľ v krízovom režime, čo je spravidla každá jednoeurovka, bude musieť zostavovať závierky na mesačnej báze a prípadné ušetrené peniaze môžu putovať tak do kasy účtovníckych a audítorských spoločností. Takže, pán minister, blahoželám, popri ministrovi Kažimírovi, ktorý zlikvidoval odvody živnostníkov daňovými licenciami, ergo daňou zo straty malé podnikanie, ministrovi Richterovi, ktorý ako prací prášok Vizír dočista, dočista vyhladil dohodárov, ašpirujete na cenu ďalšieho antipodnikateľsky naladeného ministra, ktorý definitívne pochováva podnikanie na Slovensku likvidáciou eseročiek. A to nielen tých jednoeurových. Ďakujem za pozornosť.