NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-07-03):
Teraz dávam slovo poverenému spravodajcovi gestorského výboru, ústavnoprávneho výboru pánovi poslancovi Petrovi Kresánkovi, aby informoval Národnú radu o výsledku prerokúvania návrhu vo výboroch, ako aj o stanovisku a odporúčaní gestorského výboru. Pán poslanec Kresánek, nech sa páči. P. Kresánek, poslanec: Ďakujem. Vážený pán predsedajúci, vážené poslankyne, vážení poslanci, ako spravodajca gestorského výboru k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona o poskytnutí jednorazového peňažného príspevku politickým väzňom a pozostalým manželkám podávam Národnej rade v súlade s § 79 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady v znení neskorších predpisov spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky. Národná rada uznesením č. 2166 z 21. mája 2002 pridelila návrh skupiny poslancov na vydanie zákona o poskytnutí jednorazového peňažného príspevku politickým väzňom a pozostalým manželkám, teda tlač 1425 na prerokovanie týmto výborom: ústavnoprávnemu výboru, Výboru Národnej rady pre financie, rozpočet a menu, výboru pre sociálne veci a bývanie a výboru pre ľudské práva a národnosti. Výbory prerokovali predmetný návrh zákona v lehote určenej uznesením Národnej rady. Poslanci Národnej rady, ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol návrh zákona pridelený, neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko k predmetnému návrhu zákona. Návrh skupiny poslancov Národnej rady na vydanie zákona o poskytnutí jednorazového peňažného príspevku politickým väzňom a pozostalým manželkám odporúčali Národnej rade Slovenskej republiky schváliť tieto výbory: Výbor Národnej rady pre financie, rozpočet a menu uznesením č. 1016 z 5. júna 2002, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnosti uznesením č. 380 z 11. júna 2002. Ústavnoprávny výbor Národnej rady uznesením č. 1039 zo 14. júna 2002 prerušil rokovanie do doručenie stanoviska vlády Slovenskej republiky. Vláda o návrhu predmetného zákona rokovala 27. júna 2002. Prijala súhlasné stanovisko a odporučila vykonať určité úpravy. Následne sa návrhom opätovne zaoberal Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky. Uznesením z 2. júla 2002 č. 1039a odporučil návrh zákona schváliť. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci a bývanie neprerokoval predmetný návrh zákona pre neprítomnosť predkladateľa. Z týchto uznesení a ďalších bodov budem potom, pán predsedajúci, množinu pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré gestorský výbor odporúča a neodporúča schváliť, pri hlasovaní odporúčať. Konštatujem, že gestorský výbor napokon odporúča tento zákon v Národnej rade Slovenskej republiky schváliť. Ďakujem. Vážený pán predsedajúci, môžete otvoriť rozpravu.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2019-12-05):
Prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 124, za 59, proti 24, zdržalo sa 40, 1 nehlasoval. (Potlesk.) Konštatujem, že návrh nebol schválený. Vyhlasujem prestávku do 11.25. Pardon, ešte procedurálny návrh. Pán poslanec Osuský.
O. Nachtmannová, poslankyňa: (2007-05-16):
Novela Zákonníka práce sa pripravovala spolu so sociálnymi partnermi už od leta až do predloženia do vlády. Čiže to obdobie bolo skutočne dostatočne dlhé. K dohode došlo na rokovaní vrcholných predstaviteľov tripartity, premiéra a prezidentov Konfederácie odborových zväzov, Asociácie zamestnávateľských zväzov Slovenska a Republikovej únie zamestnávateľov. Takzvané škandalizovanie zo strany niektorých predstaviteľov neoliberálneho prúdu v rámci zamestnávateľských štruktúr, najmä zo strany  RÚZ-u bolo účelové a osobne predpokladám, že  bolo na politickú objednávku. Keď si premietneme Kaníkovu novelu. Tá bola skutočne pripravovaná narýchlo a pod rúškom tajomstva. Koľko sa vo verejnosti hovorilo o tejto novele? Vtedy verejnosť vôbec nebola informovaná. Naopak, teraz sa niekoľko mesiacov odohráva vyslovene zavádzanie verejnosti o novele Zákonníka práce.  (Potlesk.)
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2020-07-24):
Pani poslankyňa Laššáková.
Kuriak, Milan, poslanec NR SR (2023-03-16):
Ďakujem za slovo. Marek, tvoja rozprava ma zaujala, lebo bol si vecný a počas rozpravy aj s troškou humoru, tak rád som počúval dokonca tvoju rozpravu. Vo faktickej som chcel reagovať inak, inými slovami, ale to, čo si spomenul na záver, že ako sa, síce tiež humorne, ale ako sa pri tejto téme vyjadril pán exminister aj s pánom poslancom Sulíkom s posmeškom, že sex je šport, áno, sex je súčasťou pre niekoho každodenného života, ale aj pre nás veriacich je normálnou súčasťou života, hej? Berieme to ako normálnu vec, len mňa zaráža pohľad niektorých liberálov k tejto téme a hlavne, keď sa zo sexu robia nejaké posmešky, a nedá mi, som si, spomenul som si na jedno vaše vyhlásenie, pán exminister, koncom roka, čo sa týka, k tej vašej prílišnej iniciatíve, čo sa týka sexuálnej výchovy v školách, preto ste nemali čas sa venovať tretej hodine telesnej výchovy a tak som si vygúglil, citujem, reagujem na pána Šefčíka, ale citujem, ako ste sa vyjadrili: „Ešte aj v štátnom vzdelávacom programe v dokumente, ktorým sa školy riadia, nemáme prierezovú tému sexuálna výchova, ale nazýva sa to výchova k manželstvu a k rodičovstvu. Nazvať to takto je klamanie žiakom. Hlavným cieľom sexuálnej výchovy je predsa informovať vás, podporiť zdravý vzťah k sebe samému a naučiť vás, ako sa stať rodičom, až keď to chcete a máte na to podmienky. Preto som navrhol, aby sexuálna výchova bola povinnou súčasťou učiva, aby sme sa na to, aby sme na to pripravili aj učiteľov.“ Samozrejme, že progresívne zvrátených učiteľov, česť výnimkám. Vo filme Láska nebeská zaznelo... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Kotleba, Marian, poslanec NR SR (2020-06-03):
Skúsim aspoň na niektorých, lebo sa to tu rozbehlo. Pán poslanec Krúpa ako predseda branno-bezpečnostného výboru, no, Ruská federácia si nemusí hľadať vnútorného nepriateľa, pretože asi aj v Rusku videli, ako prebehol majdan na Ukrajine a vidíme to tam dodnes, ako to dopadlo. Pán poslanec Laurenčík, no tak vy ste sa teraz ukázali. Všetci za, lebo je to naša povinnosť. Ale tie časy už skončili, pokiaľ viem. Ja chápem, že možno v SAS to ešte zostalo, ale naozaj všetci za nie je naša povinnosť. Pán poslanec Benčík, vojaci OSSR idú do Pobaltia úplne zbytočne, lebo to, čo vy ste povedali, ich úplne neguje, ich potrebu tam poslať. Veď predsa ak máme sily jadrového odstrašenia, tak načo bude päťtisíc vojačikov si tam nacvičovať pochody a manévre a leštiť si techniku? Pán poslanec Potocký, neviem, či ste ma počúvali, ale ja som nespochybňoval nasadenie príslušníkov ozbrojených síl počas operácie alebo počas opatrení v súvislosti s projektom COVID-19, ale som hovoril o tom, že, a dnes má Slovenská republika pravdepodobne iné priority, ktoré potrebujeme zrealizovať a zaplatiť, ako poslanie slovenských vojakov na ruské hranice. A, pán poslanec Baránik, vám osobne, ale aj všetkým vašim kolegom, ktorí sa tak veľmi dnes hlásite k tomu, že sa pripravujete na tú vojnu, tak choďte si dať radšej 20 klikov a vyleštiť kanady a spravíte pre Slovensko viac.
Heger, Eduard, poslanec NR SR (2019-01-30):
Ďakujem pekne teda za doplnenie, otázku na pána ministra. Však mňa tiež bude zaujímať, ako na to pán minister odpovie. Ja len doplním, ja si neviem úplne predstaviť, ako Vojenská polícia chce pôsobiť v civilnom obyvateľstve, pretože nemá taký počet príslušníkov, aby to vedela monitorovať, čiže či sa bude jednať o nejaké, ak to teda chcete ponechať, lebo ja si naozaj myslím, že to nepatrí a že policajt, keď hliadkuje, tak vie predsa vidieť na človeku, že či má, to neni nejaká ďalšia úloha, to je len o tom, že si všimne, tak, aha, okrem toho, že teraz vidím tú uniformu, tak prídem bližšie a pozriem, máš tam hodnosť, máš tam slovenský znak, no tak, ale to nemáš mať. Čiže nie je to niečo, čo by bolo náročné pre toho policajta, ešte byť si vedomý toho, že si má pri pochôdzke všimnúť, že či niekto takéto niečo nosí, alebo nenosí. Takže tú náročnosť tam ja takú nevidím. A neviem si predstaviť, ako tí vojenskí policajti to chcú robiť, ako chcú postihnúť. Lebo povedzme si, ak by – teraz trošku do extrému – nejaký človek kráčal po meste, tak kto si to všimne? Tí vojenskí policajti budú teraz hliadkovať v mestách, v lesoch, posilníme ich počty, aby to dokázali? Alebo pôjdu iba na udanie a podobne? Preto poukazujem na to, že toto môže jednoducho viesť k tomu, že buď sa bude musieť navýšiť počet vo Vojenskej polícii. To znamená viacej peňazí, viacej tabuliek. My tých ľudí potrebujeme skôr dostať do tých štruktúr, ako ste poukázali aj vy, a s tým je problém. Takže ja naozaj nevidím opodstatnenie, aby toto mala Vojenská polícia, ale bude ma zaujímať aj vysvetlenie pána ministra. Ďakujem.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2017-10-19):
Prosím, prezentujte sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 135, za 128, proti nikto, zdržalo sa 6, nehlasoval 1. Konštatujem, že sme schválili body zo spoločnej správy.
Suchánek, Alan, poslanec NR SR (2017-12-01):
Ja tiež sa chcem venovať otázke toho zdravotníckeho výboru. Bolo to tam vypäté, všetci vieme, že tento zákon je komplikovaný, je dôležitý, je veľmi rozsiahly a jednoznačne to bolo vidno aj z toho záujmu tých médií a aj tých ďalších organizácií, ktoré sa toho chceli zúčastniť. Ten zdravotný výbor bol, mal začať o pol desiatej, začal nakoniec s trištvrte-hodinovým oneskorením, my sme sa pripravili z predchádzajúceho týždňa na tie pozmeňováky a zrazu sme dostali ešte viacej pozmeňovákov, ako týždeň predtým. To bolo skutočne veľa strán, či to boli už len jednoduché zmeny alebo komplikované, to sa nedá posúdiť, pretože keď dostane niekto toľko strán a neprelúska to a nepozrie si, či sa to mení alebo nemení, tak sa to nedá. A v podstate sa zopakovala situácia spred týždňa, znova to isté. Takže ja nehovorím, že bolo to najšťastnejšie riešenie, ktoré sme my zvolili, ale myslím si, že trošku by ste kritiky alebo hodne kritiky by ste si mali zobrať aj na seba a potom áno, potom si myslím, že sa to môže zase vrátiť do takých tých konštruktívnych kľudných debát a vecných. Ďakujem.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2021-03-16):
Ďakujem pani predsedníčke mandátového a imunitného výboru za podanie, za podanie informácie. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Pýtam sa, či sa chce niekto prihlásiť do rozpravy. Do rozpravy evidujem jedného, pána poslanca Kotlebu. Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo.
A. Szögedi, poslankyňa: (2010-02-10):
Na tajné hlasovanie o návrhu na voľbu člena Správnej rady Ústavu pamäti národa bolo vydaných a poslanci si osobne prevzali 115 hlasovacích lístkov, teda na voľbe bolo prítomných 115 poslancov. Po vykonaní tajného hlasovania overovatelia Národnej rady Slovenskej republiky spočítali hlasy a zistili, že v tajnom hlasovaní o návrhu na voľbu člena Správnej rady Ústavu pamäti národa všetci poslanci odovzdali hlasovacie lístky. Zo 115 odovzdaných hlasovacích lístkov bolo 17 neplatných a 98 platných. Podľa platných hlasovacích lístkov overovatelia zistili, že za Jána Bicka hlasoval 1 poslanec, za Patrika Dubovského hlasovalo 40 poslancov, za Jána Liteckého Švedu nehlasoval ani jeden poslanec, za Antona Malackého hlasovalo 51 poslancov, za Jaromíra Markecha nehlasoval ani jeden poslanec. Na voľbu člena Správnej rady Ústavu pamäti národa je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov. Overovatelia konštatujú, že vo voľbe v  tajnom hlasovaní nebol nikto zvolený za člena Správnej rady Ústavu pamäti národa. Nakoľko nebol zvolený člen Správnej rady Ústavu pamäti národa, uskutoční sa druhé kolo voľby, do ktorého postupujú všetci kandidáti, ktorí neboli zvolení vo voľbe. Ďakujem pekne.
Šimko, Jozef, poslanec NR SR (2021-02-05):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Pán Krošlák, ak dovolíte, ja na vás zareagujem. Takto, skutočne som sa nestretol ani v jednom prípade s prokurátorom, ktorý by bol odsúdený alebo že by bol v podmienke. Ale ešte v tom čase, ak narážate na SMER alebo na Fica, ešte pán Fico vtedy hádam ani v politike nebol, keď som robil náčelníka vyšetrovačky, dobre? Takže toto je jedna vec. Súhlasím s vami, že, že skrátka zákon hovorí o tom, že kým neni, že kým nie je vo výkone trestu odňatia slobody alebo za úmyselný trestný čin. Je to chyba zákona. Pretože v zákone skutočne je to tak, že keď je akože nedbalostný trestný čin, môže byť tým špeciálnym prokurátorom. Ale je to nemorálne, vážený pán Krošlák, toto je ten problém. A ja furt hovorím a aj vám to teraz poviem, prečo vlastne presadzujem toho pána, ktorého som povedal. Pretože pána Kysela presadzuje Rada prokurátorov a to sú nejakí odborníci, chápete. A nemá, nemá ani trest, ani podmienku, ani nezabil nikoho, tak za to hovorím, prosím vás, kolegyne, kolegovia z vládnej koalície, zvážte, komu dáte ten hlas, pretože určite bude to obrovský, teda veľmi zlý signál pre občanov žijúcich na území Slovenskej republiky. Ďakujem pekne.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2015-07-02):
S reakciou pán poslanec Mičovský.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-07-23):
Pán poslanec Tomáš Taraba.
P. Paška, predseda NR SR: (2007-12-04):
(Hlasovanie.) 145 prítomných, 85 za, 60 bolo proti. Konštatujem, že sme schválili návrh uznesenia. Vážené dámy a páni, prerokovali sme všetky návrhy, ktoré odzneli v rozprave, a schválili sme návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2008, a tým zároveň sme vyslovili dôveru vláde Slovenskej republiky. Vyhlasujem teraz prestávku do 18.00 hodiny a zvolávam grémium na 18.00 hodinu. Nech sa páči, o slovo požiadal pán minister financií pán Počiatek.
J. Halecký, poslanec: (2008-04-02):
Chcem poukázať ešte na jeden problém, ktorý už tuná hovorila aj pani poslankyňa Rosová. Hovorili ste o tom špeciálnom vzdelávaní nadaných študentov. Myslím, že každá krajina má takto vytvorený systém, aby tí, čo sú najlepší, aby skutočne trénovali s tými, čo sú najlepší a súťažili. Chcem však poukázať aj na druhú stránku veci, a to je sociálny aspekt, možnosti štúdia detí, študentov z chudobných rodín, pretože vieme, že aj tam, čo sa týka počtu, ale aj kvality dosahujú aj geneticky, aj intelektuálne taký vysoký rast ako aj z tých bohatších alebo bohatých rodín a mnohokrát možnože sa nebudú môcť dostať na štúdium kvôli... (Prerušenie vystúpenia časomierou.)
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2003-10-21):
I. Belohorská, poslankyňa: Páni poslanci, panie poslankyne, ja vás prosím, aby sme zbytočne nediskutovali o veciach, ktoré sme odhlasovali. (Potlesk.) Keby ste neboli spali, tak jednoducho ste mali toto uplatniť vtedy, keď navrhoval predseda. Asi ste nepočúvali a potom je horšia vina na vás, že ste stlačili tlačidlá a až potom ste protestovali. Veď to malo predchádzať najprv váš protest a bolo by sa postupovalo iným spôsobom!
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2022-10-19):
Pán poslanec Štefan Kuffa s faktickou poznámkou.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2013-10-23):
Ďakujem pekne. Zaujmite miesto určené pre spravodajcov. Otváram rozpravu. Do rozpravy som dostala písomné prihlášky, hlásia sa za poslanecký klub KDH Martin Fronc, za poslanecký klub OĽaNO Richard Vašečka, za poslanecký klub SDKÚ – DS Miroslav Beblavý, za poslanecký klub MOST – HÍD Érsek Arpád a ďalej je prihlásený pán poslanec Osuský zo strany Sloboda a Solidarita. Nech sa páči, pán poslanec Martin Fronc, vystúpi v rozprave za klub KDH.
Borec, Tomáš, minister spravodlivosti SR (2015-09-25):
Dobré ráno prajem. Ďakujem, pani predsedajúca. Vážené panie poslankyne, poslanci, dovoľte, aby som vám predstavil v prvom čítaní návrh zákona o trestnej zodpovednosti právnických osôb, ktorý bol vypracovaný na základe Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky. Týmto návrhom zákona sa plnia medzinárodné záväzky vyplývajúce z medzinárodných dohôd a právne záväzných aktov Európskej únie do vzťahu k vyvodzovaniu zodpovednosti právnických osôb za protiprávne konania. Návrh zákona súčasne reflektuje úlohy vyplývajúce z unesení vlády, najmä z Návrhu opatrení na zabezpečenie plnenia odporúčaní prijatých Pracovnou skupinou OECD pre úplatkárstvo v medzinárodných obchodných transakciách pre Slovenskú republiku v rámci Fázy 3 hodnotení a Akčného plánu boja proti daňovým podvodom na roky 2012 až 2016. Návrh od svojho predloženia na rokovanie vlády Slovenskej republiky v auguste 2014 prešiel podstatnou revíziou s cieľom riešenia rozporov a ostatných pripomienok zamestnávateľských zväzov. Uvedené zmeny sa dotkli najmä vymedzenia okruhu trestných činov, u ktorých vzniká trestnoprávna zodpovednosť právnických osôb, a zahladenia odsúdenia právnickej osoby. Návrh zákona zavádza trestnú zodpovednosť právnických osôb za vybranú kategóriu trestných činov upravených v osobitnej časti Trestného zákona, upravuje základy trestnej zodpovednosti právnických osôb, druhy a výkon trestu ukladaných právnickým osobám a postup orgánov činných v trestnom konaní a súdov v trestnom konaní voči právnickej osobe. Teoretické a praktické východiská návrhu zákona sú detailne popísané v dôvodovej správe. Súčasťou návrhu zákona sú novely 84 osobitných zákonov, ktorých zmena je vyvolaná zavedením trestnej zodpovednosti právnických osôb. Ide o predpisy trestného práva a všeobecné predpisy upravujúce postup štátnych orgánov pri uplatňovaní trestnej zodpovednosti, ako aj predpisy regulujúce vznik, zmenu, zrušenie a zánik rôznych typov právnických osôb, čiže obchodné spoločnosti, nadácie, neziskové organizácie a neinvestičné fondy a tak ďalej. Pričom najpočetnejšiu skupiny novelizovaných predpisov predstavujú zákony upravujúce povoľovanie výkonu špecifických činností, kde sa zavádza podmienka bezúhonnosti právnickej osoby ako jedna z podmienok, ktorá musí byť splnená pre vydanie povolenia licenciou oprávnenia a tak ďalej. Tento návrh zákona nebude mať vplyvy na životné prostredie a ani na informatizáciu spoločnosti. Vplyvy na rozpočet verejnej správy, podnikateľské prostredie a sociálne vplyvy sú popísané v doložke vybraných vplyvov v príslušných prílohách. Tento návrh zákona vláda Slovenskej republiky prerokovala a schválila na svojom rokovaní dňa 26. augusta tohto roku. Toľko úvodom z mojej strany. Skončil som, pani predsedajúca.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2019-04-05):
Pán poslanec Ivan.
Gaborčáková, Soňa, poslankyňa NR SR (2018-10-17):
... tak tiež chcem hovoriť o tom, že ak hovoríme o dôchodkoch a hovoríme o starých ľuďoch, musíme, mi chýba debata v takých štyroch rovinách, a to je vek dôchodku. Na trh vstupujeme starší, pretože naši otcovia tam vstupovali buď teda s učňovkou a málokto mal strednú školu, fakt výnimočne to boli vysokoškoláci. Poberali teda, priemerne poberajú dôchodok sedemnásť až osemnásť rokov. My budeme vstupovať, my teda vstupujeme, väčšina, na trh práce, po vysokej škole. To znamená, by budeme poberať tento dôchodok dvadsať rokov. O tri roky dlhšie budeme poberať dôchodkovú dávku, a to, či chcete, či nechcete, jednoducho sa musí odraziť na rozpočte štátu. Po druhé, dôchodok by mal byť primeraným zabezpečením v starobe, ale naozaj dnes je to 45 % hrubej mzdy a ďalej to sa bude len znižovať a teda na hranicu 30 %. Ak si zoberieme, že práve dôchodková dávka až takmer v 67 % môže zničiť riziko chudoby, mali by sme rozprávať o tom, akú výšku dôchodkov majú naši ľudia na Slovensku a čo chceme pre to urobiť, aby ďalšia generácia vedela nakumulovať tých peňazí aj z iných zdrojov, alebo teda pozrieť sa na poistenie ako také. Po tretie, neviem, či stihnem, ale sú to platy žien, ktoré sú nízke, a tie sa premietajú vlastne do dôchodkovej dávky a ženy majú nízke dôchodky. To sú témy, o ktorých sa máme baviť. Ďakujem.
M. Číž, podpredseda NR SR: (2007-09-04):
Teraz má slovo pán poslanec Kvorka, pripraví sa pani poslankyňa Vaľová s faktickou.
Brocka, Július, poslanec NR SR (2013-11-27):
Ďakujem pekne. Vážený pán podpredseda, vážený pán minister, dámy a páni, prosím vás, ja by som chcel odpoveď na otázku, keby tu včera neprišlo tých 60 demonštrujúcich predstaviteľov neverejných poskytovateľov sociálnych služieb, tých 10 mil. eur na budúci rok pre nich by nebolo? Pán minister? Ako čiže vlastne vďaka tomu, že tí ľudia prišli pred Národnú radu, tak sa našlo 10 mil. a dostanú na budúci rok 10 mil. naviac? Čiže keby nebolo tých 10 mil. naviac, veď toto je dôkaz, že postavenie verejných a neverejných poskytovateľov je nie rovnaké, že tí neverejní sú diskriminovaní, a pán minister to ide teraz zahladiť tým, že na budúci rok dostanú tú dotáciu nesystémovú plus 10 mil. eur, 300 mil. korún v starej mene. Takže ja si myslím, že by sme už nemuseli diskutovať o tom, že sú tí jedni diskriminovaní, alebo nie. Ale musím, musím, lebo ak by sme schválili zákon tak, ako je napísaný, tak tým neverejným ešte aj zoberieme tie peniaze, ktoré naviac vyberajú od klientov. Predstavte si tú absurdnosť, že neverejní vyberajú naviac, lebo keď dostávajú menej, a aby teda mohli poskytovať tie služby, tak je to nepríjemné pre klientov, že klienti platia viac. No, ale výsledkom podľa tohto zákona bude, že o čo viac neverejní vyberú od klientov, o to menej im VÚC-ka dá. Akú to má logiku? Rozumiete? Že oni sa v pude sebazáchovy, neverejní poskytovatelia správajú tak, že musia vybrať od klienta viacej, aby prežili. A pán minister im cez VÚC-ky tak pomôže, že v zákone je napísané, že o takú sumu, o ktorú vyberú naviac, o takú sumu sa im príspevok od pána ministra zníži. Tak na čo sa tu hráme, pán minister? Veď neverejní poskytovatelia sú vaši spolupracovníci. Veď my nemáme dostatočné kapacity na poskytovanie sociálnych služieb. To znamená, už nerobte tu politiku, ako robila pani Tomanová, že jedni sú mi bližší. Ako košeľa bližšia ako kabát. Proste teraz vám musia byť blízki jedni i druhí, lebo naozaj tých žiadateľov o sociálne služby je stále viac a bude ich viac, takže vy sa musíte k nim správať rovnako nediskriminačne. A preto nebudem opakovať to, čo už moji predrečníci, ale rovno prejdem k pozmeňujúcemu návrhu, ktorý znie: V bode č. 142, to je nový § 77, vypustiť odsek 11. Tento zákon, o ktorom rokujeme, zaručuje každému rovnaké práva ustanovené týmto zákonom. To je v § 5. Toto platí v prípade obecných a neverejných pobytových služieb, ktoré dostávajú rovnaký finančný príspevok od štátu. Neplatí to však na úrovni VÚC. Znižovanie finančného príspevku na prevádzku neverejných poskytovateľov podľa § 77 ods. 11 je v rozpore s § 5 tohto zákona, preto ho navrhujeme spolu s ostatnými poslancami, ktorí podpísali tento pozmeňovací návrh: Brocka, Kvasnička, Přidal, Zajac, Uhliarik, Gibalová, Fronc, Hudacký, Abrhan, Hrušovský, Mikloško, Figeľ, Hudacký, Vašečka a Kaník, vypustiť. Ďakujem za vašu pozornosť.
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2013-10-23):
Na vystúpenie pána poslanca Arpáda Érseka majú faktické pán poslanec Fronc a pán poslanec Kéry. Nech sa páči, Martin Fronc.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2019-10-23):
Ďakujem. (Prestávka.) (Po prestávke.)
Hort, Milan, podpredseda NR SR (2010-08-06):
Posledným s faktickou poznámkou, kto chce reagovať na vystúpenie predrečníka, je pán poslanec Juraj Droba. Nech sa páči.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-09-22):
Poprosím, vás kolegovia.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-11-03):
Ďakujeme za informáciu. Prerušujem schôdzu do štrnástej hodiny. (Prerušenie rokovania o 11.59 hodine.) (Pokračovanie rokovania o 14.00 hodine.)
P. Paška, predseda NR SR: (2007-02-06):
Dámy a páni, ukončili sme hlasovanie o všetkých prerokovaných bodoch programu. Chcem  vás teraz všetkých pozvať na 11.30 hodinu do foyer Národnej rady, kde otvoríme krátkym  programom Rok Jozefa Miloslava Hurbana, tak ako sme sa na tom uzniesli na začiatku schôdze. Zároveň prerušujem dnes rokovanie schôdze a budeme pokračovať o 14.00 hodine, tak ako je to obvyklé. Ešte raz vás chcem všetkých pozvať do foyer na veľmi krátky, možno 15-minútový program súvisiaci s otvorením Roka Jozefa Miloslava Hurbana. Ďakujem. (Prerušenie rokovania o 11.20 hodine.) (Pokračovanie rokovania o 14.07 hodine.)
P. Paška, predseda NR SR: (2009-02-06):
Pán poslanec Markovič.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-11-23):
S faktickou poznámkou na vaše vystúpenie pán poslanec Alojz Baránik.
Laurenčík, Milan, poslanec NR SR (2017-11-30):
Ďakujem za slovo. Ondro, chcem oceniť, že si sa nenechal vyviesť z miery, keď pán minister tam začal s tebou nevhodne komunikovať, vyzerá to, že zrejme má z teba alergiu, pretože nakoniec opustil to svoje miesto. Chcel by som sa ale len vrátiť k tomu, že si hovoril, že ministerstvo rokovalo iba so ZMOS-om a že to je tá hlavná organizácia, ktorá zastupuje starostov. Je to síce pravda, ale už aj tam sa uskutočňujú nejaké pohyby a pomerne veľa obcí, už je 143 obcí, ktoré už nie sú členmi ZMOS-u, lebo už zistili, že táto organizácia im neprináša to, čo by mala. A z tých väčších by som si dovolil prečítať, že nie sú teda malé obce, poviem iba tie, ktoré majú nad 10-tisíc obyvateľov. Napríklad Bratislava, Devínska Nová ves, Dúbravka, Karlova Ves, Ružinov, Bytča, Dunajská Streda, Komárno, Košice – Dargovských hrdinov, Nad jazerom, Košice – Sever, Sídlisko KVP, Sídlisko Ťahanovce, Staré Mesto, Pezinok, Púchov, Spišská Nová ves, Šamorín. Takže vôbec nie sú to malé obce a táto organizácia postupne stráca vplyv aj medzi starostami. Už len tým, ako sa riadi a spravuje. Je to taký, ja som bol teda členom, ako obec Terchová, aj tejto organizácie, ale je to v podstate taký moloch tých starých bývalých čias a tak aj funguje. Ďakujem.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2013-12-06):
Poprosím vás, neurážajte, pán poslanec.
Pročko, Jozef, poslanec NR SR (2021-10-01):
Ja bytostne neznášam, keď vystúpia páni z ĽSNS a dajú si 25 krásnych faktických o tom, ako predchádzajúci človek vystúpil krásne a hovoria mu: „Marian, ty si krásne vystúpil. Bože, Marian, to bolo neskutočné! Marian, ty si človek!“ Ale teraz mi to nedalo, pretože Janko Mičovský je človek, ktorého ja osobne poznám, osobne rok a pol, dva. Keď sme sa stretli, tak Janko Mičovský začal rozprávať: „N, bol som v Záhorskej Vsi a potom som bol v Dunajskej.“ A ja hovorím: „Janko, rozprávaj o sebe.“ „Tak dobre, bol som v Záhorskej a potom som bol...“ Janko strašne rád dlho rozpráva, ale dnes si mal v rozprave šesť minút, šesť veľmi silných minút o cti a spravodlivosti, o tom, kvôli čomu drvivá väčšina z nás, čo tu sedíme, išla sem do tohoto parlamentu, aby sa súdy, prokuratúra, polícia zmenili a aby ten marazmus, čo tu SMEROHLAS urobil, aby konečne prestal. Ja by som chcel tiež nadviazať na teba a poprosiť aj pána špeciálneho prokurátora, aby sa tá očista tej prokuratúry začala diať, pretože už som to aj dnes spomínal, tá pani Hnatič má obrovské problémy sa dostať k dieťaťu. A ja chcem poprosiť aj vás, pán špeciálny prokurátor, aby ste sa na to pozreli. To je pani Hnatič, ktorá má dieťa v Rusku, kde uniesol manžel dieťa do Ruska a nevie sa dostať k svojmu dieťaťu. Súdy určili, že dieťa má byť jej, a on je trestne stíhaný na Slovensku. Takže, prosím vás, aj na toto sa pozrite. Ďakujem.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2005-05-18):
J. Heriban, poslanec: Ďakujem za slovo. Všetci si asi uvedomujeme, v akom stave je slovenská kultúra, všetci si vieme predstaviť, v akom stave žijú umelci, filmári, spisovatelia, výtvarníci, všetci, ktorí chcú vytvoriť niečo hodnotné a nekomerčné. A v tejto situácii je zrušenie fondov, ktoré práve podporujú menšinové žánre, fondy, ktoré podporujú nekomerčné aktivity, veľmi problematické. Musíme si uvedomiť a ja si myslím, že aj si to všetci uvedomujeme, že to je o solidarite. Je to o solidarite tých, ktorí sú úspešní, ktorým sa darí, ktorí možno na druhej strane však vytvárajú komerčné diela, možno siahajúce do bulváru, s tými, ktorí sú v menšinovom postavení, ktorí sa snažia kultúru ešte udržať na nejakej duchovnej úrovni. Mne prekáža, že neprebehla diskusia, pretože o takomto zákone by rozhodne mali podľa mňa rozhodovať umelci. Tí, ktorých sa to týka. Nemyslím si, že by sme my poslanci v parlamente, aj keď je to povedzme zaujímavý názor a chápem predkladateľov, prečo ho predkladajú, lebo ten návrh má svoj racionálny základ. Ale zopakujem, z môjho hľadiska o takomto návrhu zákona by mali rozhodovať umelci, mali by rozhodovať tí, ktorých sa to týka. Ďakujem.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2011-03-29):
Hlasujeme, páni poslanci. (Hlasovanie.) 145 prítomných, 145 za. Národná rada Slovenskej republiky návrh uznesenia schválila. Teraz poprosím pána poslanca Janiša, aby z poverenia výboru predložil Národnej rade návrhy hlasovaní k prerokovávanému návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Ivana Štefanca na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva v znení neskorších predpisov , ktorý prerokovávame ako tlač 224.
V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-10-26):
K. Fajnor, poslanec: Veľmi pekne ďakujem, pán predsedajúci, dovoľte, aby som zareagoval na predrečníčku v niektorých bodoch. Po prvé, chcem zareagovať na zvyšovanie životnej úrovne. Už len dnes, keď si otvoríte dnešnú tlač, vážená kolegyňa, tak zistíte, v pravicovom Sme, že 30 % detí vyrastá v chudobe. Toto sme tu doteraz nemali. Po druhé, včera sme mali, je to taký paradox, keď policajti, príslušníci Policajného zboru stoja pred úradom vlády a kričia: Zlodeji! Je to veľmi zlé, ale vráťme sa teraz k daniam a k tomu, čo ste vraveli. Áno, rovná daň, si myslím, že bola by dobrá pre robotníkov, keby bol socializmus, pretože všetci sme chodili do roboty, mali sme podľa tabuliek nejaký plat, tá daň mala byť rovná. Ale ja sa teraz vrátim k tomu. Zoberme si majiteľov Slovnaftu, ich manažérov s 2-3-miliónovými platmi, ktorí vlastne využívajú princíp monopolu, ktorý pomohla zabezpečiť vaša vláda zmluvami, a vrátim sa ku konkrétnemu príkladu, ktorý sa stal u generálneho riaditeľa Leteckých opravovní Banská Bystrica. V podstate chlap, ktorý by mal byť zavretý za neschopnosť riadiť podnik, ktorý likviduje tretinu zamestnancov, dostane 4-miliónovú odmenu. Zaslúži si 19-percentnú daň, alebo 100-percentnú daň takýto človek. Tento človek má 19-percentnú daň a, samozrejme, bude mať aj vysoký dôchodok, pretože veľmi veľa zarobil a je to v podstate jeden neschopný človek, ktorý tam nemal čo robiť, takže absolútne nemôžem súhlasiť. Myslím si, že kolega Ondriaš predložil dobré návrhy zákonov, ktoré sú schopné pomôcť hlavne tej drvivej väčšine obyvateľov, ktorí nie sú majiteľmi ani Slovnaftu, ani podnikov, ktoré vy ste rozhajdákali. Ďakujem. (Potlesk.)
Čepček, Martin, poslanec NR SR (2023-05-17):
Ďakujem pekne za slovo. Chcem v prvom rade povedať, že súhlasím s týmto rozširujúcim návrhom, pozmeňujúcim a rozširujúcim, lebo si myslím, že je vhodné, aby bolo presne taxatívne vymedzené, za čo sa platia poplatky a v akej výške tým, že môže byť jeden súdny spor, kde je desať výrokov, ale v tej istej veci, tak sa platí desať poplatkov v jednom súde, ale na inom súde sa platí jeden poplatok. Okrem toho toto sa malo diať ešte keď tu bola pani ministerka Kolíková, ona sľúbila, že niečo takéto podobné prinesie, zatiaľ sa to nestalo, tak budem rád, keď tento zákon bude schválený, a teda poprosím o podporu tohto zákona. Ďakujem.
Jurzyca, Eugen, poslanec NR SR (2015-12-04):
Ďakujem za slovo. Mám dva fakty a kratučký komentár. Myslím, že tie fakty budú práve pasovať do tohto vystúpenia v rozprave, inak by sa dali uviesť aj, aj pri inom vystúpení. Jednak som chcel povedať, že Eurostat – Štatistický úrad Európskej únie, zverejňuje čísla, z ktorých je zrejmé, koľko ktorá krajina dáva na jednotlivé funkcie štátu ako podiel na verejných financiách. Predkladaný návrh bude mať dopady na verejné financie najmä v oblasti verejného poriadku a bezpečnosti. V tomto, v tejto oblasti, na túto oblasť Slovenská republika vydáva 8 % z celkových výdavkov verejných financií, priemer krajín V3, to znamená Česko, Poľsko, Maďarsko, je 4,6, Európska únia v priemere vydáva 3,7 %, opakujem, 8 % Slovensko, ďaleko, ďaleko najviac. Druhý fakt je citát predsedu vlády Roberta Fica z jeho blogu, kde hovorí, že denník SME sa, a citujem, „v otázkach teroristického ohrozenia úplne pomiatol, až sa stáva nebezpečným“. Je nenulové riziko, že Robert Fico, tak ako hovorí o svete, tak tak ho aj vníma. Ak je to tak, tak potom z tohto citátu vyplýva, že v kombinácii so schválením predkladaných legislatívnych zmien táto krajina sa môže dostať do veľkých problémov. Ďakujem.
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2024-06-11):
Ďakujem. Prosím určeného spoločného spravodajcu z výboru pre hospodárske záležitosti poslanca Jaroslava Mega, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výborov o tomto návrhu vlády.
Janiš, Stanislav, poslanec NR SR (2011-02-11):
Budeme hlasovať o bodoch 1, 2, 7 a 17, ktoré vyňal pán kolega Vážny s odporúčaním gestorského výboru schváliť.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-05-27):
K. Ondriaš, poslanec: Áno, ďakujem za slovo. Ja v podstate čiastočne s vami súhlasím, ale vo svojom príspevku ja som hovoril o niečom inom. Ja som hovoril o tom, že ako je možné, že nie sú peniaze na školstvo, keď ekonomika produkuje v stálych cenách vyššiu hodnotu, ako to bolo pred 15 rokmi. Ďakujem.
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2013-10-17):
Ďakujem pekne. Teraz dávam slovo spoločnému spravodajcovi výborov z výboru pre financie a rozpočet, poslancovi Jaroslavovi Demianovi, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výborov a odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru. Nech sa páči.
Marosz, Ján, poslanec NR SR (2019-04-05):
Ďakujem za slovo. Pán Antal, naozaj by sme v tejto sále mali počuť odpoveď z úst pána ministra, či je nezávislý stavebný dozor zo strany štátu alebo teda aj kontrolný orgán, ktorý sa venuje tej D4. A tie problémy vyplávali už dávnejšie, to neni, že je to otázka tohto dňa. No a pokiaľ ide o tie vlaky, zase budeme pozitívni a dáme pánu ministrovi zase jedno odporúčanie, ako si dobiť politický kredit. Trať medzi Lučencom a Fiľakovom od jesene 2017 v úseku siedmich kilometrov rýchliky brzdia z rýchlosti 100 km na 50 km a denné úhrny meškaní všetkých vlakov presahuje 100 minút. Príčinou je zlý stav železničného zvršku a riešenie je v nedohľadne. Takže to je napríklad ďalší príklad, že máme ix takýchto rôznych bodových závad. A ja si myslím, že aj minister by sa mal pravidelne zaujímať, že kde tí ľudia tou dopravou trpia, lebo keď im ten rýchlik, ten vlak mešká, tak sa nedostanú načas do roboty, zvyšuje sa u nich stres, napätie, doplácajú na to mnohé a mnohé rodiny. Takže treba to zobrať, tieto problémy, aj z takého ľudského hľadiska a zároveň manažovať ten rezort poriadne. A ďakujem teda všetkým kolegom za faktické poznámky.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2020-11-24):
Ďakujem. Pán poslanec Urban. Pripraví sa pani poslankyňa Letanovská.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-05-16):
(Hlasovanie.) Prítomných je 117 poslancov, za návrh 116, nehlasoval 1. Konštatujem, že Národná rada pridelila návrh zákona výborom, určila gestorský výbor, ako aj lehotu výborom na prerokovanie návrhu zákona v druhom čítaní. Budeme hlasovať o vládnom návrhu zákona o dizajnoch , tlač 1507. Spravodajcom je pán poslanec Hóka. Nech sa páči, môžete uviesť hlasovanie. L. Hóka, poslanec: Ďakujem, pán predsedajúci. Predkladám návrh. Dajte hlasovať o tom, že Národná rada prerokuje predložený vládny návrh zákona v druhom čítaní.
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2018-11-27):
Pán poslanec Uhrík, dobrý pokus, keď vám pán predseda Danko neskočil na antislovakizmus, tak sa nádejate, že vám skočí na antislovanizmus a chcete využiť jeho slabosť pre Rusko, teda to je to, čo vás, to, čo vás spája. No uvidíme, či to, či to zaberie, len teda nepostupovali ste, ako to už povedal pán predsedajúci Glváč v súlade s rokovacím poriadkom, ktorý predpokladá, že pozmeňujúce a doplňujúce návrhy musia byť vyhotovené písomne a odovzdané na zverejnenie na webovom sídle Národnej rady najneskôr bezprostredne pred ich prednesením v rozprave. Čiže ten návrh nebol predložený právoplatne a nie je možné o ňom v tejto chvíli hlasovať.
M. Hort, podpredseda NR SR: (2008-05-14):
S faktickou poznámkou na vystúpenie pani spravodajkyne sa hlási pán poslanec Pavol Frešo. Nech sa páči.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2015-06-26):
Na vystúpenie pána poslanca nie sú faktické poznámky. Končím možnosť prihlásiť sa s faktickými poznámkami. Teraz dávam možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. Nikto nevyužíva právo, žiaden poslanec prihlásiť sa do rozpravy ústne. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Pán minister, chcete zaujať stanovisko? Áno. Nech sa páči, máte slovo.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-05-13):
Pán poslanec, poprosím vás, uveďte hlasovanie.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-10-26):
Nech sa páči, pán poslanec Bielik. J. Bielik, poslanec: Áno, ďakujem pekne. Poprosím členov výboru pre zdravotníctvo, keby sme sa mohli teraz stretnúť na také krátke informatívnoorganizačné stretnutie. Členovia výboru pre zdravotníctvo, poprosím vás, aby ste sa dostavili do výboru na také kratučké informatívnoorganizačné stretnutie. Ďakujem pekne. (Prerušenie rokovania o 12.09 hodine.) (Pokračovanie rokovania o 14.02 hodine.)
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2013-10-22):
Pán poslanec Senko.
Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2014-03-20):
Ďakujem veľmi pekne. Dovoľte mi odpovedať namiesto pána podpredsedu vlády Lajčáka. V rámci novely zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy prešli k 1. októbru 2012 z Úradu vlády Slovenskej republiky na Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky dva dotačné tituly v oblasti ľudských práv a antidiskriminácie, a to presadzovanie, podpora a ochrana ľudských práv a predchádzanie všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, homofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie. V januári tohto roku bola ministerstvom vyhlásená druhá výzva zameraná na podporu a ochranu ľudských práv a slobôd. V súvislosti s vašou otázkou si dovoľujem uviesť, že pri nastavovaní parametrov výzvy, ktorá definuje aj povinné prílohy žiadostí o dotáciu, ako aj pri kontrole a hodnotení žiadostí sa ministerstvo riadi zákonom č. 545/2010 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti ministerstva zahraničných vecí a zákonom č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy. Od žiadateľov o dotácie požadované potvrdenia vrátane potvrdenia príslušného inšpektorátu práce, že žiadateľ neporušil zákaz nelegálneho zamestnávania, sú explicitne definované v § 8a zákona č. 523/2004 Z. z., z ktorého, ako som uviedol, vychádzame pri príprave výzvy. Otázkou zefektívnenia poskytovania dotácií sa zaoberala aj Rada vlády Slovenska pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť v decembri minulého roku na svojom 12. zasadnutí. Cieľom návrhu odporúčaní, ktoré by smerovali k zefektívňovaniu poskytovania dotácií v oblasti ľudských práv, bola v gescii ministerstva zahraničných vecí zriadená pracovná skupina rady. Členmi tejto pracovnej skupiny sú zástupcovia občianskej komory rady, zástupcovia troch splnomocnencov vlády, pre národnostné menšiny, pre rozvoj občianskej spoločnosti a pre rómske komunity, ďalej, zástupca Slovenského národného strediska pre ľudské práva a zástupcovia Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky a ministerstva zdravotníctva. Táto skupina zasadala zatiaľ trikrát a na jej doterajších rokovaniach boli diskutované napríklad nasledovné otázky: návrh na zváženie možnosti zrušenia anonymity pri predkladaní žiadostí, ďalej, návrh na zváženie možností uznania miest ako oprávnených výdavkov. Ďalším je to možná každoročná špecifikácia prioritných oblastí, no a v neposlednom rade zníženie maximálnej výšky poskytnutej dotácie. Návrhy týkajúce sa zmeny rozsahu predkladania požadovaných potvrdení neboli doposiaľ v pracovnej skupine otvorené. V prípade, že budú členmi skupiny obdobné požiadavky vznesené, bude sa nimi pracovná skupina zaoberať. Po ukončení diskusií v pracovnej skupine budú jej návrhy formulované ako odporúčania a budú prezentované na 14. zasadnutí Rady vlády pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť. Ďakujem, skončil som.
D. Lipšic, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: (2004-03-02):
Vo všeobecnosti mimosúdne riešenie sporov a jeho rozšírenie môže prispieť k zníženiu počtu súdnych konaní, a tým pádom k skráteniu konania v tých veciach, ktoré na súdoch zostanú. Pred dvomi rokmi prijal parlament relatívne moderný zákon o rozhodcovskom konaní, teda arbitráži a mediácia je druhý systém, druhá forma mimosúdneho riešenia sporov, ktorá tiež môže nájsť v praxi svoj efekt. Samozrejme pri mimosúdnom riešení sporov zákon vytvára len možnosti. Ako bude v praxi využívaná mediácia, závisí najmä od osôb, ktoré do sporu či občianskoprávneho, alebo obchodnoprávneho prídu, ale, samozrejme, zákon je ten nevyhnutný prvý predpoklad. Na záver by som ešte len pripomenul, že už rok a pol funguje v našom trestnom procese možnosť zmieru, možnosť zmierovacieho konania a od 1. januára takisto je účinný zákon o probačných a mediačných úradníkoch v trestnom konaní. Tu sa zavádza mediácia pre oblasť občianskoprávnu a obchodnoprávnu a myslím si, že sa vytvára ten nevyhnutný prvý predpoklad, aby sme rozšírili možnosti mimosúdneho riešenia sporov. Z toho dôvodu si vás pani poslankyne, páni poslanci dovoľujem požiadať o podporu vládneho návrhu zákona o mediácii a o jeho posunutie do druhého čítania. Ďakujem, pán predseda.
Plavčan, Peter, minister školstva, vedy, výskumu a športu SR (2016-04-28):
Dobrý deň, pán poslanec aj dámy a páni, prepáčte za tie mobily, ale zabudol som to vypnúť pred chvíľou. Je to dobrá otázka, pretože... Mám tu niečo pripravené, ale poviem to voľne. Mali by sme, mali by sme to podporovať, a to z jednoduchého dôvodu, pretože je to súčasný trend. Samozrejme, treba poriadne zvažovať, do akej miery podporovať takéto vzdelávanie – nazvem to tak zjednodušene – cez internet. A je to z toho dôvodu, že takisto pri výučbe je potrebné aj to, aby študent, či už strednej školy, alebo vysokej školy, nielen si prečítal faktografické poznámky, ale aby aj pochopil učivo. To znamená, že aj priamy kontakt učiteľa so študentom je veľmi dôležitý, pretože keď študent nepochopí učivo, učiteľ musí nájsť inú metódu pri priamom kontakte, ako mu to vysvetliť. Videl som jednu, na vlastné oči jednu takúto univerzitu v jednom zo zahraničných štátov, ktorá má 200 000 študentov a ktorá, ktorá poskytuje vzdelávanie prakticky po celom svete, takisto napríklad Massachusettský technologický inštitút, massachusettská univerzita, má pobočky, dokonca aj v štátoch východnej Európy, v každom prípade v týchto prípadoch je dôležité, ak prebieha aj takýto model vzdelávania, kde je väčší rozsah takéhoto typu vzdelávania, tejto metódy, aby škola, ktorá to poskytuje, aby si ten, ktorý študuje z našich občanov na tejto škole, zistil, je štátom uznaná, a či ten študijný program, ktorý študuje, je akreditovaný. To sú dve základné podmienky, pretože potom dochádza k veľkým problémom pri uznaní získaného vzdelania, prípadných certifikátov alebo diplomov. Vo svete je vyše 20 000 vysokých škôl a len niektoré z nich – desiatky, stovky – poskytujú takýto typ vzdelávania a práve z toho dôvodu je potrebné sa zorientovať. Niekedy dokonca ani internetové informácie, ktoré hovoria o týchto školách, nie sú úplne pravdivé a z toho dôvodu je veľmi potrebné, aby tí, čo idú študovať do zahraničia, tak aby si overili v európskej alebo svetovej sieti inštitúcií, ktoré sa zaoberajú uznaním dokladov, táto sieť je prakticky, každé pracovisko je prakticky v každom štáte sveta vyspelom a si overiť priamo v týchto inštitúciách, či je to štátom uznaná škola, či poskytuje akreditovaný študijný program, teda ten, ktorý chce študovať. Takže súčasťou programového vyhlásenia vlády je aj, aj zmeny vo vysokoškolskom vzdelávaní, zameranie na kvalitu a jedným z tých modelov, ktorý by bol prijateľný aj v..., je podpora spoločných študijných programov s inými vysokými školami. Takéto študijné programy už majú niektoré vysoké školy, napr. Univerzita veterinárneho lekárstva v Košiciach, prípadne Ekonomická univerzita v Bratislave. A v tomto prípade prebieha aj čiastočne vzdelávanie cez internet, pretože tí študenti nie sú mobilitnými, ale sú vo svojej materskej škole, samozrejme, aj sú mobilitní čiastočne, ale niektoré kurzy prebiehajú takisto aj, aj prostredníctvom, prostredníctvom sietí. Takže z môjho pohľadu takýto moderný trend je potrebné, potrebné podporovať, ale má svoje riziká, ktoré som uviedol. Ďakujem za pozornosť.
Fico, Robert, poslanec NR SR (2021-09-28):
Pán predseda, pán predseda, viem, že máte dnes, máte dnes ťažký deň, zatvorili vám Plačkovú (smiech v sále), viem, že neotvoríte 1. októbra pavilón v Dubaji, jednoducho to tak niekedy príde naraz všetko dohromady, ale napriek tomu verím, že budete dostatočne koncentrovaný na dnešnú schôdzu (vykrikovanie z pléna) a budete môcť... (Rečník sa zasmial. Reakcia z pléna. Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2017-03-22):
Ďakujem. S faktickou poznámkou jeden pán poslanec. Ukončujem možnosť prihlásenia sa. Nech sa páči, pán poslanec Mihál.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2022-11-30):
Prosím, prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 137 poslancov, za 68, proti 30, zdržalo sa 39. Uvedený návrh sme neschválili.
Čislák, Viliam, minister zdravotníctva SR (2014-11-27):
Ďakujem pekne. Vážený pán predseda Národnej rady Slovenskej republiky, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, predložený návrh zákona zavádza zásadnú zmenu v oblasti odvodov poistného na verejné zdravotné poistenie, vďaka ktorej sa zvýši čistá mzda zamestnancom s nízkymi zárobkami. Zároveň dochádza ku kompenzácii zvýšených mzdových nákladov zamestnávateľa, ktoré súvisia so zvýšením minimálnej mzdy. Zavedením odpočítateľnej položky sa výrazne znížia odvody nízkopríjmových zamestnancov, čo môže pozitívne pocítiť až do 627-tisíc zamestnancov. Zároveň zamestnávateľom klesnú náklady na prácu v pásme od úrovne minimálnej mzdy do výšky 570 eur. Od tejto zmeny sa očakáva jednak zvýšenie záujmu zamestnávať, jednak rast motivácie legálne sa zamestnať. Vzhľadom na zvýšenie minimálnej mzdy na úroveň 380 eur na mesiac, sa navrhuje odpočítateľná položka z vymeriavacieho základu zamestnanca, ktorý má príjem iba z pracovnoprávneho vzťahu, štátnozamestnaneckého vzťahu, služobného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu s vylúčením dohôd vykonaných mimo pracovného pomeru, aby sa pozitívne ovplyvnil pomaly sa zotavujúci trh práce a zvýšila sa tak čistá minimálna mzda. Odpočítateľná položka sa bude alikvotne znižovať podľa odpracovaného obdobia a v ročnom zúčtovaní sa navrhuje, aby sa pomerne rozpočítavala medzi všetkých zamestnávateľov, ktorí vyplácajú príjem, ktorý je možné znížiť o odpočítateľnú položku. Ak má poistenec príjem nižší ako 380 eur mesačne, odpočítateľná položka sa uplatní najviac vo výške vyplateného príjmu, maximálna ročná odpočítateľná položka bude vo výške 4 560 eur. Zamestnanec je povinný oznámiť zamestnávateľovi, že má nárok na uplatnenie odpočítateľnej položky. Pri platení preddavkov na poistné sa odpočítateľná položka bude môcť uplatniť iba u jedného zamestnávateľa. Ak má zamestnanec viacerých zamestnávateľov alebo je samostatne zárobkovo činnou osobou, odpočítateľná položka sa uplatní až v ročnom zúčtovaní poistného. V nadväznosti na zavedenie odvodovej odpočítateľnej položky sa zvyšuje sadzba poistného za poistencov štátu ako kompenzácia za výpadok príjmov zdravotných poisťovní za osoby, ktoré si uplatnia odpočítateľnú položku. Vplyv návrhu zákona na rozpočet verejnej správy na podnikateľské prostredie a na sociálne vplyvy je uvedený v doložke vybraných vplyvov, návrh zákona nemá vplyv na životné prostredie a na informatizáciu spoločnosti. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, inými zákonmi, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, a s právom Európskej únie. Ďakujem pekne za pozornosť.