Miškov, Juraj, poslanec NR SR (2012-11-07):
Príjemný dobrý deň. Vážená pani predsedajúca, vážení páni poslanci, vážené panie poslankyne, dovoľte mi zaujať stanovisko k vládnemu návrhu zákona o štátnych hmotných rezervách, ktorý máme alebo máte pred sebou pod tlačou č. 268. Na začiatok by som chcel povedať, že poslanecký klub strany SaS tento návrh v žiadnom prípade nepodporí. Vedie nás k tomu niekoľko dôvodov. Tým prvým, veľmi vážnym dôvodom, o ktorom bude bližšie hovoriť pani poslankyňa Mezenská, predpokladám, je spôsob, ako je tento zákon, ale takisto aj zákon o núdzových ropných rezervách pretláčaný cez Národnú radu Slovenskej republiky. Nebudem sa tomu bližšie venovať, ale jednoducho skrátené legislatívne konanie v tomto prípade, ktoré je odôvodnené potrebou implementácie smernice, považujem za zástupný a veľmi falošný motív. Domnievam sa, že skutočným dôvodom alebo skutočnými dôvodmi budú pravdepodobne úplne iné dôvody, o ktorých sa naozaj môžem v tejto chvíli iba domnievať, a vzhľadom teda na veľmi krátky čas, ktorý sme mali ako poslanci k dôkladnému preštudovaniu tohto návrhu zákona, nie je možné v tak krátkej dobe postihnúť úplne všetky aspekty predkladaného návrhu zákona. Napriek tomu si dovolím upozorniť minimálne na jedno veľmi sporné ustanovenie, ktoré je v § č. 3 ods. 4 a ktoré hovorí o tom, citujem, že: „Štátne hmotné rezervy sú vo vlastníctve štátu. Ak je to hospodárne a sú splnené podmienky skladovania a ochraňovania, štátne hmotné rezervy môžu byť aj vo vlastníctve právnických osôb alebo fyzických zmlúv na základe zmlúv so správou rezerv alebo ak tak ustanovuje osobitný predpis.“ Ja si dovolím ešte raz zopakovať, aby ste vlastne pochopili to protirečenie, ktoré je v tom samotnom, samotnom, v tom samotnom ods. 4. – štátne hmotné rezervy, štátne hmotné rezervy môžu byť vo vlastníctve právnických alebo fyzických osôb. Štátne hmotné rezervy môžu byť vo vlastníctve právnických alebo súkromných osôb. Vážené dámy, vážení páni, v praxi toto ustanovenie znamená, že správa štátnych hmotných rezerv už nebude musieť byť vlastníkom všetkých štátnych hmotných rezerv, ale tieto štátne hmotné rezervy sa môžu nachádzať v súkromných rukách. Dôsledkom tohto ustanovenia môže byť, môže byť veľmi zvláštny systém vytvárania opčných zmlúv, na základe ktorých sa predmetné právnické alebo fyzické osoby zaviažu, že v prípade núdze budú dodávať plnenia na základe zmlúv na požiadanie správe štátnych hmotných rezerv. Dovolím si povedať, že takéto niečo mi navodzuje dojem akejsi tichej privatizácie štátnych hmotných rezerv. Dôsledkom bude, že správa štátnych hmotných rezerv, alebo dôsledkom môže byť, že správa štátnych hmotných rezerv bude zo štátnych peňazí, z verejných financií dotovať vybraným subjektom na základe zmlúv, ktoré s nimi uzatvorí, ich skladové zásoby, a to miliónmi eur ročne. Je to z môjho pohľadu biznis model, o ktorom by väčšina podnikateľov mohla iba snívať. Tento biznis model im umožní práve predmetné ustanovenie alebo teda uznesenie v § 3 ods. 4. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, aj vzhľadom na uvedené, ale takisto aj vzhľadom na na skrátené legislatívne konanie k týmto dvom zákonom si dovoľujem podať procedurálny návrh, aby sa Národná rada uzniesla tak, že vráti návrh zákona navrhovateľovi na dopracovanie. Ďakujem veľmi pekne.