Cmorej, Peter, poslanec NR SR (2020-07-10):
... boli zistené závažné nedostatky pri zadávaní zákaziek na poskytovanie služieb súvisiacich s prevádzkou, údržbou a opravami verejnej vodárenskej a kanalizačnej infraštruktúry v Slovenskej republike. Konkrétne reagujeme na problém, kedy regulovaný subjekt vytvorí dcéru a cez túto dcéru veľmi netransparentne vyvádza prostriedky. Častokrát sú tieto zmluvy napísané takým spôsobom, že sú de facto nevypovedateľné. Povieme si aj príklad v súčasnosti asi najznámejšej takejto zmluvy, aj keď teda zďaleka nie jedinej, a to zmluvy medzi Bratislavskou vodárenskou spoločnosťou a jej dcérou Infra Services. Podľa tejto zmluvy musela Bratislavská vodárenská objednávať od Infra Services vopred schválený objem služieb a ak ho neobjednala, tak rozdiel bol zmluvná pokuta. To znamená, že keď si napríklad schválili, že 40 miliónov, ale vyčerpali len 30, tak Infra Services mala nárok na zmluvnú pokutu 10 miliónov eur. V prípade, ak Bratislavská vodárenská objednala niečo z veľmi široko definovaného zoznamu služieb od inej entity ako Infra Services, tak 60 percent z toho objemu bola zmluvná pokuta. Len aby ste vedeli, tak Infra Services zabezpečovala pre BVS ešte aj, ešte aj kosenie, autá, výmeny vodomerov, jednoducho skoro všetko, informačný systém napríklad. A za pokus o vypovedanie tejto zmluvy bola ďalšia zmluvná pokuta a to vo výške 5 miliónov eur. Ja osobne si neviem predstaviť, že by, že by takúto zmluvu uzatvoril niekto príčetný v súkromnom sektore. A nechcem riešiť aktuálne, že ako sa to mohlo stať, to majú riešiť orgány činné v trestnom konaní, chcem riešiť a v tomto návrhu zákona chceme riešiť alebo chceme zamedziť, aby sa takéto niečo v budúcnosti ešte mohlo stať. Ak podnik, teda dcéra dosahuje minimálne 80 % svojho obratu od svojej matky, od regulovaného subjektu, tak sa považuje podľa legislatívy za prepojený subjekt a na zmluvu medzi takýmito dvoma podnikmi sa nevzťahuje, sa nevzťahujú predpisy o verejnom obstarávaní. My v našom návrhu zákona navrhujeme, aby takáto zmluva, ktorá nevznikla verejným obstarávaním a je nad hodnotu 100-tisíc eur, podliehala predchádzajúcemu schváleniu Úradu pre reguláciu sieťových odvetví, ktorý skontroluje, či zmluva náhodou neobsahuje ustanovenia, ktoré nie sú bežné v obchodnom styku. Ľudovo povedané, či nie sú nevypovedateľné a neobsahujú zmluvnú pokutu na každom kroku. Je potrebné povedať, že nevymýšľame nič nové, ale mechanizmus kontroly, ktorý existuje od roku 2012 v elektroenergetike a v plynárenstve, rozširujeme naším návrhom o vodárenstvo a teplárenstvo, kde tiež existujú podobné, nazvime to pravým menom, podvodné schémy. A pevne dúfam, že teraz, keď už má Úrad pre reguláciu sieťových odvetví konečne kompetentné vedenie, začnú sa tieto kontroly zmluvných vzťahov aj reálne vykonávať a reálne budú fungovať. Taktiež navrhujeme povinnosť dodatočnej kontroly už uzatvorených zmlúv a sankcie v podobe ich zániku zo zákona, ak sa v konaní preukáže, že zmluva nezodpovedá podmienkam obvyklým v bežnom obchodnom styku. Upozorňujem, že ide o zánik, respektíve stratu platnosti zmluvy od momentu rozhodnutia Úradu pre reguláciu sieťových odvetví a nie spätne. Takisto navrhujeme zadefinovanie takýchto zmlúv ako zmlúv povinne zverejňovaných v zmysle zákona o slobodnom prístupe k informáciám, s cieľom zvýšenia ich transparentnosti. Dôvod je ten, že napríklad táto, táto zmluva bola uzatvorená v dvetisícdesiatom medzi Bratislavskou vodárenskou a Infra Services a dlho sa o nej nevedelo, lebo bola považovaná za obchodné tajomstvo a nevzťahoval sa na ňu zákon o, zákon o slobodnom prístupe k informáciám a nebola povinne zverejňovaná. Toto považujem za prvý krok k transparentnejšiemu nakladaniu s verejnými zdrojmi v komunálnych, štátnych či pološtátnych podnikoch. Keďže v teplárenstve a vodárenstve ide o regulované odvetvia, je pomerne jednoduché zmeniť týmto spôsobom daný sektorový zákon. O dosť ťažšie je to v neregulovaných odvetviach, a preto považujem za potrebné prijať v budúcnosti aj zákon o kontrole obchodných spoločností vykonávajúcich činnosti vo verejnom záujme, ako aj zákon o správe majetku štátu. Po niečom podobnom volal vo svojej správe aj Najvyšší kontrolný úrad. Pevne dúfam, že takéto zákony v tomto volebnom období pripravíme a aj prijmeme. Je potrebné dodať, že predložený návrh zákona nezakladá žiadne vplyvy na rozpočet verejnej správy ani na životné prostredie, ani na informatizáciu spoločnosti, taktiež nemá negatívne vplyvy na podnikateľské prostredie ani negatívne vplyvy na rodinu. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, na záver mi dovoľte požiadať vás o podporu tohto zákona. Ďakujem.