Richter, Ján, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2014-12-03):
Ďakujem pekne za slovo, pán podpredseda. Ospravedlňujem sa, pani poslankyňa, ale nebudem mať záujem dlho hovoriť. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte, aby som vyjadril niektoré postrehy a jeden návrh pokúsil sa zdôvodniť, ktorý sa týka štátneho rozpočtu. Samozrejmá vec, že budem sa venovať v maximálnej miere kapitole ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny. Úvodom by som chcel povedať, že nespomínam si a nepamätám na ministra práce, sociálnych vecí a rodiny, ktorý by bol pri rozpočte absolútne spokojný. Celkom iste nie som spokojný absolútne ani ja, ale rozpočet je umenie možného. V kontexte toho a vzhľadom na niektoré čísla a navýšenia by sa aj mohlo javiť, že ten problém by na ministerstve práce, sociálnych vecí a rodiny mal byť absolútne poriešený. Ale je jedna oblasť, kde budem mať záujem presviedčať vás, aby ste podporili jeden pozmeňovací návrh, ktorý prešiel sociálnym výborom, ktorý sa týka hlavne aktívnej politiky trhu práce. Čo sa týka rozpočtu výdavkov kapitoly ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny, je navrhnutý v plnej programovej štruktúre a tvoria ho programy sociálnej inklúzie, ďalej tvorby a implementácie politík, medzinárodný program Ľudské zdroje, ktorého je ministerstvo práce gestorom. Ďalej aj kapitola, kde je účastníkom troch medzinárodných programov z hľadiska hospodárskej mobility, príspevkov do medzinárodných organizácií a, samozrejmá vec, že aj problematika, ako je protidrogová politika. Toľko možno úvodom. Tu chcem naznačiť a povedať jednu vec. Že pre mňa je veľmi potešujúce, že ten takzvaný sociálny balík, to znamená tých 15 opatrení, ktorých je veľký počet účinných tých opatrení od 1. januára budúceho roku, je v rozpočte zahrnutých. To znamená, že sú už vytvorené všetky garancie preto, aby tie prísľuby, ktoré boli dané, mohli byť aj reálne naplnené. Z pozície rezortu práce, sociálnych vecí a rodiny sa to týka jednak mladých ľudí, ale najmä opatrení na zlepšenie politiky zamestnanosti, to znamená motivačné faktory, ktoré sa týkajú hlavne problematiky mobilizácie a hlavne vytvorenia lepších podmienok pre to, aby čo najviac ľudí na Slovensku – obrazne povedané – robilo. Inak povedané, chceme pokračovať v politike, ktorá sa nám darila v roku 2014, pretože popri tom, že od januára tohto roku pravidelne klesá nezamestnanosť, pre mňa je najpodstatnejšie, vlastne k tomu to všetko smeruje, že sa vytvárajú nové pracovné miesta. 51-tisíc nových pracovných miest od januára tohto roku. Prvé predbežné čísla, ktoré sa týkajú aj mesiaca novembra, nasvedčujú tomu, že by ten pokles tu nemal byť. Uvedomujem si, že v mesiaci novembri už nefungujú sezónne práce tak ako na jar a v lete, ale ten pokles nie je, to znamená, že to ma presviedča o tom, že to je stabilná kategória, a bol by som rád, aby tá stabilita, ktorá by sa prejavovala v nových pracovných miestach, ak bude pozitívna ekonomika, ona z hľadiska čísel aj z hľadiska rozpočtu sa javí, pokračovala aj v roku 2015. Čo sa týka celkových príjmov kapitoly rezortu, sú vo výške 261,8 mil. eur. Je to, medziročne sú vyššie o 142 mil., ale treba povedať, že to je hlavne z príjmov rozpočtu Európskej únie. Až 93 %. Čo sa týka celkových výdavkov kapitoly, sú rozpočtované v sume 2 mld. 216 mil. eur s tým, že je tam medziročný nárast o 105 mil., 105,5 mil., čo je cirka 5 % v porovnaní s rokom 2014, sú teda vyššie tie prostriedky, ale treba povedať, že je to hlavne zásluhou európskych peňazí, ktoré sa navyšujú o 141,9 mil. eur a sú to aj prostriedky na spolufinancovanie jednotlivých projektov, ktoré sú vyššie o 25,7 mil. eur. Čo, samozrejmá vec, že súvisí aj s novým programovacím obdobím, ktoré vlastne týmto rokom, respektíve od januára budúceho roku začína. Naopak, prostriedky štátneho rozpočtu zaznamenávajú pokles o 62,2 mil. eur, z toho 44,5 mil. sa týka programu sociálnej inklúzie, ale čo je veľmi dôležité aj aktívnej politiky trhu práce. Chcel by som zvýrazniť jednu vec: 97 % všetkých výdajov rezortu práce, sociálnych vecí pokrývajú obligatórne, to znamená zákonné nároky. To znamená, reálne robím alebo robíme na rezorte politiku z tých 3 %, ktoré sú fakultatívneho charakteru a ktoré je možno prerozdeľovať na jednotlivé typy programov, projektov, ostatné veci sú dané zákonom. Tým chcem zároveň aj uviesť, že pokiaľ by život a potreba priniesli potrebu navýšenia alebo hmotná núdza, viaceré sociálne dávky sú skôr prognózované, že je celkom prirodzené, že by sa operatívne rozpočet upravoval podľa toho, aká by potreba bola. Ale som presvedčený, že v tomto rozpočte je aj istá rezerva a, samozrejme, vychádzame z istého hodnotenia a obdobia predchádzajúceho a predchádzajúcich rokov. A tu treba povedať jednu vec, že sa javí istý ústup finančných prostriedkov na niektoré sociálne dávky. V rámci bežných výdavkov, čo sa týka rozpočtu na mzdy a platy a služobné príjmy, chcem informovať snemovňu, že pôsobí v celom rezorte skoro 13 100 zamestnancov, samozrejmá vec, mimo Sociálnej poisťovne, pretože to je verejnoprávna inštitúcia a títo tu nie sú zahrnutí. Treba povedať, že rozpočet, rozpočet už zabezpečuje aj výdavky na mzdy 840 nových zamestnancov takzvaných aktivačných centier, to sú tí koordinátori, ktorí pribudli vzhľadom na novelu zákona o hmotnej núdzi. Čo je veľmi pozitívne, že každopádne sa ten zákon osvedčil, uplatnil, došlo k značnému poníženiu nákladov na hmotnú núdzu, viacerí tí, ktorí si myslím, že zneužívali hmotnú núdzu ako takú a reálne možno robili niekde v zahraničí, jednoducho dobrovoľne odstúpili a už v tejto chvíli môžem konštatovať, že tá novela priniesla svoj veľmi, veľmi konkrétny efekt. Priemerná mzda zamestnanca rezortu práce, sociálnych vecí a rodiny predstavuje 678 eur brutto. Pripomínam, že z tých 13 100 zamestnancov je skoro 80 % vysokoškolsky vzdelaných. Tu je istá achillova päta z hľadiska budúcnosti a tým len dokresľujem, že nie každý jeden štátny zamestnanec dostáva nejaké horibilné sumy, myslím si, že toto je podpriemerný plat, a treba povedať, že z hľadiska rezortov dosahuje skoro najnižšiu úroveň, to je možno z hľadiska budúcnosti potreba a cieľ. Úspory by som rád hľadal aj vo vnútri, možno aj úsporou niektorých zamestnancov. Každopádne však akékoľvek úspory vylučujem, že by mohli byť realizované pri pracovníkoch prvého kontaktu, naopak, v zmysle zákona, ktorý bol schválený v snemovni ohľadom, nazvem to, nášho vnútorného ESA pre úrady práce, sociálnych vecí a rodiny budeme 760 pracovníkov presúvať z obslužných činností na prvý kontakt, tým dosiahneme tú skutočnosť, že sú dneska niektoré úrady práce, kde na jedného pracovníka pripadá až 900 nezamestnaných, to znamená, že vo viacerých prípadoch je to skôr štatista. Po prijatí týchto opatrení by sa ten stav mal zmeniť tak, že priemer celoslovenský by mal byť 300 nezamestnaných pri terajšom vývoji nezamestnanosti, samozrejme, na jedného pracovníka, a to už je reálny predpoklad pre to, aby mohol s tými nezamestnanými ďaleko inak robiť, ponúkať, komunikovať, jednoducho vytvárať isté predpoklady preto, aby to bolo, aby to bolo aj o vzájomnej komunikácii a hľadaní riešenia, pripadne čo sa týka novej práce, kvalifikácie, zvyšovania vzdelania a ďalších vecí, ktoré s tým veľmi úzko súvisí. To znamená, aj toto je jeden z cieľov, aj na to rozpočet myslí s tým, že tých 760 ľudí nejdeme prepúšťať, ale ideme ich, opakujem ešte raz, presunúť na prvý kontakt, nehovoriac o tom, že všetky doterajšie úspory, ktoré v rezorte boli za predchádzajúcich vlád, sa skôr realizovali na prvom kontakte a tam už priestor uvoľňovať zamestnancov nie je. Myslím si, že priestor je skôr na ústredí práce a možno na ministerstve, kde reálne predpokladám, že by sme nejaké úspory vedeli zabezpečiť. Čo sa týka ďalších jednotlivých kategórií, nechcem detailne rozoberať, všetky sú súčasťou materiálu, ktorý ste dostali, ale treba povedať jednu vec, že klesajú výdavky napríklad na náhradnú starostlivosť, ktoré sú vo výške 1,268 mld., v porovnaní s rokom 2014 sú nižšie o 29,9 milióna. Zdôvodnenie je jednoduché, znova obligatórnosť a zákonna nárokovateľnosť, to znamená, nikto nič neznižuje, ale vychádzame z objektívneho stavu a ideme realizovať dávky tomu, čo zo zákona na ne právo a nárok jednoducho má. To sa týka aj pomoci v hmotnej núdzi, rozpočet je 281,1 mil., čo je menej o 19 mil. v porovnaní s týmto rokom na rok 2014. Na podporu rodiny sa rozpočtuje suma 726,9 mil., čo je v porovnaní s rokom 2014 o 10 mil. menej. Z toho na rodičovský príspevok je rozpočtovaných 358,4 mil. pre 143-tisíc poberateľov a na prídavok na dieťa 319,2 milióna. Treba povedať, že je to pre 1 mil. 120-tisíc nezaopatrených detí. Na ostatné príspevky, čo sa týka podpory rodiny, sa rozpočtuje 46,8 mil. eur vrátane náhradnej rodinnej starostlivosti, na ktorú je plánovaných 13,2 mil. eur. Na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného poistenia sú rozpočtované zdroje v sume 247,5 mil., čo je viac o 1,5 mil. v porovnaní s týmto kalendárnym rokom 2014. Na politiku zamestnanosti je rozpočtovaných celkove suma 202 mil. eur, čo predstavuje nárast o 124 mil., ale treba povedať, že v drvivej väčšine sú to prostriedky z európskych peňazí, z európskych fondov. Je tu taký zaujímavý rok, rok 2015 je obdobie, kedy je možné čerpať posledné finančné prostriedky zo starého operačného programu a, samozrejmá vec, že je tu už obdobie, kedy je možné čerpať prostriedky aj z nového operačného programu v tomto prípade, čo sa týka rezortu ľudské zdroje. No v predloženom návrhu rozpočtu na rok 2015 nie sú zabezpečené žiadne zdroje zo štátneho rozpočtu na realizáciu aktívnych politík trhu práce. V roku 2014 tam bolo 9,5 mil. napriek tomu, že zdroje európskeho sociálneho fondu budú výrazne vyššie ako v roku 2014. Naša požiadavka a zároveň aj moja prosba, aby ste podporili rozhodnutie, ktoré bolo prijaté na sociálnom výbore, je navýšenie týchto prostriedkov. Požadujeme do rozpočtu kapitoly ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny zabezpečiť 32 mil. na aktívnu politiku trhu práce. Prečo, z akých dôvodov a k čomu? My sme prijali viaceré opatrenia, ktoré sa týkajú jednotlivých nástrojov aktívnej politiky trhu práce, ale aj projekt záruky pre mladých, ďalej prijatie novely zákona 5 ako takej. Chcem povedať jednu vec, nie je možné na tieto nástroje uplatniť vo všetkých prípadoch európske peniaze. Jednoducho pravidlá to nedovoľujú a práve preto je potrebné, aby sme mohli všetky nástroje, ktoré sú v zákone, využiť, použiť aj prostriedky zo štátneho rozpočtu. Z toho titulu toto odporúčam a navrhujem, uvedomujem si, že to nie je jednoduchá situácia, viem, že v podobnej situácii bol aj môj predchodca, vtedy pán minister Mihál, ktorý tiež mal túto kapitolu veľmi, veľmi, by som povedal, napätú a až na poslednú chvíľu sa podarilo tieto veci riešiť. Rozdebatoval som túto otázku aj s pánom ministrom financií, je tejto otázke naklonený, preto by som vás chcel pekne poprosiť o podporu navýšenia týchto zdrojov. Opakujem ešte raz. Mali by zabezpečiť a vytvoriť predpoklady pre to, aby sme pokračovali v tom pozitívnom trende hlavne politiky zamestnanosti, vytvárania nových miest, rekvalifikácií, vzdelávania a všetkých tých ďalších projektov a, samozrejmá vec, ktoré sú potrebné a je tam aj spoluúčasť Slovenskej republiky pri európskych fondoch, ktoré sa týkajú týchto prostriedkov. Chcem sa dotknúť ešte jednej kapitoly, a to je podpora sociálnych služieb, trošku kritizovaná. Chcem povedať jednu vec, sú vytvorené všetky predpoklady pre to, aby sociálne služby boli vyfinancované a mohli fungovať, a to pri všetkých zriaďovateľoch – aj pri obciach a mestách, aj pri vyšších územných celkoch, aj u neverejných poskytovateľov. Rozpočet predpokladá o 16 mil. navýšenie prostriedkov na financovanie sociálnych služieb, samozrejmá vec, je tam aj nárast počtu. Mňa veľmi teší, že keď mám hodnotiť štatistiky, v porovnaní s rokom 2012 je na rok 2015 plánovaných skoro o 10-tisíc nových lôžok v jednotlivých sociálnych zariadeniach. Samozrejme, je tu aj reálna potreba z hľadiska budúcnosti vzhľadom na demografiu a ďalšie veci, táto potreba bude celkom iste ďalej narastať, s tým, že v roku 2012 bolo celkovo 13 430 lôžok na Slovensku, v roku 2015 ich budeme mať 22 807. Čo je ďalej dôležité smerom k neverejným poskytovateľom, a to chcem z tohto miesta deklarovať, je dohoda, ktorú urobil pán minister financií s predstaviteľmi vyšších územných celkov v súvislosti s daňami o motorových vozidlách, kde je mínusový trend, a s daňou fyzických osôb, kde je plusový trend, týmto spôsobom by malo ostať v pokladniach jednotlivých žúp, vyšších územných celkov, myslím, že o 11,7 mil. viac peňazí, keď rátam s tým, že zo štátu sa v štyroch prípadoch financuje o 2,5-tisíca viac miest, ako to bolo v predchádzajúcom roku. Som ubezpečený a uisťujem sa, že by tieto služby mali byť zabezpečené. Samozrejmá vec, že pre tento účel ja chcem ešte budúci týždeň zvolať ďalšie stretnutie s predstaviteľmi vyšších územných celkov, aby sme si tieto veci vysvetlili, vykonzultovali a aby bola garancia pre rok 2015, že táto dôležitá služba bude zabezpečená, i keď prioritou z pohľadu štátu je a bude a naďalej ostane terénna sociálna práca ako taká, to znamená záujem udržať klienta čo najdlhšie vo svojom prirodzenom prostredí a až následne, keď toto zlyhá, aby mohli použiť takzvané kamenné domy. Toľko z môjho pohľadu, chcem pekne poďakovať a oceniť, že pri tak zložitom rozpočte, ale dôležitom rozpočte, ako je na budúci rok pripravený a predložený, sa dokázali zabezpečiť všetky obligatórne nároky, ktoré predstavujú jednotlivé položky ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny. A jedna jediná prosba, ktorá je, aby sme navýšili prostriedky na aktívnu politiku trhu práce, aby sme záväzky, ktoré sme v tomto smere prijali, ale najmä to, čo ľudia očakávajú, to je vytvorenie nových pracovných miest, podpora pracovných miest, rekvalifikácie a ďalšie nástroje, ktoré s tým súvisia, vedeli zabezpečiť. Ďakujem pekne.