I. Šulaj, poslanec: (2004-03-09):
Prvá, bez kapitoly - tepelná energia. Kapitola č. 1 živé zvieratá, kapitola č. 2 mäso a jedlé droby, kapitola č. 3 ryby a kôrovce, mäkkýše a ostatné vodné bezstavovce okrem položky 030110 akváriové ryby. Kapitola 4 mlieko a mliečne výrobky, prírodný med, jedlé výrobky živočíšneho pôvodu inde neuvedené ani nezahrnuté. Kapitola 7 zelenina, jedlé rastliny, korenie a hľuzy, kapitola 8 jedlé ovocie a orechy, kapitola 10 obilie, kapitola 11 mlynárske výrobky, slad škroby, inulín, pšeničný lepok okrem položky 1107, slad tiež pražený. Kapitola 17 cukor a cukroviny, kapitola 27160000, elektrická energia, kapitola 30 farmaceutické výrobky, kapitola 4901 knihy, brožúry, letáky a podobné tlačiarenské výrobky tiež v jednotlivých listoch, v hárkoch. Kapitola 4902 noviny, časopisy, periodiká a tiež ilustrované. Následne doplniť § 85 o nový odsek 21. Ustanovenie § 27 ods. 2 sa použije na zdaniteľné plnenia, ktoré nastanú po 31. 12. 2004. Zdôvodnenie: V uvedenom návrhu novely zákona by sa podľa môjho názoru zmenili sociálno-ekonomické dopady na obyvateľstvo súvisiace s novelou zákona o dani z pridanej hodnoty platnej od 1. 1. 2004 pri základných potravinách, liekoch, knihách, novinách a časopisoch, tepelnej energii, elektrickej energii. Zároveň sa vytvoria nové hospodárske stimuly pre rozvoj stavebníctva. Toto odvetvie na seba viaže značnú časť pracovníkov ako aj vstupov dodávok z rôznych iných odvetví. Z tohto hľadiska sa považuje stavebníctvo za hybnú silu a rozvoj ekonomiky štátu. Nechceme sa teda stavať vyslovene demagogicky k návrhu zákona o štátnom rozpočte, pretože tak, ako som uviedol v navrhovanom zákone, chceme uvedené skutočnosti uplatňovať až od 1. 1. 2005, pretože si uvedomujeme, že tento štát po ekonomickej, sociálno-ekonomickej stránke musí ďalej fungovať, a predpokladám, že v prípade, ak by bol tento návrh zákona prijatý, mohol by tvoriť aj východiská zákona o štátnom rozpočte na rok 2005. Ďalej mi dovoľte, aby som sa trošku zamyslel nad problematikou zdaňovania jednotlivými sadzbami v Európe. My sme hovorili a ja s tým aj súhlasím, že potrebujeme zákon o dani z pridanej hodnoty, ktorý bude prointegračný a ktorý nám umožní zdaňovať aj intrakomunitárne vzťahy medzi jednotlivými členskými štátmi Európskej únie, čo súčasne platný zákon neumožňoval a ani neumožňuje. Zároveň mi však dovoľte, aby som rozvinul jednu myšlienku o sadzbe daní. Väčšina európskych štátov okrem Dánska má zavedené rôzne sadzby dane. Tieto sadzby dane sú: základná sadzba dane nad 15% a znížená sadzba dane. Napríklad naši českí kolegovia alebo český parlament prednedávnom znižoval sadzbu dane z 22% na 19%. Táto diskusia prebieha v Národnej rade Českej republiky, ale ponechal 5-percentnú sadzbu dane na niektoré základné veci, ako sú potraviny. Myslím, že sú tam energie a stavebníctvo. Osobne si myslím, že táto jednotná sadzba dane spôsobí naozaj veľké problémy slovenskému hospodárstvu a v niektorých prípadoch sa bude správať protipodnikateľsky a protisociálne. Ak hovorím o zákone o dani z pridanej hodnoty, budem hovoriť aj o jeho čistote a o niektorých problémoch, ktoré vznikajú takisto, napríklad ako pri zákone o správe daní a poplatkov. Myslím si, že každý z daňových zákonov alebo zo zákonov o správe daní a poplatkov musí byť jasný a presný, musí mať presné pravidlá a kritériá, pretože tieto vyžadujeme od podnikateľskej sféry, od občanov a od iných ľudí. Mojím cieľom napríklad v predchádzajúcom zákone nebolo popierať odklady platenia daní alebo znižovať odklady platenia daní, dostať ich do legislatívne čistého a právneho prostredia, aby sme všetci vedeli povedať, že takéto sú podmienky na odklady platenia daní. Koniec koncov generálna riaditeľka daňového riaditeľstva má právo sama stanoviť podmienky. Dovoľte mi, aby som sa... Poprosím vás, trochu tichšie.