Mikloš, Ivan, podpredseda vlády a minister financií SR (2011-11-30):
Ďakujem pekne. Dovoľte mi reagovať na vystúpenia pána poslanca Pellegriniho, aj pána poslanca Jahnátka. Pán poslanec Pellegrini už spomínal aj pri predchádzajúcom zákone, že v spoločnej správe sa nachádzajú viaceré pozmeňovacie návrhy, čo je aj pravda, ktoré prešli výborom. Sú tam predovšetkým preto, že sme v situácii, kedy niektoré zmeny a reformy, ktoré boli plánované a ktoré boli premietnuté do pôvodných vládnych návrhov zákonov, sa neuskutočnia z dôvodu predčasných volieb. Napríklad odvodová reforma bola premietnutá do všetkých zákonov, najmä tých, ktoré predkladalo ministerstvo financií, ale i ministerstvo práce a sociálnych vecí. Teda tento stav, kedy vláda prostredníctvom poslancov predkladá pozmeňovacie návrhy, je daný objektívne vzniknutou situáciou. Mimochodom, pán Pellegrini, na rozdiel od situácie rokov 2006 – 2010, kedy sa to dialo ako na bežiacom páse a kedy predpokladám, že sa nemýlim, keď poviem, že vy ste boli ten rekordér, prostredníctvom ktorého vláda Roberta Fica tu predkladala desiatky pozmeňovacích návrhov, ale dôvod nebol ten, že by vláda to nemohla riešiť štandardne, pretože my dnes nemôžeme, ale dôvod bol ten, že ste chceli obísť pripomienkové konanie a presadiť často rôzne nesystémové zmeny do zákonov. Čiže tá potreba je objektívne daná situáciou, ktorá vznikla. Napríklad, keď hovoríme o tom kompetenčnom centre, tak chcem pripomenúť, že kompetenčné centrum vzniklo aj preto a bolo to dané aj vašou iniciatívou, aj iniciatívou primátora Banskej Bystrice, keď sme hľadali riešenie, ako čo najmenej znížiť zamestnanosť po tej reorganizácii daňovej, colnej správy a neskôr teda aj Sociálnej poisťovne a presunom centrály do Bratislavy. Čiže v tomto zákone, čo sa týka špeciálne kompetenčného centra, vôbec nezvyšujeme platy, len umožňujeme colníkom, a preto je to novelizácia zákona o štátnej službe colníkov, aby sme umožnili colníkom, aby aj oni mohli pracovať v tom kompetenčnom centre a aby vlastne to zahrnulo nový, vlastne novú finančnú správu, aby to nebolo fragmentované do dvoch oblastí, ale aby sa to zjednotilo, aby bola racionalizácia a mimochodom, aby stúpla zamestnanosť aj čo sa týka colníkov v Banskej Bystrici. Takže poprosil by som o podporu aj z toho dôvodu, že tým riešime aj ten problém, aby sme neznížili zamestnanosť v regióne stredného Slovenska, v Banskej Bystrici a v okolí. Čo sa týka starobných dôchodkov, riešime tým, tou zmenou, na ktorú ste sa pýtali, to, aby mohli dôchodcovské správcovské spoločnosti nakupovať aj štátne dlhopisy, napríklad diaľničné dlhopisy, aby sme teda umožnili využitie týchto prostriedkov aj na tento účel, s ktorým si myslím, že nakoniec v zásade všetci súhlasíme. Čo sa týka toho, sadzby spotrebných daní, samozrejme návrh, ktorý predložil pán poslanec Jahnátek, by znamenal negatívne rozpočtové dôsledky. A keď spomínate, pán poslanec, to, že my sme navrhovali, my sme navrhovali zníženie spotrebných daní vtedy, keď ste mali vysoké, oveľa vyššie príjmy, ako ste plánovali, pričom vy ste sa zaviazali, že tieto spotrebné dane znížite okamžite po voľbách, a neurobili ste to. Ale chcem vám pripomenúť, že tá situácia, v ktorej sa nachádzame z hľadiska rozpočtu a z hľadiska deficitu verejných financií, je taká závažná a tristná práve preto, ako ste hospodárili, v akom stave ste nechali túto krajinu. A teraz vám to poviem na číslach, pán poslanec, ktoré sa vám nebudú páčiť, a sú to definitívne čísla Eurostatu. Viete čo hovoria definitívne čísla Eurostatu, lebo doteraz mali len predbežné, z hľadiska toho, v ktorej krajine z európskej dvadsaťsedmičky najviac rástli výdavky v krízovom roku 2009 oproti roku 2008? Hádate správne, na Slovensku. A viete, aký bol ten rozdiel? Bol obrovský. Ten nárast bol v priemere v európskej dvadsaťsedmičke 2,1 %, v priemere, v sedemnástke eurozóny bol 4,9 %. A viete o koľko vzrástli v roku 2009, to bol celý rok vašej vlády, zároveň krízový rok, kedy ekonomika poklesla takmer o 5 %, viete o koľko vzrástli verejné výdavky na Slovensku v tomto roku? O 11, 7 %. V krízovom roku, v ktorom napríklad v Poľsku klesli výdavky o 11,9 %. Čiže Poľsko mínus 11,9 %, Slovensko plus 11,7 %. Česká republika 0,1-percentný nárast, my 11,7 percenta. Maďarsko mínus 9,6 %. A mohol by som takto ďalej menovať. Čiže ak sa pýtate, prečo dnes musíme napríklad zvyšovať aj spotrebné dane z minerálnych olejov a aj tak vysoko, ako ste ukázali na vašom príklade, tak preto, že sme zdedili verejné financie v takomto stave a zdedili sme ich najmä preto, že v krízovom roku, keď ste nemuseli vydať jedno jediné euro na ozdravenie bánk na rozdiel od iných krajín, ktoré museli, a napriek tomu zvyšovali verejné výdavky menej, ako ste ich zvýšili vy. Takto ste hospodárili a, žiaľbohu, aj preto musíme hľadať riešenia aj v oblasti spotrebných daní. Ďakujem pekne.