T. Cabaj, poslanec: (2001-09-21):
Na môj vkus trochu dlhšie to trvalo, kým z vlády tento návrh prišiel na prerokovanie, ale tým, že je tu, sa s ním zaoberáme. Nie je celkom šťastné riešenie, že sa dal na skrátené konanie, pretože skutočne už mohol byť oveľa skôr prijatý a aj rozprava, ktorá prebieha alebo tak ako prebiehala vo výboroch, tomu nasvedčuje, že nie je to obzvlášť kontroverzný návrh zákona, pretože na podstatnej časti všetkých pripomienok a podstatnej časti novely tak, ako je pripravená, sme sa vedeli dohodnúť o tom aj v koalícii, aj v opozícii. Takže to je aj určité pokračovanie. Samozrejme, vychádzam aj zo skúseností, ktoré som mohol nadobudnúť niekedy v samospráve, a z rozhovorov so starostami, primátormi alebo ďalšími funkcionármi, ktorí pôsobili v rámci samosprávy za toto obdobie a vystúpil tu už kolega Prokeš, ktorý zo skúseností primátora hovoril o probléme, ktorý je doteraz zo súčasne platného zákona číslo 369 v súvislosti s funkciou prednostu mestského úradu, kde v doterajšom zákone platilo v § 17 ods. 1 - ak je v obci zriadená funkcia prednostu obecného úradu, obecný úrad vedie a organizuje jeho prácu prednosta, ktorého vymenúva do funkcie na dobu neurčitú obecné zastupiteľstvo na návrh starostu. Táto časť zákona bola dosť často rozporovaná a boli k nej mnohé výhrady najmä z toho dôvodu, že skutočne výkonným orgánom v obci alebo v meste je starosta alebo primátor. A tak ako rozhodne obecné zastupiteľstvo, následne toto vykonáva. Viacerí možno celkom nedocenili a trochu tak spájali funkciu prednostu mestského úradu s pôvodnou funkciou tajomníka, tak ako to bolo niekedy v národných výboroch. Vôbec to nie je tak, pretože prednosta úradu síce stojí na čele úradu, organizuje činnosť tohto úradu, ale aj podľa doteraz platného zákona, ale aj pripravovanej novely, on nemá takmer žiadne právomoci. Za celý výkon zodpovedá primátor alebo starosta, prednosta úradu v podstate so svojím aparátom pripraví jednotlivé návrhy, rozhodnutia, ktoré idú. A vždy ich musí podpísať ten, ktorý teda je tým štatutárom, a to je primátor alebo starosta. Tak plne podporujem ten návrh, ktorý predložila vláda vo svojom návrhu novely v bode 62, kde tento odsek 1, ktorý som predtým citoval, navrhuje zmeniť nasledovne: Ak je v obci zriadená funkcia prednostu obecného úradu, obecný úrad vedie a jeho prácu organizuje prednosta. Prednostu vymenúva a odvoláva starosta. Dosť sme na tú tému polemizovali aj v gestorskom výbore, ale myslím si, že je to veľmi praktický postup, pretože nehovorme o politickom pôsobení a všetkých týchto problémoch, ktoré vyvstávajú, pretože politika dosť často patrí do tohto parlamentu, pretože sme odvodení od politických strán, ale v samosprávach je to trochu o niečom inom, pretože bezprostredne organizujú život a chod obcí a miest. A aj keď občas sa tam niekedy zaiskrí možno z toho politického pohľadu, z politického prístupu, ale väčšinou nepoznajú taký konflikt, aby som to tak slušne povedal, ako sa to často stáva v tej veľkej politike, a preto aj z tohto dôvodu zastávam názor, že nemalo by sa to politikum prenášať do týchto samospráv z tohto jednoduchého dôvodu. Bolo niekoľko prípadov, keď sme si to v rámci poslaneckých prieskumov mohli preveriť, keď jednoducho ľudovo povedané v opačnom garde je otázka primátora a poslancov zastupiteľstva a potom v podstate poslanci rozhodovali o tom, kto má robiť v prenesenom význame tú pravú ruku tomu primátorovi alebo starostovi. A dostávali do určitých napätí a vzťahov, ktoré neboli dobré. Takže opakujem, plne podporujem tento bod 62 vládnej novely zákona, podľa ktorej by potom prednostu vymenúval a odvolával starosta. A v nadväznosti na to, ak bude prijatý tento bod zo spoločnej správy, teda z vládnej novely, nie je zatiaľ napadnutý ani v spoločnej správe, ani zatiaľ niečo podobné tu neodznelo v rozprave, navrhujem tie dva veľmi krátke pozmeňujúce návrhy. Vo vládnom návrhu je bod 63, v ktorom sa snaží vláda doriešiť otázku odseku 4, kde doteraz bolo, že v obciach nad 5 tisíc obyvateľov môže byť prednostom obecného úradu iba ten, kto má vysokoškolské vzdelanie alebo iné odborné vzdelanie uznávané v oblasti správy za náhradu vysokoškolského vzdelania. Tu sa to teda najčastejšie týkalo Inštitútu verejnej správy a bývalého Inštitútu národných výborov, kde viacerí funkcionári v pôvodných národných výboroch mali možnosť si takto doplniť svoje vzdelanie a teraz vláda hľadá riešenie, aby v tomto bode 63 upravili, kde sa hovorilo všeobecne, že v oblasti správy, tak tu prikladajú slovko verejnej správy. Samozrejme, o tom bola takisto dlhá debata a skôr zastávam iný názor, ak prejde bod 62, podľa tohto bodu prednostu bude vymenúvať a odvolávať starosta, tak predkladám potom návrh, aby sme bod 63 vypustili z vládneho návrhu a následne, aby sme vypustili v § 17 ods. 4 doteraz platného zákona, to znamená, ak bude vymenúvať prednostu úradu starosta alebo primátor, je na ňom, akým spôsobom si tento výber urobia, aby sme ho potom nezaväzovali, akým spôsobom má ďalej pokračovať. Takže tento odsek 4 by bol potom z vládneho návrhu vypustený. Verím, že v záujme riešenia a zjednodušenia situácie prijmete tieto pozmeňujúce návrhy a takto v podstate dotvoríme vládnu novelu zákona č. 369/1990 Z. z. o obecnom zriadení v znení neskorších zmien a predpisov. Ďakujem pekne za podporu. J. Migaš, predseda NR SR: Pani poslankyňa Keltošová, ďalšia prihlásená ústne do rozpravy. O. Keltošová, poslankyňa: Ďakujem za slovo, vážený pán predseda. Vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, moje vystúpenie bude stručné. Chcem sa len zmieniť a podať pozmeňujúci návrh, respektíve doplňujúci návrh k bodu 12. Pán minister, ak táto novela zákona má riešiť, tak ako hovoríte v dôvodovej správe v § 4 ods. 3, spresnenie textov, aby znenie jednotlivých ustanovení bolo v súlade s platným textom osobitných zákonov, ktoré je uvedené, problematiky v tom odseku 3, a je ich teda neúrekom, mám to pred sebou, nový odsek 3 v § 4 má spolu strašne veľa písmen od a) až po r). Tak môj návrh znie, aby § 4 ods. 3 písm. o), kde sa hovorí, že obec plní úlohy na úseku sociálnej pomoci, aby sa doplnilo, tak ako pri iných písmenách tohto odseku 3 v rozsahu podľa osobitného predpisu. Myslím si, pán minister, že treba dať a označiť to ako 6a odkaz pod čiarou, pretože ak tam máte presne v tom istom odseku všetky tie odkazy pod čiarou, kde sa hovorí napríklad o podmienkach fungovania obchodu služieb obyvateľom, práva spotrebiteľa sa ochraňujú, reaguje sa na uznesenie vlády, pokiaľ ide o problematiku spojenú s rozvojom bývania a tak ďalej a tak ďalej v tom bode 12, tak si myslím, že aj sociálne pôsobnosti, sociálna pomoc si zaslúži, aby bola upravená či už odkazom na zákon o jestvujúcom zákone o sociálnej pomoci alebo na novo prijatý zákon o takzvaný malý kompetenčný zákon o kompetenciách. Aby nedošlo pri takom širokom výklade, aby nedošlo ku zmätkom práve na úseku sociálnej pomoci, čo je veľmi citlivá otázka. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Ďalej v rozprave vystúpi pán poslanec Ján Cuper, po ňom Marián Mesiarik. J. Cuper, poslanec: Vážený pán predseda, milé dámy, vážení páni, dovoľte mi, aby som vo svojom krátkom vystúpení predniesol tri pozmeňujúce návrhy k predlohe vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení zákon Národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a menia sa zároveň aj ďalšie zákony. V prvom rade chcem predniesť pozmeňujúci návrh k § 8, v ktorom navrhujem zriadiť nový odsek 5 a ostatné odseky prečíslovať a ten by znel: Majetok, ktorý prestane plniť účel podľa odseku 4, pripadne štátu. Ide o tradičné uplatnenie princípu ores delericta, to znamená veci, ktoré nemajú majiteľa alebo neplnia svoj účel, majú pripadnúť štátu. Chcem povedať, že Slovenská republika ako štát previedol obrovské množstvo majetku na samosprávne obce už v roku 1990. Išlo to až tak ďaleko, že v konečnom dôsledku štát musel za drahé peniaze späť odkupovať od obcí budovy. Tento majetok sa nezriedka stával prostriedkom kšeftárenia a unikali a unikajú obrovské hodnoty, o ktorých sa spravidla ani nehovorí najmä v Bratislave a vo veľkých mestách. Toto hazardovanie s majetkom dosiahlo svoj vrchol v Košiciach, keď vlastne celé mesto je založené v banke a ide o to, že teraz sa ešte k tomu žiada, aby štát odkúpil mestské lesy, aby mesto mohlo splatiť svoje dlhy. Ja si myslím, že toto ustanovenie je v každom zákone o obecných samosprávach aj v iných štátoch a je celkom rozumné, aby ste ho podporili. Ďalší pozmeňujúci návrh chcem predniesť k § 13, kde chcem obdobne ako spoločná správa upraviť nový odsek 2, v ktorom by skladali starostovia sľub. Keďže starostovia plnia aj samosprávne, aj správne funkcie, teda sú úradníkmi nielen obce, ale zároveň aj štátu, teda integrovanými úradníkmi, nie je mysliteľné, aby sľubovali iba vernosť obci, ale aj je celkom prirodzené, aby sľubovali aj vernosť Slovenskej republike. Sľub by znel: „Sľubujem na svoju česť a svedomie, že budem riadne plniť svoje povinnosti, ochraňovať záujmy obce a Slovenskej republiky, ústavné zákony a ostatné všeobecne záväzné predpisy, pri výkone svojej funkcie starostu ich budem uplatňovať podľa svojho najlepšieho vedomia a svedomia.“ Dúfam, že tento návrh tiež podporíte. Ďalší tretí pozmeňujúci návrh sa má týkať § 21 ods. 1, v ktorom navrhujem tiež úpravu, ktorá by bola v súlade s ústavou a zákonmi, ale aj princípmi uplatňovania zvrchovanosti a suverenity štátu. Nie je mysliteľné, a to sa stretávame už druhýkrát, aby sa dávala možnosť obciam spolupracovať priamo s orgánmi iného štátu. Obce aj územné celky v Slovenskej republike jednoznačne patria pod zvrchovanú právomoc centrálneho štátu alebo centrálnej vlády. Tá jediná má medzinárodnú právnu subjektivitu a jedine centrálna vláda alebo orgány centrálneho štátu sa môžu priamo obracať na štátne orgány iného štátu. Neviem, akým pričinením sa znova objavilo v tomto návrhu zákona bezbrehé liberalistické, že slovenské orgány alebo teda samosprávne obce sa môžu obracať priamo na orgány iného štátu. Keďže je tu minister zahraničných vecí, chcem zdôrazniť, že pán minister by aj mohol informovať, ako je možné, že sa v médiách objavila správa, že Slovenská republika bude implementovať návrh alebo teda schválený zákon o zahraničných Maďaroch priamo, i keď jediným teda že, jediným, kto odmieta v súlade s medzinárodným právom a medzinárodnými zvyklosťami implementovať, je Rumunsko. Ak by toto ustanovenie § 21 ods. 1 prešlo v zákone o obecnom zriadení tak, samozrejme, že nič by nebránilo starostom v obciach na južnom Slovensku, aby implementovali teda návrh alebo zákon o zahraničných Maďaroch priamo na území Slovenskej republiky bez vedomia centrálnej vlády, ktorá je zvrchovaným, zatiaľ stále zvrchovaným a suverénnym pánom nad celým územím Slovenskej republiky. Preto vás znova o to prosím, keďže toto isté ustanovenie sme vypustili zo zákona o vyšších územných celkoch, žiadam vás, aby ste v záujme jednoty a integrity Slovenskej republiky zvážili aj toto nezmyselné ustanovenie v zákone a jednoducho nepodporili takéto ustanovenie. Obyčajne sa tomu hovorilo aj kolaborácia s iným štátom. Ja neviem, kto na také geniálne myšlienky mohol pri novele vo vláde, pán minister zahraničných vecí, prísť, aby sa orgány samosprávy mohli obracať na štátne orgány iných štátov priamo bez vedomia centrálnej vlády. Ja si myslím, že taký bezbrehý liberalizmus nie je ani dokonca v štátoch Európskej únie. Ja vám ďakujem za pozornosť. J. Migaš, podpredseda NR SR: Ďalej v rozprave vystúpi pán poslanec Mesiarik a po ňom pani poslankyňa Kolláriková. Pán poslanec Köteles, vy ste stratili poradie, čiže budete ako posledný, dobre. M. Mesiarik, poslanec: Vážený pán predseda, vážený pán minister, vážené poslankyne, poslanci, chcel by som vo svojom krátkom vystúpení predložiť pozmeňujúci návrh k tejto tlači. Chcem vás zároveň požiadať, aby ste v tlači, ktorú som vám dal na stoly, opravili, ale poprosím o ospravedlnenie, došlo tam k preklepu. Nejde o zákon č. 369/1970 Zb., ale o zákon č. 369/1990 Zb. Tak ako aj doterajšie znenie zákona o obecnom zriadení, návrh vlády umožňuje v obci zriadiť funkciu prednostu a pripájam sa k pánovi Cabajovi, ktorý ocenil túto skutočnosť. Myslím si, že sa to osvedčilo v minulosti a je správne, že takúto možnosť tento zákon vytvára. Chcem však zdôrazniť nad rozdiel od jeho názoru, že v doterajšom znení prednostu obce vymenovalo a odvolávalo zastupiteľstvo. Dnes dávame v § 17 natvrdo túto právomoc starostovi bez akýchkoľvek obmedzení, bez akýchkoľvek podmienok. Mám iný názor, ako má pán Cabaj. A myslím si, že vzhľadom na to, aké sú skúsenosti v mnohých obciach, by bolo vhodné zvážiť návrh, ktorý predkladám, aby sme v § 17 doplnili za odsek 1 nový odsek, v ktorom navrhujem takéto znenie: „Odsek 2. Starosta odvolá prednostu z funkcie, ak a) bol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin alebo právoplatne odsúdený za trestný čin, ak výkon trestu odňatia slobody nebol podmienečne odložený, po b) ak hrubo alebo opakovane zanedbáva povinnosti vyplývajúce z jeho funkcie a po c), ak bol pozbavený spôsobilosti na právne úkony alebo jeho spôsobilosť na právne úkony bola obmedzená.“ Odôvodňujem to hlavne tým, že mám trocha obavy, aby sa neopakovala prax z minulosti, pretože starosta je volený, vychádza presne, ako pán Cabaj povedal, spravidla zo straníckych štruktúr, to nehovorím ako nedostatok. Obávam sa, aby nedochádzalo k tomu, že prednostovia bez ohľadu na to, akí sú kvalitní, ak bude z iného politického subjektu, pretože vlastne mnohí budú len prechádzať do nového systému, budú odvolávaní. Preto si myslím, že tak ako v § 18, stanovujeme správne v tomto zákone určité blokácie pre kontrolóra, že by bolo vhodné zvážiť aj túto skutočnosť. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Faktická, pán poslanec Cabaj, nech sa páči. Jediný prihlásený.