Žiga, Peter, minister hospodárstva SR (2019-09-19):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Ja pár poznámok k tomu, čo povedal pán poslanec Klus a ktoré aj sa pýtal pán poslanec Pavelka. Ja som sa zúčastnil skoro všetkých výborov, či ústavnoprávneho, či európskeho, aj hospodárskeho. My sme s touto zmluvou išli veľmi transparentne aj do debaty s poslancami, aj s laickou, aj s odbornou verejnosťou. Treba povedať, že všetky prípadné otázky sme sa snažili veľmi otvorene komunikovať a vysvetľovať, či hovorím o už laickej alebo odbornej verejnosti. Ten, kto chcel si vypočuť argumenty a pochopiť ich a čítať ich s porozumením, tak všetko pochopil a všetko, by som povedal, mu bolo vysvetlené. Ten, kto nechce a žije si vo svojom zadubenom svete, no tak to je veľmi ťažké. Ale treba povedať, že aj v súčasnosti platí bilaterálna dohoda medzi Slovenskom a Kanadou. Bola, myslím, že vyrokovaná v roku 2012, ešte za vlády pani Radičovej, a je treba povedať, že je, tie podmienky alebo tie nastavené vzťahy v tejto zmluve sú oveľa nevýhodnejšie pre Slovensko, ako by boli, keby sa táto zmluva, o ktorej dnes hovoríme, to znamená CETA, ratifikovala. To znamená, aj, by som povedal, strážca, strážca tých našich investícií alebo ochrany našich investícií, ministerstvo financií, ktoré zodpovedá za všetky arbitrážne súdy, ktoré Slovensko vedie, či už s ostatnými štátmi alebo so súkromnými firmami na rôznych arbitrážnych súdoch, hodnotí text investičnej kapitoly v dohode CETA za maximálne pozitívny, pretože je vyvážený a znamená posun k moderným investičným štandardom a je kvalitatívne na vyššej úrovni ako doteraz platná bilaterálna investičná dohoda medzi Slovenskou republikou a Kanadou, o ktorej som hovoril, že bola podpísaná v roku 2012. Aj ministerstvo financií preto oceňuje, že nová investičná kapitola nahradí bilaterálnu investičnú dohodu medzi Slovenskou republikou a Kanadou. Keď chcete, môžem povedať ešte pár vecí ohľadne takých základných prvkov ochrany investícií v dohode CETA. Nový systém urovnávania sporov medzi investorom a štátom v dohode CETA je odklonom od pôvodného arbitrážneho riešenia sporov smerom k nezávislému súdnemu systému. Obsahuje množstvo dôležitých zlepšení v porovnaní s existujúcimi bilaterálnymi dohodami členských štátov s tretími krajinami. Obsahuje jasnejšie a presnejšie normy na ochranu investícií, to jest odstraňuje nejednoznačnosti, čím sa zabráni možnosti zneužívať systém. Obsahuje výslovné ustanovenie o práve štátu regulovať vo verejnom záujme v oblastiach, ako sú najmä verejné zdravie, bezpečnosť, životné prostredie, sociálna politika, ochrana spotrebiteľov a podpora a ochrana kultúrnej rozmanitosti. Taktiež sa výslovne predpokladá, že vlády môžu zmeniť svoje zákony, a to aj spôsobom, ktorý ovplyvňuje očakávania investorov o zisku, a že uplatňovanie práva EÚ v oblasti štátnej pomoci nepredstavuje porušenie noriem ochrany investícií. Na tú vašu faktickú poznámku, pán poslanec. Dohoda CETA sa začala rokovať v roku 2008. Rokovala sa v rámci Európskej únie a tie negociačné tímy medzi Kanadou a Európskou úniou pracovali osem rokov, kým sa v roku 2016 uzavreli. A je pochopiteľné, že v roku 2008, aj u nás na Slovensku, aj v iných krajinách, aj napríklad v Kanade, platili nejaké zákony, ale za tých osem rokov sa tie zákony menili. To znamená, vy musíte vychádzať z toho, že aj počas platnosti tejto dohody sa tie zákony musia meniť. To znamená, že keď je niekde odcitovaný starý zákon, tak na ten zákon nejaký ďalší zákon nadväzuje. (Reakcia z pléna.) To je jedno. Proste ja hovorím o nejakom stave rokovaní a o nejakom stave legislatívy v daných krajinách. To znamená, že aj teraz som vám hovoril, že pri uplatňovaní práv životného prostredia, ochrany a podobne, sa počíta s tým, že tá legislatíva sa vyvíja a tým pádom aj všetky nové zákony, ktoré my budeme prijímať ako Národná rada, ako Slovenská republika alebo ktorýkoľvek členský štát Európskej únie, budú automaticky spadať pod túto dohodu. To znamená, my nemôžeme povedať, že naše zákony sa zastavia v roku 2016, lebo vtedy bola, ja neviem, ratifikovaná tá zmluva alebo podpísaná tá zmluva a odvtedy sa nemôžu prijímať žiadne zákony. To je všetko. Ja rozumiem tej vašej argumentácii. Hovorím, že toto nie je úmysel a v tejto chvíli to už nevieme ani vymeniť, pretože ten stav toho textu je daný. Ten sa už nemôže meniť tou ratifikáciou. Keby sme chceli meniť ten text, tak musí prejsť celým tým kolečkom schvaľovania, ratifikácie v jednotlivých členských štátoch a samozrejme aj v Kanade. To znamená, to by sme sa zase nedočkali ničoho. Čiže ja navrhujem, aby Národná rada podporila túto zmluvu, pretože je pre Slovensko z hľadiska obchodnej výmeny s Kanadou výhodná. Zároveň treba povedať, že Kanada, teraz neviem presne, mala asi 20 alebo 25 milónov obyvateľov. Čo to je pre Slovensko ako súper? Však to, Slovensko nemôže, teda nie Slovensko, ale Európsku úniu, ktorá je 500-miliónový trh, to pre Kanadu je príliš veľkú sústo. Takže ja z tohto hľadiska to tiež nevidím ako, ako problém. Ďakujem pekne. Pán predsedajúci, skončil som.