P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-06-30):
A. Blajsko, poslanec: Pán predseda ďakujem. Vážené poslankyne, poslanci, pán minister, jednou z významných oblastí obrany obrannej reformy a rozvoja ozbrojených síl Slovenskej republiky je aj reforma vojenského školstva. V dôvodovej správe k predkladanému návrhu zákona o zriadení Akadémie ozbrojených síl, o zlúčení Vojenskej leteckej akadémie generála Milana Rastislava Štefánika v Košiciach s Technickou univerzitou v Košiciach, o zriadení Národnej akadémie obrany je zvýraznený význam reformy vojenského školstva a celého systému vzdelávania, prípravy a rozvoja profesionálnych vojakov a civilného personálu ozbrojených síl, predovšetkým v kontexte nových úloh a požiadaviek po získaní členstva v NATO. Postup Slovenska alebo teda takto, vstup Slovenska do Aliancie a najmä nové požiadavky vyplývajúce z plnenia cieľov síl Coarse Goals, Force Goals vrátane dohodových požiadaviek v tejto oblasti, ktoré sa týkajú rozvoja vojenskej vedy a výskumu, ako aj ďalšie požiadavky vyplývajúce zo slovenských záväzkov v rámci pražských záväzkov spôsobilosti, potreba plnohodnotnej spolupráce s výbormi a pracovnými skupinami NATO, hlavne s odbornými orgánmi štandardizácie v oblasti C3, vyzbrojovania, operačnej logistiky a operačnej oblasti. Celkové trendy v rozvoji vojenstva ako takého a obranných zbraňových systémov, zabezpečenie potrebnej úrovne obranyschopnosti a ďalšie faktory jednoznačne potvrdzujú potrebnosť ponechania a ďalšieho rozvoja vojenského inžinierstva alebo inžinierskeho vzdelávania a takisto rozvoja vojenskej vedy, pokiaľ Slovensko nemá byť odsúdené do úlohy len druhotnej členskej krajiny Aliancie, čo v oblasti rozvoja obranných spôsobilostí platí aj v rámci spolupráce s Európskou úniou. V intelektuálnej obrannej závislosti a s ňou priamo spojenou závislosťou v mnohých ďalších oblastiach od nielen najvyspelejších, ale aj ďalších štátov Aliancie vrátane nových členov tohto zoskupenia. Nielen najvyspelejšie štáty NATO, ale aj prevažná väčšina štátov Aliancie vrátane Poľska, Bulharska, Rumunska má v sústave vojenských vysokých škôl a akadémií vzdelávacie inštitúcie univerzitného typu. Viaceré sú pritom pomerne úzko špecializované. V nadväznosti na uvedené skutočnosti so zohľadnením nielen tradícií vysokého vojenského školstva univerzitného typu na Slovensku, ale aj vo väzbe na jeho súčasnú úroveň, veľmi dobre akreditované odbory poskytujúce vysoko odborné a kvalitné inžinierske vzdelávanie s využitím nielen pre príslušníkov ozbrojených síl, ale aj pre civilnú sféru a vo viacerých odboroch skutočne špecificky špecializované vojensko-inžinierske vzdelávanie a doktorandské štúdium, by som sa rád opýtal a požiadal pána ministra obrany Slovenskej republiky o vysvetlenie, aké sú hlavné dôvody toho, že v § 1 písm. 2) zákona sa navrhuje, aby aj Akadémia ozbrojených síl bola vojenskou vysokou školou neuniverzitného typu. Súčasne prosím z jeho strany o vysvetlenie, ako môžu právo konať štátne skúšky v študijných odboroch inžinierskeho štúdia, obhajoby rigoróznych práv, doktorandské štúdium a udeľovanie vedecko-pedagogických hodností, v príslušných vedných odboroch prejsť od nadobudnutia účinnosti tohto zákona na Akadémiu ozbrojených síl, treba pozrieť § 5 písm. 3), keď táto inštitúcia bude neuniverzitného typu a má podľa dôvodovej správy poskytovať v prevažnej miere vysokoškolské vzdelanie v akreditovaných študijných odboroch prvého stupňa, t. j. bakalárske štúdium. V tejto súvislosti dávam do pozornosti skutočnosť uvedenú v dôvodovej správe, že pre výkon funkcií nielen dôstojníckych, ale dokonca aj generálskych hodnostiach, je kvalifikačným predpokladom len bakalárske vzdelanie. Skutočne si predkladatelia zákona myslia, že len bakalárske vzdelanie a len vyslovene kariérne vojensky zamerané kurzy sú postačujúce pre celý rad vysoko špecializovaných vojenských odborníkov, nehovoriac o tom, že vojenská technika pre modernizáciu a skúšky, obsluhu, údržbu a prevádzkovanie, ktorej bolo doposiaľ potrebné vojensko-inžinierske vzdelanie a ktoré vo viacerých prípadoch ešte dlhé roky zostanú vo výzbroji Ozbrojených síl Slovenskej republiky a dokonca aj pre udelenie dokonca generálskych hodností? Skutočne by ma zaujímalo, či je to tak v ďalších členských štátoch NATO, keď napríklad v Spojených štátoch existuje Národná univerzita obrany a súčasne aj viaceré špecializované vojenské univerzity, napríklad v belgických ozbrojených silách s hrdosťou nosia na rukávoch uniforiem označenie I ako inžinier, je skutočne zámyslom, že ak bude na vybraných funkciách v rezorte obrany požadované inžinierske vzdelanie, čo predpokladám, budú to len inžinieri, absolventi civilných vysokých škôl, ktoré plne zabezpečia prípadné požiadavky ozbrojených síl na inžinierske vzdelávanie vrátane úzko špecializovaných v takých oblastiach, ako sú výzbroj a technika pozemných a vzdušných síl a viaceré ďalšie? Nebude u žiadnych funkcií v rezorte obrany plánované aj vyššie ako inžinierske vzdelanie, t. j. vedecká hodnosť? Aké inštitúcie a akým spôsobom zabezpečia rozvoj vojenských vied? Budú to len vybraní jedinci, ktorým sa dá šanca absolvovať „draho platené“ zahraničné vojenské univerzity, ktorí skutočne zabezpečia to, čo rozvoj ozbrojených síl, aj samotný rozvoj vojenského vzdelávania bude na požadovanej úrovni z hľadiska požiadaviek na rozvoj moderných ozbrojených síl členského štátu NATO a Európskej únie? To sú niektoré otázky, o ktorých je potrebné diskutovať v rámci tohto druhého čítania. So zohľadnením uvedených skutočností a informácií vo väzbe na podľa mňa nedocenenie a de facto likvidáciu vojenského inžinierskeho vzdelávania a rozvoja vojenskej vedy v návrhu zákona predkladám nasledujúci pozmeňujúci návrh, odporúčam, aby obsah § 1 písm. 2) bol zmenený nasledovne: „Akadémia ozbrojených síl je vojenská vysoká škola univerzitného typu.“ Ďakujem za pozornosť.