Lubyová, Martina, ministerka školstva, vedy, výskumu a športu SR (2018-05-10):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci a osobitne milí žiaci, dovoľte mi, aby som sa teda vyjadrila, je to prvé čítanie, nebudem úplne detailne reagovať na všetky technické inštitúty zákona, lebo máme pred sebou ešte dlhú, dlhú trať do druhého čítania, ale chcela by som sa teda vyjadriť k takej základnej koncepčnej rovine a reagovať na niektoré konkrétne pripomienky, ktoré tu boli vznesené. V prvom rade by som chcela začať tým, že viete, že máme v procese Národný program rozvoja výchovy a vzdelávania, v ktorom stredné odborné vzdelávanie je dôležitou súčasťou a že tento program je inšpirovaný fínskym modelom. Fínsko je pred nami trochu vpredu a to hlavne tým, že tí, ktorí sa vyznáte vo vzdelávaní, poznáte, že máme tzv. Európsky kvalifikačný rámec, že podľa tohto Európskeho kvalifikačného rámca aj na Slovensku deti dostávajú vedomosti, zručnosti a kompetencie. Ale Fíni sú ešte pred nami aj v tom, že rozvinuli ďalšie tri úrovne kvalifikačného rámca, ktorý sa odráža vo vzdelávaní, a to nielenže vedomosti, zručnosti a kompetencie, ale aj postoje, hodnotová orientácia a motivácie. A ja si myslím, že dnešné vystúpenie opozičných poslancov v parlamente bolo dôkazom toho, že na Slovensku sme ešte tieto hodnoty, motivácie a postoje v našom vzdelávacom programe nemali dostatočne zakomponované. Ide totiž o to a osobitne ma mrzí, že deti musia počúvať veci, ktoré naozaj žonglujú s výrazmi ako „odpad“, ktoré naozaj sa snažia izolovane tu vyťahovať tu nejaké veľmi negatívne konotácie, ktoré naozaj nie sú v súlade s tým, čo by sme mali prejavovať aj vo vzťahu k mládeži pri pozitívnom nastavovaní vzdelávacieho systému, pri pozitívnom nastavení mládeže na to, aby jednoducho sami zapadli do tohto nového šesťúrovňového Európskeho kvalifikačného rámca, keď my sami dospelí pri prijímaní takejto dôležitej legislatívy žonglujeme naozaj s veľmi negatívnym nastavením, keď sme tu svedkami toho, že na jednej strane sa tieto nové zmeny chvália, ale na druhej strane sa okamžite zatracujú a že v každej sekunde sa kritizuje to, čo sa v ďalšej sekunde svojím spôsobom chváli. Pretože keď na jednej strane sa kritizuje Slovenská republika, nedáva dostatočné prostriedky do systému vzdelávania zo štátneho rozpočtu a nahradzuje ho eurofondami, tak keď tu máme konečne veľký prelom a dávame značné prostriedky do vzdelávania zo štátneho rozpočtu, tak sa to tu prezentuje ako plytvanie prostriedkami štátneho rozpočtu. Keď sa hovorilo o tom, že v systéme nie sú naozaj motivácie pre zamestnávateľov a že teda tie miesta nevznikajú, lebo nie sú dostatočne motivovaní, keď sa tie motivácie pre zamestnávateľov zavedú, tak sa hovorí, že sú to falošné motivácie. Keď, pán poslanec Poliačik, vy hovoríte, že tento zákonný projekt, to nie je projekt, to je legislatíva. Podľa môjho názoru tam nie je žiadne prechodné ustanovenie, že v roku 2021 sa toto končí. Toto nie je projekt, toto je normálna legislatíva a normálny systém, ktorý bude bežať nad rámec roku 2021. Čiže vy ste povedali, keď sa tento projekt skončí. Tento projekt sa nekončí, toto je normálna legislatíva a my tam nemáme niečo, že 2021 všetko zhasne. Tie inštitúty, samozrejme, aj legislatíva je živý proces, ale tu nikde nevidím, ako to bolo nejaké nepochopenie z vašej strany, prečo by sa toto malo skončiť v roku 2021. Je to legislatíva, nie sú tam prechodné ustanovenia, že by sa niečo skončilo alebo že by sa niečo malo postupne znižovať. Pokiaľ hovoríme o tom, že sú zavádzané nejaké priame platby pre podnikateľov, tak je to osobitne s cieľom toho, aby sa do tohto systému pomimo tých veľkých firiem, ktoré to doteraz mali, hlavne automobilky, a mali možnosť sa zúčastniť, dostali všetci ostatní, ktorí doteraz nemali možnosť sa tam zúčastniť, čiže najmä malé, stredné podniky a živnostníci. Je to robené naozaj na základe požiadaviek z prostredia zamestnávateľov, ktorí veľmi lobovali za to, aby tieto priame platby boli zavedené. Vy viete, že máme aj tie nepriame motivácie, čiže tie daňové odpočítateľné položky, ale tie opäť nezavádzame, tie tam už dávno sú v tom zákone. To niežeby sme zavádzali, aj tie položky tam už sú, ale samotní zamestnávatelia, sedem sestier, ako viete, aj živnostenská komora dôvodili tým, že bez tých priamych platieb opäť toto ustanovenie a tá motivácia by bola bezzubá, pretože tie daňové odpočítateľné položky nebudú dostatočným stimulom pre malé, stredné firmy a pre živnostníkov. To znamená, my sme pyšní na to, že zo štátneho rozpočtu Slovenská republika si plní svoje domáce úlohy a že podporuje to, čo je v rámci povinného systému vzdelávania, že to nemusíme suplovať eurofondami, za čo by sme boli okamžite kritizovaní, a že naozaj zamestnávatelia – a hlavne malí a strední – dostanú možnosť sa v systéme zúčastniť. A to je okrem iného aj veľkou manifestáciou toho princípu inklúzie, ktorý sa tu mnohokrát aj v reči pani poslankyne Zimenovej ocitol. Čo iné je podporou inklúzie, keď sa do systému dostávajú aj tí, ktorí sú znevýhodnení, tí, ktorí sú malí a strední, tí, ktorí sú živnostníci? A dokonca aj títo ľudia majú možnosť aj niekde na dedine a niekde, kde je len jedna kaderníčka, bude mať možnosť zobrať si nejakú učnicu a nebude musieť len táto dievka chodiť do Volkswagenu niekde 500 km ďalej. Toto je podľa môjho názoru veľkou manifestáciou inklúzie v tomto systéme a jednoducho bolo to tu nejakým spôsobom opomenuté alebo dehonestované. Pokiaľ ide o filozofiu toho systému a o to, že sociálne inžinierstvo, plánovanie, prognózovanie, registrujem tú istú takú posadnutosť tou firmou Trexima. Myslím, že až dvaja poslanci zviditeľňovali toto meno. Ja nevidím nikde v zákone napísané Trexima, my tam robíme referencie na ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré v zmysle kompetenčného zákona v tejto republike je zodpovedné za takéto prognózovanie potrieb. To znamená, že do tej miery, do akej oni čerpajú od firmy Trexima, my to ako školstvo nevieme konkrétne ovplyvniť, ale podľa môjho názoru, pokiaľ viete, čo je to firma Trexima, viete, ako sa prognózuje trh práce. Tá firma Trexima má najväčší panel v republike, panel, to znamená, že oni majú rotujúce údaje o tých istých zamestnancoch, o tých istých firmách a podnikoch počas dlhodobého časového horizontu, a to je to najlepšie, čo existuje, nič lepšie nie je okrem výberových skúmaní. Ale výberové skúmania sa aj tak robia na základe skúmaní Štatistického úradu, takže zdrojový údaj firmy Trexima je úplne v poriadku, je to naozaj aj v súlade s európskymi štandardami, ako sa robia prieskumy a výberové zisťovanie pracovných síl a ďalšie podobné výberové zisťovania sa používajú ako doplnkové zdroje údajov. Z tej firmy Trexima viete napríklad usúdiť o dynamike jednotlivých profesií, to nie je vyčerpávajúci údaj a nikto to nehovorí, že je to vyčerpávajúci údaj, ale je to dynamika jednotlivých profesií, pretože presne nie je možné sociálne naprogramovať všetko a žiadne sociálne inžinierstvo z tohto ani zďaleka nečuhá a ani predtým to tak nebolo, pretože keď poslanci VZN určovali, poslanci krajov, tak to bolo podľa mňa vrcholná demokracia a vrcholné prispôsobenie pomerov na miestne účely a nie sociálne inžinierstvo. Takže len toľko k niektorým hlavným princípom, k veľa odpovediam som sa nedostala, ale tak, žiaľbohu, časový limit mi to nedovoľuje, takže budem sa tešiť, že teda... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)