Dubačová, Viera, poslankyňa NR SR (2019-09-25):
Vážený pán predsedajúci, kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som sa v krátkosti vyjadrila k nami opätovne predkladanému návrhu zákona, ktorý spolu s Miroslavov Beblavým predkladáme. Cieľom návrhu zákona je vytvoriť legislatívne predpoklady pre vyhlásenie neplatnosti takého štúdia na vysokej škole, pri ktorom došlo k podvodnému konaniu spočívajúcemu najmä v plagiátorstve pri záverečných prácach či vypracovaní záverečnej práce inou osobou. Dôsledkom takéhoto vyhlásenia neplatnosti bude následne strata príslušného akademického titulu. V strane SPOLU – občianska demokracia máme za to, že existuje významný spoločenský dopyt po vyriešení problému podvodného získania vysokoškolského vzdelania a je v záujme Slovenskej republiky prijať opatrenia, ktorými sa zabráni opakovaniu verejne známych excesov. Problém má závažné dopady nielen na kredibilitu vysokoškolského štúdia v očiach mladých ľudí odchádzajúcich zo Slovenskej republiky práve často za lepším vzdelaním, ale aj negatívne dopady na verejné financie, pretože pri podvodne získanom vysokoškolskom vzdelaní nemožno považovať ich vynaloženie za súladné s princípom hodnota za peniaze. Už vláda Slovenskej republiky, ktorá vzišla z výsledkov volieb uskutočnených 12. júna 2010, sa vo svojom programovom vyhlásení zaviazala, že vytvorí mechanizmus na odobratie podvodne získaných vysokoškolských a vedecko-pedagogických titulov, ktorý bude riešiť individuálne aj systémové zlyhanie. Hoci počas skráteného volebného obdobia v rokoch 2010 až ’12 parlament schválil antiplagiátorskú novelu vysokoškolského zákona, pre krátkosť volebného obdobia sa parlament nezaoberal paragrafovým znením návrhu zákona, ktorý by tento mechanizmus vytvoril, a ani v súčasnosti takýto mechanizmus neexistuje. V rámci prípravy návrhu zákona predkladatelia zvažovali dva spôsoby predmetného problému. Prvý predstavoval paragrafové znenie návrhu zákona predložené práve v týchto rokoch do medzirezortného pripomienkového konania ministerstvo školstva. Tento návrh vychádzal z konštrukcie, podľa ktorej by súd určil napríklad vypracovanie záverečnej práce inou osobou ako autorom a až následne by došlo k vydaniu administratívneho právneho aktu rektorom vysokej školy o neplatnosti riadne ukončeného štúdia. Druhý spôsob predstavuje právna úprava prijatá v Českej republike o vysokých..., v zmysle zákona o vysokých školách od 1. septembra 2016. Podľa nej uskutočňuje osobitné konanie o vyslovení neplatnosti vykonania štátnej skúšky, rigoróznej skúšky či obhajoby dizertačnej práce rektor príslušnej vysokej školy. Rektor tu vyslovuje neplatnosť osobitným administratívnym aktom napadnuteľným v rámci správneho súdnictva, pričom správna žaloba má odkladný účinok. Predkladatelia sa rozhodli predložený návrh zákona postaviť na českom vzore, a to z dôvodu výhrad k prvému spôsobu vyslovených už v roku 2011 Ministerstvom spravodlivosti Slovenskej republiky. Všetky dôležité otázky je totiž potrebné riešiť najprv v správnom konaní na úrovni vysokej školy až po vydanie administratívneho právneho aktu, pretože práve vysoká škola má k prípadu najbližšie a vie v rámci správneho konania náležite zistiť skutkový stav. Súd by mal funkciu iba ako správny súd rozhodujúci o zákonnosti konania orgánov vysokej školy. Z dôvodu zákazu spätného pôsobenia práva v neprospech dotknutých subjektov bude možné použiť nové konanie na štátne skúšky či rigorózne skúšky uskutočnené po nadobudnutí účinnosti zákona. Preto veríme v strane SPOLU – občianska demokracia, že nami navrhovaná novela zákona pomôže aj týmto zvýšiť úroveň akademických titulov. Ďakujem.