Čislák, Viliam, minister zdravotníctva SR (2015-02-12):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, rozvoj poskytovania zdravotnej starostlivosti v nemocničnej oblasti prekonal v posledných rokoch veľký vývojový skok. Spôsobilo to najmä postupné zavádzanie nových vysoko špecializovaných diagnostických a liečebných postupov, komplexná elektronizácia nemocníc a zlepšovanie procesného riadenia. Tieto skutočnosti ovplyvnili aj zmenu nazerania na samotnú organizáciu starostlivosti o pacienta, pričom tendenciou je efektívnejšie využívať finančne náročnú akútnu infraštruktúru a zaviesť bezpapierové procesné riadenie, lepšie spolupracovať s poskytovateľmi následnej zdravotnej starostlivosti, a tak výrazne zvýšiť produktivitu samotných nemocníc. Nemocnice na Slovensku v tomto kontexte dosahujú pomerne nízku úroveň produktivity, čo je spôsobené najmä ich zastaranou infraštruktúrou, priemerný vek nemocnice je 44 rokov, a nevyhovujúcim logistickým usporiadaním. Z uvedeného je zrejmé, že investíciami do rekonštrukcie existujúcich budov sú už možnosti zvyšovania produktivity takmer vyčerpané, preto je potrebné priniesť koncept postupnej výstavby novej modernej nemocnice. Po vypracovaní Štúdie uskutočniteľnosti sa vláda Slovenskej republiky priklonila k alternatíve verejno-súkromného partnerstva. V samotnej príprave procesu výstavby nových nemocníc je mimoriadne dôležité realizovať dostatočne robustný prípravný proces, keďže nesprávne konfigurovanie nemocnice nie je problém len v investičnej fáze, ale aj v následných vysokých neefektívnych prevádzkových nákladoch, ktoré táto investícia vyvolá a ktoré môžu niekoľkonásobne prevýšiť samotnú investíciu. V júli 2013 vláda Slovenskej republiky zobrala na vedomie Informáciu o stave investícií v akútnej lôžkovej zdravotnej starostlivosti na Slovensku a zámer realizácie výstavby novej nemocnice v Bratislave a uložila Ministerstvu zdravotníctva Slovenskej republiky predložiť na rokovanie vlády Štúdiu uskutočniteľnosti investícií v akútnej lôžkovej zdravotnej starostlivosti na Slovensku v rámci zámeru realizácie výstavby novej nemocnice v Bratislave. Dňa 11. júna 2014 vláda Slovenskej republiky schválila Štúdiu uskutočniteľnosti investícií v akútnej lôžkovej zdravotnej starostlivosti na Slovensku v rámci zámeru realizácie výstavby novej nemocnice v Bratislave a Štúdiu uskutočniteľnosti investícií v akútnej lôžkovej zdravotnej starostlivosti na Slovensku v rámci zámeru realizácie výstavby novej nemocnice v Bratislave. Súhrnná správa, ako aj Štúdia uskutočniteľnosti – záverečná správa boli zverejnené na webovej stránke ministerstva zdravotníctva dňa 9. 1. 2015. Počas augusta až do októbra roku 2014 sa uskutočnili stretnutia s možnými záujemcami o projekt novej nemocnice. Išlo o prekvalifikačné diskusie, ktorých cieľom bolo tento projekt priblížiť, zistiť záujem a zmonitorovať potenciálny trh. A zúčastnilo sa tam 26 firiem. Termíny ďalších krokov sú indikatívne, pretože závisia od externých faktorov, ako počet žiadostí, účasť či správanie a reakcie účastníkov počas súťažného dialógu a podobne. Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky stanovilo termíny jednotlivých fáz verejného obstarávania, respektíve samotného projektu úmyselne na ich spodnej hranici, aby vytvorilo časový tlak na všetky zúčastnené strany. V prípade, že sa počas realizácie projektu vyskytnú objektívne skutočnosti, ministerstvo zdravotníctva môže jednotlivé fázy projektu predĺžiť. Časový plán je uvedený v prílohe. Dámy a páni, vzhľadom na to, že verejný obstarávateľ obstaráva koncesiu postupom súťažného dialógu, uvedené parametre predstavujú súčasný odhad a predpoklady verejného obstarávateľa, ktoré sa však na základe výsledkov dialógu môžu meniť a upraviť. Finálne parametre koncesie budú stanovené v súťažných podkladoch, ktoré budú výsledkom dialógu. Ak dovolíte, dámy a páni, chcel by som spomenúť najčastejšie chybné interpretácie a na ne zareagovať. Súťažný dialóg je najhoršia forma transparentného výberu partnera. Realita je taká, vzhľadom na samotný projekt považujeme tento model verejného obstarávania za optimálny. Práve pomocou súťažného dialógu budeme môcť so všetkými relevantnými stranami pripravovať súťažné podklady. A súťažný dialóg je jednou z možností výberu partnera, odmietame stanovisko, že ide o netransparentný postup. Ďalšia chybná interpretácia. Vláda zámerne tajila materiál. Realita je taká, že Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky nikdy nehovorilo o nesprístupnení dát, štúdia bola utajená v čase pred začatím výberového konania. Zverejnením štúdie sme nechceli dať potenciálnym záujemcom do rúk informácie o stratégii ministerstva. Hneď ako sme oznámili verejné obstarávanie, celú štúdiu sme zverejnili. Ďalšia chybná interpretácia. Hovorilo sa, že nová nemocnica bude stáť 250 mil. Teraz sa v štúdii hovorí o zisku 6,3 mld. Štát tak súkromníkovi dáva 6,3 mld. Zákon o verejnom obstarávaní jasne hovorí, že daná suma nemôže obsahovať len investície na výstavbu, ktoré ministerstvo predpokladá vo výške od 200 mil. do 250 mil. eur, ale musí predstavovať celý súhrn ročných výnosov súkromného partnera počas 30-ročnej prevádzky. Na základe predpokladaných výpočtov vyplývajúcich zo Štúdie uskutočniteľnosti je táto suma v oznámení o začatí verejného obstarávania stanovená na 6,3 mld. eur. Táto suma však nie je zisk, to sú spomínané výnosy, čiže suma bez zaplatených nákladov na platy zamestnancov, prevádzku nemocnice a tak ďalej. Ide o súkromnú nemocnicu, samozrejme, ďalšia chybná interpretácia. Ministerstvo zdravotníctva odmieta nesprávnu teóriu o tom, že ide o súkromnú nemocnicu. Štát bude nemocnicu priamo vlastniť, čiže bude mať nad ňou 100-percentnú kontrolu. Prevádzkovateľ nemocnice bude pre štát 100-percentne transparentný, štát bude mať neobmedzený prístup ku všetkým informáciám. Chceli by sme navyše zástupcov štátu v dozorných orgánoch prevádzkovateľa. Ak sa ukáže počas a v rámci dialógu potrebné nad rámec tejto pozície, aby bol štát spoluvlastníkom v spoločnosti prevádzkovateľa, budeme sa o tom uvažovať alebo sa usilovať. Ďalšie chybné tvrdenie. Hovorí sa, že nemocnica bude zmluvne zvýhodnená. Odmietam tvrdenie o tom, že nemocnica by mala byť akokoľvek zvýhodnená. Budú sa na ňu vzťahovať rovnaké legislatívne pravidlá ako na iné nemocnice koncovej siete. V žiadnom prípade viac financií nedostane a balík bude rozdeľovaný rovnako. Ďalšia chybná interpretácia. Nová nemocnica si bude vyberať iba ziskových pacientov, čiže akútnych. Nemocnica nebude nijako finančne zvýhodňovaná, vo vyrovnanom hospodárení sa bude musieť udržať predovšetkým svojou efektivitou a produktivitou. A akútny pacient nikdy nebol pre nemocnicu ziskový. Štúdia uskutočniteľnosti počíta s platbou za dostupnosť. Celková suma je počas 30 rokov vyčíslená na takmer 180 mil. eur. Či je to poriadku? Cieľom ministerstva zdravotníctva je dosiahnuť nulovú platbu za dostupnosť. Potreba platby za dostupnosť vychádza z toho, ako rizikový vidí súkromný partner daný projekt, čím je väčšie riziko, tým je nižší záujem o projekt a vyšší požadovaný výnos a potreba kompenzácie platbou za dostupnosť. Naši poradcovia pristúpili k posúdeniu projektu z konzervatívneho hľadiska, preto je tá suma taká, aká je, čiže vysokej miery vnímaného rizika. Avšak na základe diskusií počas predsúťažného dialógu sme zistili, že vnímanie rizika tohto projektu viacerými potenciálnymi partnermi je nižšie a viacerí indikovali, že platba za dostupnosť zrejme nebude vôbec potrebná, a teda bude nulová. Aj preto je cieľom ministerstva zdravotníctva počas súťažného dialógu nastaviť projekt tak, aby sa prípadné platby za dostupnosť eliminovali na nulu. Príjmy z verejného zdravotného poistenia v takom prípade plne postačia na pokrytie nákladov aj splatenie investície. Ešte raz však opakujem, naším cieľom bolo a stále je dosiahnuť, aby platba za dostupnosť bola nula. Ďalšia interpretácia. Čo ak ale vyjednávania nepôjdu podľa vášho plánu, ale budú kopírovať štúdiu uskutočniteľnosti? Poradca bol podľa nášho názoru mimoriadne konzervatívny vo svojich odhadoch. Sme presvedčení a na základe skutočností predsúťažných dialógov môžeme povedať, že v rámci súťažného dialógu môžeme dosiahnuť lepšie podmienky tak, aby bola platba za dostupnosť nulová, opakujem. Hovoríte, že súkromník dokáže postaviť nemocnicu o 40% lacnejšie ako štát. Na základe čoho toto tvrdíme? Tvorcovia štúdie vychádzali z medzinárodných porovnávaní. Je to na strane 100 štúdie pod čiarou, je tam vysvetlenie aj referencie zdrojov, na základe čoho štúdia predpokladá, že takýto projekt by štát postavil drahšie ako súkromný partner. Súkromník dokáže dosiahnuť až o 100 % vyšší prevádzkový zisk ako štát. Nuž pravda je taká, že naozaj je dôležité si uvedomiť jednu vec. Čísla, ktoré sa takto prezentujú, predstavujú prevádzkový zisk len po prvom roku prevádzkovania. V štúdiu poradcovia vychádzali z toho, že po prvom roku dokáže štát dosiahnuť tento zisk na úrovni 10 %, čo je vlastne zisk rovnajúci sa zisku našim najlepšie hospodáriacim nemocniciam. V prípade medzinárodných referencií dokáže partner tento zisk dosahovať na úrovni 20 %. Je dôležité však vnímať vývoj tohto zisku naprieč celým 30-ročným obdobím, kde by štát na konci tohto obdobia (na základe efektívnej prevádzky, produktivity a nových procesov) dokázal tento zisk zvýšiť až na 23 %, súkromný partner by na konci 30-ročnej prevádzky dosahoval prevádzkový zisk na úrovni 28 %, čo je rozdiel len 5 percentuálnych bodov. Ministerstvo zdravotníctva sa pri príprave nestretávalo, ďalšie tvrdenie v rámci štúdie, s odborníkmi a ani so samotnými zdravotníkmi. Toto vôbec nie je pravdivá informácia, pretože transparentnosť, otvorenosť a férovosť sú nosnými piliermi daného projektu. Sme sa stretávali so zdravotníkmi, rovnako aj so zástupcami lekárskej fakulty. Stretnutia boli aj so zástupcami zamestnancov, rovnako aj počas súťažného dialógu príde ten čas, keď sa do diskusií opäť zapojí aj odborná verejnosť. Ako príklad môžem uviesť to, že k pracovnoprávnym vzťahom sa budú vyjadrovať aj zástupcovia zamestnancov. Štúdiu si ministerstvo zdravotníctvo nerobilo samo, každý fakt a argument sa dá overiť, stačí si prečítať Štúdiu uskutočniteľnosti. Vážené panie poslankyne, vážení pani poslanci, dovoľte mi na záver uviesť a zhrnúť pár základných faktov. Súčasná zastaraná infraštruktúra nemocníc na Slovensku nie je schopná adekvátne reagovať na požiadavky v oblasti zlepšenia produktivity a efektivity a implementácie nových diagnostických a liečebných postupov. Výška investícií dlhodobo nedosahuje úroveň potrebnú na pravidelnú obnovu nemocníc a v posledných rokoch má klesajúci trend a tento nedostatok spôsobil výrazný nárast viditeľného a skrytého investičného dlhu. Preto ministerstvo zdravotníctva považuje projekt výstavby nových nemocníc za kľúčovú podmienku zvyšovania kvality a efektívnosti a produktivity. Ministerstvo zdravotníctva má prioritný záujem o investície do univerzitných fakultných nemocníc, nakoľko tieto nemocnice poskytujú koncovú zdravotnú starostlivosť a sú základňou pre vzdelávanie, vedu, výskum v biomedicínskej oblasti. Dlhodobo najkritickejšia situácia z hľadiska stavu infraštruktúry je Bratislava, ktorá je špecifická aj tým, že na území hlavného mesta nie je možné využívať štrukturálne fondy Európskej únie. Predchádzajúce rozhodnutia v oblasti investícií do ústavnej zdravotnej starostlivosti v Bratislave boli v minulosti viac determinované samotnou požiadavkou dostavby komplexu Rázsoch a boli pripravované bez rozsiahlej analýzy ekonomických dopadov a ich možností. Ďakujem pekne za pozornosť.