Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2017-10-11):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Myslím, že zákon o hnojivách možno sa zdá nedôležitý, ale má veľmi veľký význam pri ochrane životného prostredia. A v krátkosti zareagujem na faktickú poznámku. Áno, bolo to životné prostredie horšie, oveľa horšie, aj čo sa týkalo kvality podzemných vôd, to znečistenie z poľnohospodárskej činnosti bolo veľmi veľké a jeho dôsledky ešte vlastne sú do dnešného dňa, najmä na plochách pôvodných poľnohospodárskych družstiev je, častokrát sa nachádza znečistená pôda veľkým množstvom dusíka. Preto sa aj pri veľkých prevádzkach musia robiť takzvané východiskové správy. To znamená, aby sa zanalyzoval stav nula, kde sa povie, že v akej hodnote ten nový prevádzkovateľ má pôdu, na ktorej ide hospodáriť, aby znečistenie pôdy z poľnohospodárskej činnosti nebolo pripisované jeho aktivite. Pretože o tom je v súčasnosti zákon, o tom, že poľnohospodári musia už dodržiavať striktnejšie pravidlá, čo sa týka aplikácie najmä dusíka do pôdy, ale taktiež aj dusíka, ktorý sa nachádza, obmedzovanie množstva dusíka, ktorý sa nachádza či v krmivách, alebo pri samotnej prevádzke. Preto chcem sa aj poďakovať, že naozaj pozmeňujú; sme našli vo výbore spoločnú zhodu na to, že môžu hospodári preukázať množstvo dusíka na základe analýz akreditovanou osobou a nielen na základe štatistických prepočtov z minulosti. Chcela by som upozorniť ešte na ďalšie také rozpory, ktoré sa nachádzajú v legislatíve, avšak je to skôr na úrovni už rezortov ministerstva pôdohospodárstva, ministerstva životného prostredia, pretože by to chcelo zosúladiť existujúce vyhlášky, ktorými sa riadia príslušní poľnohospodári a projektanti pre poľnohospodársku, teda najmä živočíšnu výrobu. Tu by som chcela poukázať na stretnutie, ktoré sa konalo v marci tohto roka na pôde ministerstva pôdohospodárstva. Mala som možnosť sa zúčastniť zasadnutia k záverom o BAT, to znamená ako najlepšie dostupné technológie využívajúce sa v Európe pre intenzívny chov hydiny alebo ošípaných. A tu na tomto prerokovaní sme hovorili o nesúlade legislatívy aj s rozhodnutím Európskej komisie, ale aj nesúlad legislatívy našich interných noriem v rámci týchto dvoch rezortov. Konkrétne chcem upozorniť na nesúlad so zákonom o hnojivách 136/2000 a vyhlášky ministerstva životného prostredia č. 397/2003, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o meraní množstva vody dodanej verejným vodovodom a množstva vypúšťaných vôd, o spôsobe výpočtu množstva vypúšťaných odpadových vôd a vôd z povrchového odtoku a smerných číslach spotreby vody, a vyhlášky tiež ministerstva životného prostredia č. 684/2006, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách na návrh, projektovú dokumentáciu a výstavby verejných vodovodov a verejných kanalizácií. Tento nesúlad totižto vedie k problémom pri projektovaní prevádzok, kde sú rôzne hodnoty potreby pre jednotlivé kategórie zvierat a množstvo vody, ktoré je tiež súčasťou hnojovice ako objemu, ktorý vzniká, ktorý sa prepočíta, na základe ktorého sa prepočítava aj skladovacia kapacita pre tie nádrže na hnojovicu. V zákone o hnojivách sa presne hovorí o tom, že koľko, akú kapacitu musí mať na obdobie 6 mesiacov a je rozdiel, či sa tam započítava len skutočná produkcia toho hnoja, ktoré produkuje zviera, a započítava sa tam aj voda, ktorá vzniká napríklad pri oplachovaní maštalí, ale taktiež aj prepočet vody, ktorú zviera vypije. Nerovnakosť týchto čísel, potom spôsobuje problém pri povoľovaní na stavebnom úrade, kedy nie je jedno, či teda kapacita nádrže musí byť napríklad 5-tisíc metrov kubických alebo 6-tisíc metrov kubických. Od toho sa potom vlastne odvíja aj množstvo požadovanej poľnohospodárskej pôdy pre aplikáciu tohto hospodárskeho hnojiva. Taktiež dôležité je zosúladenie, ešte sa vrátim teda, tento nesúlad konkrétne udáva vyššie hodnoty potreby vody pre odstavčatá pri ošípaných ako napríklad dokument BAT, to znamená tie najlepšie dostupné technológie, a teda to sú tie následné požiadavky na potrebu vytvorenia väčších skladovacích priestorov. Takže toto by som chcela veľmi pekne poprosiť, pani ministerka, keby ste sa na toto mohli pozrieť aj s pánom ministrom životného prostredia. Zosúladiť tieto dáta, prípadne vychádzať z údajov, ktoré vydalo vykonávacie rozhodnutie Komisie č. 2017/302 z 15. februára 2017, ktorým sa stanovujú závery o najlepších dostupných technikách pre intenzívny chov hydiny alebo ošípaných, a tam sú tiež tabuľky opäť s rozdielnymi číslami, ako sú v našej legislatíve, menovite teda v tých vykonávacích vyhláškach. Ak dovolíte, ešte jeden krátky postreh. Tiež sa týka v súvislosti so živočíšnou výrobou. Taktiež na tomto stretnutí v marci zástupcovia zväzov hovorili aj o problematike ochranných zón, ktoré v minulosti boli zadefinované v okolí poľnohospodárskych družstiev. Boli to vlastne zóny, ktoré boli pásmom hygienickej ochrany, kde zástavba sa často v súčasnosti veľmi približuje k týmto areálom, čo spôsobuje následne vlastne sťažnosti zo strany obyvateľov, ktorí vlastne nie sú upozornení na to, že sa ich výstavba približuje k prevádzke, ktorá teda je aj zdrojom znečistenia ovzdušia. A asi by bolo dobré opätovne hovoriť o tom, že tieto ochranné pásma by mali byť zadefinované minimálne v polohe informatívnej a povinnosťou informovať toho stavebníka, že sa ide priblížiť so svojou výstavbou k existujúcej takejto prevádzke, aby dodatočne nemohol namietať a žiadať napríklad likvidáciu chovu živočíšnej výroby. Čiže toľkoto takéto moje podnety. Budem rada nápomocná, ak by bolo podrobnejšie vám poukázať na konkrétne čísla, ktoré je potrebné upraviť v tých vyhláškach. By sa určite pomohlo mnohým prevádzkam. Veľmi pekne ďakujem za pozornosť.