M. Dzurinda, predseda vlády SR: (2004-03-04):
No, ak by sme hovorili o odvetných opatreniach za prechodné obdobia na voľný pohyb pracovných síl, nebolo by to až natoľko trápne, ako keby sme to spájali s takto postavenou otázkou, že my odstúpime od záväzku, ktorý máme voči Bohuniciam. No, veď by sme sa nekonečne zosmiešnili. Je to trápnejšie ako trápne, ak niekto takto stavia problémy. Menej trápne je podľa môjho názoru hovoriť o tom,   áno, keď niektoré krajiny Európskej únie zavádzajú prechodné obdobia, ako sa k tejto téme postavíme my. Ale opäť ja vám ponúkam normálny, reálny pohľad z pohľadu záujmu Slovenskej republiky. A k tomuto pohľadu sa dopracujeme vtedy, keď si položíme otázku: Porušujú krajiny Európskej únie nejaké pravidlo, ktoré sme dohodli? Odpoveď znie, že ani jedna krajina neporušila pravidlo dojednané v prístupovom procese. Všetci vieme, že to pravidlo je 2 + 3 + 2 roky. Po dvoch rokoch sa prehodnotí, prípadne sa zavedú ďalšie 3. Po troch sa prehodnotí, prípadne sa zavedú ďalšie 2. Sú dva štáty, ak mi pamäť neklame, ktoré hneď na začiatku povedali, že využijú celé 7-ročné obdobie, a to je Nemecko a Rakúsko. Niektoré krajiny povedali, že to ešte do samotného obdobia do okamihu vstupu vyhodnotia. Takže, prvá odpoveď na takúto otázku znie, že žiadna krajina Európskej únie dosiaľ v tejto oblasti neporušila pravidlo hry. Zatvorením Bohuníc by sme my porušili pravidlo hry. Druhá vec je, že no, naozaj, tak nebuďme smiešni, ale buďme reálni. To chcú chodiť Nemci robiť na Slovensko alebo Slováci do Nemecka? Skôr je záujem našich ľudí hľadať prácu v Holandsku alebo Holanďania sa nám sem tlačia a my nevládzeme držať dvere pred Holanďanmi? Teda buďme normálni, buďme prirodzení. A po ďalšie, ešte k tejto téme by som možno povedal niečo iné. Aj dnes, a to treba občanom jasne povedať, tí Slováci, ktorí chcú robiť v Nemecku, v Holandsku, v Rakúsku – včera tu bol belgický kolega Verhofstadt, vyslovene mi povedal, kto chce zo Slovenska v Belgicku robiť a má prácu, povolenie dostane. Keď tu bol minulého týždňa Jan Peter Balkenende, premiér Holandska, mi povedal, že máme 11 tisíc Slovákov zamestnaných v Holandsku, na tento rok zvyšujú kvótu na 22 tisíc. Som si istý, že nevyplníme tú kvótu. Včera mi belgický kolega ukázal na číslach od roku 1999 do roku 2003, za tri roky o 84 % vydali viac individuálnych povolení. Holandsko má kvóty, Belgicko poskytuje individuálne povolenia. A na záver mi premiér povedal, ak sa ukáže čo len v jednom prípade, že nie sme schopní vybaviť individuálnu žiadosť, nech ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny sa okamžite kontaktuje na belgického partnera, každú takúto záležitosť vybavíme. Tak nie je pravda, že by tí Slováci, ktorí dnes chcú pracovať v krajinách Európskej únie, že by nemohli, pravda je opačná, ten počet narastá a, samozrejme, bude kontinuálne a plynule narastať. A na samý záver – nevidím na pána poslanca, to nie je dobré –    – na samý záver by som chcel ešte povedať, že kľúčové v týchto oblastiach sa mi javí a vidí, aby sme rešpektovali pravidlá hry. Aj keď Španieli vstupovali do Európskej únie, mali 8-ročné prechodné obdobie na voľný pohyb pracovnej sily. Keď Portugalci vstupovali, keď Gréci vstupovali, keď všetky tie nové krajiny vstupovali, mali omnoho dlhšie prechodné obdobia, ako dnes budú zavedené voči Slovenskej republike. Takže, nerád by som bol, keby sme na prahu vstupu do Európskej únie napínali svaly na miestach, kde by sme mohli vyzerať smiešne. Napínajme ich tam, kde to je dobré pre Slovensko. Presadzujme sa tak, ako sme sa presadili s Hyundaiom. Aj Nemci by boli radi, keby vo východných krajinách, spolkových niektorých, sa bol Hyundai usadil, ale neprišiel ani do Nemecka, ani do Španielska, ani do Portugalska, prišiel na Slovensko. V tomto ukazujme svoju silu, a nie, že budeme napínať svaly a budeme pri tom vyzerať skôr trápne a smiešne.