Mihál, Jozef, podpredseda vlády a minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2011-09-13):
Ďakujem, pán podpredseda, a prepáčte, ide to v rýchlom tempe, čo je na jednej strane potešujúce a na druhej strane občas trošku stresujúce. Dúfam, že to zvládneme. Ďakujem pekne za slovo. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení hostia, predložený vládny návrh zákona č. 40, ktorým sa mení a dopĺňa zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení, zavádza niekoľko dôležitých zmien v prospech druhého piliera, v prospech zlepšenia podmienok našich sporiteľov a hlavne preto, aby sporitelia pri zabezpečení rizika dostatočným spôsobom získali v druhom pilieri omnoho vyššie výnosy, ako je to doteraz. Chcem pripomenúť, že druhý pilier bol zavedený preto, aby sme zásadným spôsobom zmenili nastavenie nášho dôchodkového systému a aby sme súčasnej strednej a mladšej generácii týmto spôsobom zabezpečili dostatočné a slušné dôchodky v ich budúcnosti. Takže pár slov k zmenám, ktoré som naznačil, ktoré sú teda dobre známe vám, ctené panie poslankyne, ctení páni poslanci. V prvom rade ide o zmenu princípu vstupu do druhého piliera, návrh hovorí o automatickom vstupe do druhého piliera pre mladých ľudí s tým, že mladí ľudia sa môžu slobodne rozhodnúť z druhého piliera vystúpiť v dostatočne dlhej dobe dvoch rokov od ich zaradenia do systému. Ďalej sa menia aj odplaty v druhom pilieri, a to tak, že podľa návrhu sa ruší odplata za zhodnotenie v konzervatívnom fonde a zároveň v akciovom dôchodkovom fonde a v zmiešanom dôchodkovom fonde dochádza k zmene výpočtu tejto odplaty, samozrejme, je to všetko v prospech sporiteľov. Zmena nastáva v definovaní systému garancií. Doterajší systém garancií, ktorý sa navonok zdal byť veľmi ľúbivý, zaznamenal vlastne to, že správcovské spoločnosti boli nútené pod vplyvom takýchto nastavení investovať prostriedky sporiteľov veľmi konzervatívnym spôsobom, čo malo negatívny dopad na výnosy sporiteľov. Môžme sa sporiť o to, či je dobré, alebo zlé v tomto ťažkom období investovať do akcií. V každom prípade, ak by správcovské spoločnosti investovali relatívne konzervatívnym spôsobom do dlhopisov napríklad členských krajín eurozóny, samozrejme, tým nehovorím o Grécku, ale hovorím tým o krajinách s trojáčkovým ratingom, ako je napríklad Nemecko, tak by zhodnotenie sporiteľov v reáli bolo kladné. V súčasnosti však reálne zhodnotenie sporiteľov je pri porovnaní s infláciou jednoznačne záporné, sporitelia vlastne inkasujú nie zisky, ale straty. A keby sme aj hovorili o nominálnom zhodnotení, tak po odpočítaní poplatkov je nominálne zhodnotenie veľmi symbolické a len málo nad tou pomyslenou nulou. Preto navrhujeme, aby sa systém garancií zachoval, ale zachoval iba v jednom konzervatívnom fonde, tam to má naozaj svoj zmysel, pričom tento systém garancií treba zmeniť. Treba ho zmeniť tak, že dĺžka porovnávacieho obdobia nebude smiešnych 6 mesiacov, ale reálnych 60 mesiacov, alebo, inými slovami, 5 rokov, pričom zároveň k posilneniu garancie dochádza preto, pretože správcovská spoločnosť musí garantovať majetok sporiteľa tak, že nesmie klesnúť pod tú štartovaciu hodnotu po odpočítaní poplatkov. Dnes to je totižto tak, že ak správcovská spoločnosť zhodnotí nominálne majetok o 1 euro, ale vypýta si 10 eur na poplatkoch, čiže nominálna strata sporiteľa je 9 eur, tak je to úplne v poriadku a takéto garancie sú k ničomu. Čiže garancie chceme ponechať, ale nastaviť ich omnoho rozumnejšie a tak, aby sporitelia mali reálne na výber a mohli sa slobodne rozhodnúť, akým spôsobom chcú, aby boli investované ich prostriedky. Formálna zmena – premenovanie fondov tak, aby lepšie vyjadrovali svoju podstatu, to znamená, konzervatívny dôchodkový fond by sa mal po novom volať dlhopisový dôchodkový fond, vyvážený dôchodkový fond sa bude po novom volať zmiešaný dôchodkový fond a rastový dôchodkový fond sa bude volať akciový dôchodkový fond. Ale okrem toho je dôležité, že navrhujeme zaviesť nový fond, štvrtý v poradí, tzv. indexový dôchodkový fond, ktorého podstatou bude investovanie správcovských spoločností do tzv. akciových indexov. Je to veľmi transparentný spôsob investovania na akciových trhoch, kde sporiteľ dopredu bude vedieť, akým spôsobom bude správcovská spoločnosť zhodnocovať jeho vklady, jeho prostriedky a čo môže teda reálne očakávať od svojej účasti v tomto novom fonde. Zároveň bude tento fond atraktívny aj preto, lebo práve z dôvodu tzv. pasívnej investičnej stratégie bude tam veľmi nízky poplatok, len 0,2 % z hodnoty majetku sporiteľa, a čistá nula za zhodnotenie. Prečo takto? No jednoducho preto, lebo tam skutočne nemusí správcovská spoločnosť zamestnávať nejakých ťažkých borcov na investovanie, pretože skutočne bude len kopírovať ten vývoj, ktorý je na príslušných indexových, na príslušných indexoch, resp. akciových trhoch a podobne. Dôležitá zmena. Dôležitá zmena, ktorá je vítaná, myslím, všetkými, a to je možnosť rozložiť investíciu sporiteľa do dvoch dôchodkových fondov. Sporitelia túto možnosť môžu, nemusia využiť. Ak ju využijú, tak bude platiť pravidlo, že jeden z týchto fondov bude dlhopisový, čiže konzervatívny, s garanciami, a druhý fond môže byť niektorý z tých troch ďalších. Čiže napríklad sporiteľ si môže dať povedzme 30 % do dlhopisového fondu a zostávajúcich 70 do akciového fondu. Je to na jeho rozhodnutí. Ďalšia zmena je tzv. automatický presun sporiteľa medzi dôchodkovými fondmi. Doterajšie nastavenie nebolo príliš šťastné, čo sa v praxi, myslím, jasne ukázalo, pretože pri pevne danej vekovej hranici sporiteľa sa celý jeho majetok presúval z jedného fondu do druhého, čo z hľadiska okolností, ktoré mohli a aj nastali na trhoch, mohlo znamenať jeho poškodenie. Nový spôsob znamená, že v roku, v ktorom sporiteľ dosiahne svoju päťdesiatku, sa 10 % jeho majetku presunie do dlhopisového fondu, v ďalšom roku ďalších 10 % a tak ďalej, postupne až do šesťdesiatky sporiteľa, čiže v roku, v ktorom sporiteľ dosiahne 60 rokov, bude mať 100 % svojho majetku v dlhopisovom garantovanom fonde. Tým sa zabezpečí to, aby relatívne krátko pred odchodom do dôchodku nemohlo dôjsť k znehodnoteniu jeho prostriedkov. Množstvo zmien, množstvo drobných nenápadných zmien, ale dôležitých zmien, ktoré nájdeme v celom zákone, znamená vyššiu ochranu a zabezpečenie majetku v dôchodkových fondoch voči rôznym druhom rizík. A na záver treba pripomenúť, že novela ustanovuje správcovským spoločnostiam aj nové, silnejšie alebo väčšie povinnosti voči sporiteľom z pohľadu ich informovania. Na záver ešte dodám, že účinnosť sa navrhuje od 1. novembra, pričom však zákon hovorí o 5-mesačnej prechodnej dobe, počas ktorej sa garancie zachovajú v súčasných troch dôchodkových fondoch, a to znamená, že sporitelia budú mať dostatok času 5 mesiacov na to, aby sa rozhodli presunúť svoju investíciu z fondu do fondu tak, aby v súlade s našimi zámermi a v súlade s novými možnosťami mali majetok v tých fondoch, ktoré najlepšie spĺňajú ich predstavy o sporení či investovaní. Samozrejme, dal som už niekoľkokrát záväzok, a znova to zopakujem, počas tejto doby bude ministerstvo práce robiť veľmi serióznu a poctivú kampaň, počas ktorej sporiteľom vysvetlí výhody a nevýhody jednotlivých typov fondov, riziká, ktoré sú spojené s investovaním do jednotlivých typov fondov, a potenciálne výnosy, ktoré môžu sporitelia očakávať. Všetky zmeny sú urobené v prospech sporiteľov, všetky zmeny sú urobené na to, aby majetok sporiteľov bol dostatočne garantovaný a zároveň aby sporitelia konečne začali dosahovať reálne výnosy. Verím preto vo vašu podporu tohto návrhu. Ďakujem.