Kažimír, Peter, poslanec NR SR (2011-04-06):
Ďakujem, pán predsedajúci. S radosťou sa vyjadrím k rozprave. No čo dodať? Ja tiež niečo priložím ku kolegom v odpovedi na rozcítenú spoveď dobrého hospodára Igora Matoviča, lebo počuli sme veľa čísel. Veľa detí a vnukov aj starých materí sa spomenulo. Ale naozaj tá ekonomická teória, ktorú predložil pán Matovič, bola zaujímavá. Ale ja by som aj z hľadiska precítenia podstaty ekonomických cyklov protikrízových stimulácií ekonomiky ap., odporučil, pán Matovič, ešte niečo dopíliť, možno navštíviť nejaký kurz katolíckej univerzity v Trnave, možno aj v miestnom nárečí. A bolo by to určite lepšie. Ja už som vám raz odporúčal pozrieť si jeden film. Ja už ten titul nebudem spomínať, aby sme sa obaja necítili trápne. Ale teraz mám pre vás iný titul knižky: Lesk a bieda kurtizán. Je to veľmi dobrá kniha. A na to, ako Obyčajní ľudia hopsajú medzi koalíciou a opozíciou v tých svojich názoroch, myslím, tento titul je celkovo priliehavý. Lesk a bieda kurtizán sa to volá. (Potlesk.) Alebo je ešte iná moja obľúbená knižka: Opice z police. Rád to čítam deťom. A najbližšie keď pán Matovič donesiem nejakú plyšovú opicu domov, ja už viem, ako ju pomenujem. (Smiech a potlesk v sále.) Daň z pridanej hodnoty je veľmi efektívny druh dane. Naozaj príjem z nej má štát skoro ihneď. Naozaj sa ľahko vyberá aj oveľa ľahšie kontroluje jej výber ako pri daniach priamych. Všade vo svete platí, že daň z pridanej hodnoty je pre štáty takým v podstate zariadením rýchleho stravovania, DPH je de facto taký fiškálny fast food alebo, ak to chcete po slovensky, ak sa štát potrebuje rýchlo a dobre nažrať, tak zvýši DPH. No ale všetci vieme, že z takého stravovania občas bolí brucho. A ja vám o niekoľkých príkladoch takéhoto bolenia brucha chcem povedať. Hospodársky rast. Vo vlastnom programovom vyhlásení máte napísané zlatým písmom, že najprirodzenejším spôsobom konsolidácie znižovania deficitu a zadlženia je zdravý ekonomický rast a rast zamestnanosti. No tak sa pozrime na čísla, čo sa udialo za posledné 3 štvrťroky. Rast HDP vo štvrtom kvartáli minulého roku klesol na 3,5 %, odhadovaný rast na rok 2011 sú len 3 %. Čiže je tu odhad na základe údajov Eurostatu, dochádza k poklesu HDP zo 4,1 % v minulom roku na 3 % v roku tomto, kde sa vlastne plne má prejaviť negatívny dopad úsporného balíka vlády najmä na konečnú spotrebu domácností. Pokles rastu HDP v roku 2011 v porovnaní s rokom 2010 je podľa Eurostatu v Európskej únii, v EÚ 27, len o 0,1 %. V eurozóne je to 0,2 %, ale na Slovensku, tu, pozor, sa predpokladá pokles rastu až o 1,1 %. Počas prvého kvartálu 2010, to sme boli pri kormidle ešte my, boli sme na 1. mieste v raste HDP v EÚ 27, chvalabohu. Počas druhého kvartálu 2010 bolo Slovensko na 3. mieste v EÚ 27 a na 2. mieste v eurozóne, štvrtého kvartálu 2010 sme už boli na 8. mieste v HDP, v EÚ 27. A v tomto roku sa prognózuje ďalší rast. Prečo sa tak deje? No máme problém s domácou spotrebou. A to je základný problém, o ktorom vie určite aj minister financií Mikloš. A veľmi dobre vieme, že síce máme rast, chvalabohu, rast po vyvrcholení krízy, ale ten je založený na zahraničnom dopyte. A to ešte tu máme signály poklesu v posledných dňoch, posledné analýzy, pokles ekonomického sentimentu. To znamená, aj tam už dochádza k nižšiemu počtu zákaziek. Ale to čo, čo gniavi náš ekonomický rast, a tým pádom obmedzuje aj naštartovanie zamestnanosti, ktorý naozaj všetci potrebujeme, bez ohľadu na to, aké politické farby na sebe nesieme, to je brzdené domácou spotrebou. A domáca spotreba je gniavená, bohužiaľ, zvyšovaním cien. Tak poďme na nejaké čísla. Nemôžete mi jednu vec vyčítať, keď sme tu debatovali o zvyšovaní DPH na jeseň alebo v decembri, to bolo vlastne v druhom čítaní, jasne sme vás upozorňovali na to, že sú signály z oficiálnych inštitúcií, ako je napr. FAO, špecializovaná agentúra OSN, ktorá vlastne potvrdzovala to, že svetové indexy cien potravín sa dostávajú na predkrízové úrovne, to znamená úrovne roku 2008, keď vlastne vznikol aj taký nový fenomén, ktorý sa nazval agflácia. Tieto signály tu už boli jednoznačne po odznení vrcholu krízy koncom minulého roka. A je úplne jasné, že nárast DPH a ďalšie opatrenia, o ktorých by sme mohli hovoriť, pridajú k tomu efektu, čo sa aj jednoznačne stalo. Čísla. Aj napriek výraznému rastu cien v januári tohto roku vo februári došlo k ich ešte výraznejšiemu rastu. A tak Slovensko zaznamenalo najrýchlejší rast cien od februára roku 2009. To znamená, ceny vo februári tohto roku rástli najrýchlejšie za posledné dva roky. Medziročná inflácia vo februári 2011 opäť zaznamenala nárast z 3 % v januári na 3,3 % vo februári tohto roku. Medziročný rast cien je spôsobený najmä vyššími cenami potravín, ktoré vzrástli z januárových 6,1 na 6,6 %, vyššími cenami na bývanie, vodu, elektrinu, plyn, ktoré vzrástli z januárových 3,7 na 4,1 % vo februári, a vyššími cenami dopravy, ktoré vzrástli z januárových 4,0 na 5,5 % vo februári. Nielen my, ale aj bankoví analytici sa domnievajú, že toto navyšovanie cien bude pokračovať, a to z jednoduchého dôvodu, pretože navyšovanie cien hlavne v oblasti energií a v prípade poľnohospodárskych komodít, naozaj aj zrušenie červenej nafty a nárast cien nafty v korunovom vyjadrení o 10 korún na jeden liter nafty oproti minulému roku, tento efekt sa prenesie do cien potravín až v druhom polroku tohto roku. Čoho sme sa teda dožili, je, a to je naozaj veľmi podstatný fakt, na ktorý vás chcem upozorniť, medzimesačná inflácia medzi decembrom 2010 a januárom 2011. Je to v podstate fotografia, pretože všetci vieme, že od 1. 1. 2011 boli zavedené a do účinnosti vstúpili zákony, inak povedané, váš konsolidačný balíček vrátane zvýšenia DPH. Takže v januári sme dosiahli najvyššiu medzimesačnú infláciu v celej Európe, a to 2,1 %, priemer Európskej únie bol záporný, bol mínus 0,4 %, priemer eurozóny bol mínus 0,7 %. Čiže tu naozaj neplatia výhovorky na to, že to zdražovanie bolo minimálne v čase tej fotografie, medzi decembrom a januárom, spôsobené nárastom svetových cien, pretože raketovo museli, samozrejme, rásť ceny aj v iných krajinách. Pritom najvyššie, opakujem, rástli na Slovensku. Podobne je to s cenami týkajúcimi sa bývania, teda vody, elektriny, plynu a iných palív. Tam máme zase absolútny prím európsky, sme prví v Európe. Medzimesačná inflácia v porovnaní januára a decembra v potravinách znamená pre nás druhé miesto. Tam by sme sa mohli teda týmto spôsobom snáď tešiť, ale to je teda naozaj taký smiech cez slzy. Takže ak sa vrátime k celkovým ekonomickým fundamentom, tak vidno, že naozaj máme problémy s ekonomickým rastom a máme problém s nezamestnanosťou. Nemusím vám pripomínať to, čo určite nebudete radi počuť, že máme harmonizovanú nezamestnanosť 14,5 %, najvyššiu nezamestnanosť v tejto krajine od januára roku 2005. A toto je fakt, nad ktorým sa musí určite každý pozastaviť, lebo to je nielen o osudoch tých ľudí, to je aj o stave verejných financií, pretože tí ľudia štát niečo stoja namiesto toho, aby tí ľudia v pracovnom procese štátu niečo zaplatili. A my sme nikdy nemali spor v tom, že sa deficit má znižovať a že sa majú sústreďovať sily na znižovanie dlhu, ale mali sme spor v tom, akým spôsobom to urobiť. A viete veľmi dobre, že po tomto zákone nasleduje zákon o mimoriadnom solidárnom odvode z pasív bánk. A to by mal byť spôsob, akým by malo byť nahradené zvýšenie DPH, pretože je pravdou, že zníženie o 1 % nespôsobí zázrak, ale bude to efekt niečoho ako vypustenie pary z hrnca, keď ten nárast, ktorý hrozí kvôli efektom svetového zvyšovania cien, tu bude pokračovať, by ten tlak mohol zmierniť. Ja, samozrejme, som realista. Mne je úplne jasné, asi ako sa k tomuto návrhu postavíte, aj keď hneď za mnou pôjde kolega Počiatek, ktorý sa bude u vás uchádzať o podporu zákona na zavedenie takzvanej bankovej dane, ktorou by sa dal v plnej alebo aspoň čiastočnej miere saturovať výpadok DPH a zníženia DPH z 20 na 19 %. Čiže som realistom. Ale chcem vás úplne v závere upozorniť na jednu vec. Rozpočet na tento rok sa nejako vyvíja. A my máme ako krajina isté záväzky, pevné záväzky vo veľmi vážnej dobe. A musíme znížiť deficit do roku 2013 pod 3 %. My ako opozícia máme prístup k takým informáciám, už len podľa ktorých to bude naozaj veľmi zložité, pretože ministrovi financií na roky 2012 a 2013 chýbajú peniaze. A ja budem teraz veľmi nedobrým vedcom, ale myslím si, že sa tu na jeseň tohto roku stretneme pri veľmi búrlivej diskusii o tom, ako sa možno aj vy prekvapene dozviete to, že tu bude plánovaný ďalší nárast daní. A obávam sa, aby sme neskončili opäť pri tom fiškálnom fast foode, to znamená zvyšovaní DPH. Takže aj toho sa môžeme dožiť na jeseň, obzvlášť ak budete chcieť dostať slovo, ktoré Slovenská republika dala, to znamená deficit znížiť do roku 2013. Toto je jedna zo šancí, aby ste to možno nemuseli robiť. Ďakujem. (Potlesk.)