T. Bastrnák, poslanec: (2007-11-30):
Dovoľte mi, aby som povedal niekoľko slov k predloženému návrhu rozpočtu pre rezort zdravotníctva. Musím konštatovať, že na prvý pohľad rozpočet v kapitole ministerstva zdravotníctva vyzerá optimisticky, ale len na prvý pohľad. Vláda sa vo svojom programovom vyhlásení pre oblasť zdravotníctva zaviazala, že, citujem: „Vláda považuje zdravotníctvo za jednu zo svojich priorít. Vláda zabezpečí princíp solidárnosti v zdravotníctve. Vláda zabezpečí navýšenie finančných prostriedkov pre zdravotníctvo v roku 2007 cestou zvýšených platieb poistného za skupiny občanov, kde  je   platiteľom štát zo 4 % priemernej mzdy na 5 % priemernej mzdy. Vláda zabezpečí, aby verejné výdavky na zdravotníctvo vyjadrené v percentách z HDP mali rastúcu tendenciu. Môžem len konštatovať, že už v roku 2007 vláda nenaplnila svoje programové vyhlásenie, keď zvýšila platby za poistencov štátu len na prvé štyri mesiace. Úhradu vyšších platieb v nasledujúcich mesiacoch podmienila prijatím takých racionalizačných opatrení Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, ktoré zabezpečia dostatok finančných prostriedkov na úhradu vyššej platby štátu. Opatrenia neboli prijaté, a tak vláda najjednoduchším spôsobom problém vyriešila. Ďalej vyššie platby neplatila. Tak sa do zdravotníctva nedostalo zhruba 4,1 mld. Sk. Namiesto peňazí však pán minister zdravotníctva predložil vláde a verejnosti materiál, v ktorom poukázal na zadlženosť zdravotníckych zariadení. Dlh za prvý polrok 2007 vzrástol oproti roku 2006 o 546 mil. Sk. Na výšku dlhu pôsobilo nedofinancovanie rezortu prostredníctvom platby štátu, ako aj neprijatia takých opatrení, ktoré by systémovo riešili otázku zdrojov ich efektívneho využitia v kvalitnom zabezpečení zdravotnej  starostlivosti. V tomto roku prichádza vláda s takzvaným ústretovým riešením zvýšiť platbu štátu za poistencov štátu vo výške 4,5 %. Ak vláda naozaj považuje zdravotníctvo za jednu zo svojich priorít, mala prísť minimálne s návrhom zvýšených platieb poistného za skupinu poistencov štátu na úrovni 5 %, čo by prinieslo už v roku 2008 ďalších 3,3 mld. Sk. Tým by vláda ukázala, že jej programové vyhlásenie je pre ňu záväzné a má snahu, prioritu zdravotníctvo riešiť. Musím konštatovať, že ani navýšenie platby za poistencov štátu problémy v zdravotníctve nevyriešia, naopak, zdravotníctvo progresívne bez prijatia systémových opatrení sa bude zadlžovať, čím sa, pochopiteľne, zhorší dostupnosť zdravotnej starostlivosti a bezpochyby efektívnosť a kvalitatívna úroveň. Dôsledok takejto progresie je jednoznačný. V prvom rade nespokojnosť pacienta, nespokojnosť poskytovateľov a ich odchod do motivačného prostredia do zahraničia. Proklamatívne racionalizačné opatrenia ministerstva zdravotníctva sú iba akýmsi záchvatom riešiť tieto problémy. Tým, že hovorím záchvatom, zdôrazňujem, že ide o nekoncepčné, nesystémové operatívne riešenie čiastkových oblastí bez ich systémovej previazanosti a bez jasnej koncepčnosti. Všetko sa to deje ako v oblasti liekovej politiky, tak v oblasti ekonomizácie zdravotníckych zariadení, sprehľadnenia vzťahov a finančných tokov, ako aj v extenzívnom krytí zdravotníckych činností z nepostačujúcich zdrojov z verejného zdravotného poistenia. Vláda sa dostala do protirečenia v proklamácii a v konaní, a to tým, že súc si vedomá nedostatku zdrojov, neprijíma razantne systémové zmeny a necháva sa učičíkať prozaickými opatreniami ministerstva zdravotníctva, ktoré majú viac proklamatívny ako efektívny charakter. Vláda svojimi opatreniami deformovala a degradovala efektivitu využívania zdrojov vo verejnom zdravotnom poistení. Ministerstvom deklarované úspory v liekovej politiky sú zavádzaním občanov a neserióznym proklamovaním niečoho, čo by malo uspokojiť vládu. Nepreukázalo sa, že zmeny kategorizácie a zníženia DPH na lieky budú znamenať znížené náklady. V skutočnosti sa náklady zvýšili a podľa analýz z údajov zdravotných poisťovní cena ovplyvňovala náklady na lieky výraznejšie ako ich spotreba. Predpokladom znižovania nákladov na lieky je znižovanie ich spotreby reguláciou. Pripravovaná degresívna marža nebude znamenať taký efekt, aký pán minister predkladá verejnosti. Postupne sa v zdravotníctve presadzuje prostredníctvom regulačných opatrení centralistické, monopolisticky ladené, štátom dirigované zdravotníctvo so všetkými dôsledkami rovnostárstva, neefektívnej dostupnosti i kvality. Vrátim sa k programovému vyhláseniu vlády, v ktorom sa vláda zaviazala, citujem: „Vláda považuje podporu nepovinného zdravotného poistenia za rozhodujúcu či umožnením prístupu zdravotnej starostlivosti nehradenej zo zdravotného poistenia a k zníženiu bezprostredného finančného dopadu k spoluúčasti. Vláda zváži možnosť daňového zvýhodnenia platby na nepovinné zdravotné poistenie.“ Dá sa predpokladať, že táto časť programového vyhlásenia je v kontradikcii s populistickými postupmi tejto vlády a že teraz možno otvorene povedať, že tento moment programového vyhlásenia ostane hrdzavieť na papieri. Ako sa ukázalo v návrhu rozpočtu na rok 2008, štát nemá prostriedky ani na projekty, ktoré ešte nedávno uvádzal ako svoju štátnu stratégiu. V návrhu rozpočtu sa nenachádzajú zdroje na zavedenie e-health na Slovensku. Odhad za vedenie elektronizácie zdravotníctva predpokladá potrebu 1 mld. ročne. Rozpočet obsahuje nedostatočné zdroje potrebné na rekapitalizáciu nemocníc na zabezpečenie prirodzenej reprodukcie aktív nemocníc, kde štát mal investovať minimálne 4 mld. ročne. Na záver musím konštatovať, že napriek zvýšeniu platieb štátu to nenapĺňa skutočné požiadavky a potreby občanov a zdravotníkov, vláda populisticky pridáva do systému a nedokázala určiť správnu diagnózu celého zdravotníctva. Ďakujem vám za pozornosť a dovoľte mi, aby som ešte predložil pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona o štátnom rozpočte úplne iného charakteru. Po prvé, v kapitole Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky výdavky k programu 0530306 modernizácia a rozvoj cestnej infraštruktúry zvýšiť o 20 mil. Sk a v rámci tohto programu vytvoriť cieľ 3, ktorý znie: v roku 2008 realizovať stavbu cesty 1/63 Komárno s križovatkou MK Hadovská cesta presun z rezervy vlády SR. Prosím, o tom potom dajte hlasovať, a keby to neprešlo, tak by som dal ďalší návrh, o ktorom tiež, prosím, hlasovať. V kapitole Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR vytvoriť program 0530205  v roku 2008 realizácia a stavby cesty 1/63 Komárno križovatka MK Hadovská cesta v hodnote 20 mil. Sk presunom z rezervy na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únie. Odôvodnenie: Mesto Komárno je okresným mestom, je hospodárskym centrom regiónu, cez mesto prechádza hlavná dopravná tepna spájajúca región s hlavným mestom SR. Napriek tomu na území mesta doteraz nebola vybudovaná žiadna okružná križovatka. Bratislavská cesta je zberná komunikácia funkčnej triedy B/1 a slúži ako prieťah cesty 1. triedy, privádza viac ako 50 % vozidiel vodičov prichádzajúcich do Komárna, zároveň odvádza vodičov vozidiel smerujúcich do Bratislavy. Ďalšie prístupové cesty sú štátna cesta 1/63 z východnej strany, cesta 2/573 zo severnej strany a cesta 1/64 od hranice s Maďarskom. V dôsledku vysokej intenzity premávky počas ktorejkoľvek hodiny v dennej dobe, najmä však v čase rannej a popoludňajšej dopravnej špičky sa vytvárajú kolóny vozidiel, a to nielen osobných, ale aj autobusov a nákladných vozidiel, ktoré sa nedokážu dlhé minúty pripojiť na Bratislavskú cestu. Je to najfrekventovanejšia cesta v Komárne a zároveň aj najnehodovejšia cesta v okrese. Uvedené okolnosti potvrdzujú analýzy Okresného dopravného inšpektorátu PZ v Komárne. Projektová dokumentácia k právoplatnému územnému rozhodnutiu a právoplatné stavebné povolenie boli pre uvedenú stavbu zabezpečené Slovenskou republikou, Slovenskou správou ciest, sú teda zabezpečené všetky technické podklady a právne podmienky na realizáciu stavby v rozpočtovom období. Na základe uvedenej skutočnosti navrhujem z rezervy vlády, z rezervy štátneho rozpočtu vyčleniť 20 mil. Sk na zabezpečenie realizácie stavby cesty 1/63 Komárno križovatka MK Hadovská cesta. Ďakujem vám za pozornosť.