Mihál, Jozef, podpredseda vlády a minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2010-10-13):
Ďakujem. Dovoľte niekoľko poznámok k valorizácii dôchodkov. Myslím si, že treba povedať ešte jednu vec, ktorú si málokto uvedomuje. Nová valorizácia dôchodkov sa netýka len starobných dôchodkov, týka sa aj invalidných dôchodkov. Invalidné dôchodky sú omnoho nižšie ako starobné. To znamená, ak hovoríme o valorizácii o pevnú sumu, vypočítanú na základe priemerného starobného dôchodku, tak tento spôsob veľmi výrazne zvýhodní od roku 2012, keď to takto bude fungovať, invalidných dôchodcov. Čiže ten prvok solidarity, o ktorom hovoríme, zasiahne v tom pozitívnom slova zmysle naozaj tých najzraniteľnejších. Sú invalidní dôchodcovia, ktorí majú dôchodky 100, 150 eur. A tých je naozaj veľa. Tu sa nehrajme o to, že to je desaťtisíc ľudí, to sú veľké skupiny ľudí, ktorým sa takto dosť výrazne pomôže. Ďalej by som chcel pripomenúť to, čo tu už odznelo vo faktických poznámkach. Hovoríme o zmene valorizácie od roku 2012, nie od roku 2011. To znamená, poprosím opozíciu nepoužívať vo svojich príkladoch čísla vypočítané na základe rastu inflácie a priemerných miezd, s ktorými pracujeme pri zvyšovaní dôchodkov v roku 2011. To sú veľmi falošné argumenty. Ak už chcete, byť korektní, tak poprosím, skúste si pozrieť, ako sa odhaduje inflácia, ako sa odhaduje rast priemerných miezd, aké budú tieto parametre, pri ktorých budeme vychádzať pri reálnom zvyšovaní dôchodkov v roku 2012. Ja to len naznačím, sú to odhady. Rast inflácie má byť o 3,5 %, to znamená, po novom sa priemerný dôchodok bude zvyšovať o vyše 12 eur. A keď si predstavíte invalida, ktorý má dnes stoeurový dôchodok, tak tých 12 eur bude pre neho naozaj veľmi zaujímavé zvýhodnenie. Ďalej by som chcel ešte pripomenúť spôsob komunikácie medzi vládou a sociálnymi partnermi na pôde tripartity. Je absolútne korektný a plne rešpektuje dohodnuté pravidlá. Odbory, ale aj zamestnávatelia mali k dispozícii návrhy zákonov tak, ako kážu príslušné predpisy. To znamená 3, dokonca až 4 dni pred termínom rokovania. Dokonca tripartita sa posunula na žiadosť odborov o 1 deň neskôr, hoci sme to vôbec nemuseli odsúhlasiť, aby sme tak dali ešte väčší priestor na preštudovanie návrhov. Čiže to, čo tu spomínal pán poslanec Ondruš, nie je pravda, neboli to žiadne 2 dni, bolo to tak, ako káže príslušný predpis. Mimochodom, ja som už mal, samozrejme, niekoľko rokovaní s odborármi aj medzi štyrmi očami. A medzi tými štyrmi očami zazneli rôzne zaujímavé poznámky, ako predošlá vláda prerokovávala s odbormi návrhy zákonov. Nebudem to radšej komentovať, pretože boli to veľmi úsmevné príbehy, ktoré mi odborárski predáci rozprávali. Ešte jedna technická poznámka alebo na vysvetlenie k vymeriavaciemu základu, poprosím, pre všetkých, ktorí nevedia, čo je to sociálny fond a akým spôsobom sa zdaňuje. Sú dve zásadné možnosti, ako využívať sociálny fond vo firmách tak, aby sa z neho nemuseli platiť ani dane a ani odvody. A tak to vo väčšine firiem aj robia. Bohužiaľ, vidno, že niektorí poslanci 20 rokov sú v týchto laviciach a nevedia o tom, čo je to život. Takže prvá využívaná možnosť je využívať sociálny fond na dotáciu stravovania. Zamestnávateľ musí podľa Zákonníka práce prispievať zamestnancom na stravovanie vo výške 55 % z ceny jedla. O tom hovorí Zákonník práce. To sú náklady zamestnávateľa. Ďalej ale zamestnávateľ môže prispievať ďalšou sumou na stravovanie zo sociálneho fondu. Ak tak činí, tieto prostriedky sú oslobodené u zamestnanca od dane. A to znamená aj po novom, aj po starom oslobodenie aj od platenia odvodov. Tak to bolo, tak to zostáva. To je hlavný spôsob, ako zamestnávatelia využívajú sociálny fond. Druhá alternatíva je, sú rekreácie a rôzne kondičné pobyty a podobne. Ak zamestnávateľ z prostriedkov sociálneho fondu prenajme alebo zaplatí nejakému majiteľovi nejakého penziónu alebo, povedzme, nejakého fitnesu tieto priestory, čiže ak tá fakturácia prebehne medzi majiteľom zariadenia a firmou, tak potom zamestnanci, ktorí to zariadenie využívajú, majú tento nepriamy príjem zo sociálneho fondu oslobodený od dane a oslobodený aj od odvodov. Zamestnávatelia to vedia, žiaľ, nevedia to niektorí poslanci. Ďalej by som ešte chcel okomentovať jednu námietku, že odvody by sa mali platiť len z príjmov za prácu. No neviem, ako dlho to trvá tak, ale povedal by som, že temer vždy to bolo tak, že odvody sa platia aj z príjmov za čerpanú dovolenku. Pri dovolenke, ako to všetci dobre vieme, sa nepracuje, čiže nejde o príjem za prácu, ide o náhradu mzdy za dovolenku. A z tohto príjmu, ktorý teda rozhodne nie je za prácu, sa odvody neplatia. Takže nie je žiadnou raritou, že by sa odvody mali platiť aj z odstupného ap. ktoré je náhradou, ktorú dostáva zamestnanec pri odchode zo zamestnania. A dostáva tú náhradu vo výške priemerných mesačných platov, či dvoch, či troch. Ide tu o väzbu na predošlý príjem. No a ďalej, skôr na záver, by som ešte pani poslankyni Tomanovej, ktorá použila istý osobný útok na moju adresu, rád položil otázku, či ona platila odvody z odmeny na príkaznú zmluvu, ktorú uzavrela na jar sama so sebou vo funkcii ministerky práce v rámci projektu Sociálny dialóg. Ďakujem. (Potlesk.)