L. Szigeti, poslanec: (2009-11-03):
Obávam sa, že realita bude úplne iná, pretože poznajúc možnosti a tempo čerpania prostriedkov Európskej únie na ministerstve školstva, veľa z týchto prostriedkov ostane, bohužiaľ, nevyčerpaných. A keď sa tieto prostriedky nečerpajú, potom vláda nebude schopná plniť tie výdavky, výdavkové priority, s ktorými počíta vo svojom rozpočte. A ak ich chce splniť, bude prinútená financovať nie z prostriedkov Európskej únie,  z rôznych fondov, ale z vlastného rozpočtu, samozrejme, na úkor zvyšovania deficitu, presne tak, ako to naznačil vo svojom vystúpení ešte v piatok pán kolega Ivan Mikloš. Keď si rozanalyzujeme všetky programy návrhu rozpočtu, tak vidíme, že takmer všade je pokles oproti roku 2009. Napríklad v oblasti regionálneho školstva v Národnom programe výchova, vzdelávanie a mládež je pokles o 1,1 %. Z toho vyplývajúc bude menej peňazí na poskytovanie výchovy a vzdelávania v základných a stredných školách a na zabezpečenie ich prevádzky, na rozvoj regionálneho školstva. V tejto oblasti bude o 20 % menej finančných prostriedkov, ako tomu bolo v roku 2009. Bude menej peňazí na zabezpečenie miestnej štátnej správy v regionálnom školstve na informatizačné zabezpečenie regionálneho školstva a, bohužiaľ, aj na profesijný rozvoj pedagogických a odborných zamestnancov v kariérnom systéme, ale aj na podporu detí a mládeže zostane menej finančných prostriedkov. Je mi jasné, že niektoré z vyššie uvedených oblastí môžu byť kompenzované z prostriedkov Európskej únie, ale, žiaľ, vzhľadom na zložitosť čerpania týchto prostriedkov je to veľmi neisté. Nie je mi celkom jasné, ako sa dá zabezpečiť nárast platov učiteľov o 2,2 %, keď normatívne výdavky návrhu rozpočtu jednoznačne klesajú. Pravdepodobne vláda počíta s tým, že obce a mestá a podobne aj vyššie územné celky si zatiahnu opasky a vykryjú to. Obávam sa, že toto je nemožné riešenie, je to scestné riešenie. Žiaľ, z tohtoročného návrhu rozpočtu ministerstva školstva sa nedajú vyčítať také jednoduché, no pre fungovanie ministerstva školstva mimoriadne dôležité údaje ako plánované prostriedky na učebnice, na učebné pomôcky, na projekt Infovek, na rekonštrukciu školských budov, ale ani, bohužiaľ, na riešenie rôznych havarijných situácií v oblasti regionálneho školstva. Žiaľ, ani v oblasti vysokých škôl v programe vysokoškolské vzdelávanie a veda, sociálna podpora študentov vysokých škôl situácia nie je priaznivá. Celkové výdavky v tomto programe poklesli takmer o 4 %. Menej prostriedkov bude na vysokoškolskú vedu a techniku. Podobne takmer až o 60 % menej prostriedkov bude na rozvoj vysokého školstva. Mierne navýšenie je oproti roku 2009 na sociálnu podporu študentov vysokých škôl a na poskytovanie vysokoškolského vzdelávania a zabezpečenie prevádzky vysokých škôl. Je pravda, že pre oblasť vysokých škôl je tu výrazná možnosť kompenzácie výdavkov hlavne pre oblasť vysokoškolská veda, výskum a technika, ale ani tu nevieme celkom dobre odhadnúť mieru čerpania finančných prostriedkov z Európskej únie. Aj v Národnom programe rozvoja vedy a techniky na rok 2010 je rozpočtovaných takmer o 14 % menej prostriedkov, ako bolo vlani. Klesla podpora priamych štátnych programov ministerstva školstva. Podobne aj prostriedky vynaložené na úlohy výskumu a vývoja podporované agentúrou na podporu výskumu a vývoja. Je jasné, že vláda, ale aj samotné ministerstvo školstva v oblasti výskumu a vývoja sa spolieha na operačný program výskum a vývoj, kde plánuje prostriedky so spolufinancovaním až vo výške takmer 280 miliónov eur, čo pri slušnom čerpaní môže poskytnúť dôležitý potenciál pre rozvoj tejto oblasti až znova, samozrejme, na riziko čerpania. Najväčší nárast návrhu rozpočtu na rok 2010 pre ministerstvo školstva zaznamenávame v Národnom programe rozvoja športu v Slovenskej republike. Žiaľ, jeho štrukturálne rozdelenie už nie je také potešiteľné. Celkový rozpočet je vyšší oproti roku 2009 až o viac ako 250 %. Gro tohto nárastu je v desaťnásobnom zvýšení výdavkov pre materiálno-technický rozvoj športu. Všetci vieme, že prebieha rekonštrukcia Zimného štadióna, čo vlastne už nie je ani rekonštrukciou, ale dá sa povedať, že je to novostavba a začíname stavať aj nový futbalový štadión. Nebol by som proti, keby sme viac sledovali a hlavne finančne podporovali aj také aktivity, ktoré by nám pre budúcnosť vychovávali talenty, budúcich reprezentantov, ktorí by mohli hrať na týchto nových štadiónoch, ihriskách, ale, žiaľ, na podporu športu v školách, rekreačný šport dávame až o 40 % menej prostriedkov ako vlani. Tento pokles je, žiaľ, neospravedlniteľný. Aktívne využitie voľného času detí, mládeže a dospelých prostredníctvom športových aktivít vedúci k vytváraniu zdravého životného štýlu pre súčasnú vládu je len populistickou demagógiou a hlasným výkrikom do tmy. Jediné, čo je skutočne ambiciózne v tomto návrhu rozpočtu ministerstva školstva na rok 2010, sú plánované čerpania prostriedkov z Európskej únie predovšetkým v rámci operačného programu vzdelávania, operačný program výskum a vývoj v prvom objeme okolo 138 miliónov eur a v druhom objeme 285 miliónov eur. Samozrejme, že držím palce, aby ministerstvo školstva bolo úspešné v budúcoročnom čerpaní prostriedkov Európskej únie. Žiaľ, ale zázraky sa nedejú a vonkoncom nie na ministerstve školstva. Dámy a páni, je to posledný návrh štátneho rozpočtu v tomto volebnom období. Chcel by som vám a predovšetkým poslancom z vládnej koalície pripomenúť niektoré časti Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky, vaše sľuby občanom tejto krajiny súvisiace s výchovou a vzdelávaním. Kde a kedy bude vami sľúbené financovanie výdavkov pre školstvo na úrovni 5 % hrubého domáceho produktu? Kde sú sľúbené platy v oblasti školstva a ďalšie sľuby? V tomto návrhu rozpočtu určite chýbajú. A o tom, že akou prioritou pre vládu Roberta Fica je školstvo a vzdelávanie, svedčia tie štatistické údaje, ktoré hovoria o celkovom poklese výdavkov na jednotlivé oblasti výchovy a vzdelávania. Nebudem znova menovať tieto poklesy, ale len na objasnenie situácie. V rámci regionálneho školstva pred štyrmi rokmi z celkového štátneho rozpočtu išlo 10 %, v tomto rozpočte len ledva 7,5 %. Z toho a z tých dôvodov, ktoré som tu prezentoval, ja ani klub Strany maďarskej koalície nemôžeme podporiť rozpočet, teda návrh štátneho rozpočtu na rok 2010. Ďakujem pekne.