R. Fico, predseda vlády SR: (2009-04-16):
Vážené dámy a páni, svetová kríza je silný protivník. Zráža na kolená najsilnejšie svetové ekonomiky a finančné inštitúcie. Nie je produktom politiky súčasnej slovenskej vlády a nemôžu za ňu ani naši ľudia. Môžem vám sľúbiť, že v boji proti nej urobíme všetko, aby sme prežili. Ak nás sediacich vo vládnych laviciach porazí svetová kríza, bude to čestný súboj, ale neporazí nás ani protivládna tlač, ani pravicová opozícia. Toto vám sľubujem. (Potlesk.) Tvrdenia tlače a formálnej opozície o čerpaní eurofondov majú rovnakú hodnotu ako iné vyhlásenia. Včera sme sa napríklad dozvedeli, citujem: „že sme najskôr odmietli privatizáciu Carga a potom sme túto spoločnosť tak zle riadili, že to viedlo k nutnosti nalievania miliárd korún do tejto firmy.“ Aká je pravda? Nuž, pravda je taká, že za našej vlády v roku 2008 malo Cargo prvýkrát v histórii zisk a bol to prepad výkonov kvôli svetovej hospodárskej kríze o 40 %, ktorý spôsobil, že sme museli Cargu požičať peniaze na záchranu. Ja viem, ako by postupovala pravica, pretože takisto by nič nezmohla proti brutálnemu prepadu výkonov, ktorý je spôsobený hospodárskou krízou. Pravica by prepustila tisícky ľudí. My toto ale odmietame, toto nie je naša cesta. Ľudia za krízu nemôžu a my musíme za každú cenu pomôcť. Alebo včera sme sa dozvedeli, že sme plytvali peniazmi. Ako príklad nám včera opozícia vyrátala plytvanie 6,5 mld. pri elektronickom mýte, či 3,5 mld. pri výstavbe rýchlostnej komunikácie R1 medzi Zvolenom a Nitrou. Aká je pravda? Ani korunu sme neminuli. Všetko sú to cudzie investície, peniaze, ktoré prichádzajú zo súkromných fondov alebo z cudzích bánk. Navyše, v jednom aj v druhom prípade boli rozhodnutia odobrené Úradom pre verejné obstarávanie, ktoré má plne v rukách SDKÚ a SMK. SMK tam má predsedu, SDKÚ tam má podpredsedu. Neviem teda, na čo sa sťažujú. Ak nám to odobrili, to znamená, že je to dobré.  Keby to nebolo dobré, tak nám to Úrad pre verejné obstarávanie neodobrí. Ako by postupovala pravicová opozícia? Nuž, zastavila by výstavbu diaľnic, ako to urobila v roku 1998. My však považujeme tieto investície do súkromných zdrojov na stavby verejného významu za jeden z najlepších spôsobov ako bojovať s krízou. V boji proti kríze sme zatiaľ použili 10 mld. korún a tie sme získali škrtmi vo vládnej spotrebe. Nedošlo k plytvaniu ani jednej koruny zo štátneho rozpočtu. Toto isté platí aj o eurofondoch, na ktoré sa, pán poslanec, pýtate. Môžeme s istotou povedať, že prostriedky štrukturálnych fondov, pokiaľ ide o roky 2004 – 2006, budú vyčerpané na 99 %. Niektoré korekcie môžu nastať ako dôsledok auditov Európskej komisie, ale takýto postup je štandardný a aplikovaný vo všetkých členských krajinách a konečné riešenia budú závisieť od našej schopnosti vyjednať čo najlepšie podmienky. Mal by som však pripomenúť, že ťažisko problémov obdobia rokov 2004 – 2006 vzniklo práve vďaka zle nastaveným systémom zo strany minulej vlády. Je zrejmé, že na obdobie rokov 2007 – 2013 máme na dosah bezprecedentný balík nenávratných prostriedkov v celkovej výške 13,4 mld. eur. Využitie týchto prostriedkov patrí k prioritám vlády a prirodzene všetkých rezortov a samospráv, ktoré sa na implementácii podieľajú. Nastáva čas ich reálneho čerpania, avšak za presne stanovených podmienok v rámci systému riadenia a hlavne novo schváleného zákona o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva, ktoré určujú pravidlá pre tých, ktorí prostriedky poskytujú a pre tých, ktorí prostriedky prijímajú. Chcem vás ubezpečiť, pán poslanec, že prijímame jedno opatrenie po druhom, vrátane zjednodušenia procedúr pre čerpanie fondov, vrátane navyšovania administratívnych kapacít. My si uvedomujeme, aký obrovský význam má rýchle a efektívne čerpanie fondov pre boj s krízou. Môžem potvrdiť, že aktívne Slovenská republika participuje na všetkých krokoch, ktoré súvisia so zjednodušením postupov pre urýchlenie realizácie programov financovaných z jednotlivých fondov, a to všetko v nadväznosti na Plán hospodárskej obnovy Európy, ktorý bol nedávno schválený. Dynamika čerpania akceleruje a množstvo výziev, objemy uzatvorených zmlúv o nenávratný finančný príspevok dávajú reálny predpoklad pre vyčerpanie záväzku, ktorý má byť čerpaný do konca roku 2010. Následne to platí po čerpaní do konca roku 2013 s uzatvorením zúčtovacieho obdobia do konca roku 2015. Počas návštevy členky Európskej komisie pani Hübnerovej minulý mesiac sme mohli konštatovať toto hodnotenie, pokiaľ ide o stav čerpania: 1. bol vyzdvihnutý vysoký podiel alokácie a pozornosť, ktorá sa v rámci pomoci venuje vedomostnej ekonomike ako základu do budúcnosti, 2. bola vyzdvihnutá pripravenosť a spolupráca s ministerstvom financií, ktoré zabezpečuje posudzovanie oprávnenosti výdavkov tzv. certifikáciou a kontrolou, a 3. sa konštatovalo, že čerpanie fondov Európskej únie je štandardné a porovnateľné s priemerom iných členských krajín. Takže tvrdenie tlače a tvrdenie opozície je obyčajnou lžou. Väčšina operačných programov Národného strategického referenčného rámca bola schválená v druhej polovici v roku 2007, resp. ku koncu roku 2007, pričom pre čerpanie štrukturálnych fondov je z dôvodu potreby dôkladnej prípravy, či už programových dokumentov, resp. projektov, charakteristický pomalší rozbeh v začiatočných fázach. To je úplne normálne, že v prvom roku, v druhom roku nie je možné čerpať 80 % všetkých zdrojov. Súčasný stav čerpania prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v rámci programového obdobia 2007 až 2013 zodpovedá faktu, že rok 2008 bol rokom, v ktorom boli vyhlásené prvé vízie na predkladanie žiadostí o nenávratný finančný príspevok, pričom celkovo bolo k 15. aprílu 2009 vyhlásených už 100 výziev v celkovom objeme 3,4 mld. eur. Následne boli na jednotlivé riadiace orgány doručené prvé žiadosti, ktoré prešli kontrolou formálnej správnosti, odborným hodnotením a výberom a boli podpísané prvé zmluvy o poskytnutí nenávratného finančného príspevku. Reálne čerpanie zazmluvnených prostriedkov sa očakáva v roku 2009, pričom vzhľadom na celkovú výšku predložených projektov je predpoklad výraznej akcelerácie čerpania v najbližšom období. Pár informácií pre vás, vážené dámy a páni. Chcem napríklad uviesť, pokiaľ ide o jednotlivé operačné programy: Operačný program Technická pomoc – celková suma schválených oprávnených výdavkov 51 mil. €. Počet schválených žiadostí je 37, čerpanie na úrovni 44,6 %. To je najviac, pretože technická pomoc je dôležitá pre naštartovanie jednotlivých operačných programov. Zamestnanosť a sociálna inklúzia – 320 mil. €, 461 schválených žiadostí, čerpanie 25,5 %. Operačný program Konkurencieschopnosť a hospodársky rast –   224 mil. €, 111 žiadostí schválených, čerpanie 24,7 %. Regionálny operačný program – 395 mil. €, 439 schválených žiadostí, čerpanie na úrovni 23,2 %. Myslím si, že akcelerujeme tak, ako sa dá a budeme určite patriť medzi najlepšie krajiny v rámci Európskej únie. Len pre zaujímavosť pri Regionálnom operačnom programe sa riadiaci orgán zameral v roku 2008 na výzvu na školskú infraštruktúru. V rámci tejto výzvy bolo prijatých 1 009 žiadostí, čo je takmer štvrtina všetkých žiadostí predložených na Slovensku vo všetkých 11 operačných programoch. V tejto výzve bolo už schválených 453 projektov v celkovej hodnote, ako som uviedol, v sume, ktorá je 330 mil. €, hovorím len o školstve, to znamená o obnove školských budov. Ak si zoberieme túto akceleráciu, môžeme konštatovať, že podľa odborných odhadov 1 mld. Sk (teda 33 mil. €) investovaná v stavebníctve vytvorí okolo 4 tisíc pracovných miest. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja predpokladá, že v tomto roku sa z Regionálneho operačného programu zrealizujú stavebné projekty v hodnote okolo 330 mil. €, čo je takmer 10 mld. Sk. V prepočte to znamená, že len z prostriedkov štrukturálnych fondov sa môže v roku 2009 vytvoriť okolo 40 tisíc pracovných miest. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja v súčasnosti vyhlasuje a pripravuje ďalšie výzvy, kde predpokladáme schválenie projektov ešte vo vyššej hodnote, ako to bolo v roku 2008. Týmto sa vytvorí záruka zachovania, ale aj nárastu vytvorených pracovných miest v roku 2010, čo napomôže preklenúť najkritickejšie obdobie hospodárskej krízy. Chcem pripomenúť aj to, že väčšina projektov je zameraných na zatepľovanie objektov, čo má ďalší významný prínos pri zvyšovaní energetickej efektívnosti budov, znamená to aj nižšie náklady samosprávy na prevádzku verejných budov, zníženie spotreby plynu a podobne. Chcem skonštatovať aj to, že sa snažíme dávať dohromady nielen prostriedky z fondov, ale aj ďalšie prostriedky, ktoré získavame. Napríklad v roku 2008 sa podarilo predať ministerstvu životného prostredia emisné kvóty v hodnote asi 2,1 mld. Sk. Všetky tieto prostriedky do poslednej koruny budú použité do programu zatepľovania v rámci Štátneho fondu rozvoja bývania. Celkovo suma, ktorou bude disponovať Štátny fond rozvoja bývania, bude takmer 6 mld. Sk. Dnes sa veľa hovorí o českom programe zatepľovania, ten zatiaľ nie je finančne krytý, my môžeme skonštatovať, že celkovo na podporu výstavby nájomných bytov, zatepľovanie, na odstraňovanie technických závad budeme mať k dispozícii sumu, ktorá bude naozaj vo výške, akú sme dosiaľ nepoznali. Verím, že všetky tieto aktivity nám napomôžu k tomu, aby sme mohli hospodársku krízu eliminovať, prinajmenšom eliminovať dôsledky, ktoré kríza spôsobuje našim občanom. Vážené dámy a páni, keďže to, čo teraz poviem, by médiá nikdy neuverejnili, dovoľte mi, aby som využil túto situáciu na jednu výzvu k slovenskému bulváru. Chcem požiadať slovenský bulvár, aby nepomáhal slovenským zločincom a poviem, o čom teraz presne hovorím. Slovenský bulvár uverejnil článok o asistentke jedného nášho poslanca Národnej rady Slovenskej republiky, ktorý prežíva veľmi ťažké obdobie. A v tomto článku je odfotený jej rodinný dom s presnou lokalitou a s týmto textom: „Už na prvý pohľad je zrejmé, že majiteľka nemá veľa času na domácnosť. Nenasvedčuje tomu len zanedbaný bazén v záhrade, ale aj vianočná výzdoba, ktorú ešte nestihla odstrániť z vchodových dverí. Za presklenou stenou zase jasne vidieť ozdobený vianočný stromček.“ Páni z bulváru, ďakujem, túto pani vykradli 2 dni po tom, ako tento článok vyšiel v slovenskom bulvári, s obrovskou škodou. Prestaňte pomáhať slovenským zločincom. Rovnako chcem povedať, že krátko po tom, ako slovenský bulvár uverejnil niektoré fotografie domov obetí z havárie v Polomke, nás požiadali ľudia, ktorí bývajú v mestách a obciach, kde tie domy boli odfotené, kde boli presne aj uverejnené miesta, ako tie domy vyzerajú, o policajnú pomoc. Bol som prítomný na tomto stretnutí aj s ministrom vnútra a minister vnútra musel požiadať Policajný zbor o zvýšenú ochranu týchto budov. Je to čosi nevídané, jednoducho, to sa môže stať len na Slovensku. Ďakujem veľmi pekne, že som mal možnosť povedať aj túto vec. (Potlesk.)