M. Sabolová, poslankyňa: (2007-05-17):
Bod 1. V § 12 ods. 2 sa dopĺňa o nové písmeno d), ktoré znie: „d) preukáže splnenie personálneho zabezpečenia a materiálno-technického vybavenia zdravotníckeho zariadenia (§ 8),“. Bod 2. V § 12 ods. 3 sa dopĺňa o nové písmeno d), ktoré znie: „d) preukáže splnenie personálneho zabezpečenia materiálno-technického vybavenia zdravotníckeho zariadenia (§ 8),“. Bod 3. V § 13 ods. 3 sa dopĺňa o nové písmeno e), ktoré znie: „e) doklady preukazujúce splnenie podmienok personálneho zabezpečenia a materiálno-technického vybavenia zdravotníckeho zariadenia,“. Bod 4. V § 13 ods. 5 sa dopĺňa o nové písmeno f), ktoré znie: „f) doklady preukazujúce splnenie podmienok personálneho zabezpečenia a materiálno-technického vybavenia zdravotníckeho zariadenia,“. Odôvodnenie k týmto bodom. Súčasne znenie zákona síce požaduje od poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, aby plnil podmienky personálneho zabezpečenia a materiálno-technického vybavenia, avšak plnenie tejto povinnosti nie je v praxi kontrolované, čo má za následok, že mnohé zdravotnícke zariadenia nespĺňajú stanovené podmienky na poskytovanie zdravotnej starostlivosti. Takýto stav bezprostredne ohrozuje zdravie a život pacientov, keďže pri absencii plnenia podmienok personálneho a vecného vybavenia nie je a nemôže byť poskytnutá zdravotná starostlivosť požadovanej úrovne. Ďalší bod. Bod 5, § 29 znie: „Ak v dôsledku štrajku zdravotníckych pracovníkov (§ 27), ktorí poskytujú zdravotnú starostlivosť [§ 3 ods. 1 písm. a) a ods. 3], je bezprostredne ohrozená ochrana života a zdravie ľudí, na návrh vlády Slovenskej republiky o ukončení štrajku rozhodne príslušný súd.“ Súčasná právna úprava je v zjavnom rozpore s ústavou, ktorá stanovuje, že o základných ústavných právach a povinnostiach, ktorým je aj právo na štrajk, môžu rozhodovať iba súdy. Súčasne ustanovenie rozhodnutie o uplatnení práva na štrajk zveruje vláde. Bod 6. V § 31 ods. 1 dopĺňa sa o nové písmeno e), ktoré znie: „e) registrácia (§ 62)“. Súčasná právna úprava povinnosti registrácie neobsahuje žiadne legislatívne previazanie na výkon povolania spôsobom zabezpečujúcim plnenie tejto povinnosti. Registrácia ako podmienka výkonu povolania spojená s možnosťou výkonu dozoru nad všetkými zdravotníckymi pracovníkmi a možnosťou uloženia pokuty za nesplnenie podmienok na výkon povolania dáva reálny predpoklad naplnenia cieľa právnej úpravy registrácie. Ide o to, že poskytovatelia sú registrovaní, ale v rámci registrácie sa na nich nevzťahujú aj niektoré články, keď komora vydá súhlas, ale nemôže už ďalej konať, ak porušia zákon, pretože v rámci registrácie sa už o týchto podmienkach nehovorí. Bod 7. V § 34 ods. 1 v druhej vete sa slová „60 pracovných dní“ nahrádzajú slovami „480 hodín“. Súčasná právna úprava spočívajúca v stanovení 60 pracovných dní vytvára možnosti na obchádzanie dosiahnutia cieľa ustanovenia, napríklad výkonom práce na skrátený pracovný úväzok, čiže určenie povinnosti doškoľovania stanovením rozsahu hodín zodpovedajúcich plnému pracovnému úväzku po dobu 60 pracovných dní zamedzí obchádzanie zákona. To ide o vzdelávanie, keď vlastne počítať na dni a práve na pol úväzku nenaplní tých 480 hodín, ktoré by malo to vzdelávanie byť. Bod 8. § 38 znie: „(1) Za bezúhonného sa na účely splnenia podmienok na výkon zdravotníckeho povolania (§ 31 ods. 1) považuje ten, kto nebol právoplatne odsúdený a) za obzvlášť závažný trestný čin29), b) za trestný čin prijímania úplatku a inej nenáležitej výhody, za trestný čin podplácania a za trestný čin nepriamej korupcie30), c) za úmyselný trestný čin spáchaný v súvislosti s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. (2) Za bezúhonného sa na účely vydania licencie (§ 68) považuje ten, kto a) nebol právoplatne odsúdený 1. za obzvlášť závažný trestný čin29), 2. za trestný čin prijímania úplatku a inej nenáležitej výhody a za trestný čin podplácania a za trestný čin nepriamej korupcie30), 3. za trestný čin spáchaný z nedbanlivosti v súvislosti s poskytovaním zdravotnej starostlivosti, b) nebolo mu uložené disciplinárne opatrenie podľa § 65 ods. 2 písm. b) bod 2. a 3. (3) Bezúhonnosť podľa odseku 1 sa preukazuje výpisom z registra trestov31), ktorý nesmie byť starší ako tri mesiace. U cudzinca sa preukazuje dokladom vydaným v príslušnom štáte, ktorý obsahom zodpovedá dokladom vydávaným v Slovenskej republike; takýto doklad nesmie byť starší ako tri mesiace od jeho vydania a musí byť predložený spolu s úradne osvedčeným prekladom do štátneho jazyka.“ Odôvodnenie: Súčasné znenie definície bezúhonnosti má zjavné znaky protiústavnosti, predovšetkým čo do retroaktivity ustanovenia, ako aj čo do obmedzenia práva na výkon povolania. Podľa súčasnej právnej úpravy pri akomkoľvek odsúdení za trestný čin v súvislosti s výkonom povolania stráca zdravotnícky pracovník možnosť doživotne vykonávať zdravotnícke povolanie. Vysvetlím to možno tak ľudsky. V prípade, že niekto spácha trestný čin, že má haváriu, prípadne zrazí nejakú osobu, ale je to neúmyselne a nesúvisí to s výkonom zdravotníckeho povolania, nie je dôvod, aby nemohol vykonávať po odpykaní si trestu za nejaký iný trestný čin, aby nemohol vykonávať zdravotnícke povolanie. Čiže viazať bezúhonnosť zdravotníckeho pracovníka na väzbu, ak urobí a spácha trestný čin v súvislosti s výkonom zdravotníckeho povolania. Toľko moje pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. Sú to návrhy identické s mojou novelou zákona, ktorá bola v prvom čítaní a neprešla do druhého čítania. Chcela by som vás poprosiť o podporu, pretože ide o skutočne legislatívnotechnickú úpravu, ktorá pomôže a aj vyšla teda zo zdravotníckej obce a určite pomôže aj preukázateľne dokladovať materiálno-technické a personálne vybavenie, aby sme zlepšovali vybavenosť poskytovateľov a aby sme ich mohli kontrolovať nielen tým, že popíšem všetko, čo by som tam mal mať a čo chcem mať, ale aj že to budeme môcť kontrolovať. Možno len jedna pripomienka ešte k spoločnej správe, kde sme v rámci čítania alebo prerokovania vo výboroch doplnili tú časť, pán minister, ktorá sa týka poskytovania tej služby prvej pomoci, a je tam tá námietka súkromných lekárov, ktorí nesúhlasia, že zabezpečovanie 24-hodinovej zdravotnej starostlivosti vo všeobecnej starostlivosti a stomatologickej, súhlasia, že je to dôležitá úloha, ale s tým návrhom pána poslanca Valockého, ktorý je v spoločnej správe, majú nejaké pripomienky, preto aj to hlasovanie na výbore nebolo celkom jednoznačné. A myslím si, že bude sa treba do budúcnosti ešte tou povinnosťou všeobecných lekárov poskytovať tie služby prvej pomoci zaoberať, aby sme možno dočistili ten priestor tak, aby to bolo, poviem, objektívne aj pre súkromných poskytovateľov, aj pre tú ambulantnú starostlivosť a pre pacienta v plnej miere dobré. Takže ďakujem veľmi pekne za pozornosť a podporu týchto mojich návrhov. Pôvodne som mala zámer predložiť aj nový článok k tomuto návrhu zákona a to je to zvýšenie za poistencov štátu, pretože tak ako každý deň sa stretávame s poskytovateľmi, zástupcami poisťovní a poznáme ten systém, bez zvýšenia platieb za poistencov štátu plus všetky ostatné opatrenia, ktoré treba urobiť, sa systém financovania zdravotnej starostlivosti neposunie dopredu, pretože je priepastný rozdiel medzi odvodmi za zamestnancov a za poistencov štátu. A poistenci štátu sú najviac, tak ako som aj povedala pri prerokovaní v prvom čítaní, sú najchorobnejšou skupinou, alebo ak nechceme to viazať na chorobnosť, sú to ľudia, deti a dôchodcovia, nezamestnaní, ktorí najviac navštevujú naše zdravotnícke zariadenia a odčerpávajú zo systému najviac zdrojov, pričom štát za nich neplatí. Ak to nechceme urobiť, musíme potom povedať, že chceme zmeniť povinnosť štátu voči týmto ľuďom a budú musieť nejakým iný spôsobom prispievať do systému. Ďakujem veľmi pekne za pozornosť.