K. Tóthová, poslankyňa: (2001-09-18):
A, naviac, pokiaľ budem mať možnosť ešte na základe ústneho prihlásenia sa vystúpiť, poukážem, že predložený legislatívny návrh aj keď je obsiahly, veľkú časť vlastne tvoria kompetencie orgánov štátnej správy a ministerstva, ktoré do tohto zákona vôbec nepatria. Čiže my sme tu dostali legislatívny návrh na veľmi krátky čas na oboznámenie sa a čím ďalej vnikáme do toho zákona, tým viac sa odhaľujú nedostatky tejto legislatívnej úpravy. Ako mi vysvetlia príslušní ministri, že vlastne, keď oni boli pre ministerstvo vnútra predkladatelia kompetencií, že tam dali veci, ktoré už dneska sú na obciach? J. Migaš, predseda NR SR: Nech sa páči, pán poslanec Engliš. A. Engliš, poslanec: Pán poslanec Gajdoš, ja začnem vašou citáciou: „Ak dostali obce dostatok kompetencií za predpokladu, že dostanú dostatok financií, aká je garancia, že budú sociálne zaradené a oddlžené?“ Žiadna, pán poslanec Gajdoš. Žiadna garancia ani v ďalších zákonoch hovoriacich o majetku, o rozpočtových pravidlách nie je zaručená, že dôjde teda k oddlženiu a že dôjde k dofinancovaniu rozostavaných stavieb a podobne. To platí však aj v ostatných oblastiach, v školstve, v zdravotníctve, i keď by som pri zdravotníctve mohol hovoriť o pripravovanej privatizácii. Kde je teda záruka napriek deklarácii predkladateľov o oddlžení, ak prejdú tieto zariadenia do kompetencií obcí alebo vyššieho územného celku? Nikde, pretože keď táto vláda predkladá tento zákon takým spôsobom, že ho porušuje už pri predkladaní, hovorili sme o tom pri skrátenom legislatívnom konaní, nie je záruka. Myslím si, že bude „suverénne“ porušovať zákon aj pri tzv. oddlžení, o ktorom sa hovorí, samozrejme, v ďalších zákonoch. Skrátene poviem, dlhy sa nevyplatia, napr. školu elektrárne alebo vodárne odstavia. Alebo si snáď myslíte, že odstavia ministerstvo alebo krajský úrad a podobne? Myslím si, že je to smiešne tvrdenie. A verím vám, pán poslanec, že tomu sám neveríte. Preto podporujem vaše stanovisko, že nepodporíte tento zákon. Ja to teda tiež tak budem realizovať, áno, pretože uvedené dôvody, ktoré ste vy uvádzali, ma jednoznačne presviedčajú o tom, že jednoznačne sa to ženie len preto, že niekto chce, aby sa to skončilo do 30. 9. bez ohľadu na to, čo sa udeje v tejto spoločnosti, či to bude mať nejaký pozitívny alebo negatívny vplyv a podobne. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec Ján Benčat, nech sa páči. J. Benčat, poslanec: Ďakujem za slovo, pán predseda. Pán poslanec Gajdoš poukázal na úskalia, ktoré vzniknú pri praktickej realizácii decentralizácie verejnej správy. My sme na to upozorňovali dávnejšie, že tri roky sa niečo pripravovalo, nevieme čo, či len tie počty územných celkov, pretože, keď sme vlastne schválili túto záležitosť, tak sa zistilo, že kráľ je nahý. Veď dnes v podstate sa za 3 mesiace pripravuje niečo, kompilácia niečoho, čo zrejme bude nefunkčné. Tri roky na to tu boli preto teda, aby sa pripravil kvalitný podklad na decentralizáciu správy verejnej, ako to bolo deklarované vo volebných programoch a potom aj vlastne vo vládnom programe. Takže chcem len poukázať na jednu skutočnosť. Trebárs zoberme si, že očakávalo sa určité zoštíhlenie úradov, úradníkov, menšie počty. Nie je tomu tak. Z tohto zákona vyplýva jedna vec, keď poukážeme na stavebné konanie. Stavebné konanie zabezpečoval stavebný úrad a špecializované stavebné úrady. Ak prejde stavebné konanie teraz na obce, kde budú sídliť špecializované stavebné úrady? A to sú i rôzne vyjadrenia – ovzdušie, voda a podobne. Čiže paralelne existovať teda budú okresné zložky a miestne a obecné. Čo sa tým ušetrilo? V podstate nič. A ak sa teda v budúcnosti, dúfam, že k tomu dôjde, zrušia okresy a kraje, potom sa zasa pýtam: Kde budú tieto špecializované úrady sídliť? Akým spôsobom sa to zabezpečí? Tento zákon to nevysvetľuje. Tento zákon vnáša do tejto situácie chaos. J. Migaš, predseda NR SR: Pani poslankyňa Mušková.