M. Dzurinda, predseda vlády SR: (2005-12-08):
Pán poslanec, ja túto štúdiu hodnotím vyslovene pozitívne. Ona je len jedným z celého radu opatrení z tzv. cestovnej mapy, ktorú sme si stanovili na prvom rokovaní vládneho výboru, ktorý sme zriadili po katastrofe v polovici novembra minulého roku. Stanovili sme si postupové kroky, najprv riešiť dôsledky katastrofy, obnoviť elektrinu, dodávky plynu, pitnej vody, obnoviť cesty, tatranskú elektrickú železnicu, komunikácie, začať čistiť les,  skrátka na tej cestovnej mape tých zastávok bolo niekoľko. Ale hneď na začiatku sme si povedali, že to nešťastie treba obrátiť na novú šancu. A tá nová šanca v Tatrách bude iba vtedy, keď ich budeme vedieť rozvíjať, rozvíjať v rovnováhe, aby sme náležite zakomponovali prvok ekologický, ale aj zdravotnícko-liečebný, ale, samozrejme, aj turistický, aby ľuďom sa v regióne žilo dobre a aby, samozrejme, do Tatier aj radi chodili. A myslím, že bolo dobrým nápadom dospieť k takej predstave o trvale udržateľnom vývoji tak, že zapojíme celú verejnosť. Už pri podmienkach, pri stanovení podmienok na vypracovanie Štúdie pre trvalo udržateľný rozvoj sme sa rozhodli, že tieto podmienky dáme cez internet na verejnosť všetkým ľuďom, ktorí si myslia, že vedia a ktorí, samozrejme, by sa do tejto témy chceli zapojiť a angažovať. Teda občania, odborná aj laická verejnosť sa mohla aktivizovať už v procese definovania podmienok. Napokon, samozrejme, že bola vyhlásená samotná súťaž. Bola náležitým spôsobom vyhodnotená a myslím si, že tie výsledky možno hodnotiť pozitívne aj preto, že štúdia víťazná vychádza z národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja, zohľadňuje materiály Svetovej únie ochrany prírody i Svetovej turistickej organizácie a dokonca aj našej stratégie konkurencieschopnosti. Chcel by som ešte pripomenúť, že tá komisia bola širokospektrálna. V jej čele bol primátor Vysokých Tatier, a keď sme pred niekoľkými dňami boli svedkami vyhlásenia výsledkov súťaže, tak mi Tatranci hovorili, že v Tatrách už 30 rokov nemali takýto komplexný dokument, ktorý by hovoril o tom, ako by sa Tatry mohli rozvíjať. Ťažisko v budúcnosti Vysokých Tatier teda vidím v rovnováhe, v rovnováhe aj medzi požiadavkami na ochranu životného prostredia, na využívanie ich zdravotnícko-liečebného potenciálu, ale, samozrejme, aj na využívanie ich potenciálu turistického. Vidím budúcnosť Tatier aj v rovnováhe citu a rozumu. Je samozrejmé, že musíme a budeme chrániť vzácnu prírodu i pre budúce generácie. Je ale tiež zrejmé, že keď chceme Tatry priblížiť ľuďom aj v budúcnosti, nemôžeme napríklad tak nechať, ako je dnes, lanovku na Lomnický štít, ktorá bola ukončená ešte v roku 1938, len tak napospas osudu. Takéto zariadenia potrebujú modernizáciu, rovnako ako zariadenia cestovného ruchu. Som rád, že štúdia odporúča modernizovať tri už existujúce strediská cestovného ruchu: Štrbské pleso, Smokovce a Tatranskú Lomnicu a neodporúča budovať strediská ďalšie. Potrebujeme modernizovať súčasnú infraštruktúru, ale aj odkloniť nákladnú dopravu z Tatier. Zo štúdie vyšiel okrem iných napríklad zámer alebo námet vybudovať elektrickú železnicu okolo celých Tatier, to znamená aj z poľskej strany. Verím, že realizácia takéhoto projektu by nielen zlepšila úroveň ochrany životného prostredia, ale tiež by podporila rozvoj cezhraničnej spolupráce a zatraktívnila by celé územie. Užitočnosť tejto štúdie potvrdzuje aj to, a to považujem, pán poslanec, za úplne kľúčové, že sa k jej realizácii prihlásili všetky relevantné inštitúcie v Tatrách. Mesto Vysoké Tatry, Združenie tatranských a podtatranských obcí, Prešovský samosprávny kraj, Obvodný úrad Poprad, Štátna ochrana prírody, Štátne lesy TANAP-u, Združenie vlastníkov neštátnych lesov a tiež Výbor vlády pre obnovu Tatier, samozrejme. No a nakoniec som rád, že dnes je už 80 % územia postihnutého kalamitou vyčistené a ešte s lepším pocitom môžem konštatovať, že sme umožnili každému občanovi vyjadriť sa k tejto téme a štúdia trvalo udržateľného rozvoja priniesla námety, na realizácii ktorých budeme spolupracovať s Tatrancami.