P. Paška, predseda NR SR: (2007-05-18):
Otváram rozpravu. Písomne nemám prihlášky do rozpravy. Pýtam sa, či sa chce niekto prihlásiť k uvedenému materiálu do rozpravy ústne. Nie. Končím možnosť prihlásiť sa do rozpravy. Končím rozpravu. A prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Ďakujem vám veľmi pekne, pán verejný ochranca práv. Ďakujem, pani spravodajkyňa. A budeme pokračovať v rokovaní správou o výsledku hospodárenia Národnej banky Slovenska za rok 2006 , ktorú nám prednesie a o ktorej nás bude informovať pán guvernér Národnej banky pán Ivan Šramko. Nech sa páči, pán guvernér. I. Šramko, guvernér Národnej banky Slovenska: Ďakujem pekne za slovo, pán predseda. Vážený pán predseda Národnej rady, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dámy a páni, dovoľte mi, aby som v súlade so zákonom o Národnej banke predložil správu o výsledku hospodárenia banky za rok 2006. Cieľom správy bolo zhodnotiť výsledky hospodárenia banky za rok 2006 a prezentovať správu nezávislého audítora, údaje účtovnej závierky k 31. 12. 2006. Hlavným cieľom Národnej banky je udržanie cenovej stability. Za týmto účelom banka určuje menovú politiku, vydáva bankovky a mince, riadi, koordinuje a zabezpečuje peňažný obeh, platobný styk a zúčtovanie dát platobného styku. Vykonáva dohľad nad bezpečným fungovaním finančného trhu. Národná banka podriaďuje hlavnému cieľu všetky svoje aktivity a obchody, a to bez ohľadu na dosahovaný hospodársky výsledok. Stratu z hospodárenia Národnej banky teda nemožno chápať ako indikátor nehospodárneho vynakladania prostriedkov. Záporný hospodársky výsledok bol v najväčšej miere ovplyvnený zmenou hodnoty spravovaných aktív v dôsledku dlhodobého výrazného posilňovania domácej meny. Strata je preto, obrazne povedané, daňou za úspechy, ktoré slovenská ekonomika v posledných mesiacoch dosahuje. Okrem vymenovaných hlavných úloh Národnej banky má banka stanovené aj úlohy, ktoré plní v nových oblastiach, ktoré súvisia s prípravou na vstup do eurozóny. Netreba zdôrazňovať, že Slovensko musí kvôli vstupu do eurozóny splniť inflačné kritérium  zvyšovaním úrokových sadzieb. V minulom roku sa preto Národná banka snažila tlmiť inflačné riziká, a tým splniť maastrichtské kritérium, ktorého dodržanie je jednou z najťažších podmienok na vstup Slovenska do menovej únie. Musím tiež spomenúť, že v novembri sa skončil niekoľkomesačný audit činností a procesov Národnej banky Slovenska, ktorý sa uskutočnil po zlúčení Národnej banky a Úradu pre finančný trh. Jeho dôsledok je okrem novej organizačnej štruktúry aj zníženie počtu časti zamestnancov. Celková miera zníženia počtu pracovných miest v Národnej banke v najbližších troch rokoch v porovnaní so stavom k 31. decembru 2006, ktorý bol 1 221 systemizovaných miest, tak dosiahne 21 %. Vážené panie poslankyne, vážení poslanci, považoval som za potrebné uviesť niekoľko skutočností, ktoré výrazne ovplyvňovali hospodárenie Národnej banky. Národná banka dosiahla celkovú stratu vo výške 45,1 mld. Sk, celkové náklady dosiahli výšku 73,2 mld. Sk, v celkových výnosoch to bolo 28,1 mld. Sk. Strata vznikla najmä vplyvom posilnenia výmenného kurzu slovenskej koruny. Z výkonov menovej politiky, správy devízových rezerv, z operácií s klientmi a medzibankového platobného styku dosiahla Národná banka stratu 43,4 mld. korún. Zásadný vplyv na vykázanú stratu mali kurzové straty ako dôsledok posilňovania a náklady spojené s výkonom menovej politiky. Z výkonu menovej politiky bola dosiahnutá strata v sume 13,7 mld. Náklady na výkon menovej politiky sú významne ovplyvnené sterilizáciou nadmernej likvidity bankového sektora. Zo správy devízových rezerv bola vykázaná strata 29,8 mld. Sk.  Národná banka vykázala súhrnnú kurzovú stratu 39,3 mld. korún. Roku 2006 sa kurz slovenskej koruny voči americkému doláru zhodnotil o 17,9 %, kurz voči euru sa zhodnotil o 8,7 %. Pre porovnanie, v roku 2005 bol kurzový zisk výsledkom oslabenia kurzu slovenskej koruny voči americkému doláru a jeho posilnenia voči euru, a to o 2,4 %. Z medzibankového platobného styku dosiahla Národná banka zisk 45 mil. korún a z operácií s klientmi to bolo 57 mil. korún. Národná banka zaviedla dôsledné sledovanie prostriedkov vynakladaných na jej prevádzku. Náklady na prevádzku k 31. decembru 2006 dosiahli objem 1,8 mld., čo predstavuje 2,6 % celkových nákladov, náklady na prevádzkové činnosti boli v roku 2006 ovplyvnené najmä prechodom pôsobnosti zrušeného Úradu pre finančný trh na Národnú banku. Pritom vzrástol počet zamestnancov Národnej banky. Ďalej boli ovplyvňované reorganizáciou činnosti pobočiek a expozitúr. Podľa ustanovenia § 38 ods. 2 zákona o Národnej banke je výsledkom hospodárenia Národnej banky za účtovné obdobie vytvorený zisk alebo strata. Národná banka používa vytvorený zisk na prídely do rezervného fondu a ďalších fondov vytváraných zo zisku, príp. na úhradu straty z minulých rokov. Zostávajúci zisk odvádza do štátneho rozpočtu alebo na základe rozhodnutia vlády do štátnych finančných aktív. Stratu vytvorenú v účtovnom období môže Národná banka uhradiť z rezervného fondu alebo iných fondov. Strata, o ktorej Banková rada NBS rozhodne, že zostane neuhradená, sa prevedie do nasledujúceho účtovného obdobia. Ako som už uviedol, Národná banka dosiahla stratu vo výške 45,1 mld. korún. V zmysle rozhodnutia bankovej rady bola strata za rok 2006 zahrnutá do strát minulých rokov. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľujem si vám navrhnúť, aby na základe predloženého materiálu, môjho stručného zhodnotenia výsledkov za rok 2006 a doloženej správy nezávislého audítora, Národná rada zobrala na vedomie výsledky hospodárenia Národnej banky Slovenska za rok 2006, tak ako sú obsiahnuté v predloženom materiáli. Ďakujem za pozornosť.