Érsek, Árpád, poslanec NR SR (2015-05-13):
Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, vážení kolegovia, ďakujem, že sme si vyjasnili to, čo sa stalo. Dovoľte mi, aby som vystúpil k tejto téme aj ja. Hneď na úvod by som chcel vyjadriť, že predložený vládny návrh zákona nepovažujem za dobrý, myslím si, že predkladateľ mal dostatok času, aby pripravil kvalitný zákon, ktorý bude riešiť závažné problémy v školstve, ktorý bude problémy riešiť systémovo aj do budúcnosti. A hovorím to o tom, pretože vy ste, pán minister, nastúpili teraz nedávno, ste pánom ministrom, ale od toho, keď sme prijímali alebo novelizovali zákon č. 245/2008 Z. z., už roky uplynuli. A vtedy sme tiež bojovali o to, aby ten zákon nebol v tej forme prijatý, v akej bol prijatý. Ale to nevadí. Myslím si, že oceňujem váš návrh zákona. Rieši otázku spájania viacerých ročníkov tried prvého stupňa základnej školy, aby sa zabránilo zániku škôl, kde nastal výraznejší pokles počtu žiakov, tento problém vo výraznej miere sa dotýka málotriednych škôl a je oveľa citlivejší pre národnostné školy, som ale toho názoru, že navrhované riešenie nie je systémové a je len krátkodobým riešením. Prečo to hovorím? Vieme, že sa to dotýka viac ako dvesto slovenských málotriedok. Vieme, že sa to dotýka dosť veľa škôl národnostných menšín. A myslím si, že teraz nie je na to veľká politická vôľa, aby sme spravili zákon, ktorý pred voľbami by asi nedopadol či na jednu, či na druhú stranu dobre. Ale v predlohe predkladaného návrhu je právo veta, ktoré návrh zákona dáva zriaďovateľovi školy pri kandidátoch na post riaditeľa školy v rámci prvého návrhu rady školy. V osobitnej časti dôvodovej správy návrhu zákona sa uvádza: „Návrhom sa upravuje doterajší mechanizmus predkladania návrhov rady školy na kandidáta na riaditeľa školy alebo školského zariadenia tak, že zriaďovateľ nie je povinný prvý návrh rady školy akceptovať s odôvodnením, že vyhlási druhé výberové konanie. Výsledok druhého výberového konania je pre zriaďovateľa záväzný. Navrhovanou úpravou sa umožňuje zriaďovateľovi vstupovať do výberového konania.“ Pýtam sa, prečo je teda rada školy zložená zo zástupcov rodičov, žiakov a pedagogických zamestnancov, keď v zákone je návrh, ktorý iste vzišiel z rozvážneho rozhodnutia nie jedného, ale viacerých jej členov, priamo zákon dáva priestor na jeho negovanie. Pýtam sa, prečo je to prvý návrh, napríklad nie druhý alebo tretí. Odpoviem si sám. Je to preto, lebo je to úplne jedno. Tak ako nie je dôležitý prvý návrh, tak nie sú dôležité ani tie ostatné návrhy. Toto ale nie je podstata problému. Svojím návrhom rada školy navrhne kandidáta na riaditeľa školy, tento však nemusí hneď prvýkrát vyhovovať zriaďovateľovi školy. Jeho odmietnutím právom na odmietnutie prvého návrhu má zriaďovateľ čas a priestor presvedčiť niekoho, aby v druhom návrhu bol navrhnutý ten správny a vyhovujúci kandidát na post riaditeľa školy, pretože ten druhý návrh bude zo zákona záväzný, takto by to mohlo byť aj tretí, štvrtý alebo neviem koľký raz, ale tak by to už asi okato zaváňalo manipuláciou a tvrdým okliešťovaním kompetencií rady školy, alebo v rámci druhého kola výberového konania si riaditeľ školy určí sám zriaďovateľa. Vážení predkladatelia, vážení kolegovia, je úplne jedno koľký návrh v poradí bude pre zriaďovateľa školy záväzný. Je to hrubé a neodôvodnené zasahovanie do kompetencií rady školy. Umožňujeme tak zriaďovateľovi dosadiť svojho preferovaného alebo vopred určeného toho správneho kandidáta. Je aj nemenej zaujímavosťou skutočnosť, že odmietnutie návrhu nie je zriaďovateľ školy povinný zdôvodniť. Akékoľvek rozhodnutie, ktoré akákoľvek úradná autorita vydá, obsahuje aj časť odôvodnenie. V tomto prípade je zriaďovateľ školy nielenže od takejto povinnosti priamo zo zákona oslobodený, ale dokonca nabádaný, aby ani elementárnu slušnosť voči rade školy neuplatnil, pretože akékoľvek odmietnutie aj v bežnom živote je slušné odôvodniť. Ja viem, že zákon odôvodnenie nezakazuje, ale prečo by niekto odôvodňoval neodôvodniteľné, najmä keď to robiť nemusí, na čo je právom rady školy navrhovať kandidáta na riaditeľa školy? Je to potom jednoduchšie direktívne zákonom povedať, že riaditeľa školy určuje jej zriaďovateľ. Takýto model sme tu už mali pred rokom 1989 a potom v roku 1995 za pána Mečiara. Bolo by to ešte čestnejšie, i keď ďaleko od demokratických princípov, bolo by to jednoznačne povedané, že ten, kto školu zriadi, ten si v nej aj menuje svojho človeka, ktorý bude voči nemu lojálny, bude plniť jeho príkazy a pokyny. Bude inak bábkou v rukách tých, ktorí majú tú právomoc rozhodnúť, kto bude riaditeľom. Nepodstatnou sa tak stáva otázka kvality riadenia škôl, ktorá bezprostredne ovplyvňuje kvalitu vzdelávania našich detí. Do tejto oblasti, v ktorej ide o budúcnosť, politikárčenie rozhodne nepatrí, tak ako tam nemá miesto ani napĺňanie osobných ambícií. Na základe uvedených skutočností navrhujem podľa rokovacieho poriadku vrátiť zákon predkladateľovi na prepracovanie. Ďakujem, skončil som.