Mihál, Jozef, podpredseda vlády a minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2011-07-07):
Pán podpredseda, pred chvíľkou tu bol kolega, pán Chmel, takže sólo to určite nie je, to by vyzeralo inak. Ale ďakujem za otázku v každom prípade, pani poslankyňa. Ako je to s potrebou zvyšovania dôchodkového veku? Vzhľadom na strednú dĺžku života a dobu poberania dôchodku je pre súčasnosť daný dôchodkový vek postačujúci. Pre súčasnosť. Pripomeniem, že mužom sa dôchodkový vek postupne zvýšil z úrovne 60 rokov na 62 rokov, stalo sa tak vlastne, tento proces sa uzatvoril v roku 2008, a ženám sa dôchodkový vek postupne zvyšuje v závislosti na počte vychovaných detí z pôvodnej úrovne 53 až 57 rokov na tých výsledných 62 rokov s tým, že tento proces predlžovania dôchodkového veku, ktorý beží, skončí v roku 2024. Po roku 2024 už u žien počet vychovaných detí nebude ovplyvňovať výšku dôchodkového veku a dôchodkový vek u mužov a u žien bude rovnaký. Lenže musíme sa pozerať dopredu, do budúcnosti a z pohľadu dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému sa musíme zaoberať otázkou zvyšovania veku do dôchodku. Nemôžeme alibisticky tento problém odsúvať a ponechávať ho na ďalšiu vládu. V roku 2010 pripadalo na jedného dôchodcu vo veku 65 rokov a viac šesť ľudí v produktívnom veku, tým myslím ľudí vo veku od 15 do 64 rokov. Šesť ľudí. Slovensko je, žiaľ, v počte narodených detí na chvoste takéhoto nepopulárneho rebríčka v rámci európskej dvadsaťsedmičky. A preto, aj preto podľa demografických prognóz bude pomer počtu dôchodcov vo veku 65 rokov a starších a produktu, ľudí v produktívnom veku v roku 2060 predstavovať tento pomer bude jeden dôchodca a jeden a pol ľudí v produktívnom veku. Dnes je to jedna ku šiestim, má to byť jedna ku jeden a pol. Čiže štvornásobne horšie. Alebo inými slovami, na jedného dôchodcu vo veku 65 rokov a viac bude pracovať jeden a pol občana v produktívnom veku. To znamená, je to myslím jasné, ak to necháme len tak, otázka bude znieť, kto bude vlastne prispievať súčasnej strednej a mladšej generácii, respektíve našim deťom a možno vnukom na ich budúce dôchodky? V súčasnom stave je jednoducho prvý pilier z hľadiska dlhodobého neudržateľný. A preto musíme pri jeho úpravách dbať, brať do úvahy aj tento nepriaznivý demografický vývoj. Zdá sa nám, že spravodlivé bude určovať dôchodkový vek v závislosti od priemernej strednej dĺžky života. To znamená, že dôchodkový vek sa v budúcnosti bude odvíjať od toho, ako dlho, aký vysoký, akého vysokého veku sa budú občania dožívať. Nestane sa tým pádom to, že by z hľadiska nejakých problémov v dôchodkovom systéme bolo nutné zo dňa na deň skokovite zvýšiť dôchodkový vek povedzme o tri roky, tak ako to musia robiť v niektorých iných krajinách Európskej únie. Ak tento proces zavesíme na postupne zvyšujúcu sa dĺžku dožitia našich ľudí, ktorá súvisí so zvyšujúcou sa kvalitou života, tak ten proces bude pomalý, postupný a jednoducho prirodzený. Treba ešte pripomenúť na záver, že v rámci krajín OECD je dôchodkový vek stanovený na Slovensku, teda tých 62 rokov, patrí k tým nižším, čiže nie sme na tom v súčasnosti až tak zle. A znovu pripomínam, že niektoré krajiny museli pristúpiť a pristupujú, žiaľ, nemám tu k dispozícii podrobnejší rozbor, ale pripravujeme ho, ale teda iné členské krajiny EÚ, respektíve krajiny OECD museli pristúpiť a pristupujú k dosť dramatickému zvyšovaniu dôchodkového veku. My, opakujem, navrhujeme posúvať dôchodkový vek veľmi pozvoľna, V praxi to bude znamenať posúvanie dôchodkového veku za jeden rok o niekoľko desiatok dní a znamená to, že aj súčasná stredná a staršia generácia si určite dôchodok užije a užije tak, aby ten dôchodok bol na slušnej úrovni.