Taraba, Tomáš, podpredseda vlády SR a minister životného prostredia SR (2024-06-20):
Ďakujem pekne za otázku. V § 3 ods. 2 zákona číslo... zákona o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení zákona č. 276/2001 o regulácii v sieťových odvetviach v znení neskorších predpisov, účinného od 1. 1. 2022, je ustanovené, že vlastníkom verejných vodovodov alebo verejných kanalizácií môže byť z dôvodu verejného záujmu len subjekt verejného práva. Verejný záujem na vlastníctve predmetnej infraštruktúry je na všeobecnej úrovni upravený Ústavou SR, a to čl. 4 ods. 1 ústavy, podľa ktorého nerastné bohatstvo, jaskyne, podzemné vody, prírodné liečivé zdroje a vodné toky sú vo vlastníctve Slovenskej republiky. Podľa § 3 ods. 3 sa pod subjektom verejného práva rozumie po a) obec, po b) právnická osoba zriadená podľa zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov, na ktorej podnikaní sa majetkovou účasťou podieľajú len obce alebo združenia obcí, po c) združenie právnických osôb uvedených v písmenách a) a b). Zároveň podľa § 3 ods. 9 zákona je ustanovené, ten, kto má majetkovú účasť v právnickej osobe, ktorá je vlastníkom verejného vodovodu alebo verejnej kanalizácie, môže previesť majetkovú účasť len na subjekt verejného práva podľa tohto zákona. K majetkovej účasti, ako sú obchodné podiely a akcie, nesmie zriadiť právo inej osoby, ako je subjekt verejného práva. V súvislosti s úpravou vlastníckeho práva k infraštruktúre verejných vodovodov a verejných kanalizácií v § 3 ods. 2 sa zároveň upravilo obmedzenie dispozičných oprávnení k majetkovej účasti na právnických osobách. Najčastejšie obchodných spoločnostiach, ktoré majú verejné vodovody alebo verejné kanalizácie vo vlastníctve, pričom pôjde najčastejšie obmedzenie prevoditeľnosti práv k obchodným podielom, akciám alebo obdobným majetkovým právam spoločnosti len na subjekty verejného práva uvádzané v § 3 ods. 9 zákona. Tieto ustanovenia vložené do zákona s účinnosťou od 1. 1. 2022 majú zabrániť priamej alebo skrytej privatizácii vodárenskej infraštruktúry. Môžem k tomu ešte povedať, mali sme množstvo rokovaní. Ja som aj s pani ministerkou hospodárstva volal, pretože, samozrejme, aj na vládu prišiel pán predseda NKÚ. Dávame tomu maximálnu prioritu, na druhej strane niektoré aj tie vyjadrenia sú dosť rozpačité, že či sa argumentácia, ktorú zatiaľ využíva NKÚ, naozaj opiera o nejaké právne, skutkové stavy, pretože z týchto právnych noriem ako dnes, aj ako som ich odcitoval, ten priestor je na ovládnutie akejkoľvek akcie iným subjektom, ako je subjekt verejného práva, v podstate nemožný. Takže ak by NKÚ nechcelo len pomenovávať, tak my sme absolútne pripravení, nech prídu s akoukoľvek teda legislatívou, s akýmkoľvek podnetom. Ale nateraz tie nariadenia, tak ako sú definované, sú dostatočné aj na to, aby napríklad ak príde ku konkurzu, alebo malo by dôjsť k nejakému, nejakému zadlženiu na strane obce alebo podobne, tiež nie je tam mechanizmus, ako by sa vedeli dostať nejaké tretie subjekty k tým podielom. Ale v každom prípade my sa nebránime v podstate čomukoľvek. My, najvyššia naša priorita je zabrániť, aby ktokoľvek tretí vstúpil do týchto spoločností. Ak by to tak malo byť, ja si viem predstaviť aj pri tých operáciách, ktoré Východoslovenská vodárenská tam realizuje, že ak akákoľvek obec sa chce zbaviť kontroly nad nejakou svojou majetkovou účasťou v týchto vodárenských spoločnostiach, aby to musela ponúknuť štátu, alebo aby štát mal právo potom sa týchto akcií zhmotniť. Takže v nejakom tomto duchu ja som aj s pani ministerkou hospodárstva komunikoval, pretože tam skôr narážame na zákony, ktoré sú už na strane ministerstva hospodárstva. A rovnako sme naozaj otvorení aj komunikovať s NKÚ. Tam ale skôr zachytávam, že tam mali byť dané nejaké podnety aj na NKÚ, že tie vyjadrenia úplne vraj nemajú korešpondovať s nejakou realitou. Takže my sami hovoríme, ktokoľvek bude mať v tejto veci pocit, že treba niečo sprísniť, my sme absolútne pripravení. Ďakujem.