J. Ivančo, poslanec: (2008-04-10):
Som presvedčený, že návrh pána poslanca Fronca, ktorý vychádza z poznania postaveného na nových možnostiach a znalostiach, podotýkam, na možnostiach a znalostiach uplatniteľných v praxi, je postavený tak, aby zvýšil angažovanosť učiteľov, ale aj tvorivosť a priestor pre rozvoj individuálnych schopností žiaka a mladého človeka. Som presvedčený, že vytvára omnoho väčší priestor ako vládny návrh zákona pre zodpovednosť a tvorivosť učiteľov, riaditeľov, manažérov škôl a, samozrejme, so všetkými negatívami aj zriaďovateľov škôl. Predložený poslanecký návrh vytvára podľa môjho názoru omnoho väčší priestor a širšie legislatívne podmienky pre vstup prvku motivácie a ovplyvňovanie toho, čo vôbec nezaznelo pri vládnom návrhu, ponuky a dopytu v školskom vzdelávaní. V tom je podľa mňa jeden z vážnych ideových rozdielov v obidvoch predložených normách. Kľúčová idea, na ktorej je postavený poslanecký návrh, vychádza z nového rozdelenia takpovediac sféry vplyvu medzi štátom, školou, štátom a žiakom a, samozrejme, aj žiakom a učiteľom. Je to v konečnom dôsledku pretavené do nového projektovania školských vzdelávacích programov, ktoré by mali reagovať, samozrejme, na regionálne potreby, potreby individuálne, potreby žiakov a na potreby, ktoré vychádzajú zo spoločenských zmien. Uvedomujeme si, myslím si, nielen my v opozícii, ale aj poslanci v koalícii, že žiaden z predložených návrhov neprinesie okamžitú, totálnu zmenu vo vzdelávacom systéme. Uvedomujeme si však, a zaznelo to aj pri diskusii z radov koaličných poslancov pri vládnom návrhu, že je potrebná zmena v učebných osnovách, je potrebná zmena v programoch ponúkajúcich povinné vyučovacie predmety. Uvedomujeme si, zdá sa, aj v koalícii, že je potrebná zmena aj v tvorbe a v celom systéme ponuky školských učebníc. Uvedomujeme si všetci spoločne, že je potrebná omnoho hlbšia zmena v profesii učiteľa, v jeho príprave, je potrebná takisto zmena v tom, aby aj v učiteľskej profesii nastali podmienky pre to, aby sa mohlo reagovať na ponuku a dopyt v učiteľskej profesii. Som presvedčený, že profesia učiteľa sa nevyhne týmto celospoločenským, ale aj ekonomickým trendom, ktoré prebiehajú v novodobej spoločnosti. Nehovorme tu o kvalite alebo nekvalite, hovorme o tom, že napr. mnohí učitelia a mnohé kvalitné školy už svojím postavením a svojím aj vzdelávaním aj svojimi školskými programami, ktoré sa teraz síce ešte nenazývajú školskými programami, predbehli dobu. Predbehli tú dobu preto, lebo absolvovali mnohí učitelia individuálne vzdelávanie, ktoré bolo postavené na nových prvkoch. V tomto zmysle sa mi veľmi ťažko, priznám sa, počúvalo to, keď pán minister uviedol, že sa pripravuje zákon o postavení pedagogických zamestnancov, ktorý bude mať 200 paragrafov. Nechcem použiť nejaký iný jazyk, ako je normálny inteligentný slovenský jazyk, ale pýtam sa: Kto to bude čítať? Kto bude čítať normu, ktorá má v základnom rámci, podotýkam, v základnom rámci 160 paragrafov? To je predložený vládny návrh. Kto bude čítať normu, ktorú prinesie zákon o odbornom vzdelávaní, ktorý podľa toho, ako je definovaný v § 48 vládneho návrhu, bude vlastne ďalším školským zákonom a bude mať nejakých podľa mňa minimálne 100 paragrafov? Kto to všetko bude čítať, keď ešte aj zákon o periodických zamestnancoch bude mať ďalších 200 paragrafov? No zdá sa mi, že budeme chodiť len po školách s buksou zákonov a pohybovať sa tam v strachu v tom, aby sme niečo neporušili. Nedalo mi, aby som si nepovedal takúto poznámku na úkor predložených vládnych návrhov. Pani poslankyňa Smolková uviedla, že návrh pána poslanca Fronca týkajúci sa pedagogických zamestnancov nedosahuje úroveň, odbornú úroveň, predpokladám, vyhlášky o odbornej a pedagogickej spôsobilosti č. 41/1996 Z. z. alebo niečo v tom zmysle. Keď som sa nad tým zamyslel, pani poslankyňa, tak mňa vlastne napadlo, že v tom je zásadný ideový rozdiel medzi vami a nami, pretože tento návrh ani nemá za cieľ dosiahnuť úroveň takejto vyhlášky, tento návrh má vytvoriť nový rámec. A na to bude pripravená, predpokladám, nová vyhláška, nová norma nižšej právnej sily, ktorá sa bude odvolávať na tento základný rámec. Takže chcem len zdôrazniť, že nebolo to ani cieľom, aby tento zákon obsiahol tak široko všetko to, čo je napr. aj v tejto vyhláške. Som presvedčený, že tento návrh lepšie vytvára podmienky pre to, aby sme dostali do škôl externé hodnotiace programy, pretože, ako som to uviedol, myslím si, že to tak aj všetci cítime. Chápeme školu ako subjekt minimálne tí, ktorí sa istý čas už v škole pohybujeme. A pohybujeme sa v škole po veľkých zmenách, ktoré prebehli v minulom volebnom období. Uviedol som to preto, lebo ja osobne i to tak cítim, že škola je subjektom, ktorý sa pohybuje v ekonomickom aj spoločenskom prostredí. A preto potrebujeme tam dostať externé hodnotenie, hodnotenie kvality školy ako firmy, kvality školy, ktorá reprezentuje istú, nebojím sa to povedať, obchodnú značku, školu, ktorá vlastne reprezentuje isté obchodné know-how, ktoré ponúka svojim, a opäť sa to nebojím povedať, klientom, svojim žiakom. Musíme brať školu predsa tak, že keď niekto nejakú školu ukončí, tak bude hrdý na to, že navštevoval takúto školu, že bude sa vedieť s iným svojím kolegom rozprávať o tom, čo on mal na škole, čo tam mal ten iný študent, ale, samozrejme, aj o tom, aký spoločný základ mu dala škola. Preto, ako som povedal, potrebujeme aj externé hodnotenia a zavedenie externých systémov kvality do škôl, nielen, a na to chcem upozorniť, nielen kontrolu za strany Štátnej školskej inšpekcie, ako je to projektované vo vládnom návrhu. Tam je len zmienka a len text, ktorý sa týka kontroly, nie hodnotenia v širšom ponímaní. Reforma obsahu vzdelávania rozhodne neznamená iba mechanickú redukciu existujúcich učebných osnov. Znamená zásadné prebudovanie obsahu na základných a stredných školách prostredníctvom dobre vyvážených systémových mechanizmov, prostredníctvom definovania vzdelávacích oblastí ako nového prvku. Takisto som pochopil z diskusie pri vládnom návrhu zákona, že je istá snaha aj zo strany koalície to zaviesť. Len musím kriticky povedať, že vzdelávacie oblasti sa vo vládnom návrhu vybavili, myslím, jedným, možnože troma paragrafmi, podotýkam, zo 160 paragrafov a z rozsahu 147 strán. Myslím si, že vládny návrh príliš povrchne poňal definíciu vzdelávacích oblastí aj preto, že hneď na ďalších stranách a v ďalších ustanoveniach prísne definuje vyučovacie predmety zo strany ministerstva. Ja sa potom pýtam, aký je rozdiel medzi terajšou slobodou, kde napr. gymnáziá používajú tzv. alternatívny učebný plán, a tou novo deklarovanou slobodou, kde na niektorých stupňoch vzdelávania, niektorých ročníkoch gymnázia sa projektuje len 15 % až 17 % voľnosti pre školu. Veď toto potom nie je nové ponímanie vzdelávacieho obsahu a vzdelávacích oblastí. Významným prvkom pre nové ponímanie reformy... (Ruch v sále.)