Zs. Simon, poslanec: (2008-03-27):
Pán poslanec Záhumenský vo svojom vystúpení obhajoval zavedenie odvodov za vyňatie z poľnohospodárskeho pôdneho fondu. Pán kolega, chápem vaše záujmy, aj osobnú angažovanosť. Ako privatizér štátneho majetku máte evidentný záujem o to, aby tento proces naďalej kdesi pokračoval a máte záujem o to, aby sa región v Nových Zámkoch nerozvíjal, aby ste mali lacnú pracovnú silu, pretože rozvoj asi nebude zabezpečený. Dovoľujem si zacitovať z dôvodovej správy: „Predložený návrh zákona sprísňujú podmienky pri odnímaní poľnohospodárskej pôdy pre stavebné a iné nepoľnohospodárske zámery prostredníctvom inštitútu odvodov za odňatie poľnohospodárskej pôdy ako systémového ekonomického nástroja.“ Zdôrazňujem, systémového ekonomického nástroja. Vláda si predstavuje systémový ekonomický nástroj ako zdieranie vlastníkov pôdy, brzdenie rozvoja regiónov, umelú likvidáciu poľnohospodárskych podnikov a návrat do čias komunizmu. Dovoľujem si ďalej zacitovať z dôvodovej správy: „Zvýšenými príjmami štátneho rozpočtu z príjmov za odvod sa zabezpečí financovanie aktivít rezortu Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky formou bilančne vyrovnaného salda medzi príjmami a výdavkami rozpočtu kapitoly.“ Keď som si toto prečítal, tak som sa pousmial. Vláda si uvedomuje vôbec schvaľovací proces štátneho rozpočtu? Príjmy z odvodu nie sú príjmami štátneho rozpočtu? Nie sú súčasťou rozpočtu zákona, ktorý sa schvaľuje v Národnej rade? Vyrovnanie salda medzi príjmami a výdavkami v rozpočte kapitoly je schvaľované v zákone o štátnom rozpočte a nemá žiadny vplyv z tohto pohľadu na výber a zavádzanie odvodov za vyňatie z poľnohospodárskeho pôdneho fondu. Dúfam, že vláda týmto vyjadrením nechce povedať, že zoberie od vlastníkov pôdy 750 miliónov korún ročne, ktoré následne použije na financovanie úradníkov ministerstva pôdohospodárstva. Dovoľujem si ďalej zacitovať z dôvodovej správy: „Návrh zákona nebude mať“, opakujem, „nebude mať negatívny vplyv na životné prostredie, na zamestnanosť a nebude mať zásadný vplyv na podnikateľské prostredie.“ Toto tvrdenie je zavádzajúce a je dôkazom arogancie moci tejto vlády. A to z dôvodu, že akákoľvek investičná činnosť, či už ide o individuálnu bytovú výstavbu alebo vytváranie priemyselných parkov a pracovných príležitostí, bude finančne náročnejšia a bude obmedzenejšia a teda bude mať zásadný vplyv na vývoj podnikateľskej sféry a zamestnanosti v danom regióne. Vážené dámy a páni, dovoľte mi, aby som sa bližšie vyjadril a vysvetlil jednotlivé odôvodnenia. Zdieranie vlastníkov pôdy. Na Slovensku máme viac ako 2 milióny vlastníkov pôdy a vláda ich chce 2-krát zdaniť. Vláda chce získať časť predajnej ceny vo svoj vlastný prospech, aby mala z čoho prerozdeľovať napríklad na upratovanie kasární, samozrejme, bez výberového konania. Vlastník v zmysle zákona o dani z nehnuteľnosti je povinný každoročne, opakujem, každoročne platiť daň z poľnohospodárskej pôdy. Akonáhle z daného pozemku by sa mohol stať stavebný pozemok, hodnotnejšia vec, v tej chvíli vláda zastúpi, zakročí a chce svoj podiel. Pani ministerka v úvode vystúpila a povedala, že pôda má hodnotu, poľnohospodárska 3, 5 až 12 korún. Samozrejme, keď má byť stavebný pozemok 300, 800 korún, v okolí Bratislavy aj viac. Ako to bude vyzerať? Po zavedení týchto poplatkov a odvodov cena, kde je dnes cena 800 korún alebo 1000, sa zníži o 500 korún, pretože toľko dostane štát, ale ten zvyšok, ten menší podiel dostane vlastník. Samozrejme, nebude to problém Bratislavy a jeho okolia, pretože tu životná úroveň dosahuje úrovne Európskej únie, aj prevyšuje priemer Európskej únie, samozrejme, tu si obyvateľstvo môže dovoliť. V regióne, kde si to nemôžu dovoliť, tam to ani nebude fungovať. A práve preto zdierame vlastníkov pôdy, nedáme im šancu, keď desaťročia nemohli si užívať svoje vlastníctvo, teraz keby mohli mať hodnotnejšie pozemky, tak ich 2-krát zdaníme. Raz daň z pôdy, raz odvod za vyňatie z poľnohospodárskeho pôdneho fondu, aj keď sami chcú postaviť na svojom vlastnom pozemku rodinný dom. Brzdenie rozvoja regiónov. Regióny, ktoré majú priemyselné parky, nemajú problém so zamestnanosťou, ale tie, ktoré nemajú priemyselné parky, tie budú mať naďalej problém s riešením svojej situácie. Podotýkam, zriadenie priemyselného parku je povinnosťou obce v zmysle zákona 193/2001 Z. z.. Ale predtým, ako obec zriadi priemyselný park, musí zaplatiť odvod, ešte predtým, než vôbec vláda rozhodne, či dostane prípadnú štátnu pomoc na zriadenie priemyselného parku. Zoberme si malý príklad. 50 hektárov – nie je to veľký priemyselný park. Odvod 500 korún za m2, 250 miliónov korún. Z čoho to zaplatí obec? Nezaplatí. To znamená, že ani priemyselný park nebude. Tým dôjde k predraženiu zriadenia týchto priemyselných parkov, znemožneniu vytvárania pracovných príležitostí a ďalšie znevýhodnenie v rámci regiónov Slovenska a investori budú hľadať možnosti iných regiónov v Európskej únii. Obdobne sa má postupovať v prípade rozvoja obce, keď chce obec rozvíjať svoje územie na individuálnu bytovú výstavbu alebo na ďalšiu infraštruktúru. Tento zákon to naďalej bude zabezpečovať len z hľadiska uchovania rozdielnosti jednotlivých regiónov, z hľadiska zamrazenia rozdielov, ktoré už dnes sú. Podotýkam, že aj ten zákon, ktorý platil od roku 1959, ktorý som nazval komunistickým zákonom, myslel na povinnosť obcí zriaďovať cintoríny. Ich zriadenie podľa tejto novely bude spoplatnené. Tento zákon zavádza ich spoplatnenie, čo je názorným príkladom sociálnej tváre tejto vlády. Je to komplexné riešenie? Komplexný prístup? Položme si otázku: Dokedy to bude pokračovať? Dokedy bude záujem o poľnohospodársku pôdu? Dámy a páni, dovtedy, kým ekonomická sila obyvateľstva si bude vyžadovať daný rozvoj. V Bratislave a jej okolí už dnes vidíme, že ten rozvoj je pomalší a to z jedného, jediného dôvodu. Ceny sú vyššie, to znamená, že investori idú do iných lokalít. Keď v tých iných lokalitách im zvýšime finančnú náročnosť, nepôjdu tam. Je nepochopiteľné, prečo chce táto vláda zaostalé regióny takýmto vehementným spôsobom znevýhodňovať, vyberať odvody od vlastníkov pôdy pri raste viac ako 10 % hrubého domáceho produktu ročne. Táto ekonomika si nevyžaduje takúto osobitnú daň na vlastníkoch pôdy. Nevyžaduje si trestanie tých regiónov, ktoré majú hodnotné pozemky a majú problém so zamestnanosťou a rozvojom infraštruktúry. Pýtam sa, čo potrebujú prihraničné oblasti na Slovensku po otvorení hraníc do Schengenu? Cesty druhej a tretej triedy. Kto je ich zriaďovateľom? Vyšší územný celok alebo obec. Ich tvorba ale bude podľa tohto zákona spoplatnená pri vyňatí z poľnohospodárskeho pôdneho fondu. Poľnohospodári, poľné cesty, ktoré nie sú spevnené, tie nebudú spoplatnené. Diaľnice a cesty prvej triedy, ktorých realizátorom je Národná diaľničná spoločnosť, nebudú pri vyňatí spoplatnené. Je to dvojaký meter Ficovej vlády? Likvidácia poľnohospodárskych podnikov. Dámy a páni, Ficova vláda zámerne brzdí odpredaj pozemkov, odkedy nastúpila do vlády, ktoré sú v správe Slovenského pozemkového fondu pod poľnohospodárskymi stavbami a strediskami. Pričom § 29 tohto zákona, ktorý je predložený v novele, ukladá vlastníkovi usporiadať druh pozemku do 1. mája 2009. Už takmer dva roky Pozemkový fond neodpredáva poľnohospodárom pozemky pod poľnohospodárskymi strediskami. Podotýkam, tieto strediská v prevažnej miere boli vybudované v rokoch 1952 a následne na základe zákona, kde nepotrebovali žiadne stavebné povolenie, len rozhodnutie družstevníkov, kde to postavia. Dnes, to sú veľké kolosy, niekoľko desaťhektárové, nie sú vysporiadané. Kým nebude ich vlastníctvo, ani sa to vysporiadať nedá. Táto vláda im v tom brzdí. Pokiaľ tento návrh vstúpi do platnosti, termín do 1. mája 2009 sa nestihne. Pretože Pozemkový fond nepredáva a ani ešte nejaký ten mesiac predávať ani nebude. V tej chvíli poľnohospodári budú musieť zaplatiť odvod za vyňatie z poľnohospodárskeho pôdneho fondu za stredisko, ktoré tam stojí viac ako 50 rokov, 30 – 50 miliónov korún. To je čiastka, ktorá sa rovná likvidácii poľnohospodárskych podnikov. Preto si dovoľujem vysloviť názor, že je to vedomá likvidácia poľnohospodárskych podnikov. Vysporiadanie malých parciel, ich odpredaj a vysporiadanie pozemkov v horizonte jeden rok je nemožné. Aj tento príklad poukazuje na to, že vládna koalícia nie je schopná riešiť svoje problémy a radšej trestá občanov a vlastníkov pôdy. Návrat do čias komunizmu. Bývalý komunistický režim nemal záujem na rozvíjaní regiónu južného Slovenska. Táto vláda navrhuje obdobné praktiky, ktoré znevýhodňujú jednoznačne región južného Slovenska. V regióne južného Slovenska, všetci vieme, že je pôda úrodnejšia a teda má vyššiu bonitu, čím podľa predkladaného návrhu nariadenia vlády vlastník pôdy zaplatí odvod vo výške 500 korún za m2, čo predstavuje pri jednom hektári 5 miliónov. V Žiline, v Ružomberku, v Poprade za 1 hektár 500 tisíc. Je to reálna šanca ako znevýhodniť región južného Slovenska. Aj tento príklad poukazuje na to, že táto činnosť nie je náhodná a je cieľavedomá. Chcem upozorniť, že aj v tomto regióne žijú obyvatelia nielen národnosti maďarskej, ale národnosti slovenskej. A prijatím takéhoto návrhu zákona sa už vytvára akási osobitná kategória, ktorá nemá nárok na rozvojové impulzy. Je to komplexné riešenie? No nie je. Preto navrhujem záverom predkladateľovi a dávam procedurálny návrh, vrátiť návrh zákona predkladateľovi na jeho prepracovanie tak, aby boli vytvorené možnosti na vytváranie priemyselných parkov za prijateľných podmienok. Pretože predchádzajúce riešenie, ktoré bolo prijaté za predchádzajúcej vlády, dávalo možnosť rozvoja v každom regióne. Ďakujem pekne. (Potlesk).