Sárközy, Irén, poslankyňa NR SR (2016-10-14):
Ďakujem pekne za slovo. Pán predsedajúci, pán minister, vážené poslankyne, vážení poslanci, strana MOST – HÍD dokáže spolupracovať a uzatvárať kompromisy, a preto dokážeme presadiť pozitívne zmeny. Vládny návrh zákona o dani z príjmov, ktorým sa mení aj zákon o zdravotnom poistení, bude pozitívnym impulzom pre rozvoj slovenskej ekonomiky, podnikateľského prostredia a rast životnej úrovne. Na zníženej sadzbe dane z príjmu právnických osôb a vyšších paušálnych výdavkoch zarobí v prvom polroku platnosti tejto novely podnikateľský sektor na Slovensku 159 miliónov eur. To sú peniaze, ktoré štátna kasa spúšťa podnikateľom, ktorí tieto peniaze budú mať na to, na čo potrebujú, na investície, na rozvoj. Strana MOST – HÍD ako pravicová strana vo vládnej koalícii presadzuje nižšie dane pre firmy aj pre živnostníkov, presadzujeme aj zrušenie daňových licencií. S touto novelou zákona prichádza aj zrušenie zdravotných odvodov z dividend, ktoré presadili pán Sulík a pán Michál (pozn. red.: správne malo byť „Mihál“) v roku 2011. Dovoľte mi, aby som veľmi stručne sa vyjadrila k jednotlivým opatreniam novely tohto zákona. Nahradenie 14-percentného zdravotného odvodu z dividend 7-percentnou zrážkovou daňou z dividend je krok k väčšej štandardnosti nášho daňového systému. Odvody boli nespravodlivé a nefunkčné, pretože doliehali viac na malých podnikateľov ako na skutočne bohatých podnikateľov, pretože tam bol strop. Bol to aj ako prvok neúčinný. Však vieme a ukázalo sa aj celkovo nízkym výnosom na úrovni niekoľko miliónov eur ročne. Podľa dôvodovej správy predkladanej novely zákona sa v roku 2018 očakáva znížený výnos do zdravotného poistenia z dividend len o 5,6 milióna eur, avšak na dani z príjmov vyberanej zrážkou sa očakáva zvýšený výber o 56 miliónov eur. Desaťkrát vyšší výnos pri polovičnej sadzbe. Ak sa nemýlim, nikde na svete okrem Slovenska neexistovala takáto forma zdanenia dividend. Daň bude mať len polovičnú sadzbu, ale bez stropu. Čiže ju budú platiť aj veľkí podnikatelia vo väčšej miere. Na druhej strane ale menším podnikateľom sa uľaví. Daňový úrad bude vedieť lepšie vymáhať daň ako zdravotná poisťovňa, ide teda aj o krok proti daňovým únikom. Takáto forma zdanenia dividend je bežná vo vyspelých ekonomikách, pretože bohatí podnikatelia majú príjmy z dividend a platia nižšie percento ako zamestnanci. Znižujeme sadzbu teda zo 14 % na 7. Daň z dividend na úrovni 7 % bude jedna z najnižších vôbec a podľa môjho názoru práve preto nehrozí odchod podnikov do zahraničia, kde sú dividendy zdanené ešte vyššou sadzbou. Napríklad Poľsko má 19 % alebo susedné Česko 15 percent. Pôvodný návrh ministerstva financií bol 15 %, s čím sme nesúhlasili a presadili sme nižšiu sadzbu. Bolo pre nás podstatné, aby nešlo o zvýšenie zaťaženia bežných podnikateľov a nebola ohrozená konkurencieschopnosť Slovenska. Zvýšenie paušálnych výdavkov pre živnostníkov zo 40 % na 60 % a zvýšenie ich stropu z 5 040 eur na 20-tisíc eur odbremení živnostníkov. Paušálne výdavky si môžu od príjmov odrátať živnostníci, ktorí nevedú účtovníctvo a nepreukazujú žiadne reálne výdavky, čo im znižuje daňový základ. Tí živnostníci, ktorí nevedú účtovníctvo, budú platiť menej na dani z príjmu a odvodoch, pretože sa im zníži základ a vymeriavací základ pre platenie odvodov. Podľa odhadov ministerstva financií toto opatrenie sa pozitívne dotkne viac ako 60-tisíc ľudí. Uvediem pár príkladov. Živnostník s ročným príjmom 15-tisíc eur týmto opatrením ušetrí 1 500 eur. Živnostník, ktorý má ročný príjem 20-tisíc eur, týmto opatrením ušetrí 3-tisíc eur. Živnostník s ročným príjmom 25-tisíc eur týmto opatrením ušetrí 4-tisíc eur. Zároveň sa tým rozšíri počet živnostníkov, ktorí nebudú musieť viesť účtovníctvo, pretože pre nich paušálne výdavky budú výhodnejšie. Ide o návrat do stavu pred rokom 2011, keď si mohli remeselní, ale len remeselní živnostníci uplatniť paušál 60 percent. Toto ustanovenie pritom teraz platí nielen na remeselníkov, ale na všetkých živnostníkov. A dovoľte mi ešte k zníženiu sadzby dane z príjmov právnických osôb z 22 na 21 percent. Podľa môjho názoru to podporí rast investícií, rast ekonomiky a rast životnej úrovne. Firmy budú mať viac peňazí na reinvestovanie zisku, čo z dlhodobého hľadiska podporí ekonomický rast a rast životnej úrovne. Aj ja, tak ako pán Mihál, by som osobne bola rada, keby sme mohli ešte viac znížiť sadzbu dane z príjmu pre právnické osoby, pretože tá je na Slovensku stále vyššia ako pred chvíľkou spomínané dane v Poľsku a Česku, pretože nízka sadzba dane z príjmu právnických osôb podľa OECD prospieva k ekonomickému rastu a investíciám. V každom prípade však som za to, že to, čo ideme schváliť, je podstatne lepšie ako doterajší stav, pretože nielen znižujeme sadzby, ale aj preto, lebo odstraňujeme neštandardný spôsob zdanenia dividend cez zdravotné poistenie s vysokým stropom. Dámy, páni, navrhované opatrenia budú mať pozitívny dopad na ekonomiku Slovenska. Kritikom našej politiky by som chcela odpovedať argumentom, že v najbližších rokoch predpokladá Inštitút finančnej politiky ministerstva financií vysoký ekonomický rast a rast zamestnanosti. Slovensko má byť aj v tomto, aj v budúcom roku najrýchlejšie rastúcou ekonomikou v regióne V4 a jednou z najrýchlejšie rastúcich ekonomík v Európskej únii. Zdrojom rastu by mal byť tak export, ako aj investícia a spotreba domácností. V tomto roku by naša ekonomika mala rásť o 3,6 %, v budúcom roku o 3,5 percenta. A tuto mi dovoľte pripomenúť, že keď sa porovnávame s Českom, Česko by malo v tomto roku a v budúcom roku rásť o 2,5 až 2,7 %, Poľsko 3,2 až 3,4 %, Maďarsko 2,2 až 2,5 percenta. Čiže Slovensko bude najrýchlejšie rastúcou ekonomikou v tomto regióne. Očakávaný rast zamestnanosti v tomto roku na úrovni 2,1 % je takisto vysoký. Miera zamestnanosti by tento rok mohla dosiahnuť približne 69 %, čo by bola historicky najvyššia miera zamestnanosti v ére samostatného Slovenska. Najvyššia miera bola zatiaľ 68,8 % v roku 2008. Miera nezamestnanosti by mala tiež klesnúť v tomto roku na 9,8 % a v budúcom roku by mala atakovať historické minimá okolo 8,5 percenta. Najnižšia bola v roku 2008 na úrovni 9,6 % a vo štvrtom kvartáli roka 2008 bola prechodne dokonca len 8,7 percenta. Takže na Slovensku sa v niektorých ohľadoch darí lepšie ako niektorým bohatým krajinám západnej Európy. Už dnes máme napríklad nižšiu mieru nezamestnanosti ako v Španielsku. Španielsko má 19,6 % alebo Taliansko 11,4 %, Francúzsko 10,3 percenta. A s čím nie sme spokojní a s čím nie som spokojná ja a na čo by sme sa mali sústrediť v budúcnosti, je nielen vysoký rast HDP, ale aj vysoký rast miezd, ktoré za úrovňou západnej Európy stále výrazne zaostávajú. Tak isto by sme sa mali snažiť o to, aby Slovensko nebolo len destináciou investícií do automobilového priemyslu, ale aby sa rozvíjali služby, veda, výskum. Za štátmi západnej Európy zaostávame v kvalite vzdelávania, zdravotníctva, sociálnych služieb. Preto by sme mali v tejto krajine čoraz viac sa baviť o potrebných reformách v týchto oblastiach. Ďakujem vám za pozornosť.