Vetrák, Milan, poslanec NR SR (2023-02-16):
Tak, vážené dámy, vážení páni, k ochrane ovzdušia som ešte nevystupoval (povedané so smiechom), ale vyskytol sa nám tu taký právny problém, ktorý treba riešiť, takže nebudem sa púšťať vôbec do témy ochrany ovzdušia, hoci jej veľmi fandím, ale chcem povedať niečo k tomu právnemu problému, ktorý vznikol. My sme schválili zákon dosť neskoro, už v podstate polovici decembra a pani prezidentka nám ho vrátila 30. decembra s tým, že niektoré ustanovenia tohto zákona nadobudli účinnosť už 1. januára 2023, a teda logicky nebol vôbec čas ten zákon opätovne prerokovať a schváliť, a tak vznikol jednak taký štandardný problém, ktorý sa dá riešiť v zmysle rokovacieho poriadku Národnej rady, a to úplne jednoducho takým gramatickým výkladom ustanovenia príslušného paragrafu, ktorý hovorí, že pokiaľ by mal, pokiaľ sú ustanovenia v zákone, ktorý vráti prezident na rokovanie parlamentu, pokiaľ sú, pokiaľ by mali nadobudnúť účinnosť skôr, ako budú vyhlásené v Zbierke zákonov, čo je tento prípad, tak my potom môžeme pri prerokovaní zákona, vráteného prezidentom, upraviť ustanovenie o účinnosti. Ale ustanovenie o účinnosti v zákone býva v zásade to posledné ustanovenie, ktoré je označené novelizačným článkom, v tomto prípade, ak sa nemýlim, tak to bol novelizačný článok 10, a teda väčšinou sa púšťame do toho posledného novelizačného článku, v tomto prípade by sme mali upraviť len článok 10, aby sme, aby sme posunuli účinnosť, a tak to urobíme aj v tomto prípade, že to, čo tam bolo 1. januára, tak sa posunie na 1. júla, že to je taký štandard, ktorý robíme vždy. No len tuná sa vyskytla situácia, že nielen v čl. 10 sme mali ustanovenie o účinnosti, ale mali sme to aj v čl. 9, ktorého jediným účelom bolo posunúť účinnosť v úplne inom zákone, ako je zákon o ochrane ovzdušia, konkrétne to bol zákon z oblasti odpadového hospodárstva, a dokonca to bolo jediné ustanovenie toho novelizačného bodu, no a vyvstáva otázka, či sa má vykladať rokovací poriadok takým spôsobom, že pôjdeme čisto prísne gramatickým výkladom, alebo či pôjdeme podľa zmyslu. A zmyslom toho bolo, aby sme neschvaľovali opätovne zákon v Národnej rade, ktorý by nadobudol účinnosť skôr, ako je vyhlásený v Zbierke zákonov. A keď to posudzujeme podľa zmyslu a účelu, tak musíme pripustiť, že je možné vstupovať aj do takéhoto ustanovenia, ktoré síce nie je ustanovenie o účinnosti, ale je ustanovením, ktoré upravuje účinnosť, a v prípade, že je to jediným cieľom toho ustanovenia, toho novelizačného bodu, tak by sme mali mať právo ako poslanci v krajnom prípade taký bod aj vypustiť z návrhu zákona, aby sme dostáli zmyslu a účelu toho, čo hovorí rokovací poriadok parlamentu. A keďže to je taká záležitosť, ktorú nemôže rozhodnúť jeden poslanec, ale bolo na to treba výkladové stanovisko ústavnoprávneho výboru, tak som aj zvolal tento týždeň ústavnoprávny výbor, aby sme túto otázku vyriešili, a podarilo sa nám to, podarilo sa nám zhodnúť na tom, čo som teraz aj opísal, že poslanci by mali mať v budúcnosti výnimočne, ak nastane takáto situácia, právo upraviť aj ustanovenie, ktoré síce nie je ustanovením o účinnosti, teda ten posledný novelizačný bod, ale aj iné ustanovenie, pretože chceme naplniť zmysel rokovacieho poriadku, zákona o rokovacom poriadku, a to, aby sme neschválili v parlamente zákon, ktorý by nadobudol účinnosť skôr, ako bude vyhlásený v Zbierke zákonov. No a výlučne na tieto účely si dovoľujem aj predložiť pozmeňujúci návrh k predmetnému zákonu, vráteného pani prezidentkou, s cieľom upraviť tieto dve ustanovenia, teda jednak že vypustíme čl. 9, pretože už nedáva zmysel, mal nadobudnúť účinnosť 1. 1. 2023, to už uplynulo, a po konzultácii s ministerstvom životného prostredia už prijali také opatrenia, aby, hoci to pôvodne chceli, ten informačný systém, ktorého sa to týkalo, v odpadovom hospodárstve spúšťať až od roku 2024, tak už nejakým spôsobom to ako-tak zvládnu aj od... od... odteraz. A tá druhá vec je, že naozaj potom v tom ustanovení o účinnosti v tom čl. 10 teda vypustíme alebo reagujeme na to vypustenie čl. 9, ale aj to, čo bolo 1. januára ako účinnosť, tak posunieme na 1. júl 2023. No a v tomto duchu teraz by som aj prečítal pozmeňujúci návrh, ktorý sa týka zákona z 20. decembra 2022 o ochrane ovzdušia a o zmene a doplnení niektorých zákonov, vrátený prezidentkou Slovenskej republiky na opätovné prerokovanie Národnou radou Slovenskej republiky, je to tlač 1348. Teda zákon z 20. decembra 2022 o ochrane ovzdušia a o zmene a doplnení niektorých zákonov, vrátený prezidentkou Slovenskej republiky na opätovné prerokovanie Národnou radou Slovenskej republiky, sa mení takto: 1. Článok IX sa vypúšťa. Nasledujúci článok sa primerane prečísluje. Vypustenie článku IX sa premietne do článku upravujúceho účinnosť zákona. 2. Článok X znie: „Čl. X Tento zákon nadobúda účinnosť 1. júla 2023 okrem čl. I § 34 ods. 1 písm. i), ktorý nadobúda účinnosť 1. októbra 2023, čl. 1 § 11 ods. 9, § 32 písm. b), § 37 ods. 3, a čl. III, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. januára 2024, čl. I § 46 ods. 2 písm. d), ktorý nadobúda účinnosť 1. januára 2025, čl. VI, ktorý nadobúda účinnosť 1. januára 2027, a čl. I § 34 ods. 3 písm. g), ktorý nadobúda účinnosť 1. januára 2030.“ To je celé znenie pozmeňujúceho návrhu. Ja ďakujem pekne za pozornosť a chcem vás všetkých požiadať, ak chceme, aby tento zákon nebol zmätočný, po tom, ako ho schválime, aby ste schválili aj tento pozmeňujúci návrh. Ďakujem pekne za pozornosť.