Pellegrini, Peter, podpredseda vlády SR pre investície a informatizáciu (2018-02-01):
Ďakujem veľmi pekne, vážená pani poslankyňa, tu ste. Aj v roku 2018 bude slovenská ekonomika pokračovať v nastúpenom úspešnom trende. Rast ekonomiky má podľa posledných prognóz Národnej banky Slovenska dosiahnuť 4,3 %, čo je takmer o jednu desatinu viac, ako tomu bolo v roku 2017, pričom súčasné predikcie Národnej banky Slovenska pozitívne pokračujú aj do roku 2019, kedy by mal rast hrubého domáceho produktu dosiahnuť až 4,7 percenta. Štruktúra tohto rastu bude opätovne stáť na zdravých základoch, ktorým je zvýšená dynamika exportu podporená stabilným rastom domáceho dopytu. Spotreba domácností vďaka zlepšujúcemu sa trhu práce vzrastie najrýchlejším tempom od krízy. Rast exportu bude založený hlavne na plánovanom spustení výroby v automobilových závodoch. Pôjde hlavne o nábeh novej automobilovej výroby v bratislavskom Volkswagene a v druhej polovici roka aj v nitrianskom Jaguari Land Rover. Súčasne máme signály o tom, že aj v tomto roku bude na Slovensku pokračovať vysoká aktivita domácich i zahraničných súkromných investorov v priemysle a to nielen v Bratislavskom, Trnavskom, Nitrianskom či Košickom kraji, ale aj v najmenej rozvinutých okresoch Slovenska. Verejné investície sa budú významne opierať aj o čerpanie eurofondov, pretože v roku 2018 predpokladáme ich postupný intenzívnejší nábeh čerpania. To, čo je však nevyhnutné sledovať, je odraz makroekonomických čísiel v mikroekonomike ľudí na Slovensku. Preto aj napriek skvelým výsledkom rastu HDP, zvyšujúcemu sa exportu, rastu zahraničného dopytu či znižujúcej sa zadlženosti verejných financií je absolútne nevyhnutné neustále sledovať a niekedy aj tlačiť na vyvážený rast miezd, opätovné zvyšovanie zamestnanosti a krotenie potenciálnych inflačných tlakov. Zamestnanosť sa podľa ekonomických prognóz v tomto roku zvýši o ďalších 28-tisíc pracovných miest, pričom rast bude ťahaný predovšetkým priemyslom a službami. Uvedená tvorba pracovných mies, by tak mala u nás dosiahnuť historicky objektívne minimum 7,3 % s úrovňou evidovanej miery nezamestnanosti pod 6 percent. Opätovný zvýšený dopyt na pracovnom trhu bude zároveň sprevádzaný zvyšovaním miest o 4,6 % a naďalej bude zrýchľovať svoje tempo a to nielen vďaka rastu produktivity práce či bežnej inflácii, ale aj vďaka opatreniam vlády týkajúcim sa tlaku na zvyšovanie minimálnej mzdy a príplatkom za víkendovú a nočnú prácu. Aj napriek súčasnej vynikajúcej kondícii slovenskej ekonomiky však nesmieme zabúdať na výzvy, ktoré rok 2018 prináša v podobe potreby podpory zvyšovania technologickej a informačnej úrovne priemyslu, kvality a vzdelania zamestnancov, dobudovania infraštruktúry plošne podporujúcej rozvoj všetkých regiónov a neustáleho zreteľa na fakt, že Slovensko je mimoriadne otvorená ekonomika a akýkoľvek výkyv u kľúčových obchodných a investičných partnerov aj napriek súčasnému optimizmu vo svetovej ekonomike môže mať na nás negatívny dopad. Musíme si tak uvedomiť, že aj keď miera evidovanej nezamestnanosti v niektorých okresoch klesla už pod dve percentá, vo vybraných okresoch južného a východného Slovenska je stále dvojciferná, preto prioritou vlády zostáva aj v tomto roku podpora najmenej rozvinutých okresov, najmä prostredníctvom regionálnych príspevkov, eurofondov, podpory sociálnej ekonomiky, dotiahnutím ďalších nových domácich a zahraničných investícií, ako aj budovaním nevyhnutnej rozvojovej infraštruktúry. Pokiaľ ide o štrukturálny nedostatok pracovnej sily na západnom Slovensku, rozbiehame so zamestnávateľskými organizáciami projekt rekvalifikácie stredoškolákov, ktorá bude prebiehať priamo vo firmách. Vláda sa bude naďalej usilovať prijímať také opatrenia hospodárskej politiky, aby sme v budúcnosti dosiahli rovnomerný ekonomický rast a vyrovnanú mieru nezamestnanosti vo všetkých regiónoch Slovenska. Vážená pani poslankyňa, na tomto mieste mi nedá nepoukázať aj na fakt, že súčasná vláda plní svoje ciele v oblasti napĺňania rozpočtu, ale zároveň sa veľmi zodpovedne správa aj k budúcnosti Slovenska. Hlavnou ambíciou rozpočtovej politiky je aj naďalej cieľ dosiahnutia dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Deficit verejnej správy v roku 2018 je stanovený vo výške 0,83 % hrubého domáceho produktu a hrubý dlh na úrovni 49,9 % HDP, čo je najnižšia úroveň od roku 2012. Zodpovednú a úspešnú hospodársku a rozpočtovú politiku našej vlády oceňujú aj vo svete, na rozdiel od našej opozície a niektorých médií a analytikov, a preto môžeme byť spoločne hrdí na to, že ministra financií Petra Kažimíra mesačník The Banker patriaci do skupiny Financial Times vyhlásil za najlepšieho ministra financií za rok 2017. Ďakujem vám za pozornosť. Pán podpredseda, skončil som.