Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2018-02-06):
Ďakujem pekne. Takže pokračujem v mojej časti pripomienok k návrhu zákona, ktoré máme predložené. A síce spomínala som, že podľa môjho názoru každá sanácia, každá sanačná metóda navrhnutá ako projekt by mala prejsť zisťovacím konaním. V tomto duchu aj predložím pozmeňujúci a doplňujúci návrh, aby v zákone o posudzovaní vplyvov na životné prostredie bola doplnená príloha č. 8 o túto činnosť ako povinné zisťovacie konanie. Myslím si, že to je dôležité aj z toho pohľadu, že ozaj tých metód na sanáciu je veľmi veľa. Atlas sanačných metód, ktorý tu už bol spomínaný, obsahuje ozaj rôzne, rôzne alternatívy, ktoré navrhli odborníci, a treba sa, pre ochranu životného prostredia treba hľadať najlepšie a najoptimálnejšie riešenia, ktoré budú mať dlhodobý efekt. K samotnému ešte zákonu a k doložkám vplyvov si dovolím tuná poukázať na časť dopadov na rozpočet, kde sa uvádza, že suma, výdavky ministerstva životného prostredia súvisiace s vyvlastňovaním nehnuteľností vo verejnom záujme pri sanácii environmentálnych záťaží formou dočasného núteného obmedzenia vlastníckeho práva k pozemkom, je asi o 56 250 eur ročne. A takto je to navrhované vlastne na štyri, myslím, či päť rokov, že táto položka bude stačiť. No domnievam sa, že je to dosť naivná predstava o takejto sume. A poukazujeme aj na to, že nie je tu dopad na rozpočet ministerstva obrany, ktoré taktiež je v niektorých prípadoch záťaží určované ako povinná osoba. A taktiež môže dôjsť aj z titulu ich k vyvlastňovaniu na základe tohto zákona. A nie je tu vôbec dopad na rozpočet ministerstva obrany, resp. komplexne na štátny rozpočet ako taký. Ten prepočet, ako ste došli k tej sume 56 250, nuž, nebudem to komentovať, 45 eur za meter štvorcový, či je veľa, či je málo, ale každopádne si myslím, že keď bude dochádzať k vyvlastňovaniu, 56-tisíc eur ročne je podľa mňa suma, ktorá nemôže byť reálna. V doložke sa taktiež vyjadrujete k alternatívnym riešeniam, či boli nejaké alternatívne riešenia posudzované, a uvádza sa, že nie, neboli posudzované žiadne alternatívne riešenia. Čiže žiadne iné spôsoby neboli ani prerokované. A preto si myslím, že tiež je to nedostatok toho zákona, tej unáhlenosti, že mohli sa ešte hľadať nejaké alternatívy k tomu, aby sa predišlo k obmedzovaniu vlastníckych práv, ale s tým, aby sa vlastne naozaj účinne tieto sanácie realizovali. No, takže k samotným ďalším paragrafom, ktoré sú v zákone. Tak v geologickom zákone sa tuná hovorí v § 32b, kde vlastne udávajú doklady, ktoré sú potrebné k žiadosti o stavebné povolenie, tak je uvádzané v tom paragrafe, si myslím, že aj k územnému konaniu, na vydanie územného rozhodnutia taktiež už je potrebné dokladovať vzťah k pozemku. Takže tam by malo byť doplnené aj územné konanie, nielen stavebné konanie a zlúčené územné so stavebným, ale aj samotné územné. A s tým, že v mojom pozmeňujúcom návrhu budem, navrhujem doplniť tie náležitosti, ktoré je potrebné doložiť. Čiže okrem toho záväzného stanoviska, ktoré vlastne ministerstvo vydáva z hľadiska existencie environmentálnej záťaže, navrhujem, aby tam bol doplnený projekt sanácie environmentálnej záťaže, podrobný rozpis rozsah prác nevyhnutných na zabezpečenie sanácie a vyjadrenie ministerstva, či sa na sanáciu vzťahuje zákon 24/2006 o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. To by mal byť doklad tiež k týmto, aby bolo jasné pri tom vyvlastňovaní aj tej druhej strane, ktorá bude vyvlastňovaná, že naozaj ide o verejný záujem a o jediné riešenie, ktoré je možné. Ak tieto doklady budú, možno aj na základe toho je väčšia šanca, že dôjde k dohode. Podstatnou námietkou, ktorú máme, je v odseku 3 tohto paragrafu, kedy sa tu uvádza, že ak stavebník nepreukáže pred vydaním stavebného povolenia vlastnícke právo alebo iné právo k nehnuteľnosti, vydá stavebný úrad stavebné povolenie, len ak bolo začaté vyvlastňovacie konanie. K tomuto máme vážnu námietku. Nemôže byť začaté, musí byť ukončené. Čiže toto bude tiež samostatný pozmeňovací návrh. Nestačí, aby stavebné povolenie bolo vydané a nebolo dokončené vyvlastňovacie konanie. Čiže toto vás tiež prosím, aby túto námietku si premysleli, tu tento môj pozmeňovák. (Reakcia z pléna.) Prosím? Aby ste si premysleli. Bude to samostatný pozmeňovací návrh s tým, že musí byť ukončené vyvlastňovacie konanie. V tomto paragrafe je aj odsek 6, ktorý zasahuje do stavebného zákona a vypúšťa tam paragrafy, § 58 ods. 2, § 60 ods. 2 písm. b), § 62 ods. 4 stavebného zákona. A sú to vlastne paragrafy, ktoré v zmysle stavebného zákona stavebník musí preukázať, že je vlastníkom k pozemku alebo že má iné právo k pozemku. Čiže vypustením týchto paragrafov, že sa nebudú uplatňovať, tak vlastne sa veľmi otvárajú možnosti stavebnému úradu vlastne vydať stavebné povolenie aj bez ukončenia vlastníckeho vzťahu k pozemku. Vypúšťa sa paragraf, kde vlastne je stavebný úrad povinný v zmysle stavebného zákona zastaviť stavebné konanie, ak teda tieto vzťahy nie sú doložené, resp. prípadne zamietnuť. Čiže ako vypustením týchto paragrafov zo stavebného zákona bude vlastne ten, stavebné konanie veľmi, veľmi neštandardné. Tak ako som spomínala, v § 32c, kde navrhujem doplniť o nové písm. g), kde bude doplnené, že je potrebné vyjadrenie ministerstva, či sa na sanáciu vzťahuje zákon o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. A teda ako som spomínala, aj navrhujem novelu zákona 24/2006 tej prílohy 8, že aby tá vlastne každá sanácia prešla zisťovacím konaním. Chcem sa ešte trošku vyjadriť k samotnému tomu impulzu, ktorý tu bol prezentovaný, a to k tej vrakunskej skládke a metóde, ktorá bola navrhnutá ako metóda kapsulácie. Keď si pozrieme samotný atlas metód, sanačných metód environmentálnych záťaží, tak táto metóda má dosť veľké obmedzenia, má tu uvedené mnohé nevýhody. Aj napríklad také, že po jej realizácii v podstate sa zabráni ako keby do budúcnosti alebo veľmi sťaží aj úplná sanácia, respektíve odstránenie tejto environmentálnej záťaže. Hovorí sa o tom, že nevýhody sú, jasne, že sa musí realizovať neustály monitoring, jeho, neznižuje sa toxicita ani množstvo kontaminovanej zeminy, odpadu, iba sa udržuje znečistenie pod kontrolou. Pri uzavretí môže byť problémom nedostatočná nepriepustnosť podložia, čo si myslím, že v tomto prípade je to najväčšie riziko, lebo tá metóda nehovorí o kapsulácii ako takej, vlastne koldokola, ale iba o bočnej, s tým, že sa domnieva navrhovateľ, že sa dokáže kontinuálne napojiť na ílovité vrstvy. Čo však nikto nevie, čo je pod samotnou skládkou, keďže to prostredie, ktoré tam vznikalo, geologické prostredie je vlastne mŕtve rameno, bývalé mŕtve rameno Dunaja a tie usadeniny, ktoré tam, tie nánosy Dunaj rokmi naznášal, nemajú nejaké kontinuálne vrstvy, ale mnohokrát sú to rôzne také rôznorodé vrstvy so šošovkami štrkov a nie je isté, že realizáciou tejto metódy dôjde k zabráneniu prienikov toxických látok do Žitného ostrova. Čiže touto metódou sa, metódou uzavretia alebo inkapsulácie sa neodstráni znečistenie, ale sa zamedzí jeho šíreniu do okolitého prostredia. V tomto prípade musím povedať áno, obmedzí sa, ale nevylúči sa. Takže metódy, ktoré, ktoré by boli použiteľné pre túto lokalitu, je ich viacej a verím, že v rámci zisťovacieho konania bude, budú navrhnuté aj viaceré varianty, že ste v svojom návrhu nepožiadali o invariantné riešenie, to znamená, iba jediné posúdenie, to že, to by myslím, nebolo správne. Návrhy, o ktorých som hovorila, doplňujúce, myslím si, že vylepšujú tento zákon ako také. Verím, že je potrebné takýto zákon prijať. V niektorých prípadoch sa možno využije, verím, že nie je to ani vec, ktorá by sa paušálne používala, ale viem si predstaviť situácie, kedy takáto situácia môže nastať. Preto by som bola rada, ak by sme dnes večer na výbore sa o týchto mojich pozmeňovacích návrhoch pobavili. Ak by ste sa, pán minister, vedeli k nim vyjadriť a aby sme ich prípadne, aspoň niektoré z nich, ktoré budú pre vás akceptovateľné, nejak prevzali do spoločnej správy výborov a skúsili sa tento zákon, už keď už, už to takúto procesnú stránku máme, že to musíme robiť v parlamente, aby sme skúsili ten zákon upraviť tak, aby neboli s ním v praxi pri aplikácii. Ďakujem pekne za pozornosť.