Matečná, Gabriela, ministerka pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky poverená riadením Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky (2017-09-06):
Ďakujem, veľmi rada. Som celkom, celkom potešená, že bolo takých zaujímavých pripomienok a postrehov. Veľa postrehov nebolo k samotnému zákonu, lebo zákon rieši procesný a je procesný a kompetenčný predpis. V prvom rade by som chcela možnože pána kolegu Dostála, možnože aj pani Zemanovú, aj tých, ktorí ste diskutovali o tomto, my neriešime projektové podpory, ale riešime priame platby. To znamená, priame platby sa neadministrujú cez zmluvy. To znamená, nie je potrebné ich zverejňovať v Centrálnom registri zmlúv, ale cez samotné rozhodnutia. Čiže ideme cestou správneho konania a to je taký dosť zásadný rozdiel medzi tým, čo požadujete vy, a tým, čo je možné. Čiže možné je vydávať rozhodnutia. Ak je celý proces správneho konania ukončený, tak to, čo je, tak to zverejníme. A je tomu aj dnes, že pri priamych platbách, ak je právoplatné rozhodnutie, Poľnohospodárska platobná agentúra na svojej stránke zverejňuje. Ale v procese správneho konania nie je možné vstupovať do tohto konania, pretože účastníkmi konania sú len platobná agentúra, Pôdohospodárska platobná agentúra, a samotný žiadateľ. Predstavte si, možnože tak na ozrejmenie pre vás všetkých, ako žiadosť o priamu platbu prichádza, žiadatelia dávajú žiadosť 15. mája, k 15. máju, poťažmo ešte ďalší mesiac a potom prebiehajú rozličné administratívne kontroly, krížové kontroly a vy by ste chceli nejaké informácie počas tohto konania. Počas tohto konania môže sa zmeniť výmera, môže sa zmeniť sadzba, čiže kým proces tohto správneho konania celej administrácie nie je dokončený, jednoducho nie je možné informovať o tom, že aká je platba, aká je výška platba a aká výmera. Pretože naozaj počas procesu, ktorý končí niekedy koncom roka, možnože až ten ďalší rok, niekedy v marci tieto informácie sa v celom procese menia. Tento predpis, ktorý je, práve naopak, myslím si, zlepšuje podnikateľské prostredie, pretože tieto procesy, ktoré boli zdĺhavé a kde žiadatelia mohli robiť rozličné obštrukcie, my sme skrátili. My sme toto konanie dali jednoznačne, že žiadateľ môže len do určitého času podať nejaké opravné prostriedky. To, že ministerstvo pôdohospodárstva len reční, ale nekoná, nemyslím si, že je pravda, pán Dostál, pretože ako iste viete, odbočím od práve tohto zákona, ktorý je tu, práve projektové podpory a práve výzvy, ktoré dávame cez Pôdohospodársku platobnú agentúru, všetky komunikujeme, všetky, musím povedať, ktoré idú doteraz. Snažíme sa vyhnúť subjektívnym hodnoteniam bodovacím, ideme na objektívne hodnotenia, čiže myslím si, že počas tohto obdobia sme mimoriadne stransparentnili všetky procesy, ktoré na platobnej agentúre, v platobnej agentúre sú. Jednou takou ďalšou zásadnou vecou, ktorý je, Európsky poľnohospodársky fond rozvoja vidieka nie je štrukturálnym fondom. Priama platba nie je dotácia na poľnohospodárstve, ale je na kompenzácie platieb a na ten základný príjem poľnohospodára v každej členskej krajine, čiže to je dosť veľký rozdiel a to je taký omyl, ktorý, mnohí si myslia, že tie peniaze sú na to, aby produkovali. To je len na podporu ich podnikania. Ešte ďalšia vec, kde ste požadovali zase, myslím, že pán poslanec Pčolinský, že nikde nie je zodpovednosť platobnej agentúry, tá zodpovednosť vyplýva z nariadení. Je to akreditovaná inštitúcia, ak by nebola akreditovaná, tak jednoducho tá zodpovednosť tam nie je. Je to z nariadení 1305/2013 a z 1306/2013. Nie je dôvod, aby sme to do tohto zákona dávali opätovne, sú tam odkazy pod čiarou. Ak by ste ich čítali, tak sa dozviete, že platobná agentúra je plne zodpovedná, ak niektoré výkony dáva na externé inštitúcie, je zodpovedná aj za výkony externých inštitúcií. Čiže je to tam. Potom možnože k pani Zemanovej, k takej, by som povedala, celé to vystúpenie, neviem, či bolo k zákonu alebo či k poľnohospodárstvu vôbec. Ja sa len dotknem toho, čo ste hovorili, zmena kultúry v teréne, že by sme mali ísť do terénu. Dnes práve to, čo hovoríte, že ministerstvo pôdohospodárstva nevyužíva, práve ministerstvo využíva digitálne mapy, každá členská krajina je povinná nalietavať, Slovenská republika nalietava celé územie Slovenskej republiky na LPIS a na jeho aktualizáciu každé tri roky. Presnosť nalietavania je niekoľko centimetrov, nakoniec sú aj digitálne snímky, ktoré sa používajú, z kontroly a kvôli tomu nie je potrebné ísť do terénu, lebo z digitálnych snímok a z diaľkového prieskumu zeme presne vieme určiť nielen, aká je tam kultúra, ale aj aká je tam plodina. Nie je dôvod, aby sme vyháňali ľudí s autami z terénu s časom a s peniazmi do terénu, keď dnes tie prostriedky vieme, vieme si pozrieť online. Čiže ešte raz, to, že nepoužívame digitálne mapovanie terénu, je absolútne nekorektná informácia, práve naopak, Pôdohospodárska platobná agentúra využíva tieto ortofotosnímky, využíva, ak je to potrebné, kontroly na mieste, robia sa GPS merania, dokonca – a mnohí možnože to nebudete vedieť – meria sa tzv. korekčný signál DGPS, čiže Slovenská republika meria s presnosťou pár centimetrov. Subjektívnosť kontrolórov, samozrejme, dá sa na tom popracovať, pri priamych platbách tá subjektivita je úplne vylúčená, pretože DGPS merania s prístrojmi, ktoré Slovenská republika má a slovenskí kontrolóri, sú vybavené, o tej subjektivite sa vôbec nedá hovoriť, tam sa, tam sa meria s párcentimetrovou presnosťou a v nejakých toleranciách, ktoré sú určené technickými nariadeniami. Čiže z môjho pohľadu len toľko k tejto téme. Ďakujem pekne.