A. Belousovová, podpredsedníčka NR SR: (2008-12-09):
Nech sa páči, pán minister, máte slovo. M. Janušek, minister výstavby a regionálneho rozvoja SR: Vážená pani predsedajúca, milé dámy, vážení páni, so záujmom som si vypočul diskusiu včera večer aj dnes, zhruba hodinu, priznám sa, že som očakával trošku iné vystúpenia, pretože vy ste vlastne pokračovali v tom, čo niekoľko týždňov médiá píšu o našom ministerstve klamstvá, lži, výmysly a prekrútené fakty. Za posledný mesiac bolo zhruba 300, presne 331 otázok na naše ministerstvo k včerajšiemu dňu, dnes to je, samozrejme, viac. Ja len chcem pri tejto príležitosti, ak ma pozerajú starostovia a primátori, im povedať, že, žiaľ, určité veci sa posunú ďalej, čo sa týka tých zmlúv o nenávratnom finančnom príspevku, na ktorý tak čakajú, a zmlúv medzi ministerstvo a prijímateľom v rámci školskej infraštruktúry, aby mohli rekonštruovať materské, základné a stredné školstvo, pretože moji ľudia pracujú na týchto odpovediach a majú strašne veľa roboty. To je aj na margo toho, ako nekomunikujem s médiami, pretože médiá, keď dostanú informáciu od nás, odbornú, tak si vyberú to, čo sa im páči, a koľko ráz sú to veľké hlúposti. Ja tvrdím, že niečo medzi amaterizmom a chrapúnstvom je to, čo sa deje v médiách v dnešnej dobe. Dôvod, prečo ma dnes navrhujete alebo chcete navrhnúť odvolať, je jediný, ide o ten tender, čo sa týka služieb technickej asistencie, čiže budem sa venovať len tejto problematike. V rámci predmetného tendra mi je vyčítaných viacero vecí. By som to zhrnul do niekoľkých bodov: - Po prvé je to hodnota verejného obstarávania. - Subjekty, ktoré sú víťaznými vo verejnom obstarávaní. - Výber metódy verejného obstarávania, s čím súvisí pomer medzi prioritnými a neprioritnými službami. - Spôsob zverejnenia oznámenia o verejnom obstarávaní. - Pochybnosti o vykonaní kontroly verejného obstarávania. - Nekomunikácia s médiami. - Premrštené ceny za služby konzorcia dohodnuté v zmluve. - Projekty na právne služby za 130 miliónov. - Odborne spôsobilá osoba. - Exkluzivita zmluvy. Ja sa budem postupne venovať týmto bodom. K hodnote verejného obstarávania. Hneď na úvod uvediem a ďalej vysvetlím, že nejde o 3,6 mld. slovenských korún ani o inú podobnú sumu. O tomto už viacerí povedali, len stále opozícia o tomto čísle rozpráva, lebo je zaujímavé takisto, ako o tom píšu aj médiá. Táto medializovaná suma 3,6 mld. je suma celého Operačného programu Technická pomoc na roky 2007 až 2015, v prepočte z eura na slovenské koruny v tom období, kedy bolo za jedno euro tridsaťosem korún, čiže v čase schvaľovania daného operačného programu. V súčasnosti vieme, že slovenská koruna sa posilnila, čiže je to nejakých 2,94 mld. Naše ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja ako centrálny koordinačný orgán bolo a je zodpovedné za úspešnú implementáciu operačných programov v Slovenskej republike. Na začiatku roku 2007 bola pred nami prioritná úloha pripraviť systém čerpania fondov z Európskeho spoločenstva tak, aby ešte v tom istom roku bolo úspešné a začalo sa bezproblémové čerpanie. Na tento účel bolo nevyhnutne potrebné vymyslieť fungujúci systém čerpania a samozrejme zosúladiť ho so záväzkami Slovenskej republiky voči Európskej únii vo veci poskytovania pomoci z fondov Európskeho spoločenstva a vyhotoviť normy a dokumentáciu pre operačné programy v rámci Národného strategického referenčného rámca. Naše ministerstvo v roku 2007 vymyslelo systém čerpania, zosúladilo ho s právom Únie a kodifikovalo ho vydaním systému riadenia fondov a kohézneho fondu pre programové obdobie rokov 2007 až 2013. Súčasne sa podarilo vyhotoviť unifikovaný vzor zmluvy o poskytnutí nenávratného finančného príspevku, ktorý je použiteľný pre všetky operačné programy. Ministerstvu výstavby sa tak podarilo to, čo sa predchádzajúcej vláde, ktorá manažovala poskytovanie nenávratného finančného prostriedku v skrátenom programovom období, nepodarilo ani začať a to je zjednotenie spôsobu čerpania prostriedkov Európskeho spoločenstva. Uvedené má značné pozitívne vplyvy na kvalitu, efektívnosť a úspešnosť čerpania. Zjednodušuje sa tým tiež systém kontroly čerpania. Dnes preto môžeme povedať, že ministerstvu výstavby sa náročná úloha, pred ktorou na začiatku roka 2007 stálo, podarila splniť. Už v roku 2007 došlo k vyhláseniu prvých výziev, v roku 2008 dochádza k čerpaniam pomoci v rámci operačných programov Národného strategického referenčného rámca, a pritom práve ministerstvo výstavby je v úspešnosti implementácie operačných programov, ktoré spravuje ako riadiaci orgán, na špici vo vzťahu k iným riadiacim orgánom. Vážené dámy, vážení páni, ministerstvo výstavby napr. len v rámci regionálneho operačného programu vyhlásilo už tri výzvy, pri ktorých dochádza k procesu uzatvárania zmlúv s úspešnými uchádzačmi a k ich prvým plneniam. Dôjde a dochádza tak napr. k rekonštrukcii viac ako 500 materských, základných a stredných škôl, či k podpore nekomerčných záchranných služieb. Uvedené úspechy by naše ministerstvo ako centrálny koordinačný orgán nebolo takom v krátkom čase a v takej kvalite splnilo bez externých odborníkov. Z tohto pohľadu sa preto rozhodnutie o vykonaní verejného obstarávania, pre ktoré tu paradoxne teraz stojím, javí ako nanajvýš správne. Bez neho by sme v súčasnom období neboli takí úspešní v implementácii operačných programov, čo by malo za následky neplnenie v tomto období. Ministerstvo výstavby prevzalo úlohu centrálneho koordinačného orgánu a financovanie tejto úlohy zabezpečila Európska únia schválením poskytnutia pomoci vo forme Operačného programu Technická pomoc. V prvej polovici roku 2007 sme poznali úlohy, poznali sme celkovú výšku prostriedkov, ktoré nám Únia na ich financovanie poskytla, ale nepoznali sme konkrétne delenie týchto prostriedkov. Bolo však nevyhnutné, aby sme splnili záväzky voči Únii, ako aj voči našim občanom, začať naplno pracovať na zverených úlohách. Ministerstvo výstavby nemalo dosť odborníkov z oblasti práva, tlmočenia, prekladov, podčiarkujem publicity organizovania školení a pod. My takýchto odborníkov ani nedokážeme zaplatiť. Nie je to výnimočná situácia, lebo s takýmito problémami sa boria aj v iných členských štátoch Európskej únie. Nadefinovali sme si preto také oblasti, v ktorých najnutnejšie potrebujeme externú pomoc, a vyhlásili verejné obstarávanie. Ako som už uviedol, v čase vyhlasovania verejného obstarávania bola známa iba suma pre celý Operačný program Technická pomoc, kde som povedal, že to bolo 97 600-tisíc eur, čo je zhruba 2,9 mld. korún pri kurze 30,126 za euro. Nepoznali sme konkrétne sumy, ktoré nám Únia schváli pre jednotlivé aktivity v rámci tohto operačného programu. Keďže bolo treba konať rýchlo, naše ministerstvo zobralo celú sumu operačného programu za základ a uviedlo ju do oznámenia o vykonaní obstarávania ako predpokladanú hodnotu zákazky. Žiadne ustanovenie zákona o verejnom obstarávaní neukladá povinnosť pri zabezpečovaní procesu verejného obstarávania preukazovať spôsob zistenia predpokladanej hodnoty zákazky. Táto predpokladaná hodnota zákazy sa určuje v prípravnej etape procesu verejného obstarávania, ktorá pritom nie je upravená v zákone o verejnom obstarávaní. Suma, ktorá je uvedená ako predpokladaná hodnota zákazky, nie je pre obstarávateľa záväzná, nie je záväzná ani pre víťazného uchádzača. Pri určení predpokladanej hodnoty zákazy sme vychádzali z jedinej, vtedy presne známej sumy. Boli sme si pritom vedomí, že na obstarané aktivity sa bude dať použiť iba suma, ktorá bude na ne schválená. Vedeli sme, že ani uvedenie celej výšky Operačného programu Technická pomoc nám v tomto nebude prekážkou, keďže ide o úplne nezáväzné číslo a keďže sme zmluvné podmienky nastavili tak, že iba naše ministerstvo má právo rozhodnúť, čo sa objedná, t. j. iba od nášho ministerstva záleží, aká suma sa vyplatí. Na preukázanie, že v žiadnom prípade nikdy nemôže dôjsť k tomu, že by bolo predmetnému konzorciu vyplatených cca 97,6 mil. eur, to znamená celá suma OPTP, uvádzam nasledovné: uvedená suma cca 97 600-tisíc eur, t. j. 2,94 mld. Sk, už teda nie je z dôvodu zmeny kurzu 3,6 mld. Sk, sa použije na aktivity Operačného programu Technická pomoc v dvoch prioritách: Priorita 1 v rámci Operačného programu Technická pomoc je zabezpečovaná naším ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja, je financovaná z OPTP do výšky 63 153-tisíc eur, t. j. 1,9 mld. Sk. Priorita 2 v rámci Operačného programu Technická pomoc je zabezpečovaná zo strany ministerstva financií, je financovaná z Operačného programu Technická pomoc do výšky 34,5 mil. eur, čo je v prepočte viac ako 1 mld. Sk. Naše ministerstvo tak zo sumy určenej na aktivity Operačného programu Technická pomoc riadi rozdeľovanie sumy vo výške cca 1,9 mld. a zvyšok riadi ministerstvo financií vo výške zhruba 1 mld. Tí z vás, ktorí sledovali našu tlačovú konferenciu, ako aj tí, ktorí sa zúčastnili poslaneckého prieskumu na našom ministerstve minulý týždeň, ste mali možnosť vidieť tabuľku, ktorú kreslil môj generálny riaditeľ Agentúry pre regionálny rozvoj pán Štefanov, ktorý to tam vysvetlil, a on riadi túto agentúru, to ste mali pravdu, a bolo na nej vidieť, že najpodstatnejšia časť prostriedkov Operačného programu Technická pomoc, z časti, ktorú spravuje naše ministerstvo, ide na mzdy, ďalej na technické vybavenie, zabezpečenie softvérového vybavenia vrátane veľkého systému ITMS. Najmenšia časť z tohto všetkého je určená na činnosti zabezpečované konzorciom a to je suma cca 13 mil. eur, čo je necelých 392 mil. Sk, čiže nie 3,6 mld. Sk, ako sa veľmi často používa. Toto bolo prednesené a následne diskutované s poslancami Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí boli na poslaneckom prieskume na našom ministerstve. Preto ma prekvapuje, že niektorí z poslancov, ktorí tam boli, v návrhu na moje odvolanie uvádzajú, že je to z dôvodu tendra na 3,6 mld. korún. A som aj prekvapený odpoveďami na otázky novinárov, že som na niečo nevedel odpovedať alebo že som krčil plecami, alebo takéto nejaké informácie. Je to zase len tá kvalita a profesionalita našich médií alebo niekoho iného. Opätovne zdôrazňujem, nejde tu o tender na 3,6 mld. Sk. V čase vyhlasovania obstarávania vôbec nebolo jasné, aké sumu bude možné použiť na obstarávanie týchto aktivít. Teraz už vieme, že je to 13 mil. eur. Táto suma 13 mil. eur je určená na aktivity zabezpečované konzorciom na obdobie rokov 2007 až 2015, t. j. na 9 rokov. Na jeden rok tak pripadá suma približne 1,5 mil. eur, v prepočte 43,5 mil. korún. Pri sume celostránkovej inzercie v tlačenom médiu vo výške 260-tisíc Sk či televíznom šote 300-tisíc korún za pol minúty, ďalej pri cenách za odborné preklady, pri odmenách špičkových lektorov a pod., to je štandardná, nie vysoká suma. Poznamenávam, že povinnosť vykonávať publicitu operačným programom, informovať verejnosť o pomoci Európskej únie pre Slovensko, organizovať školenia a vyhodnocovať procesy nám vyplýva z prevzatých záväzkov Slovenskej republiky voči Únii. Ide pritom o jednu z podmienok, za ktorých sa pomoc poskytuje. Ako som uviedol, Operačný program Technická pomoc zahŕňa veľmi široké množstvo činností, ktoré ministerstvo výstavby povinne zabezpečuje vo vzťahu k implementácii operačných programov Národného strategického referenčného rámca. Z časti tohto Operačného programu Technická pomoc, ktorú riadi ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja, povinne financuje mzdy zamestnancov pracujúcich v súvislosti s eurofondami, zabezpečuje rozvojové aktivity, financuje nákup technického vybavenia, výpočtovej techniky pre týchto zamestnancov, kancelárske vybavenie vrátane nábytku, potrebné automobily a financuje softvérové vybavenie, a to upozorňujem, vrátane systému ITMS, kde ide o obrovský softvér, ktorý prepája všetky naše operačné programy a softvéry v rámci čerpania fondov Európskeho spoločenstva s Európskou úniou, čo je nesporne veľmi náročný projekt. Treba neskromne povedať, že ministerstvo výstavby pod mojím vedením úspešne zabezpečilo túto neľahkú úlohu, podarilo sa nám nastaviť ITMS na nové požiadavky. Treba však povedať a upozorniť, že teraz stojíme pred náročnou úlohou v rámci ITMS a to je príprava systému na novú menu, od 1. 1. 2009 musí ITMS konvertovať na euro. Už dlhšiu dobu a v súčasnosti maximálne intenzívne prebiehajú práce v úzkej súčinnosti medzi expertmi nášho ministerstva. Treba vyzdvihnúť aj zamestnancov ministerstva financií, ktorí sa aktívne a vo veľkej miere podieľajú na uvedenom, a dodávateľmi daného softvéru ITMS s jediným cieľom – eurokonverzia ITMS k 1. 1. 2009. Z uvedeného vidno, že Operačný program Technická pomoc zabezpečuje nesmierne široký okruh činností. Nebuďme preto pápežskejší od pápeža a nepodozrievajme a priori, že niekto chce zneužiť postavenie, svoje kompetencie a neviem čo ešte, ako to už odznelo aj v časti vystúpení. Hovorme rečou faktov, pravdivých a objektívnych. Bolo by utópiou, čo i len hypoteticky sa domnievať, že konzorciu, ktoré bolo víťazom vo verejnom obstarávaní, pre ktoré tu teraz idete hlasovať o mojom odvolaní, môže byť uhradená celá suma Operačného programu Technická pomoc. Hovorím jasne a nahlas, jednoznačne nebude, lebo ani nemôže. Už aj preto, že o tretine operačného programu nerozhoduje naše ministerstvo, ale ministerstvo financií. Ale aj preto, že v roku 2007 a 2008 prebiehali z OPTP aj iné úhrady, ako mzdy, softvér a podobne. To je jednoducho, dokola obmieľané peniaze, tieto obmieľané peniaze dookola, tam nie sú. Ale hlavne preto, že rozpočet Operačného programu Technická pomoc je schválený a odsúhlasený Európskou komisiou, a to tak, že na aktivity, ktoré zabezpečuje konzorcium, je na 9 rokov určených cca 13 mil. eur. Nič viac. Ak by niekto zapochyboval, opakujem a zdôrazňuje, že viac ani nebude, EÚ nám iste nedá ďalšie peniaze. Nedôjde ani nemôže dôjsť k úhrade medializovaných miliárd korún, pretože platí sa iba za to, čo sa urobí na základe objednávok nášho ministerstva. A to môže objednávať iba v súlade so schváleným rozpočtom Operačného programu Technická pomoc na základe projektov schválených monitorovacím výborom. Operačný program Technická pomoc jednoducho viac peňazí nemá. Zmluva s konzorciom je na internete každému prístupná. Nezaväzuje ministerstvo k žiadnym objednávkam, tie vždy závisia od vôle, potrieb a možností nášho ministerstva. Konzorcium zabezpečuje tieto aktivity: informačné a propagačné, ďalej služby spojené so zabezpečením publicity operačných programov, vzdelávacie aktivity, príprava euroúradníkov, odborné školenia, konferencie, workshopy, zabezpečenie verejného obstarávania za roky 2008 – nebola za toto uhradená ani len jedna jediná koruna tomuto konzorciu. Právne služby za roky 2007 až 2008 – bolo uhradených cca 20 mil. slovenských korún. Tlmočnícke a prekladateľské služby za roky 2007 až 2008 – bolo uhradených cca 300-tisíc slovenských korún. Ako vidieť, konzorcium, ktoré bolo víťazom vo verejnom obstarávaní, zabezpečuje pre naše ministerstvo iba malú časť z technickej asistencie. To je suma, ktorá sa im za ich služby uhradí a bude nesporne podstatne menšia, ako je suma určená na celú technickú asistenciu. Bude presne taká, ako som v úvode zdôraznil, a to 13 mil. eur na celých deväť rokov. Ďalej by som vám povedal o subjektoch, ktoré sú víťaznými spoločnosťami vo verejnom obstarávaní. Ide o ďalší bod, ktorý napriek našim neustálym vysvetľovaniam neboli médiá rovnako 3,6 mld. ochotné brať do úvahy. Bohužiaľ, nielen médiá, ale ani niektorí opoziční poslanci. Dokonca ani po minulotýždňovom poslaneckom prieskume, keď som ich na to s mojím tímom upozornil, a ani po tom, ako majú možnosť zmluvu s konzorciom vidieť na internete. Opätovne preto upozorňujem, nejde o konzorcium firiem Zamedia a Avocat, v žiadnom prípade. Do verejného obstarávania sa prihlásila skupina uchádzačov zložená zo štyroch spoločností. S nimi bola uzavretá zmluva a tieto ju plnia. Rád by som uviedol, že ju plnia pri spoločnej zodpovednosti. Treba informovať o tom, čo médiá ignorujú. Konzorcium zodpovedá ministerstvu za výkon činnosti ktorýmkoľvek jeho členom či subdodávateľom spoločne a nerozdielne, čiže ide tu o tzv. solidárnu zodpovednosť. Osvetľujem podstatný fakt. Súčasťou konzorcia, pre naše ministerstvo robí časť služieb technickej asistencie, sú tiež v spoločnosti Consulting & Management, s. r. o., Bratislava s rozsiahlymi skúsenosťami s procesom poskytovania pomoci z fondov Európskeho spoločenstva v starom rozpočtovom období a European Consultants Organisation Belgicko, ktorá poskytovala a poskytuje služby v súvislosti s poskytovaním pomoci z fondov Európskeho spoločenstva napríklad v Rumunsku a na Ukrajine. Upozorňujem, že poskytovali ich aj Slovenskej republike aj za predchádzajúcej vlády, napríklad v roku 2006 pre Úrad vlády Slovenskej republiky či v rokoch 2005 a 2006 pre ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny. Rovnako tak aj Avocat podľa údajov z verejného obstarávania poskytoval právne služby týkajúce sa štátnej pomoci aj pre štátne organizácie predchádzajúcej vlády. A neviem, poskytovala táto firma zlé služby? Asi nie. Nemám informácie o jedinej výhrade štátnych orgánov, pre ktoré za predchádzajúcej vlády poskytovali služby, a dodávam, že ani na mnou riadenom ministerstve nie sú výhrady ku kvalite nimi poskytovaných služieb. Práve naopak. Treba povedať, že verejné obstarávanie toto konzorcium vyhralo aj vďaka referenciám predchádzajúcej vlády. Som kritizovaný za to, že súčasťou konzorcia sú spoločnosti Zamedia a Avocat, paradoxne ma nechvália za to, že súčasťou konzorcia sú Avocat a European Consultants Organisation, ktoré poskytovali kvalitné služby pre bývalú vládu súčasnej opozície a ktoré poskytujú kvalitné služby aj pre naše ministerstvo. Je to typická slovenská realita, odkedy som v politike, tak si zvykám, že médiá si nevšímajú pozitíva, ale hľadajú negatíva, a keď ich nenájdu, tak si ich vymyslia. Vážená Národná rada Slovenskej republiky, zodpovedne vyhlasujem, že pri výbere dodávateľa boli v rozhodujúcej miere brané na zreteľ referencie skupiny dodávateľov, pretože úlohy, ktoré pred nami stáli a ktoré pred nami stoja, sa týkajú celej Slovenskej republiky, všetkých našich občanov. Z tohto dôvodu sme si nemohli dovoliť nekvalitu. Kritériá obstarávania boli také náročné práve preto, aby víťazom mohol byť iba a výlučne subjekt, ktorý zaručuje kvalitu, dodanie služieb riadne a včas. Vážená Národná rada, otvorene tvrdím, že podľa doterajších skúseností s víťazným konzorciom sa nám to podarilo. Vďaka službám konzorcia sme pripravili a naštartovali systém implementovania operačných programov. Úspešne čerpáme pomoc z fondov Európskeho spoločenstva. Konzorcium dodáva kvalitné služby. Ani koruna z ministerstva pod mojím vedením neodišla, a pokiaľ mi prejavíte dôveru, ani neodíde pre konzorcium v prípade nekvalitného poskytnutia služby. Ďalej by som povedal pár slov o výbere metódy verejného obstarávania a s ním súvisiaci pomer medzi prioritnými a neprioritnými službami, čo bolo tak pertraktované opozičnými poslancami v rámci príhovorov. Hlavným predmetom predmetného verejného obstarávania boli odborné školiace služby. Ďalej boli stanovené doplňujúce predmety, služby, z ktorých sa skladajú odborné školiace služby, a to školiteľské programy, odborné školiteľské služby, manažérske školenia, usporadúvanie výstav, veľtrhov a kongresov, usporadúvanie seminárov, prekladateľské služby, tlmočnícke služby, právne služby, právne poradenstvo a zastupovanie, právne poradenstvo a informačné služby, služby sprostredkovateľov. Pre stanovenie postupu zadávania zákazky podľa § 25 ods. 1 zákona o verejnom obstarávaní, podľa ktorého „pri zadávaní zákazky na poskytnutie služby, ktorej predmetom je služba uvedená v prílohe č. 2 tohto zákona a súčasne služba uvedená v prílohe č. 3 tohto zákona, je rozhodujúca predpokladaná hodnota zákazky na poskytnutie služby uvedenej v prílohách č. 2 a 3“. Toľko zákon o verejnom obstarávaní. A preložené do normálneho jazyka, pri rozhodovaní o výbere metódy v prípade kombinácie služieb, prioritných a neprioritných, sa použije metóda prislúchajúca k prevažujúcemu typu služieb. Teda v prípade, že zákazka je kombináciou služieb prioritných a neprioritných, pre určenie celkovej kategórie služieb pre danú zákazku je rozhodujúci predpokladaný objem jednotlivých služieb podľa toho, do ktorej kategórie spadá služba s vyššou predpokladanou hodnotou a sa odvíja i právny režim a povinnosti verejného obstarávateľa. V uvedenom prípade ide o kombináciu služieb a z tohto dôvodu sa uplatňuje princíp ťažiska. V tomto prípade je relevantné z hľadiska určenia druhu zákazky porovnanie predpokladaného pomeru jednotlivých častí plnenia. Druh zákazky následne verejný obstarávateľ určí v závislosti od skutočnosti, ktorá z predpokladaných hodnôt je vyššia. Z definície predmetu zákazky, ako aj z obsahu zmluvy, kde je zadefinovaný predmet zmluvy ako predmet plnenia, je zrejmé, že predmetom zákazky, predmetom plnenia sú z väčšej časti služby definované ako neprioritné služby. Aj napriek tomu, že v opise predmetu zákazky, ako aj v súťažných podkladoch, ktoré boli dokumentom pre spracovanie ponuky, a následne v zmluve sú uvedené služby v členení podľa charakteristiky s určením jednotkovej ceny, vždy je plánované plnenie neprioritných služieb vo väčšej hodnote predmetu zákazky, ako je hodnota zákazky predpokladaných požadovaných prioritných služieb. Poznamenávam, že ide o pomer, ktorý treba dodržať za celé obdobie platnosti zmluvy. Naše ministerstvo určilo postup zadávania zákazky vo väzbe na definovanie a špecifikovanie predmetu zákazky, ktoré tvoria zmiešané služby, prioritné aj neprioritné. Pri zadávaní zákazky sme predpokladali a plánovali obstarávanie neprioritných služieb z väčšej časti oproti prioritným službám, ktoré tvoria tiež predmet zákazky ako celku, počas trvania zmluvy, to znamená od roku 2007 do roku 2015. Všetko toto sa dialo v súlade s ustanoveniami zákona o verejnom obstarávaní. Zvolili sme postup zadávania podprahovej zákazky, ktorý zákon o verejnom obstarávaní v súlade s predpismi Európskej únie na výber takejto zákazky predpokladá. Samozrejme to, čo som uviedol, som nepoznal skôr, ako ma o tom neinformovali odborne spôsobilé osoby, experti, ktorí majú Úradom pre verejné obstarávanie udelenú licenciu na vykonávanie činností verejného obstarávania. Ja sa odborne spôsobilou osobou na túto špecializáciu necítim, preto som sa v tomto prípade musel spoľahnúť na to, že odborne spôsobilé osoby tento proces pripravia tak, ako sa má, a predovšetkým v súlade so zákonom. Naše ministerstvo má niekoľko odborne spôsobilých osôb vo svojich interných stavoch. Keďže však nepochybne nešlo o bežnú zákazku, napríklad na obstaranie kancelárskych potrieb, požadoval som, aby skôr, ako sa celý proces obstarania rozbehne, tento bol konzultovaný so špecialistom na danú oblasť a ním bol aj metodicky usmernený. Z tohto dôvodu na môj pokyn bol proces obstarania nastavený v spolupráci s takýmto špecialistom. Viem o ňom, že bol vyhlásený Úradom pre verejné obstarávanie za lektora roka, má za sebou rozsiahlu publikačnú činnosť v oblasti verejného obstarávania, dokonca sa zúčastňuje na príprave legislatívy v tejto oblasti. Následne sme v čase, keď mali prebehnúť prvé platby pre konzorcium za ich služby, požiadali Úrad pre verejné obstarávanie o kontrolu, ktorá sa skončila pozitívne. Dalo sa už urobiť niečo viac? Ja si myslím, že nie, a opätovne pripomínam, museli sme prihliadať na čas a okolnosti. Doterajšie výsledky ukazujú, že sme vybrali správne, pretože dodávané služby sú kvalitné a včasné. Spôsob zverejnenia oznámenia o verejnom obstarávaní. Pri zadávaní podprahových zákaziek podľa § 99 ods. 3 zákona o verejnom obstarávaní „výzvu na predkladanie ponúk verejných obstarávateľ uverejní verejne prístupným spôsobom“. Žiadne ustanovenie zákona o verejnom obstarávaní v znení platnom v čase realizovania procesu verejného obstarávania na daný predmet zákazky, ktoré sa viaže k zverejňovaniu výzvy na predkladanie ponúk v rámci postupu zadávania podprahovej zákazky, neurčuje postup ani formu, akým spôsobom sa má zverejňovať výzva na predkladanie ponúk, ani odporúčaním, ktorý by bol v rozpore s tým, ako bola zákazka zverejnená. Musím povedať, že ma prekvapilo vyhlásenie pána Farkasa pre médiá vykonané po poslaneckom prieskume o tom, že naše ministerstvo porušilo zákon, pretože, citujem, „zákon hovorí, že takéto oznámenia musia byť zverejnené aj na internetovej stránke ministerstva“, keď polhodinu predtým bol informovaný o tom, že cituje znenie zákona v podobe, ktorá v tom období ešte neexistovala. Myslel som si, že to zobral na vedomie, ale asi ma prepočul vtedy. Takže pre úplnosť ešte raz: Znenie zákona o verejnom obstarávaní v čase realizácie obstarávania bolo iné, pričom k zmene došlo až o viac ako rok po ukončení obstarávania, k 1. júlu 2008. Naše ministerstvo neporušilo zákon tým, že obstarávanie nebolo zverejnené na internetovej stránke. Vychádzalo z platnej legislatívy súladnej s právom Únie a teraz sme za to súdení, že dodržujeme zákon. Zákon o verejnom obstarávaní je v tejto časti v plnom rozsahu zosúladený so smernicou Európskej únie a rovnako aj s výkladovým oznámením Komisie nižšie citovaným, preto nie je možné zistenie, ktoré poukazuje na nesprávny postup zverejňovania výzvy na predkladanie ponúk, ktoré v rámci procesu zadávania podprahovej zákazky verejný obstarávateľ zabezpečil v súlade s ustanoveniami zákona o verejnom obstarávaní, ktoré sa viažu na postup pri zverejnení výzvy na prekladanie ponúk pri zadávaní podprahovej zákazky. Zákon o verejnom obstarávaní v znení platnom a účinnom v čase začatia verejného obstarávania, vyhlásenia bol podľa doložky zlučiteľnosti v celom rozsahu harmonizovaný s právom Európskych spoločenstiev. Túto skutočnosť konštatovala v rámci legislatívneho procesu Národná rada Slovenskej republiky ako najvyšší zákonodarný orgán Slovenskej republiky. Médiami prešlo v tejto súvislosti stanovisko certifikačného orgánu, že pri spôsobe zverejnenia zákazky naše ministerstvo porušilo výkladové oznámenie Komisie č. 2006/C179/2 z 1. 8. 2006 o právnych predpisoch spoločenstva uplatniteľných na zadávanie zákaziek, na ktoré sa úplne alebo čiastočne nevzťahujú, ešte raz zdôrazňujem, nevzťahujú smernice o verejnom obstarávaní. (Ruch v sále.) Aby som vás tu, vážená Národná rada, nezaťažoval siahodlhými právnymi výkladmi, ktoré boli už pri aplikácii tohto výkladového oznámenia spracované, vyberiem vám v niekoľkých bodoch podstatu tejto problematiky. Európska komisia zdôrazňuje, že týmto výkladovým oznámením sa netvoria nové legislatívne pravidlá, a zdôrazňuje, že v každom prípade je výklad právnych predpisov Európskeho spoločenstva vo výlučnej pôsobnosti Európskeho súdneho dvora a nie certifikačného orgánu. Ďalej výkladové oznámenie nestanovuje postup zverejňovania výzvy na predkladanie ponúk, nakoľko to v súlade s právom Európskych spoločenstiev ani nie je možné, ale uvádza vhodné a odporúčané prostriedky na zverejnenie zákazky najmä vzhľadom na význam zákazky pre vnútorný trh. Po tretie výkladové oznámenie rovnako ako odporúčania Zelené a Biele knihy alebo závery Rady Európskych spoločenstiev vnímajú z hľadiska práva Európskych spoločenstiev záväznosť a označujú sa v rámci Európskych spoločenstiev na základe obvyklej praxe takzvanej softlow. Európsky parlament dňa 4. septembra 2007 prijal uznesenie o právnych a inštitucionálnych dôsledkoch používania nástrojov tzv. softlow, kde sám zdôraznil, že používanie týchto nástrojov môže byť v praxi problematické, a uviedol asi 20 dôvodov prečo. Úradná tabuľa nášho ministerstva je verejne prístupné miesto. Každý, podčiarkujem, každý tam má prístup. Dokonca aj po pracovných hodinách je tam strážna služba, ktorá do vstupného vestibulu pustí každého. Na tejto tabuli bežne zverejňujeme informácie pre verejnosť a vždy máme na zverejnenie odozvy. Dokonca takýmto spôsobom zverejňujeme aj personálnu inzerciu a ľudia majúci záujem o prácu na našom ministerstve sa nám na základe tohto zverejnenia hlásia. Úradné tabule sa využívajú na informovanie verejnosti bežne. Dokonca samotná legislatívna Slovenskej republiky viaže na zverejnenie na úradnej tabuli právne účinky, napríklad vyhlásenie konkurzu, verejné vyhlášky a podobne. Spôsob zverejnenia nenapadol ani Úrad pre verejné obstarávanie pri výkone kontroly a bol vykonaný v súlade so zákonom a v zmysle pravidiel Európskej únie. A tiež pripomínam, že proces obstarávania vrátane určenia spôsobu zverejnenia bol nastavaný odborne spôsobilými osobami pre výkon verejného obstarávania. Preto naďalej trvám na tom, že ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja postupovalo pri zadávaní predmetnej zákazky v súlade s platnou legislatívnou a je potrebné zdôrazniť, že minister výstavby a regionálneho rozvoja nie je predkladateľom a gestorom zákona o verejnom obstarávaní a nezodpovedná za jeho harmonizáciu s právom Európskych spoločenstiev. Pochybnosti o vykonaní kontroly verejného obstarávania. Napriek nepochopiteľnému spochybňovaniu hovorkyňou Úradu pre verejné obstarávanie v mesiacoch jún až júl 2008 vykonal Úrad pre verejné obstarávanie kontrolu verejného obstarávania, ktorým naše ministerstvo urobilo výber dodávateľa na poskytnutie služieb s predmetom informačné a vzdelávacie aktivity, poskytovanie právnych, tlmočníckych a prekladateľských služieb na zabezpečenie prípravy a implementácie operačných programov v gescii nášho ministerstva, propagácia a reklama a podobne. Výsledkom kontroly, poznamenávam, že aj samotný výstup z Úradu pre verejné obstarávanie bol nazvaný Výsledok kontroly. Odpoveď zo dňa 3. júla 2008 bolo zistenie, že „úrad pri preskúmaní postupu verejného obstarávateľa pri výbere zmluvných partnerov na uvedený predmet zákazky z predloženej dokumentácie nezistil“, hovorím ešte raz, „nezistil konanie v rozpore so zákonom o verejnom obstarávaní, ktoré by zásadným spôsobom ovplyvnilo výsledok verejného obstarávania“. Do tretice ešte raz to zopakujem, „nezistil konanie v rozpore so zákonom“. Na účel kontroly predložilo naše ministerstvo Úradu pre verejné obstarávanie kompletnú dokumentáciu z postupu zadávania uvedenej zákazky. Nie sú preto pravdivé vyjadrenia o tom, že úrad nekontroloval uvedené verejné obstarávanie, ani o tom, že úrad má pochybnosti o správnosti daného verejného obstarávania. Keďže pochybnosti o uvedenom stále rezonovali v médiách, naše ministerstvo umiestnilo svoju žiadosť o kontrolu, ako aj oznámenie Úradu pre verejné obstarávanie o jej výsledku na svojej internetovej stránke. Napriek uvedenému sa naše ministerstvo opätovne podrobilo kontrole zo strany Úradu pre verejné obstarávanie, ktorá v tomto čase prebieha. Pripomínam ešte raz, Úrad pre verejné obstarávanie ako jediná národná autorita oprávnená kontrolovať verejné obstarávanie vykonala kontrolu priebehu verejného obstarávania na našom ministerstve s jasným výsledkom. Nezistilo sa nič závažné, všetko bolo v súlade so zákonom, všetko bolo vykonané správne. Nekomunikácia s médiami. Bol som a som obviňovaný z toho, že z dôvodu nekomunikácie s médiami tieto nevedia, v úvodzovkách, aká je pravda, preto si vraj musia domýšľať, vymýšľať, čím sa môže stať, že napíšu nie úplnú pravdu. Vážená Národná rada, ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja ani ja osobne sme sa nikdy nebránili ani sa nebránime poskytovaniu informácií týkajúcich sa nielen služieb zo strany Colsunting & Management, s. r. o., Bratislava, Zamedia Bratislava, Avocat Bratislava a European Consultants Organisation Belgicko, ale ani akýkoľvek iných týkajúcich sa na ministerstve výstavby. Ministerstvo výstavby vyčerpávajúco odpovedalo vždy na otázky novinárov v súvislosti s konzorciom, a to už od konca roka 2007. Mám k dispozícii túto komunikáciu s médiami. Je pravda, že sa vo väčšine prípadov neodpovedalo v lehotách určených konkrétnym novinárom, ale to iba z jedného dôvodu, ultimatívne lehoty sú zvyčajne do jednej, prípadne dvoch hodín. Často býva aj to, že zavolajú novinári mojej hovorkyni v piatok o štvrtej alebo o piatej, že do dvoch hodín chce takú a takú informáciu. Keď ju nedajú, tak na druhý deň žasnem, čo napíšu v novinách. Naši zamestnanci sú zahltení prácou, experti s eurofondmi zvlášť. Nemôžem niekomu nariadiť, aby sa venoval odpovediam pre novinárov na úkor svojej práce. Teraz som im to nariadil. Majú na starosti oveľa dôležitejšie veci, často prísne časovo limitované, ako sú odpovede pre médiá. Neignorujeme však poslanie médií, hoci máme vážne výhrady k ich neobjektivite, svojvoľnému výkladu faktov a reality. Odpovedáme v čase, ako nám to pracovné vyťaženie dovoľuje, niekedy to trvá deň, dva, zriedkavo aj týždeň. Zákon o slobodnom prístupe k informáciám plne rešpektujeme. Okrem toho som presvedčený, že keby si novinári nechali na prípravu článkov potrebný čas, nemuseli by vymýšľať, skresľovať podstatu veci a články by mali pridanú hodnotu k svojej kvalite. Keby mal novinár záujem o pravdu a by prišiel ku nám a by sa pýtal na eurofondy, tak na druhý deň by žiadnu hlúposť nenapísal, pretože by tomu nerozumel aj tak, a práve preto koľko ráz píšu hlúposti, lebo tomu nerozumejú a nechcú rozumieť. Aká je slovenská mediálna realita? Po tom, ako sme uverejnili maximum informácií, poskytli odpovede na zvedavé otázky, som zistil, že „domýšľanie si“ je v pracovnej náplni a je jednou zo základných pracovných metód novinára. Napriek skutočnosti, že sme všetko vysvetlili, napriek tomu, že sme vyčerpávajúco odpovedali na otázky médií, tieto pokračovali v zverejnení neprávd, neviem to inak povedať, akože vedome klamali. Keďže žiadne z médií nezverejnilo odpovede nášho ministerstva na požadované otázky o našom tendri, seriálovo informovali a informujú skreslene a nepravdivo. Naše ministerstvo zverejnilo rozsiahle vysvetlenie v denníku Nový Čas. Vybrali sme tento titul, pretože ide o najčítanejší denník, a my sme mali záujem osloviť maximálny počet ľudí. K tomuto kroku sme boli dotlačení tým, že denníky ako Plus jeden deň, Pravda, Sme, Hospodárske noviny, napriek tomu, že sme ich informovali o tom, že sa mýlia, že pravda je iná a túto sme im aj poskytli a preukázali, jednoducho naše vysvetlenia a reakcie ignorovali a naďalej zverejňovali veci, o ktorých vedeli, že nie sú pravdivé. Čiže na záver by som chcel povedať, že nie je pravda, že sme nekomunikovali s médiami. Skôr naopak, chceme s nimi spolupracovať, ale na báze serióznosti, pravdivosti, objektivity, komplexnej informovanosti. Na spoluprácu treba dvoch. Médiá však nechceli a nechcú počuť, čo je pravda. Ani sa neunúvali po tendenčnej kritike nám poskytnúť priestor na jej vysvetlenie. Jediná možnosť bola platená inzercia. Poukazujem však na to, že aj po zverejnení médiá ignorovali jej obsah. Opäť sa vynašli, začali kritizovať, že si naše ministerstvo platí zo štátnych peňazí inzerciu, pokračovali v písaní klamstiev a je to tak do dnešného dňa. Som presvedčený, že z tohto môjho prejavu neuverejnia vyššie uvedené informácie o samotnom verejnom obstarávaní alebo ešte viac pomýlia verejnosť ich skresľovaním, neúplnosťou. A samozrejme, že mi neodpustia, že som ich kritizoval. Ďalej prehnané ceny za služby konzorcia dohodnuté v zmluve, častá kritika nášho ministerstva. Dámy a páni, pripomínam, že konzorcium sa od začiatku voči nášmu ministerstvu zodpovedá ako celok, t. j. nie iba jeho jeden či dvaja členovia. Naše ministerstvo má právo a toto právo aj využíva a bude aktívne využívať na kontrolu všetkých činností, ktoré konzorcium dodáva. Každá služba je kontrolovaná jednak zo strany nášho ministerstva, ako aj zo strany ministerstva financií pri výkone činnosti certifikovania platby, ako aj následne zo strany Európskej komisie. Za nekvalitnú službu nie je možné uhradiť žiadne peniaze z fondov Európskeho spoločenstva. V zrozumiteľnej reči, k úhrade dochádza iba v prípade, ak je služba vykonaná vcelku, včas a kvalitne. Ceny dohodnuté v zmluve za výkon jednotlivých služieb boli dané uchádzačom v rámci verejného obstarávania. Keďže išlo o víťazného uchádzača, došlo k uzavretiu zmluvy s cenami predloženými do obstarávania uchádzačom. Je potrebné zdôrazniť, že ide o ceny, ktoré budú a musia platiť počas celého obdobia, čiže deväť rokov, do roku 2015. Keďže zmluva obsahuje značné množstvo položiek v časti ceny za služby, budem reagovať iba na tie z nich, ktoré boli médiami označené za nadhodnotené. Ide o tri nižšie uvedené položky, predpokladám, že na ostatných 34 položiek nemali nájsť čo negatívne, inak by ich určite komentovali. Médiá za prehnané označili položku: suma 25-tisíc korún za deň na jedného slovenského lektora. Konzorcium pre naše ministerstvo zabezpečuje školenia v oblasti eurofondov. V rámci týchto školení je potrebné vzdelávať z legislatívy Európskej únie, slovenskej legislatívy, je potrebné vzdelávať z oblasti systému riadenia štrukturálnych fondov a kohézneho fondu, z oblasti systému finančného riadenia, pripravovať euroúradníkov na odhaľovanie podvodných úkonov pri snahách o získanie prostriedkov z Európskeho spoločenstva a z množstva ďalších oblastí. Na takéto vzdelávanie je potrebné zabezpečiť odborníkov, ktorých je na Slovensku obmedzený počet. A, prirodzene, takýchto odborníkov treba aj zaplatiť. Taká je všeobecná prax. Poznamenávame, že suma 25-tisíc korún je napríklad v porovnaní so sumou, ktorá sa bežne platí odborníkom z oblasti IT vo výške 100-tisíc korún, veľmi výhodná. Suma 170-tisíc za 30 sekúnd televízneho vysielania. Naše ministerstvo má voči Európskej únii povinnosť zabezpečiť informovanosť o pomoci poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva pre Slovenskú republiku. V rámci komunikačného plánu, ktorý bol schválený zo strany Európskej komisie, naše ministerstvo zabezpečuje informovanosť aj prostredníctvom šotov vysielaných v televíziách. Uvádzam oficiálne reklamné ceny, ktoré sú verejne prístupné na internetových stránkach daných televízií: Televízia Markíza prime time 390-tisíc, je to za pol minúty; Televízia Markíza v čase Televíznych novín 640-tisíc, tiež pol minúty; JOJ prime time 190-tisíc za pol minúty; JOJ-ka v čase Televíznych novín 315-tisíc; STV 1 prime time 118-tisíc; TA 3 prime time 33-tisíc... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)