Lipšic, Daniel, poslanec NR SR (2016-05-24):
Ďakujem veľmi pekne. Novela rokovacieho poriadku a Trestného zákona je práve ten vykonávací predpis, o ktorom hovoril pán poslanec Kresák v predchádzajúcom záverečnom slove. To znamená, že tento vykonávací predpis podrobnejšie upravuje zriaďovanie vyšetrovacieho výboru, toho, k akej veci môže byť zriadený a aj aká je jeho základná činnosť. To znamená, že aké má procesné oprávnenia vo vzťahu k vypočúvaniu svedkov, k priberaniu znalcov, k vykonávaniu konkrétnych úkonov pred vyšetrovacím výborom, kde samozrejme navrhujeme subsidiárne použitie Trestného poriadku. V princípe Národná raba by mala vymedziť aj lehotu, v ktorej by vyšetrovací výbor priniesol nejakú záverečnú správu o výsledku vyšetrovania a táto správa by, samozrejme, že bola zaslaná aj buď príslušnému súdu alebo orgánu činnému v trestnom konaní, ak prebieha popri vyšetrovacom výbore aj samotné trestné konanie. Ak nie, tak by tá zápisnica alebo správa bola v princípe trestným oznámením, ak by došlo k podozreniu, že bol spáchaný trestný čin. Svedecké výpovede a výpovede znalcov by podľa tohto návrhu mali povahu dôkazov v trestnom konaní. To znamená, by boli použiteľné v potenciálnom súdnom konaní, v trestnom konaní, kde súd rozhoduje o vine a treste. Aj z toho dôvodu sa navrhuje v ustanovení § 60a ods. 3, aby svedkovia mali možnosť využívať právnu pomoc advokátov, aby dôkazy vykonané pred vyšetrovacím výborom alebo úkony pred ním vykonané boli vykonané kontradiktórnym spôsobom, to znamená, že aj následne by boli použiteľné v konaní pred súdom. Následné ustanovenia novely zákona o rokovacom poriadku ustanovujú presnejšie počet členov výboru, spravidla verejné rokovanie výboru, ako aj to, čo už spomínal pán poslanec Kresák, ako by náklady konania tohto výboru, to znamená, že by si výbor mohol vytvoriť, pribrať potrebný počet odborných pracovníkov, najmä vyšetrovateľov a administratívno-technických pracovníkov na výkon svojej činnosti, ktorú by vykonávali na základe poverenia výboru a viazaní jeho pokynmi. Novela Trestného zákona, už len veľmi stručne, sa navrhuje, aby výsluch pred vyšetrovacím výborom bol postavený na úroveň z hľadiska trestno-právneho, z hľadiska hmotného práva trestného na úroveň výsluchu pred súdom alebo orgánom činným v trestnom konaní. To znamená, že aby bol postihnuteľný trestným činom krivej výpovede. Ja súhlasím s tým, čo zmienil pán spravodajca pred chvíľou, že ústavná zmena a následne aj tento vykonávací zákon v podobe novely rokovacieho poriadku je významnou zmenou pre rozšírenie kompetencií Národnej rady. Ale už to tu v rozprave bolo spomenuté, že je parlament častokrát vnímaný ako len akási mašinéria, ktorá dáva odobrujúce pečiatku na návrhy, ktoré prídu z vlády. To samozrejme, že v parlamentnej vládnej forme, kde vláda je opretá o dôveru parlamentu a nie samostatne kreovaná exekutíva, asi je aj sčasti pochopiteľné. Ale určite to nejako neposilňuje ani kredit parlamentu vo verejnosti, ani kredit samotných poslancov vo verejnosti, že v princípe len odsúhlasujeme návrhy, ktoré nám sem predloží pod nos vláda Slovenskej republiky. Čiže z toho dôvodu si myslím, že takáto osobitná kompetencia Národnej rady, veľmi starostlivo vyvážená koalično-opozične, by v konečnom dôsledku nielen mohla posilniť vieru našich občanov v spravodlivosť, aspoň v malej časti, nerobím si ilúzie, že to zmení fungovanie Slovenska, ale aspoň v malej časti, ale som presvedčený o tom, že by mohla aj zvýšiť dôveryhodnosť Národnej rady v tom slova zmysle, že by občania nemali pocit, že ide o akoby zbytočnú inštitúciu, ktorá len odklepne to, čo sem príde z exekutívy. To si myslím, že si parlament nezaslúži. A som presvedčený alebo dúfam, že si to nezaslúži ani väčšina jednotlivých poslancov. Ďakujem pani predsedajúca.