Kaník, Ľudovít, poslanec NR SR (2014-11-28):
Ďakujem, pani podpredsedníčka, takže to, čo sme mali rozdelené, tak teraz zlúčime dohromady, už nebudem rozprávať dlho a prednesiem druhý pozmeňujúci návrh, len ho veľmi krátko uvediem. Možno aj taká krátka reakcia len na to, nadviažem na to, čo hovorila pani Vaľová, že pred, vtedy ten paragraf bol dobrý, alebo bol to kompromis, ktorý bol prijateľný. Jednak to bolo pred vyše desiatimi rokmi a odvtedy sa spoločnosť sa nejakým spôsobom vyvíja, mala by sa vyvíjať. Nemala by stáť na mieste, ale mala by stále hľadať modernejšie a pokrokovejšie reakcie na existujúci vývoj. To je jedna vec a druhá, na to, na čo som upozorňoval, že dnes je to nebezpečnejšie ako vtedy, pretože došlo naozaj k skokovému zvýšeniu minimálnej mzdy, na čo vláda reagovala kompenzáciou pri základnej sadzbe, ale absolútne nereagovala, ani nemohla, lebo na to peniaze nemá, aby to kompenzovala pri všetkých stupňoch ďalších miest. Takže v takom prípade reakcia len vyškrtnutie toho obsolentného paragrafu, že naozaj on sa, chvalabohu, nedodržiava. Ináč by tu bolo veľmi, veľmi zle v priemysle a v hospodárstve. No, ale to posunutie na tú modernejšiu úroveň, na tom sa naozaj všetci ekonómovia zhodnú, že minimálna mzda, keď už je v krajine zavedená a nie všetky krajiny ju majú zavedenú, ani nie všetky krajiny v rámci Európskej únie, veľmi veľa krajín nemá minimálnu mzdu, Nemecko ju donedávna nemalo, má len odvetvové minimálne mzdy, ale samozrejme, to neznamená, že tam ľudia pracujú zadarmo, alebo za nejakých neľudských a podradných podmienok. To je, krajiny, ktoré nemajú minimálnu mzdu, sú mnohé mnohokrát vyspelejšie, hospodárske alebo výkonnejšie, ako je Slovenská republika, aj mzdy sú na podstatne vyššej úrovni. Takže minimálna mzda nie je to, čo zabezpečuje mzdovú úroveň. To je len opäť taká ilúzia, ktorá sa možno dobre predáva tým, ktorí tomu až tak do hĺbky nerozumejú, ale fakt, a ekonómi to veľmi dobre vedia, fakty sú iné. No a minimálna mzda, jej výška má, rôzne pôsobí podľa stupňa rozvinutosti regiónu, v ktorom je uplatňovaná. Poviem príklad na celej Slovenskej republike. Keby napríklad na Slovensku sa zrazu zaviedla minimálna mzda vo výške 550 euro, vymyslel som si práve, no spôsobí to obrovské problémy. Obrovské problémy a obrovský nárast nezamestnanosti, ktorý už je kvantum pracovných pozícií, by firmy nevedeli v tejto úrovni zaplatiť jednoducho. Pani poslankyňa krúti hlavou, no tak to navrhnite! Nech je minimálna mzda 1 000 euro, keď si myslíte, že to zabezpečí blahobyt a že sa to dá. To by som rád vedel, čo by vám na to povedali ministri, hospodárski, keby s takýmto niečím sa prišlo. Jednoducho, chcem len poukázať na to, že musí to byť citlivo nastavené vo vzťahu k výkonnosti ekonomiky. Naopak zasa, je, keď je krajina výkonná, tak keď už tá minimálna mzda existuje, tak môže si dovoliť aj vyššiu minimálnu mzdu, pretože to už pre danú výkonnosť nie je problém. Ale tie väzby sú veľmi dôležité. No ale Slovensko máme diferencované, dostávam sa teraz už na to, k čomu tento návrh smeruje. Máme tu vysoko rozvinutý región, aj ekonomicky, Bratislavy, ktorý patrí medzi najrozvinutejšie v rámci Európskej únie. Máme tu veľmi zaostalé regióny na východe Slovenska. Prístup k týmto regiónom by mal byť diferencovaný. To znamená, že napríklad v bratislavskom regióne, ako príklad, by sa zniesla kľudne aj vyššia minimálna mzda, nespôsobilo by to problémy. Naopak tam, kde nie je práce a kde napríklad máme obrovské množstvo ľudí bez kvalifikácie, bez vzdelania, výška súčasného nastavenia minimálnej mzdy jednoducho spôsobí, že tí ľudia sa nemajú šancu uplatniť na trhu práce, pretože im nikto za ich schopnosti pracovať, ktoré môžu poskytnúť, nezaplatí ani tú minimálnu mzdu. A tam by bolo dobré, aby sa umožnilo niečo iné. Takže prichádzame s návrhom, aby sme umožnili odchýlku od všeobecne stanovenej minimálnej mzdy takým spôsobom, že VÚC, župy, môžu svojím rozhodnutím sa odchýliť od výšky všeobecnej stanovenej miery minimálnej mzdy na základe svojho rozhodnutia, župného, alebo zastupiteľstva vyššieho územného celku. Určite by to spružnilo trh práce, určite by to pomohlo ekonomickému rozvoju, určite, keby sa to správne využilo, určite by to znamenalo, že by sa zaostalejšie regióny skôr dotiahli, že by viac ľudí našlo prácu a že by sme zlepšili život ľudí v tých zaostalých regiónoch. V Bratislave zasa možno by došlo k zvýšeniu minimálnej mzdy, alebo aj v ďalších vyspelejších regiónoch. Takže prejdem k samotnému návrhu, pozmeňovacieho návrhu, ktorý podávam spolu s Eugenom Jurzycom a ďalšími poslancami, ktorí podporili tento, túto novelu tohto, pozmeňujúci návrh, a to je: Bod 1 sa dopĺňa o čl. V, ktorý znie: Čl. V. Zákon č. 663/2007 Z. z. o minimálnej mzde v znení zákona č. 422/2008 Z. z., č. 460/2008 Z. z., č. 361/2012 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: Bod 1. V § 8 sa dopĺňa ods. 4, ktorý znie: „(4) Vyšší územný celok môže rozhodnúť o zmene tejto sumy na území príslušného samosprávneho kraja.“ Odôvodnenie: Zámerom uvedeného pozmeňujúceho návrhu je upraviť zákon o minimálnej mzde, ustanovenia sumy minimálnej mzdy vládou tak, aby išlo o orientačne ustanovenú sumu, od ktorej sa následne môžu vyššie územné celky odchýliť, rozhodnutím o jej zmene s účinnosťou na území príslušného samosprávneho kraja. Dôvodom takto navrhovanej úpravy je skutočnosť, že situácia na trhu práce sa v jednotlivých regiónoch značne líši, a to až do takej miery, že zákonom ustanovená suma minimálnej mzdy môže v regiónoch s dlhoročne vyššou nezamestnanosťou brzdiť vytváranie nových pracovných miest pre neúmerné náklady pre zamestnávateľa vo vzťahu k možnostiam kvalifikácie práce, ktorú poskytuje uchádzač o prácu. Ďakujem za pozornosť.