NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
Martvoň, Anton, poslanec NR SR (2015-09-17):
Ďakujem pekne. Pán poslanec Lipšic, musím povedať, časť vášho vystúpenia bola odborná. Ja si vás ako odborníka vážim. Na druhej strane nedá mi nezareagovať na niektoré veci, čo ste povedali, že čo sa vám zdá celkom zaujímavé. Viete, aj mne sa zdá celkom zaujímavé, že v roku 2002 bola kauza financovania SDKÚ cez schránkové firmy, v roku 2005 bola kauza kupovania poslancov, za ktorú ste sa dokonca ospravedlnili podľa médií, čo som našiel v archíve, ale ako minister vnútra ste nikoho neodstíhali. Tiež je to pre mňa celkom zaujímavé. A zdá sa mi to celkom zaujímavé. Čiže trošku by som vážil tie slová z pohľadu kritiky, keď máte tú moc. Máte možnosť dokázať verejnosti, že za tie slová, že sa ospravedlňujete za niečo, teda za to kupovanie poslancov za Dzurindovej vlády v roku 2005, alebo že nespaľujete, tak ako teraz hovoríte, schránkové firmy, ale nikoho ste neodstíhali. To je prvý moment. Druhý moment. V podstate nepamätám si ja, a to ste už v politike veľmi dlho a ja som si vás ako šikovného právnika dlho všímal, ešte keď som nebol v politike, že by ste vy predložili nejaký návrh zákona, či už ako minister alebo teda vtedy, keď ste boli na spravodlivosti, alebo ako poslanec, ktorý by riešil schránkové firmy. Možno mám krátku pamäť. No a čo ma už akože absolútne zaráža, zvolili ste trošku prístup á la pán Matovič, s ktorým ste sa stali partnermi, alebo neviem, či ste jeho partner alebo služobník, neviem, ako to teraz je, v akom ste s ním v štádiu rokovania, jednoducho z tej odbornej roviny, kde som vás, priznám sa, ako právnika ešte aj ako študent obdivoval, ste sa dostali do takej roviny už viac politickej. Čiže... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2006-03-15):
Taktiež sa do zákona z platnej smernice preberajú príklady uvedené v prílohe č. 2. Okrem toho zákon rozširuje oprávnenia Slovenskej obchodnej inšpekcie ukladať pokuty porušovateľom predmetného zákona. Slovenská obchodná inšpekcia bude oprávnená ukladať pokuty nielen za porušenie podmienok ponuky spotrebiteľského úveru, ale aj za porušenie povinností týkajúcich sa náležitosti zmluvy o spotrebiteľskom úvere, a to u všetkých skupín veriteľov, ako pri nebankových, tak aj pri bankových obchodných spoločnostiach. Prijatím novely tak dôjde k naplneniu cieľa zákona – k zvýšeniu ochrany a informovanosti spotrebiteľa pri čerpaní spotrebiteľského úveru. Ďakujem za pozornosť.
P. Kresák, poslanec: (2002-05-29):
Pán poslanec Paška predniesol procedurálny návrh, aby Národná rada v zmysle § 73 ods. 3 písm. c) rozhodla, že bude pokračovať v rokovaní o predmetnom návrhu ústavného zákona. Iba pre úplnosť dodávam, že ja som ako spravodajca navrhoval nepokračovať v rokovaní o návrhu, ale keďže to bol návrh, ktorý bol prednesený v rozprave, prosím, dajte hlasovať o tomto návrhu.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2013-12-11):
Pani poslankyňa Mezenská, nech sa páči.
P. Paška, predseda NR SR: (2009-10-30):
Pán minister, nech sa páči, máte slovo.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2018-06-13):
Pán poslanec Fecko.
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2021-04-30):
Ja som sa zľakol, či sa niečo nestalo.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-06-23):
Na faktické poznámky bude teraz reagovať pán poslanec Stanislav Mizík.
Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2020-07-14):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi, prosím, ako určenému spravodajcovi výboru predniesť spoločnú správu výborov Národnej rady o výsledku prerokovania vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 468/2019 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2020 (tlač 170) vo výboroch Národnej rady. Výbor Národnej rady pre financie a rozpočet ako gestorský výbor podáva Národnej rade túto spoločnú správu výborov o prerokovaní vyššie uvedeného vládneho návrhu zákona. Národná rada uznesením č. 204 zo 14. júla 2020 pridelila vládny návrh zákona týmto výborom Národnej rady: výboru pre financie a rozpočet a ústavnoprávnemu výboru. Zároveň určila Výbor Národnej rady pre financie a rozpočet ako gestorský a lehotu na prerokovanie predmetného vládneho návrhu zákona v druhom čítaní vo výboroch. Poslanci Národnej rady, ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol zá... ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol návrh zákona pridelený, neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko k predmetnému návrhu zákona. K predmetnému návrhu zákona zaujali výbory Národnej rady toto stanovisko: Odporúčanie pre Národnú radu návrh schváliť aj od výboru pre financie a rozpočet rozhodnutím č. 51 zo 14. júla 2020 a tiež ústavnoprávny výbor rozhodnutím č. 81 zo 14. júla 2020. Z uznesení výborov Národnej rady uvedených pod bodom III tejto spoločnej správy nevyplynuli žiadne pozmeňujúce ani doplňujúce návrhy. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov odporúča Národnej rade predmetný návrh zákona schváliť. Spoločná správa výborov bola schválená uznesením gestorského výboru č. 52 zo 14. júla 2020. Týmto uznesením výbor zároveň pove... týmto uznesením výbor zároveň poveril mňa ako spoločného spravodajcu, aby som na schôdzi Národnej rady pri rokovaní o predmetnom vládnom návrhu predkladal návrhy v zmysle príslušných ustanovení zákona o rokovacom poriadku. Ďakujem, pán predsedajúci, skončil som. Otvorte, prosím, rozpravu.
T. Cabaj, poslanec: (2005-11-08):
Druhá poznámka k tomu, že predčasné voľby nezabezpečujú zvýšenie ratingu krajiny, nech sú z akéhokoľvek dôvodu. Lenže ak zlyháva vláda, ak zlyhávajú politickí predstavitelia tohto štátu, to zabezpečuje zvýšenie ratingu? Jedine ak by to občania znova zobrali do svojich rúk, vtedy by sa ten rating Slovenskej republiky zvýšil, či sa to niekomu páči alebo nie bez ohľadu na to, na ktorej strane bariéry momentálne stojíme, či v koalícii alebo v opozícii.
Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2020-07-14):
Vážený pán predsedajúci, dajte, prosím, hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky prerokuje uvedený vládny návrh zákona v skrátenom legislatívnom konaní.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2014-02-06):
S reakciou na faktické poznámky pán poslanec Dzurinda.
Žiga, Peter, podpredseda NR SR (2024-06-20):
Pristúpime k hlasovaniu v druhom čítaní o vládnom návrhu zákona o Slovenskej televízii a rozhlase, tlač 278. Dávam slovo spoločnému spravodajcovi z výboru pre kultúru a médiá poslancovi Romanovi Michelkovi, aby uvádzal hlasovanie. Nech sa páči, pán poslanec. (Hlasovanie o vládnom návrhu zákona o Slovenskej televízii a rozhlase a o zmene niektorých zákonov , tlač 278.)
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2011-02-01):
Ďakujem pekne. Otváram rozpravu. Konštatujem, že sa z prítomných poslancov do rozpravy nehlási nik, preto vyhlasujem rozpravu za skončenú a pristúpime k hlasovaniu o vrátenom zákone ako o celku so schválenými pripomienkami pána prezidenta. Panie poslankyne, prezentujme sa, a poslanci, a hlasujme o návrhu. (Hlasovanie.) 148 prítomných, 78 za návrh, 70 proti. Národná rada Slovenskej republiky po opätovnom prerokovaní schválila návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní. Panie poslankyne, páni poslanci, tým sme odhlasovali prerokované body 12. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Ešte predtým ako udelím slovo pánovi poslancovi (reakcie z pléna), ale áno, páni poslanci, buďme kľudní, pánovi poslancovi Maďaričovi, ktorý je prihlásený do rozpravy, dávam a udeľujem slovo pánovi poslancovi Federičovi. Pán poslanec Federič, máte slovo, hovorte.
Verešová, Anna, poslankyňa NR SR (2017-04-07):
Pán minister, vy tak vždycky vyrastiete, keď rozprávate o výsledkoch v oblasti nezamestnanosti alebo v zamestnanosti. Nuž o tom, že ste rezignovali na poctivú politiku zamestnanosti, nehovorí opozícia, ale odborné organizácie. Hovoria aj o tom, o pracujúcej chudobe. A vy ste tam tak zabudli pripomenúť, že 55 % pracujúcich má mzdu menšiu v hrubom, v hrubom, vypočítajte si to, v hrubom 800 eur. Vypočítajte si, koľko je to v čistom! A to, že ľudia naši odchádzajú zo Slovenska do zahraničia, to je výborná vec, pretože je tu naozaj voľný pohyb osôb v rámci Európskej únie, ale oni by sa celkom radi vrátili, a to je tiež v tých rôznych prieskumoch a v štatistikách odborných organizácií, keby sa tu napríklad zmenila politická situácia a keby tu prestala byť taká korupcia a tak rozšírená, ako tu je. Ale ešte jedna vec, keď tak rastiete, tak ja vám poviem, že keby ste rovno boli slepý, hluchý a ba dokonca keby ste tu neboli, tak naša nezamestnanosť na Slovensku by klesala, pretože klesá v celej Európe, v celej Európe. Takže aj keby ste tu neboli. Ale, prosím vás, vráťme sa späť k deťom, lebo preto sme tu, nie pre nezamestnanosť či zamestnanosť, o ktorej by ste sa radi rozprávali. Vy hovoríte, že zodpovednosť za vykonávanie opatrení v sociálnoprávnej ochrane detí, tam majú konať iba orgány činné v trestnom konaní? Za čo vy vlastne zodpovedáte, pán minister? Vôbec je potrebné, aby ste tu boli? Za čo zodpovedáte? Vy zodpovedáte za kvalitu vykonávania opatrení sociálnoprávnej ochrany detí. Prestaňte čakať, čo vyšetria orgány činné v trestnom konaní! Tie si nech robia naozaj svoju prácu, ale aj vy si robte svoju prácu! Ináč tu vaše miesto nemá; vy tu nemáte čo robiť potom. (Potlesk.)
Kočiš, Eduard, poslanec NR SR (2021-05-11):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Každý člen vlády je iba tak silný, akí odvážni a silní sú jeho vlastní vládni poslanci tuná v pléne Národnej rady Slovenskej republiky. Čiže za zodpovednosť vládnutia a za zodpovednú funkciu, do ktorej sa dostane človek či už viac, alebo menej psychicky nevyrovnaný a možno aj s ťažkou duševnou poruchou, tak ako to tuná pozorujeme už skoro rok najmä u bývalého premiéra Igora Matoviča a terajšieho tieňového premiéra Slovenskej republiky Igora Matoviča. Premiér a ministri vždy budú sedieť na svojich postoch iba dovtedy, pokiaľ im túto duševnú nerovnosť budú vládni poslanci tolerovať. A ja si naozaj myslím, vážené kolegyne, vážení kolegovia, že slovenská politika už zažila veľa. Zažila veľa, ale to, čo zažíva za posledný rok počas premiérovania tohto naozaj psychicky chorého jedinca, je niečo neuveriteľné, niečo fakt ťažké, niečo úplne schizoidné a mne je úplne jasné, že vy máte iné presvedčenie, ako máme my, máte na tohto človeka úplne iný názor, ako máme my, budete ho donekonečna obhajovať, že on vlastne nie je blázon, on je iba svojský. Ale medzi bláznom a svojským správaním je len veľmi tenká čiara. – „On je veľmi citlivý, on to všetko veľmi prežíva.“ Ale ja si myslím, že medzi prežívaním a správaním sa úplne detinsky, úplne infantilne, sú len veľmi vymedzené možnosti a krátkosti času. Čiže, kolegyne, kolegovia, podporte tento zákon.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2017-05-09):
No to potom môžete prečítať. Pozmeňujúci návrh, dôvodovú správu a nič viac.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2012-08-02):
Ďakujem, pán minister. Ďalšiu otázku položil pán poslanec Zsolt Simon ministrovi pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Ľubomírovi Jahnátkovi: „Vážený pán minister, prečo Slovenská republika odsúhlasila, že slovenským farmárom sa v roku 2013 budú znižovať priame platby prevyšujúce 300-tisíc eur o štyri percentá?“ Nech sa páči, pán minister.
Hort, Milan, podpredseda NR SR (2010-10-12):
Otváram rozpravu. A preto sa spýtam, kto sa hlási ústne, pretože písomne sa neprihlásil nikto. Konštatujem, že nikto. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Vážené kolegyne, kolegovia, prerušujem aj rokovanie Národnej rady pre dnešný deň. Chcem vás len informovať, že zajtra ráno o 9.00 hod. budeme pokračovať bodom vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, ktorý máte pod tlačou 54. Po prerokovaní tohto návrhu zákona budeme pokračovať v riadnom programe ďalším bodom, ktorým je tlač 118, to je vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov, ktorého navrhovateľom je pán podpredseda vlády Ivan Mikloš. Začínať budeme s pani ministerkou Žitňanskou. Prajem všetkým príjemný večer a dobrú noc. Zajtra o 9.00 hod. pokračujeme. (Prerušenie rokovania o 18.59 hodine.)
V. Novotný, poslanec: (2005-09-22):
Národná rada uznesením č. 1692 z 23. júna 2005 po prerokovaní vládneho návrhu zákona o pohrebníctve v znení neskorších predpisov v prvom čítaní rozhodla, že podľa § 73 ods. 3 písm. c) zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku prerokuje uvedený materiál v druhom čítaní a prideľuje návrh podľa § 74 citovaného zákona na prerokovanie ústavnoprávnemu výboru, výboru pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie, výboru pre pôdohospodárstvo, výboru pre verejnú správu, výboru pre životné prostredie a ochranu prírody a výboru pre zdravotníctvo. Gestorský výbor nedostal žiadne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy poslancov, ktorí nie sú členmi výborov. Ústavnoprávny výbor Národnej rady prerokoval vládny návrh zákona o pohrebníctve dňa, nie je to napísané, septembra 2005 a odporučil Národnej rade vládny návrh schváliť s pripomienkami. Výbor Národnej rady pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie prerokoval predmetný vládny návrh dňa 7. septembra a odporučil Národnej rade vládny návrh schváliť so zmenami a doplnkami. Výbor Národnej rady pre pôdohospodárstvo prerokoval predmetný vládny návrh 6. septembra a odporučil Národnej rade vládny návrh schváliť s pripomienkami. Výbor Národnej rady pre verejnú správu neprerokoval vládny návrh zákona o pohrebníctve, pretože nebol uznášaniaschopný. Výbor Národnej rady pre životné prostredie prerokoval predmetný vládny návrh 6. septembra a odporučil Národnej rade vládny návrh schváliť. Výbor Národnej rady pre zdravotníctvo prerokoval predmetný vládny návrh 6. septembra a odporučil Národnej rade vládny návrh schváliť so zmenami a doplnkami. Z uznesení výborov uvedených pod bodom III tejto správy vyplývajú pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré máte písomne v spoločnej správe v časti IV, je ich celkovo 48, nebudem ich čítať, máte ich písomne. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k vládnemu návrhu zákona o pohrebníctve vyjadrených v ich uzneseniach uvedeným pod bodom III tejto správy a v stanovisku gestorského výboru odporúča Národnej rade vládny návrh zákona o pohrebníctve v znení neskorších predpisov schváliť s odporúčanými pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi. Gestorský výbor poveril spoločného spravodajcu výborov Viliama Novotného predniesť v súlade s príslušnými ustanoveniami rokovacieho poriadku Národnej rady spoločnú správu výborov na schôdzi Národnej rady. Predmetná spoločná správa výborov Národnej rady o prerokovaní vládneho návrhu zákona o pohrebníctve v znení neskorších predpisov bola schválená uznesením Výboru Národnej rady pre zdravotníctvo, gestorským výborom, č. 257 z 12. septembra 2005. Vážený pán podpredseda, skončil som, prosím, otvorte rozpravu v druhom čítaní.
Gašpar, Tibor, podpredseda NR SR (2024-10-23):
Ďakujem, pán minister. Dávam slovo spravodajkyni z ústavnoprávneho výboru poslankyni Zuzane Plevíkovej, aby informovala Národnú radu o výsledku rokovania výboru o tomto návrhu zákona a aby odôvodnila návrh a stanovisko gestorského výboru. Máte slovo.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2022-09-20):
Do rozpravy už nebolo možné sa prihlásiť, bohužiaľ, lebo sme to otvorili ešte predtým a pán minister sa rozhodol, že bude reagovať už po skončení rozpravy, kedy už nie je možné dávať faktické poznámky. Takže záverečné slovo, pán minister, nech sa páči.
Bittó Cigániková, Jana, poslankyňa NR SR (2022-02-08):
Ďakujem, pán predsedajúci. Navrhujem, aby Národná rada ubezpečila Lotyšsko, že vyslaním slovenských vojakov na pomoc na ich územie v žiadnom prípade nechcela ohroziť ich suverenitu, aby boli, aby si boli istí.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-11-10):
Pán poslanec Přidal.
Záborská, Anna, poslankyňa NR SR (2021-05-13):
Ďakujem pekne, pán predseda. V mene pani predsedníčky Bittó Cigánikovej zvolávam výbor pre zdravotníctvo na trinástu hodinu v miestnosti výboru. Ďakujem pekne.
Baránik, Alojz, poslanec NR SR (2022-06-21):
Ďakujem. Pán predseda, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada prerokuje vládny návrh zákona v druhom čítaní.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2022-05-03):
Na faktické poznámky bude teraz reagovať pán poslanec Vladimír Faič, nech sa páči.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2014-07-09):
Pani poslankyňa Tomanová, nech sa páči. Pani poslankyňa je posledná prihlásená písomne do rozpravy, potom dám možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. Nech sa páči, pani poslankyňa.
Kotleba, Marian, poslanec NR SR (2018-02-14):
Rasťo, veľmi pekne si to povedal, ja ťa ešte doplním v pár veciach. Áno, je to maximálne prirodzené a niečo, čo mozog obyvateľov Slovenskej republiky nevie pochopiť, ako je možné, že na začatí schôdzí, na začiatku schôdze Národnej rady, zákonodarného zboru, nehrá štátna hymna ako jeden zo štátnych symbolov. Vidíme aj teraz v týchto dňoch, aká obrovsky dôležitá alebo obrovský dôležitý je význam štátnej hymny ako symbolu štátu, symbolu národa, čo robia s Ruskou federáciou. Ruskej federácii alebo ruskej výprave na olympijských hrách okrem mnohých ďalších vecí zakázali aj používať štátnu hymnu. Používať štátnu hymnu, a to práve kvôli tomu, že tým, ktorí ich nenávidia, vadí štátna hymna ako symbol ruského národa, ako symbol ruského štátu. A presne o tom štátna hymna je. Tiež ťa doplním v tom, že my sme sami čakali, že prirodzene s touto iniciatívou vyjde Slovenská národná strana ako strana vláda a ako strana, ktorá si ešte v názve hovorí o tom, že je strana národná. A len keď sme dva roky čakali a k ničomu sme a ničoho sme sa nedočkali, tak sme s tým vyšli my, lebo jednoducho je najvyšší čas, aby v tomto procese globalizácie a v tomto procese odnárodňovania sme aspoň symbolicky ho zmiernili, tento proces, s tým, že tu v Národnej rade bude znieť štátna hymna. Keď môže znieť na začiatku každého zastupiteľstva Banskobystrického samosprávneho kraja, kde som ju zaviedol aj bez úpravy rokovacieho poriadku, a postupne sa ju naučili viacerí poslanci kraja spievať, prečo by nemohla zaznieť tu. A už iba k tým okupačným európskym handrám, to nebolo ani za Hitlera, aby okupačné handry viseli na každom úrade, tak ako je to dnes.
J. Kužma, poslanec: (2002-03-19):
I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec Brňák v reakcii. P. Brňák, poslanec: Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Priznám sa a použijem slová, ktoré povedal niekto z predrečníkov, že ani ja nechápem tú hystériu, ktorá vznikla okolo niektorých otázok týkajúcich sa jedného kandidáta. Chcem povedať, že ja som ani jednou vetou, ani jedným slovom nespochybnil ani odbornú úroveň, ani výkon sudcovskej funkcie pána doktora Hrubalu, nič. Akurát som položil niektoré otázky, ktoré mi chýbali a na ktoré by som chcel odpoveď. Priznám sa, že dokonca by som ani nevystúpil v rámci svojich krátkych troch poznámok, ale to jedno a podstatné, čo ma motivovalo k tomu vystúpeniu, bolo podľa môjho názoru nedôstojné vzdanie sa kandidatúry pána doktora Hrubalu v minulých voľbách. Podľa môjho názoru, a na to nereagoval nikto ani z tých, kto ho obhajoval, že by toto jednoducho vyvrátil, podľa môjho názoru pán doktor Hrubala postupoval na základe účelovosti, postupoval na základe toho, že zrejme videl, že nemá šancu byť zvolený a teraz vidí, že možno tú šancu má. A toto ja považujem za skutočne neetické a pre funkciu verejného ochrancu práv aj nedôstojné. Ja som na toto chcel poukázať, a ak mi niekto vyčíta nejaký môj účelový vzťah k minulosti alebo podobne, tak ja som to dával práve do kontrapunktu s tým, že aj ja som bol sudcom v minulosti, aj ja som študoval v minulosti vysokú školu, a preto nech by som čokoľvek povedal, aké mám ja pocity ku komunizmu, by som si nedovolil takéto gesto a také teatrálne reči ohľadne zločineckých organizácií a že aký som čistý, keď som jednoducho tú funkciu sudcu vykonával. Čiže ja som to neprenášal na iného, ale dal som to do spojitosti napríklad aj s mojou osobou, čiže nevidím v tomto smere žiadnu účelovosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne. Pán spravodajca sa hlási nie so záverečným slovom ešte pred uzavretím rozpravy. Prosím, pán spravodajca.
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2021-01-13):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Ja by som si dovolil upraviť váš návrh procedurálnym návrhom, ktorý vám dám, samozrejme, v písomnej podobe, a to v mene štyroch poslaneckých klubov, SME RODINA, ZA ĽUDÍ, SaS a OĽANO, podávam taký návrh, aby sme dnes, samozrejme, rokovali o tlači 401, to znamená skrátené legislatívne konanie, následne o ňom hlasovali a o tlači 402 dnes rokovali iba v prvom čítaní a hlasovali o ňom. A ak stihneme prerokovať tento návrh s tým, že tlač 402 by bola predmetom rokovania parlamentných výborov zajtra, a to takým spôsobom, že plénum Národnej rady by začalo zasadať až o štrnástej hodine. Ďakujem.
Takáč, Richard, poslanec NR SR (2023-06-21):
Ďakujem veľmi pekne za slovo, pán predsedajúci. Pán Marián Viskupič, kolega, no opäť sa budem opakovať, ty si vôbec, zas si hovoril k úplne inému zákonu, ako my tu predkladáme na tejto schôdzi, k zákonu o cenách. Tam vôbec nie je to, čo ty hovoríš. A proste my hovoríme o tom, že dávame povinnosť ministerstvu financií pri takejto situácii spraviť návrh nejakých riešení a opatrení. A napríklad po tej dôkladnej analýze, ktoré by vykonalo ministerstvo financií, ktoré už teda ináč akože má aj teraz v zákone, len to nerobí, čiže ukladáme povinnosť, tak navrhnúť nejaké riešenia. A tie riešenia môžu byť napríklad, ja neviem, poviem príklad, zistíme, a to je teda aj realita, že tie ceny energií spôsobujú pre slovenských poľnohospodárov a potravinárov veľkú, veľké zvýšenie nákladov. Tým pádom to zvyšuje aj ceny do, ceny, celkové ceny v obchodných reťazcoch a napríklad nakoľko sú zaradení potravinári v kritickej infraštruktúre, tak budú patriť medzi napríklad regulované subjekty z hľadiska ceny elektrickej energie. A tým pádom sa im znižujú náklady a tým pádom nie je tlak na zvyšovanie cien. Čiže my hovoríme o tom, že ministerstvo financií navrhne riešenia a tých riešení môže byť ix-ypsilon. A stále je tu spomínaná tá, to Maďarsko, ktoré je tu spomínané. No tak ako neviem, Maďarsko v prvom rade stropovalo ceny ako také, nie marže, ale na druhej strane sú určité komodity, napríklad cukor, ktorý v Maďarsku po tom vašom, teda čo hovoríte, nešťastnom zastropovaní cien, stúpol o 14 % a na Slovensku išiel skoro o 80 %. V Čechách išiel o, neviem, koľko percent. To znamená, že nemá to úplne len čisto negatívny dopad na tie ceny, napríklad v tom Maďarsku. Ale hovorím, samotný zákon je úplne o niečom inom, čo rozprávaš ty, ako to sú iné zákony, ktoré sú v tomto pléne, ktoré môžeš takýmto spôsobom kritizovať, keď chceš, ale nie tak, nie naše, ktoré... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Jarjabek, Dušan, poslanec NR SR (2013-03-25):
Ďakujem pekne, pani predsedajúca. Ďakujem všetkým za diskusné príspevky k tomu, čo som povedal. Áno, pán Mičovský, máte pravdu a treba ísť v tých analýzach ešte ďalej. Napríklad treba si povedať, že koľko sa vysiela tej pôvodnej slovenskej tvorby v skutočnosti. Málokto vie, že v Slovenskom rozhlase, v tej časti RTVS škaredej, sa vysiela 30 až 40 % pôvodnej slovenskej tvorby, hej? To je taký škaredý názov, to RTVS, ja mám radšej Slovenský rozhlas, preto som to tak povedal. Tridsať až štyridsať percent pôvodnej slovenskej tvorby. Devín bol založený donedávna len, len na pôvodnej tvorbe v rámci vážnej muziky. Takže ako treba si zistiť tie, spätne tie, naozaj tie percentá. Analýzu v tomto smere zatiaľ nikto nespravil. Tie analýzy si robia trošku tak ad hoc tie médiá samé. Aj pán Matovič má pravdu. Opäť sa vrátim ale k tomu, čo som povedal. Je zlé, keď vznikne návrh zákona v parlamente a potom sa aplikuje v spoločnosti. Ja si myslím, že ďaleko lepšie je, keď vznikne návrh zákona na základe toho, keď v spoločnosti sa rieši nejaký problém. Preto tá celospoločenská debata, rozprava, ak chcete, o ktorej hovoril nakoniec aj pán predkladateľ, je nesmierne dôležitá. Je tu vôbec celospoločenské chcenie riešiť tento problém? Alebo len my máme ten pocit? Ja si myslím, že je. Len do akej miery je silné? A keď teda zistíme, že áno, ako ho budeme riešiť? Rovnako pre verejnoprávne inštitúcie a pre súkromné médiá? To sú proste otázky, na ktoré by som chcel poznať odpoveď skôr, ako sa začnem zaoberať nejakou zákonnou normou, ktorá má reagovať na tento podnet.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2018-10-23):
Poslanec Budaj.
Kaník, Ľudovít, poslanec NR SR (2014-11-09):
Ďakujem, pani podpredsedníčka. Ja by som chcel podporiť tú časť príspevku a zdupľovať ju, kde Pavol Frešo hovoril o účasti a prístupe premiéra k tomuto odvolávaniu. Ono to len dokumentuje, aký vzťah má premiér k parlamentu. Pre neho je to bábkové divadlo. Len pre neho. Sú to len ľudia, ktorí plnia jeho príkazy, nie parlament, ktorému vláda podlieha. Ináč by sa správal inak k tomuto parlamentu. A je vidieť, v akej úcte mali parlamentnú demokraciu vlády, ktorých som bol členom. Aj ja som bol odvolávaný, trikrát neúspešne, ale som sedel a počúval a dlhé hodiny počúval výhrady opozície. Mnohí ste sedeli, tí, čo dnes sedíte v týchto laviciach. A to pohŕdanie parlamentom a parlamentarizmom zo strany Roberta Fica je naozaj niečo extrémne a len potvrdzuje moje slová, ktoré som povedal v rozprave. Pán premiér Robert Fico sa snaží presadiť iný druh demokracie na Slovensku, ako je západný typ liberálnej demokracie.
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2023-12-15):
Pani poslankyňa Luščíková.
J. Brocka, poslanec: (2009-09-09):
Vaša otázka, že kto bude za nich platiť, alebo že tu vytvárame nejakú špecifickú skupinu zamestnancov, no áno. Áno, študenti, absolventi vysokých škôl sú dnes ohrozenou skupinou. Veď dokonca vláda preto prijíma určité opatrenia, ale opatrenia vlády nie sú dobré. Opatrenia vlády sú zlé a my navrhujeme lepšie riešenie, že sa to vráti aj štátu, aj tým nezamestnaným, alebo teraz nezamestnaným absolventom, budúcim zamestnancom. To nie je prvý prípad, keď štát a spoločnosť vo verejnom záujme robí isté úľavy alebo výnimky niektorým skupinám zamestnancov. Veď v balíku opatrení proti kríze sme prijali riešenia, že za niektoré skupiny  bude platiť štát, niektorí si môžu platiť sami dobrovoľne. Jednoducho samozrejme, keď hovoríme o absolventoch škôl, ktorí sú možno 30, 40 rokov pred dôchodkom, tak v ich prípade jeden rok zníženého platenia poistných odvodov napríklad na dôchodok, samozrejme, hrá minimálnu rolu.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2017-12-08):
Ďakujem, pán spravodajca. Otváram všeobecnú rozpravu, konštatujem, že som nedostal žiadnu písomnú prihlášku, preto sa pýtam, či sa náhodou hlási niekto do rozpravy ústne. Nie, vyhlasujem rozpravu za skončenú. Predpokladám, že k neexistujúcej rozprave ani pán minister sa nechce vyjadriť. Ďakujem veľmi pekne. Teraz budeme pokračovať prvý čítaním o vládnom návrhu zákona o technickej normalizácii a o zmene zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov, tlač 753. Prosím teraz znovu pána ministra hospodárstva, aby uviedol vládny návrh zákona, nech sa páči. (Rokovanie o vládnom návrhu zákona o technickej normalizácii a o zmene zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov , tlač 753.)
Stachura, Peter, poslanec NR SR (2023-11-15):
Stachura. Ďakujem. Ja by som chcel podporiť pani kolegyňu Petrík, pôrodníctvo naozaj je veľká téma, potrebujeme sa jej venovať. Ja by som chcel povedať možno moju skúsenosť z ministerstva zdravotníctva. Ako prvú vec, ktorú som našiel na ministerstve, je 50-stranový dokument Baby friendly hospital, 50 strán textu o tom, ako máme prikladať dieťatko k prsníku matky, rôzne nezmyselné frázy, preložené nejaké, kadejaké dokumenty, a mne bolo z toho až zle, lebo keď som sa opýtal kolegu, že no koľko takýchto baby friendly hospital na Slovensku máme, tak mi povedali že nula. Nula! To znamená, my tu robíme, robíme analýzy, robíme štandardy, tvárime sa neskutočne, ale, bohužiaľ, realita pre týchto našich pacientov, pre naše rodičky je, je žalostná. Takže ja podporujem to, čo ste povedali, musíme sa na to pozrieť a je to, samozrejme, aj prorodinné opatrenie, s tým úplne súhlasím. Mne je ľúto vidieť rodičky v tých nehumánnych priestoroch, v ktorých musia rodiť, často oddelené plachtou a niekedy sa tešia, že tá plachta tam vôbec je. Nemusíme hovoriť o epiziotómiách, nástrihoch a mnohých, mnohých iných veciach, nechcem tu plénum zaťažovať, je to skutočne hanba, v akom stave slovenské pôrodníctvo je. Ja by som ešte len krátku poznámku aj k pánovi Dvořákovi, ono viete, aj tí experti, ktorí nám tu hovorili o tom, že... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Bernaťák, Tibor, poslanec NR SR (2019-03-28):
Ďakujem. Pani poslankyňa tu spomínala viackrát aj Slovenskú národnú stranu a boj proti násiliu na ženách, ako keby, neviem, my sme chceli niečo absolútne iné. Práve naopak, aj Slovenská národná strana je jednoznačne proti násiliu na ženách a hovorili sme to viackrát, že urobíme všetko pre to, aby násilie v takejto forme, ako ste aj spomínali tie štatistiky, samozrejme, bolo čo najnižšie. Ale vy si myslíte, že keď sa prijme Istanbulský dohovor, tak že zrazu nejakým čarovným prútikom sa tu stane, že nebude žiadne násilie? Nemyslím si to, absolútne. Viete, spomínali ste tu aj tú štatistiku, koľko žien nenahlási násilie, ktoré sa na nich pácha. Samozrejme, treba robiť niečo preto, aby to ženy nahlasovali, treba sa baviť o tom, aby spoločnosť na to bola pripravená, orgány činné v trestnom konaní a všetci komplet, ktorí okolo toho, okolo toho majú čo povedať, aby, keď sa niečo takéto stane, okamžite konali, ale prepáčte, toto Istanbulský dohovor nevyrieši. Absolútne to nevyrieši. Vy si myslíte, že keď sa prihlás..., podpíše a prijme Istanbulský dohovor, že každá žena zrazu bude to niečo nahlasovať? My naozaj potrebujeme do našej legislatívy dostať inštitúty a pripravovať našu spoločnosť a všetky orgány, ktoré s tým majú čo dočinenia, aby takéto niečo fungovalo, aby naozaj to násilie mizlo, a tí, ktorí ho páchali, aby boli riadne potrestaní. Toto je princípom, a nie prijímanie nejakého Istanbulského dohovoru, ktorý sčasti je dobrý, ale má v sebe aj niektoré prvky, o ktorých ešte budeme hovoriť, ktoré sú naozaj choré.
Plavčan, Peter, minister školstva, vedy, výskumu a športu SR (2016-11-24):
Ďakujem veľmi pekne. Vážená pani poslankyňa, vážení páni poslanci, dámy poslankyne. Veľmi pekne ďakujem za položenú otázku. Na predprimárne vzdelávanie sa prednostne prijíma dieťa, ktoré dovŕšilo piaty rok veku s odloženým začiatkom plnenia povinnej školskej dochádzky a s dodatočne odloženým začiatkom plnenia povinnej školskej dochádzky. Výnimočne možno do materskej školy prijať aj dieťa od dvoch rokov veku, ak sú vytvorené vhodné, materiálne, personálne a iné podmienky, predovšetkým kapacitné. V nadväznosti na skutočnosť, že dieťa od dvoch rokov veku možno prijať len výnimočne, riaditeľ materskej školy nesmie pri prijímaní uprednostniť deti mladšie ako tri roky pred prijatím starších detí. Deti mladšie ako tri roky možno prijať len vtedy, ak sú uspokojené žiadosti rodičov detí, ktoré dovŕšili piaty rok veku, deti s odloženým začiatkom plnenia povinnej školskej dochádzky a deti s dodatočne odloženým začiatkom plnenia povinnej školskej dochádzky, ako aj deti vo veku od troch rokov. Rozšírenie možnosti prijímania detí, všetkých detí, ktorých rodičia o prijatie do materskej školy požiadajú, sa vyrieši až v prípade dostatku kapacít materských škôl. K tejto odpovedi chcem uviesť len toľko, že táto téma bola diskutovaná dnes aj pri prijatí expertov tímu, ktorí pripravujú národný program výchovy a vzdelávania, u pána prezidenta, kde bolo expertne zdôraznené aj to, že je potrebné sa venovať deťom aj od 0 do 3 rokov veku, pretože rodičia v súčasnom období nemajú oporu v štátnej správe a mnohokrát sú odkázaní na seba, ak tieto deti majú špeciálne vzdelávacie potreby alebo je tam nejaký iný problém, ktorý je potrebné riešiť, a v zásade sa nemajú na koho obrátiť ani v oblasti poradenstva a už vôbec nie, ktorá sa týka sociálnej pomoci. Túto tému považujeme za veľmi dôležitú, pretože tento vek je veľmi významný aj čo sa týka vývoja osobnosti človeka ako takého a preto má svoje veľmi významné miesto aj pri príprave národného programu výchovy a vzdelávania. Takže budeme tomu venovať mimoriadnu pozornosť a samozrejme, že túto oblasť budeme musieť riešiť podobne, ako som uviedol aj na začiatku v hodine otázok odpovedí, v spolupráci aj s inými rezortmi, osobitne s ministerstvom práce, sociálnych vecí, rodiny, ale hlavne aj s Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky. Ďakujem pekne, skončil som.
Svrček, Miloš, poslanec NR SR (2021-01-14):
Ústavnoprávny výbor.
Lipšic, Daniel, poslanec NR SR (2015-02-18):
Ja budem stručný a zareagujem aj na to, čo spomínal pán podpredseda Číž. Čo mal pán minister, vtedy podnikateľ robiť, keď sa mu zdalo, že privatizácia bola, bola nezákonná? Existuje v našom právnom poriadku prostriedok, ktorý je nato určený. A to je žaloba na neplatnosť... (Ruch v sále.) Pán kolega, ak máte problém, tak sa prihláste, ja som vás tuná ešte nepočul v pléne hovoriť. Dobre? Žaloba na neplatnosť privatizácie, ktorú podáva generálny prokurátor. A v tom čase bol generálnym prokurátorom Milan Hanzel, bývalý kolega premiéra Fica z SDĽ. Ale to neurobil! A potom stanovisko, ktoré je stále anonymné, hovorí, no tak s odbornou starostlivosťou proste musel to zvažovať ako predseda predstavenstva. Existoval tu právny prostriedok nápravy daného stavu. Podala spoločnosť Port service podnet generálnemu prokurátorovi na podanie žaloby na zrušenie privatizácie? Nie. Žalovali náhradu na ušlý zisk. To je proste fakt. Keď sa pýtate: „Čo mal robiť, chudák, čo mal robiť?“ Tak ja vám hovorím, čo mal robiť. Mali sme v právnom prostriedku mechanizmus nápravy, ten nevyužil. Nechcel, aby bola privatizácia zrušená, nech si to Penta kľudne nechá a nám nech dáme ešte 60 mil., daňoví poplatníci. To bol jeho, teda v zásade jeho postup. A teraz to išlo, samozrejme, že, že ďalej. Nám tu pán minister hovoril v úvodnom slove, že tá advokátka, v ktorej sa kancelárii konalo valné zhromaždenie, že to je predsa prirodzené, proste ľudia nemenia advokátov, ako, ako veľmi často chodia k tým istým. No dobre. To znamená, zrejme tak to bolo aj s tou ďalšou advokátkou, ako to vyplýva z jeho slov, JUDr. Tichou. To znamená, že išlo asi o dlhodobejší vzťah, z čoho sa dá potom vyvodzovať len to, že už dopredu bolo akoby preddohodnuté, že vo veci bude podané mimoriadne dovolanie útvarom, ktorý patril pod jej manžela. To znie logicky, veď advokátov nemeníme ad hoc, to bol tiež asi dlhodobejší vzťah a potom naozaj vyvstáva otázka, keď toto mal akoby možno sľúbené pán Pavlis a vedel, že ten spor tým pádom má veľkú šancu byť úspešný, ako je možné, že za jednu desaťtisícinu tej celkovej sumy tú firmu predal. Ako je to možné? A ani, čo už kolega hovoril, si nedal do zmluvy, že v prípade úspešnosti sporu bude mať nech len 50 %, nič, nič, držíme vám palce proste, ak vám nadelí 60 mil. súd, užívajte v zdraví, užívajte v zdraví na Curaçau. Tomu naozaj ste ochotní veriť, tomu ste ochotní veriť? Podľa mňa to je absurdné, absurdné.
M. Číž, podpredseda NR SR: (2008-02-15):
(Hlasovanie.) Prítomných 125 poslancov, za 83 poslancov, zdržalo sa 42. Konštatujem, že návrh spravodajcu o postúpení do tretieho čítania sme schválili. Pristúpime teda k tretiemu čítaniu o tomto návrhu zákona. Otváram rozpravu v rámci tretieho čítania. Pýtam sa, či chce niekto podať návrhy v zmysle § 85 zákona o rokovacom poriadku. Pokiaľ nie, ďakujem, vyhlasujem rozpravu za skončenú. Pán spravodajca?
Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2012-10-23):
Ďakujem za slovo. Chcel by som oceniť prejav pána kolegu Švejnu. Bol veľmi dobrý a z iného uhla pohľadu ako doterajšie príspevky. Naozaj, vláda by sa mala zamyslieť nad argumentmi, ktoré použil, mala by sa zamyslieť nad tým, čo vlastne takéto schválené zmeny, a nielen pokiaľ ide o daň z príjmov, prinesú slovenskej ekonomike, zamestnanosti a v konečnom dôsledku všetkým občanom na Slovensku. Ja by som chcel ešte sa vrátiť a trošku rozvinúť to, čo pán kolega hovoril, pokiaľ ide o podporu zahraničných podnikateľov, možno nie celkom férovým spôsobom pri poskytovaní týchto daňových úľav, ktoré inkasujú, ktoré dostávajú najmä zahraniční podnikatelia, na čo sa slovenskí podnikatelia vcelku oprávnene sťažujú. Chcel by som pripomenúť, že tie podiely na zisku, ktoré vláda chce zvýšiť na 14 percent, a to až zo sumy 141-tisíc eur ročne, čiže tu ide o zásadné zvýšenie poistného z podielov na zisku, sa dotkne len slovenských podnikateľov. Len takých podnikateľov, len také fyzické osoby, ktoré sú zdravotne poistené na Slovensku. Čiže podnikatelia, ktorí majú majetkovú účasť v slovenských firmách a budú si inkasovať podiely na zisku a sú poistení v zahraničí, tak tých sa toto zvýšenie zdravotného poistenia z podielov na zisku na 14 percent a zvýšenie základu na 141-tisíc vôbec nedotkne. Takže aj to je istým spôsobom prejav, akým sa vláda venuje slovenským podnikateľom a ako nepriamo, ale predsa len podporuje tých, ktorí tu pôsobia, ale svoj dom i cieľ majú v zahraničí.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2013-05-30):
Pán navrhovateľ, chcete? Nech sa páči. Ako navrhovateľ mali ste sa prihlásiť s faktickou, keď chcete, alebo môžete využiť, samozrejme, vaše právo ako navrhovateľa kedykoľvek. Nech sa páči.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2003-04-23):
(Hlasovanie). 123 prítomných, 111 za návrh, 8 proti, 3 sa zdržali, 1 nehlasoval. Konštatujem, že návrh sme schválili. Ďakujem pánovi poslancovi Dankovi. Budeme pokračovať ďalším bodom programu, ktorého z poverenia vlády je opäť predkladateľom pán minister vnútra, prvým čítaním o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon 379/1997 Z. z. o prevádzkovaní súkromných bezpečnostných služieb. Nech sa páči, pán minister, uveďte predmetný návrh zákona.
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2023-02-14):
Pani poslankyňa, nemáte slovo. Toto bolo záverečné vystúpenie pána poslanca. Pani poslankyňa, rokovací poriadok je platný pre každého. Nech sa páči, pán spravodajca, v záverečnom slove, máte záujem vystúpiť? Čiže hlasuje sa o 17.00 hod. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Ďalej nasleduje prvé čítanie o návrhu poslanca Tomáša Valáška na vydanie zákona o príspevku na úhradu nákladov na bývanie. Návrh zákona má tlač 1389. Návrh na jedno pridelenie na prerokovanie výborom je v rozhodnutí č. 1457. Dávam slovo poslancovi Tomášovi Valáškovi, aby návrh zákona uviedol. (Rokovanie o návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Tomáša Valáška na vydanie zákona o príspevku na úhradu nákladov na bývanie , tlač 1389.)
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2016-09-14):
Chce sa k rozprave vyjadriť spravodajca? Nie je tomu tak, prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Nasledujúcim bodom je prvé čítanie o návrhu poslankyne Eriky Jurinovej, Sone Gaborčákovej, Silvie Shahzad a Anny Verešovej na vydanie zákona, ktorým sa mení zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. Návrh zákona je uverejnený ako tlač 208, návrh na jeho pridelenie na prerokovanie výborom je v rozhodnutí č. 212. Dávam slovo poslankyni Erike Jurinovej, aby návrh zákona uviedla. (Rokovanie o návrhu poslankýň Národnej rady Slovenskej republiky Eriky Jurinovej, Sone Gaborčákovej, Silvie Shahzad a Anny Verešovej na vydanie zákona, ktorým sa mení zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov , tlač 208.)
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2019-04-03):
Prosím, prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 147, za 34, proti 10, zdržalo sa 103. Konštatujem, že Národná rada sa uzniesla, že nebude pokračovať v rokovaní o návrhu zákona. Pristúpime k hlasovaniu v prvom čítaní o návrhu skupiny poslancov na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa školský zákon, tlač 1389, bod 68 schváleného programu. Dávam slovo spravodajcovi, ktorého určil navrhnutý gestorský výbor pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport, poslancovi Branislavovi Gröhlingovi, aby hlasovanie uviedol. [Hlasovanie o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov , tlač 1389.]
Kondrót, Maroš, poslanec NR SR (2018-05-15):
Teraz pristúpime k hlasovaniu o pozmeňujúcom návrhu z rozpravy. Dajte, prosím, hlasovať o pozmeňujúcom návrhu poslancov Karola Galeka, Anny Zemanovej a Jany Kiššovej.
Jarjabek, Dušan, poslanec NR SR (2016-04-27):
Ďakujem pekne za slovo, pani predsedajúca. Ja sa chcem tiež poďakovať pánovi poslancovi Budajovi za ten konštatačný jeho prejav, ktorý povedal v tomto pléne, prejav plný kľudu, konštatovania a životných skúseností, ktoré zažil. Ale chcel by som sa pristaviť pri tej vedľajšej myšlienke tohto prejavu, nie pri tej hlavnej myšlienke, práve kvôli ktorej vystúpil. A tá vedľajšia myšlienka je asi v tom, že ako jeden z mála poslancov skonštatoval, že vlastne príbeh Slovenskej republiky od roku 1993 je úspešným príbehom. Cez tie všetky peripetie, cez tie všetky zložitosti, ktorými Slovenská republika od roku 1993 prešla, je to naozaj úspešný príbeh, o tom sme presvedčení všetci. A ja som strašne rád, že to zaznelo aj z úst opozičného poslanca takým spôsobom, ako to zaznelo. Čiže ešte raz, pán poslanec Budaj, ďakujem veľmi pekne.
Fecko, Martin, poslanec NR SR (2013-12-18):
Ďakujem pekne. Pán kolega, pekne si to povedal, že tie vzťahy sa tu zvlčili medzi ľuďmi, a vidíme to na dennom kroku, aj si to pomenoval. Ja to vidím tak, že sa to pustilo všetko nadivoko a teraz to nie sme v stave dať to dokopy za tých 20 rokov a to je neskutočné. Znovu sa budem pýtať, kto bude lobovať za obyčajného človeka, občana Slovenskej republiky? A tvrdím, že stopercentne by to mali byť poslanci Národnej rady, nikto iný. A to je jedno, či to budú ľaví, praví, modrí alebo fialoví. A znovu budem opakovať príslovie našich predkov, ktoré už som minule v mojej rozprave povedal, čo nám odkazujú naši predkovia: „Žime tak, aby bolo i chleba, i neba.“ Zopakujem ešte raz: „Žime tak, aby bolo i chleba, i neba.“ Ďakujem.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2012-06-19):
Budeme používať pri hlasovaní čísla tlače, dobre, preto, aby nedošlo k nedorozumeniu. Hlasujeme. Čiže spájame rozpravu o tlači 86 a 88. (Hlasovanie.) 138 prítomných, 129 za, 4 proti, 4 sa zdržali, 1 nehlasoval. Tento návrh sme schválili. Pani podpredsedníčka Národnej rady Laššáková žiada ako bod č. 3 zaradiť návrh na odvolanie riaditeľky Rozhlasu a televízie z funkcie, pani Zemkovej. Hlasujeme. (Hlasovanie.) 139 prítomných, 80 za, 57 proti, 1 sa zdržal, 1 nehlasoval. Tento návrh sme schválili a zaradili sme návrh na odvolanie pani riaditeľky. Pán poslanec Martvoň žiada vyradiť z programu tlač č. 69, je to bod č. 50. Hlasujeme. (Hlasovanie.) 139 prítomných, 80 za, 50 proti, 9 sa zdržalo. Aj tento návrh sme schválili a vyradili sme bod č. 50, tlač č. 69, z programu. Ako posledný prišiel návrh od pána poslanca Viskupiča, ktorý žiada vysloviť súhlas s účasťou pani riaditeľky pri prerokovaní bodu č. 3. Hlasujeme. (Hlasovanie.) 139 prítomných, všetci boli za. Vyslovili sme súhlas s účasťou pani riaditeľky počas prerokovania bodu č. 3 v pléne Národnej rady. Kolegyne,... (Reakcia z pléna.) Zapnite pána poslanca Viskupiča.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2023-11-16):
S reakciou na faktické pán poslanec Horecký.
Holý, Štefan, podpredseda vlády SR (2021-11-24):
Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, tento vládny návrh zákona bol vypracovaný s cieľom nahradiť doterajší zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 216/1995 Z. z. o Komore geodetov a kartografov z znení neskorších predpisov, ktorý nedostatočne reflektuje zmeny v slovenskej legislatíve a v legislatíve Európskej únie. Vládnym návrhom sa transponuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36 zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií v platnom znení a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123 z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu do našej legislatívy. Vládnym návrhom zákona sa dopĺňajú ustanovenia o spôsobe uznávania odbornej kvalifikácie, registrácie hosťujúcich autorizovaných geodetov a kartografov, kompenzačných opatreniach a ustanovenia o spolupráci s registračnými orgánmi iných členských štátov Európskej únie. Rovnako dochádza k doplneniu a precizovaniu značného množstva pôvodných ustanovení doterajšieho zákona, ktoré spôsobovali nejednoznačnosť v aplikačnej praxi. Vládny návrh zákona spresňuje spôsob vedenia zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov, práva a povinnosti členov komory, definíciu bezúhonnosti člena komory, ustanovenia o povinnom poistení autorizovaných geodetov a kartografov, ustanovenia o pozastavení činnosti a vyčiarknutí zo zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov, spôsob financovania komory, organizáciu a činnosť orgánov komory a jej odborných komisií a postup disciplinárneho konania. Vládny návrh zákona ďalej dopĺňa ustanovenia o verejnej a neverejnej časti zoznamu a registra v zmysle právnej úpravy ochrany osobných údajov, ustanovenia o nezaplatení členských príspevkov do komory a jeho dôsledkoch, ustanovenia o opätovnom zapísaní do zoznamu a jeho podmienkach a ustanovenia o ochrane odmietnutých uchádzačov o členstvo v komore na súde. Vážený pán predseda vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľujem si vás požiadať o podporu predloženého návrhu. Ďakujem za pozornosť.
J. Mikuš, poslanec: (2003-02-27):
V článku 1 bod 2 v § 30a sa nahrádza novým znením odsek 7, ktorý znie... (Reakcie z pléna.) Máte na papieri. Druhý pozmeňujúci sa týka článku 1 bodu 5, kde sa posúva termín účinnosti na 1. máj a takisto v bode 3 k článku 2. P. Rusko, podpredseda NR SR: Takže hlasujeme o všetkých troch pozmeňujúcich návrhoch spoločne.
P. Paška, predseda NR SR: (2010-06-10):
(Hlasovanie.) 114 prítomných, 112 bolo za, 2 nehlasovali. Tento bod zo spoločnej správy sme schválili.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-05-17):
Otváram všeobecnú rozpravu o tomto bode programu. Pýtam sa, či sa hlási niekto ústne do rozpravy, nakoľko som nedostal písomné prihlášky do rozpravy. Pán poslanec Hofbauer ako jediný. Končím možnosť sa prihlásiť do rozpravy ústne. Pán poslanec, máte slovo. R. Hofbauer, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážená pani ministerka, dámy a páni, z vystúpenia ministerky pre privatizáciu pani Machovej, ako aj z vystúpenia spravodajcu pána poslanca Rusnáka som očakával, že sa dozvieme skutočnú podstatu, prečo s takým chvatom treba novelizovať práve tieto dva zákony a práve v tomto období. Nedozvedeli sme sa to, pretože skutočnou podstatou je rozpredaj energetiky, nie privatizácia, ale rozpredaj energetiky, tak ako to chce táto vláda. A rozpredaj má začatý najcitlivejším prvkom – cievnou sústavou –, to znamená elektrickými rozvodmi. Takýto postup nezvolil žiadny štát na svete s výnimkou Argentíny. Ideme cestou Argentíny a napĺňajú sa všetky kroky nášho argentínskeho konca. Pani ministerka, keby ste to otvorene tu povedali, otvorene priznali a nezakrývali tieto kroky a tieto záujmy pod frázy o akomsi zosúlaďovaní čohosi. Ak sa budeme zosúlaďovať, tak Slovensko sa zosúlaďuje jedine so štandardom ekonomiky Argentíny. To sa tejto koalícii úspešne darí. Rozpredaj rozvodných sietí je tým najväčším nezmyslom, aký existuje, pretože sa rozpredáva cievna sústava a nervová sústava štátu. Výsledky sú evidentné. Ako sa realizovali výsledky odpredaja Slovenských telekomunikácií štátnemu monopolu Deutsche Telekom? No tak, že sa zvyšujú ceny systematicky, že sa zhoršujú služby a že sa neinvestuje do rozvoja tohto odvetvia absolútne nič, ale znižuje sa zamestnanosť v tomto odvetví na polovicu. Takže kde sú tie sľubované obrovské úspechy tohto kroku, keď za smiešnu sumu tento štátny podnik, štátny monopol sa odpredal nemeckému štátnemu monopolu? Ako funguje monopol UPC, teda rozvoj káblových sietí televíznych? Občania sú vydaní napospas tomuto monopolnému vlastníkovi, ktorý zdiera všetkých občanov a vysmieva sa z celej legislatívy štátu a z celého postupu Štátneho úradu pre telekomunikácie. Akým spôsobom budú postupovať rozvody plynárenstva a ropovodov? Ešte to nie je ani vyplatené, vlastník ešte nezaplatil tú výpredajovú sumu do štátneho rozpočtu a už všetci naši ekonómovia avizujú, no veď však, samozrejmá vec, príde k zvýšeniu ceny plynu. No, samozrejme, aj príde. Veď ten, kto to distribuuje, bude určovať ceny. A presne to isté sa ponúka v oblasti energetiky, keď nie privatizácia, ale výpredaj sa uskutočňuje, výpredaj rozvodných distribučných sietí. Toto je nie otázka privatizácie, to je, pani ministerka, skutočne zločin. Budete sa za to zodpovedať, verte tomu. Takže, dámy a páni, hlasujte o tomto návrhu v súlade s vaším zdravím rozumom. Platiť za energetiku budete vy všetci aj vaše deti.