R. Madej, poslanec: (2003-05-21):
V prvých pozmeňujúcich návrhoch ide o zmenu spôsobilosti na právne úkony, spôsobilosť nadobúdať práva a povinnosti ako zamestnávateľ. V Zákonníku práce je to definované dovŕšením 18 rokov, podľa Občianskeho zákonníka sa však plnoletosť nadobúda aj iným spôsobom, súdom od 16 rokov v prípade, že osoba uzavrie manželstvo. Táto úprava napriek tomu, že k tomu boli výhrady, podľa živnostenského zákona osoba môže nadobudnúť, alebo živnostenské oprávnenie len od 18 rokov, sa však týka aj iných osôb. Predstavme si, pretože Zákonník práce sa vzťahuje aj na sústavnú a súvislú závislú činnosť vykonávanú pre osobu, ktorá nemusí byť len podnikateľom, môže to byť osoba v domácnosti, ktorá pracuje pre niekoho. Je to závislá činnosť, kratší pracovný čas, a zamestnávateľ v tomto prípade môže byť plnoletá osoba, hoci nemusí byť staršia ako 18 rokov. Čo sa týka ďalšieho ustanovenia, Zákonník práce v aplikačnej praxi spôsobuje problémy, pretože nie je v ňom jasne ustanovené, čo je to bezúhonnosť. Dopĺňa sa v § 41 ods. 6 písm. c) bezúhonnosť tým, že sa preukazuje výpisom z registra trestov nie starším ako 6 mesiacov. Legislatívnotechnické zosúladenie termínov, kde tehotná žena alebo muž sa zamieňa, zamestnanec, zamestnankyňa alebo tehotná zamestnankyňa. Ďalšie doplnenie sa týka zamestnaneckých rád. V podnikoch s veľkým počtom zamestnancov by podľa navrhovanej úpravy spôsoboval veľký problém napríklad v prípade desiatich alebo dvadsiatich tisícov zamestnancov, keď máme na každých 500 zamestnancov 1 člena zamestnaneckej rady, je to 40-členná zamestnanecká rada, preto sa tu navrhuje zamestnaneckú radu zúžiť. Toľko asi k tým prvým pozmeňujúcim návrhom. Myslím si, že ide o zlepšenie Zákonníka práce a nemalo by spôsobovať žiadne problémy pri tomto prijímaní. Preto navrhujem o týchto bodoch, 1 až 5, hlasovať spoločne. Čo sa týka druhých pozmeňujúcich návrhov, ide možno aj o programovo rozdielne otázky, tak si ich dovolím prezentovať asi takto: Zákonník práce zaručuje určitú sankciu zamestnávateľom, ktorí porušia základné predzmluvné vzťahy, keď sa budú zamestnanca pýtať na otázky, ktoré nemajú zamestnancovi čo dávať. Zamestnanec v tom prípade má právo podľa zákonníka, súčasného Zákonníka práce žiadať dvojnásobnú mesačnú mzdu ako sankciu za to, že nebol prijatý do zamestnania, keďže bol diskriminovaný. V spoločnej správe sa to rieši problematicky, pretože dvojnásobná mesačná mzda sa vyníma z tejto sankcie a určuje sa istá primeraná náhrada. V aplikačnej praxi dokonca dvojnásobná mesačná mzda robí problém, aká je to mzda, keďže ju vôbec nedostával, tak ako určiť túto mzdu, ako určiť výšku tejto dvojnásobnej mzdy. Preto v pozmeňujúcom návrhu navrhujem určiť pevnú sankciu zamestnávateľovi, ktorý poruší tento predzmluvný vzťah. Pretože naozaj, súdy môžu mať veľký problém s tým, ako určia výšku tejto sankcie. Preto sa navrhuje trojnásobok minimálnej mesačnej mzdy podľa osobitného predpisu. V súvislosti s tým si dovolím navrhnúť, aby bod 9 spoločnej správy, ktorý vlastne koliduje s týmto návrhom, bol vyňatý na osobitné hlasovanie. Pán minister, ja viem, že je veľkým záujmom plniť fondy, možno sociálne, preto ja osobne veľmi ľutujem, že sa vynímajú dohody o pracovnej činnosti a dohody o študentskej brigádnickej práci, čo zase oceňujem návrh poslancov, aby sa aspoň brigádnická práca študentov vrátila. Napriek tomu aj toto bude spôsobovať veľké problémy pre osoby, ktoré už sú zamestnávané v pracovnom pomere na kratší týždenný čas, ako je 20 hodín, sú chránené v pracovnoprávnych vzťahoch podľa Zákonníka práce a od prijatia tohto zákonníka sa stane to, že ich zamestnávateľ bez udania dôvodu s 15-dňovou výpovednou lehotou bude môcť prepustiť. Preto v ďalšom pozmeňujúcom návrhu navrhujem, aby osoby zdravotne ťažko postihnuté a osoby starajúce sa o dieťa do 3 rokov boli vyňaté z tých ustanovení, ktoré obmedzujú ich pracovnoprávnu ochranu. Je to náhrada, akceptujem to ako náhradu za zrušené dohody o pracovnej činnosti, tento pracovný vzťah alebo pracovný pomer na kratší čas, ale na druhej strane sú osoby, ktoré musia byť chránené podľa Zákonníka práce, aj keď pracujú na kratší týždenný ustanovený čas. Čo sa týka ďalšej veci, novelizačného bodu č. 70, spôsobuje veľké problémy to, že istá výhrada zamestnávateľa, že nedovolí zamestnancovi pracovať mimo jeho pracoviska v činnosti obdobnej s predmetom činnosti zamestnávateľa. Tak ako je to uvedené v návrhu novely Zákonníka práce, je to veľmi nebezpečné ustanovenie. Je veľmi široké, pretože na jednej strane dáva právo zamestnávateľovi povedať, že akákoľvek práca, ktorá súvisí s jeho pracovnou činnosťou, je pre jeho zamestnanca zakázaná. Čo to v praxi znamená? Každá firma, spoločnosť s ručením obmedzeným, akciová spoločnosť má možno v predmete podnikania sprostredkovateľskú činnosť alebo nešpecializovaný predaj v maloobchode alebo takéto veci, zamestnávateľ, keď si nájde ten zamestnávateľ niekoho iného, stačí, že povie, ten má ten istý predmet podnikania aspoň v jednom bode, to znamená zamestnanec nemôže uzavrieť ďalší pracovný pomer s týmto ďalším zamestnancom. Je to podľa môjho názoru dosť obmedzujúce. V bode 63 v § 76 ods. 2 sa upravuje ochrana zamestnanca a v tomto si dovolím navrhnúť obligatórne odstupné pre zamestnanca, ktorý odpracoval u zamestnávateľa najmenej päť rokov. Tento pozmeňujúci návrh koliduje s bodom 20 spoločnej správy, ktorý podľa môjho názoru nedostatočne upravuje toto ustanovenie. Preto si dovolím navrhnúť bod 20 na osobitné hlasovanie. Vážené dámy a páni, toľko k týmto pozmeňujúcim návrhom. Dúfam, že do budúcnosti Zákonník práce prinesie mnoho pozitív, a dúfam, že sa nám ho podarí vylepšiť tak, aby aj sociálni partneri boli s touto úpravou spokojní. Ďakujem pekne. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: V rozprave ďalej vystúpi pani poslankyňa Majdová. M. Majdová, poslankyňa: Ďakujem za slovo. Vážená pani predsedajúca, pán minister, ctená snemovňa, dovoľte, aby som v mene poslancov Národnej rady pána Bódyho, pani Masácovej a Majdovej predložila pozmeňujúci návrh k Zákonníku práce, pozmeňujúci návrh sa týka paragrafov, ktoré upravujú brigádnickú prácu študentov. Návrh novely zákona tieto paragrafy vypúšťa, čím dochádza k tomu, že študenti, vysokoškolskí študenti, ale aj teda stredoškolskí študenti budú mať problémy zamestnať sa počas prázdnin, alebo aj popri štúdiu na vysokej škole tak, ako je to doteraz, pretože pre ktoréhokoľvek zamestnávateľa bude nevýhodné, keby ho zamestnal aj na kratší pracovný čas, zamestnať človeka, ktorého musí na začiatku pracovného pomeru prihlásiť do všetkých, teda, poisťovní, zdravotnej, sociálnej, na príslušný úrad práce, a po uplynutí doby ho musí zo všetkých úradov odhlásiť. Okrem toho v súčasnosti platná legislatíva umožňuje tiež dať študentovi za takúto prácu plat do výšky 4 000, ktorý sa zdaňuje iba 10 %. Keby bola prijatá novela, ako ju navrhuje vláda, došlo by k tomu, že takýto brigádnik by sa stal veľmi drahým pre zamestnávateľa, čiže došlo by k znevýhodneniu študentov, pretože by ich nikto nezamestnal. Preto navrhujeme, aby novelizačný bod, ktorý je v návrhu, bol vypustený. Náš pozmeňujúci návrh máte pred sebou. V druhom bode pozmeňujúceho návrhu navrhujeme, aby novelizačné body 21 a 22 boli vypustené. V bode 3 navrhujeme nové znenie bodu 182. Bod 182 bude znieť: § 211 znie: U zamestnanca, ktorý je v čase pracovného úrazu alebo zistenia choroby z povolania v niekoľkých pracovných pomeroch, alebo vykonáva prácu na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, sa pri určení náhrady za stratu na zárobku vychádza z jeho priemerných zárobkov dosahovaných vo všetkých týchto pracovnoprávnych vzťahoch, a to na dobu, za ktorú by mohli trvať. Druhý odsek: U zamestnanca, ktorý vykonáva prácu na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru na účely odseku 1, je priemerným zárobkom pomerná časť dohodnutej odmeny za vykonanú prácu pripadajúca na jeden mesiac. V 4. bode navrhujeme, aby novelizačné body 184, 185 a 186 boli vypustené. Tieto body sa priamo dotýkajú § 223, 224 a ďalších, ktoré v súčasnom znení upravujú možnosť práce na dohodu pre študentov. V 5. bode navrhujeme vypustiť novelizačný bod 188, v 6. bode takisto navrhujeme vypustiť novelizačné body 191 a 194. V 7. bode navrhujeme zmeniť bod 195, ktorý bude znieť: § 226a sa vypúšťa. 8. bod nášho pozmeňujúceho návrhu znie: v novelizačnom bode 207 v § 252a ods. 3 sa vypúšťajú slová „dohodou o brigádnickej práci študentov a“. Všetky tieto nami navrhované body sa v rôznych paragrafoch zákona dotýkajú dohody o brigádnickej práci študentov. Prosím vás o podporu tohto pozmeňujúceho návrhu. Ešte snáď by bolo dobré povedať, že odznel argument, že študenti by mohli brať prácu ľuďom v oblastiach s vysokou nezamestnanosťou, chceme vás upozorniť na to, že študenti pracujú zväčša vo väčších mestách, kde študujú, čiže niečo také vôbec nehrozí. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pani poslankyňa Majdová bola poslednou z písomne prihlásených poslancov. Otváram možnosť hlásiť sa do rozpravy ústne. Uzatváram možnosť hlásiť sa ústne do rozpravy. Ako prvý v rozprave vystúpi pán poslanec Cagala. M. Cagala, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážená pani predsedajúca, páni ministri, kolegyne, kolegovia, dovoľte mi najskôr vysloviť svoj názor, myslím si, že tento Zákonník práce konečne bude normou, ktorá umožní zamestnávať, nie Zákonník práce, ktorý sme prijali pred rokom a čosi, ktorý sme novelizovali pred jeho účinnosťou, ktorý bol proti zamestnaniu pracovníkov. Dovolím si napriek tomu, že si myslím, že tento zákonník je v norme, taký, ako Európa pozná, podať dva nie pozmeňujúce návrhy, ale dva body vypustiť z tohto zákona, ktoré riešia iné zákony. Dovoľte zdôvodniť konkrétne. Môj pozmeňujúci návrh bude vypustiť § 120, a to z dôvodu, že tak ako je navrhnutý tento paragraf, spôsobuje neúmerné zasahovanie do práv zamestnávateľov tým, že im predurčuje prostredníctvom zákona štruktúru odmeňovania a je v rozpore s ideou minimálnej mzdy definovanej v inom zákone. Z tohto hľadiska zasahovania do štruktúry miezd nemá obdobu v Európskej únii, alebo nie je realizovaný v Únii, toto konštatovala aj Medzinárodná organizácia práce v Ženeve vo svojom stanovisku k platnému Zákonníku práce. To je jeden bod. Takisto si myslím - a to ani odborári na tom netrvali - neviem, prečo tam tento § 30 je, ktorý tiež žiadam vypustiť. Odôvodňujem to tým, že paragraf neupravuje pracovnoprávne vzťahy. Otázkou dedičského konania sa zaoberajú iné zákony. Aj komentár Medzinárodnej organizácie práce k tomuto hovorí, že, skutočne, tento bod nie je úmerný a nie realizovateľný a vykonateľný v praxi. Skoro by sa zdalo, že by možno poškodzoval tento Zákonník práce, ktorý, hovoril som na úvod, že je už podľa normy, ktorá v Európe má svoje práva a opodstatnenie. Ďakujem pekne za pozornosť. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Ševc, máte faktickú poznámku? Ďalej v rozprave vystúpi pán poslanec Přidal. Ešte, pán poslanec, poprosím vás, predsa sa prihlásil pán poslanec Číž s faktickou poznámkou a uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami.