Počiatek, Ján, minister dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR (2014-07-03):
Ďakujem za slovo. Vážená pani predsedajúca, vážené dámy, vážení páni, vážený pán poslanec, keď počúvam slová „radosti a hojnosti“, cítim z toho z vašej strany takú jemnú iróniu. Balíček opatrení, ktoré boli počas uplynulého víkendu ohlásené, majú za cieľ zlepšiť ťažkú životnú situáciu tých najohrozenejších skupín, teda študentov a dôchodcov vrátane. Títo ľudia potrebujú cestovať do školy, k lekárom alebo za príbuznými a aktuálne cestovné náklady im to veľakrát nedovoľujú. Preto sme sa rozhodli prijať sociálne opatrenia, ktoré im pomôžu. A nielen im. Rovnako sme rozhodli zvýhodniť aj cestovanie do práce, čo ma podľa mňa pozitívny vplyv na rast zamestnanosti a hľadanie si práce v regiónoch, ktoré sú od miesta bydliska vzdialenejšie. Ak máte proti týmto opatreniam výhrady alebo k nim pristupujete ironicky a raz v budúcnosti vám ľudia zveria zodpovednosť za túto krajinu, môžete ich kľudne zrušiť. Ale bolo by veľmi fér, keby ste to teraz povedali a jasne deklarovali, čo plánujete urobiť. Povedzte, či zrušíte tieto opatrenia, keď ich kritizujete. Nemáte pravdu, že benefity zo zníženia cestovného na železniciach pocíti iba časť obyvateľov. Vlaky zadarmo budú jazdiť pre každého študenta aj dôchodcu bez ohľadu na to, či má trvalé bydlisko v Bratislave, Banskej Bystrici alebo v Sedliskách. Železničné výkony vo verejnom záujme dotuje štát prostredníctvom ministerstva dopravy a ceny cestovného určuje na rozdiel od autobusovej dopravy Regulačný dopravný úrad. Je ale určite dôležité povedať aj to, prečo tomu tak je. Privatizácia podnikov autobusovej dopravy je projektom pravicových vlád medzi rokmi ’98 až 2006. Bohužiaľ, toto nesprávne rozhodnutie bolo ešte vystupňované faktom, že ste odčlenili objednávanie výkonov vo verejnom sektore v železničnej a autobusovej doprave. Od 1. januára 2005 si výšku cien vo verejnej autobusovej doprave určujú samosprávne kraje, nie teda centrálna autorita. V ich kompetencii je rozhodnúť o cene cestovného pre študentov, dôchodcov či iné sociálne slabšie skupiny cestujúcich. Vláda na tieto rozhodnutia nemá priamy dosah. Iste viete, že dlhodobo neriešeným problém tejto krajiny je, a ktorý pretrváva už od spomínaného rozhodnutia vašej vlády, sú súbehy. Často sa stáva, že prakticky v jednom čase vyráža jedným smerom poloprázdny vlak, ale aj autobus, pričom si navzájom konkurujú namiesto toho, aby sa navzájom dopĺňali a poskytovali tak ľuďom vyšší komfort z cestovania. Preto našou dlhodobou snahou nájsť také riešenie spolu s predstaviteľmi samospráv, ako aj jednotlivých dopravcov, aby železničné a autobusové výkony vo verejnom záujme boli objednávané jednou centrálnou dopravnou autoritou. Až po úspešnom nastavení takéhoto systému bude môcť štát výraznejšie pomôcť aj cestujúcim v autobusovej doprave. Zároveň by som vás chcel poprosiť o vysvetlenie, čo ste mysleli tým, že zrušené vlaky, pretože v roku 1998, keď sa vaša materská strana dostala k moci, si štát objednával 37,1 mil. vlakokilometrov ako výkony vo verejnom záujme. V roku 2006, keď ste povalili druhú Dzurindovu vládu, po slovenských koľajniciach už najazdili vlaky iba 31,9 mil. vlakokilometrov, teda o vyše 5 mil. menej. Len pre vašu lepšiu predstavu, to je ekvivalent viac ako 11 523 vlakov z Bratislavy do Košíc a naopak. A tieto zmizli počas vašich vlád. Naša vláda razí opačnú stratégiu a vlaky postupne pridávame, aby výhody moderného a ekologickejšieho cestovania malo k dispozícii čoraz viac ľudí. Aj preto súčasná vláda nepristúpila k zásadnej redukcii vlakokilometrov, ale, naopak, vlaky sa snaží pridávať alebo v podobe vlakokilometrov. Naposledy sme tak urobili v minulom roku, kedy pribudlo viac ako pol milióna vlakových kilometrov, a počet vlakov porastie určite aj v novom grafikone aj v súvislosti s balíčkom opatrení. Tento náš prístup je aj plne v súlade s politikou Európskej únie, ktorá vlaky podporuje ako moderný, ekologický a efektný spôsob dopravy. Ďakujem za slovo, skončil som.