L. Miklós, minister životného prostredia SR: (2001-09-06):
Dovolil som si takto podrobne citovať tieto vyhlášky preto, lebo je o ne obrovský záujem vo verejnosti a možnože niektorí diváci budú sledovať prenos z parlamentu a môže ich to zaujať, príp. budú sa vedieť lepšie orientovať. Ďalej sa pripravuje vyhláška o sadzbách pre výpočet príspevkov do Recyklačného fondu, potom vyhláška, ktorou sa ustanovujú jednotlivé metódy analytickej kontroly odpadov, a vyhláška o spracovaní starých vozidiel. Takže je to celý rad nových právnych predpisov, ktorými sa bude vykonávať nový zákon. Do konca augusta 2001 sa vyhodnocovalo plnenie predchádzajúceho Programu odpadového hospodárstva Slovenskej republiky a v súčasnosti sa pripravuje nový Program odpadového hospodárstva Slovenskej republiky. Pre dovoz, vývoz a tranzit odpadov bol skoordinovaný a usmernený postup colných úradov a vydané nové tlačivá pre cezhraničnú prepravu odpadov. Veľmi významným počinom bolo ustanovenie orgánov Recyklačného fondu, o ktorom, ako sa pamätáte, sme mali dlhé debaty, veľmi vzrušujúce. Dňa 28. 8. sa uskutočnilo prvé zasadnutie Správnej rady Recyklačného fondu, kde bola zvolená Správna rada a Dozorná rada Recyklačného fondu. Recyklačný fond sa zriaďuje ako neštátny účelový fond, v ktorom sa sústreďujú prostriedky na podporu zberu, zhodnotenia a spracovania vybraných komodít a odpadov. Chcel by som vás informovať aj o tom, že dnes bolo druhé zasadnutie týchto orgánov, kde sa už prejednávali konkrétne otázky a dokonca aj niektoré návrhy na zmenu a novelizáciu nového zákona o odpadoch. Pracovníci ministerstva životného prostredia priebežne organizujú školenia pre pracovníkov štátnej správy a odborne spôsobilé osoby vo veciach odpadov. Zúčastňujú sa ďalších školení a seminárov pre podnikateľskú sféru v odpadovom hospodárstve, kde zabezpečujú odborný výklad nových právnych predpisov. Novým právnym predpisom odpadového hospodárstva boli vypracované metodické usmernenia pre pracovníkov príslušných orgánov štátnej správy a pripravujú sa ďalšie. Okrem toho by som vás chcel informovať, že sme pre rok 2002 v štátnom rozpočte Slovenskej republiky žiadali o zvýšenie počtu pracovníkov v štátnej správe, ktorí budú vykonávať nový zákon o odpadoch. Čiastočne sa to podarilo, čiastočne nie. Veríme, že ten nábeh na nový zákon bude plynulý a tento zákon sa bude dať vykonávať. Vážené poslankyne, vážení poslanci, verím, že tento zákon bude dobre fungovať, a naďalej sa teším na vaše otázky v súvislosti s týmto zákonom, lebo sme presvedčení, že takýto zákon, ktorý je nóvom v našom právnom systéme, bude vyžadovať naozaj vysvetlenie a najlepšie by bolo, keby sme to vedeli vysvetliť na oficiálnych fórach a po odbornej úvahe a po správnych interpretáciách jednotlivých paragrafov. Takže znovu som otvorený a budem sa tešiť na vaše otázky v súvislosti s novým zákonom o odpadoch. Ďakujem pekne. J. Migaš, predseda NR SR: Pán predseda? Je spokojný. Ďakujem, pán minister. Ďalšiu otázku položil pán poslanec Števček. Je pre ministra kultúry Milana Kňažka. Otázka znie: „Ak Literárny týždenník, známy časopis Spolku slovenských spisovateľov nedostane od vás dotáciu v požadovanej výške, musí prestať vychádzať. Dopustíte to, vážený pán minister?“ Nech sa páči. M. Kňažko, minister kultúry SR: Vážený pán predseda, vážená Národná rada, prideľovanie dotácií na dofinancovanie a vychádzanie umeleckých a kultúrnych časopisov sa riadi jednak organizačným a rokovacím poriadkom komisie účelového transferu na podporu umeleckých a kultúrnych časopisov, ako aj prioritami komisie tohto účelového transferu. Organizačný poriadok účelového transferu v bode 8 o. i. konštatuje, že pod sféru podporovania tejto komisie nespadajú ani reklamné periodiká, periodiká, ktoré obsahujú viac ako 15 % reklamy zameranej na produkty mimo umenia a kultúry, a periodiká, ktoré v kultúrno-spoločenskom kontexte venujú viac priestoru aktuálnej politike ako 5 % svojho priestoru, príp. viac ako 30 % spoločenskému dianiu zo svojho priestoru, pričom tieto plochy nemožno spočítavať. Druhý dokument Ministerstva kultúry Slovenskej republiky, ktorým sa riadi komisia účelového transferu, sú priority komisie účelového transferu na podporu umeleckých a kultúrnych časopisov. V bode 1 majú znenie: „Medzi priority podpory vydavateľov umeleckých časopisov treba prednostne zaradiť najmä po prvé vydávanie všetkých druhov periodík z hľadiska temporality venujúcich viac ako 95 % svojho obsahu z jednotlivých oblastí, najmä živého umenia, minimálne v nasledujúcich počtoch: Literatúra a umelecký preklad 2 časopisy,“ to je ďalší odsek, „ministerstvo kultúry v roku 2001 z tohto účelového transferu podporilo vydávanie 5 vyslovene literárnych časopisov. Ide o časopis Rak, Revue svetovej literatúry, Romboid, Kultúrny život, Slovenské pohľady a 4 časopisy, ktoré literatúre venujú značnú pozornosť, Vlna, Kritik a Kontext, Tvorba T, Literárny týždenník, a to spolu sumou 8,521 mil. korún.“ Periodikum, ktoré spomínate, nemožno považovať za celkom také, za aké ho vydáva jeho názov. Literárny týždenník sa v mnohých svojich článkoch čiastočne spreneveril svojmu názvu tým, že značnú časť obsahu venuje mimo literárnym a mimo umeleckým témam patriacim skôr na stránky periodík venujúcim sa politickému dianiu na Slovensku. Inak povedané, jeho dôraz na pertraktovanie tém, ktoré nemajú nič spoločné s reflexiou literatúry a umenia, ho do veľkej miery z obsahového hľadiska vylučuje z možnosti štátnej podpory. V Programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky nie je zmienka o štátnej dotácii pre periodiká obdobného zamerania. Súčasná podpora Literárneho týždenníka zo strany Ministerstva kultúry Slovenskej republiky, a ide o celkom zaujímavú sumu 348 tisíc Sk, ide nad rámec ustanovení dokumentov, ktoré vymedzujú, kedy ešte možno vravieť o umeleckom a kultúrnom periodiku. Táto otázka by teda mala byť adresovaná skôr redakcii časopisu, resp. jeho vydavateľovi a redakčnej rade, prečo dopustili, aby Literárny týždenník prestával byť časopisom o literatúre a umení a prichádzal takto aj o možnosť uchádzať sa o štátnu dotáciu. Skončil som. J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec, nech sa páči. P. Števček, poslanec: Ďakujem. Predovšetkým prosím o ospravedlnenie za hlasovú indispozíciu. Ďakujem, pán minister, za vysvetlenie, ktoré je veľmi pozoruhodné. Pán premiér tu dnes hovoril o tom, ako sa zaslúžil Miro Kusý o rok 1989. Predpokladám, že nikto neuprie, že Literárny týždenník sa zaslúžil minimálne tak ako Miro Kusý o príchod roku 1989. Jeden je vyznamenaný a Literárny týždenník je likvidovaný. Kritériá, ktoré uvádzate, vážený pán minister, sú veľmi pozoruhodné a nedokázateľné. Literárny týždenník je časopisom najväčšej spisovateľskej organizácie na Slovensku a každý slovenský spisovateľ má právo i morálnu povinnosť vyjadrovať sa k verejným otázkam, k politike a k veciam, ktoré nesúvisia priamo s literatúrou. Toto nie je nijaký argument. Ďalej chcem ešte podotknúť, že zaujímavá suma 348 tisíc korún je až vtedy zaujímavou, keď ju porovnáme s 3,5 mil. korún, ktoré dostal Kultúrny život, taký istý časopis, ešte politickejší, ako je Literárny týždenník. Pýtam sa teda, či tých 348 tisíc korún, mimochodom, účelovo určených iba na honoráre dostane ešte Kultúrny život, keď Literárny týždenník bude musieť prestať vychádzať, lebo nemá na výrobu, nemá na distribúciu, nemá na platy. Nemá na nič. Ďakujem pekne. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister. M. Kňažko, minister kultúry SR: Vážený pán poslanec, absolútne súhlasím s vami, že spisovateľ má právo vyjadrovať aj svoje politické názory. Avšak nesúhlasím s tým, aby ich vyjadroval v kultúrnom časopise, ktorý je platený daňovými poplatníkmi bez ohľadu na jeho politické zameranie, ktorý je platený takrečeno zo štátnych peňazí. Čiže spisovateľ môže svoje politické názory vyjadrovať v ktoromkoľvek politickom periodiku. To je po prvé. Po ďalšie, nemáte pravdu, že Kultúrny život je presne tak istý, či dokonca viac politicky orientovaný ako Literárny týždenník. Po ďalšie, je to dokázateľné, o čom hovoríte, a mnohí z vás poslancov, dokonca za HZDS publikovali v Literárnom týždenníku rýdzo svoje politické názory, ktoré už teda s literatúrou a umením naozaj nemajú nič spoločné. Naposledy som sa stretol s pánom predsedom Spolku slovenských spisovateľov s pánom Tužinským a veľmi otvorene sme hovorili o tom, kam skĺzava Literárny týždenník. Hovoril som takisto s niektorými členmi redakčnej rady. Dohodli sme sa na stretnutí, kde budú zástupcovia tohto týždenníka, redakčnej rady, Spolku spisovateľov, a budeme hľadať možnosti riešenia. (Hlasy z pléna.) Samozrejme, a to zdôrazňujem, ktosi vykrikuje o autocenzúre. Nie, prosím. Znovu opakujem, spisovateľ je takisto občanom, i keď je umelcom, je občanom tejto krajiny a slobodne môže vyjadrovať svoje názory, ale žiadny kultúrny časopis nesmie za peniaze nás všetkých slúžiť na primitívnu stranícku propagandu. S tým isto budete súhlasiť. A budeme hľadať teda kritériá, akým spôsobom ponechať umelecké časopisy svojmu ušľachtilému poslaniu, tak aby slúžili všetkým, ktorí sa zaujímajú o umenie a literatúru, a ako hľadať možnosti, napokon tie možnosti sú evidentné, kde publikovať a ako vyjadrovať svoje politické, či dokonca stranícke názory. A budeme, ak sa dohodneme, ja som optimista, budeme hľadať aj možnosti, pretože Literárny týždenník, máte pravdu, svojím názvom, svojím vznikom, v tom čase aj tým zameraním, bola by škoda, keby takýto týždenník zanikol len kvôli politickým ambíciám niektorých, ktorí so spisovateľskou obcou majú veľmi málo spoločného alebo nič spoločného. A bola by to škoda, súhlasím s vami, pán poslanec, pevne verím, že nájdeme riešenie. Ďakujem, skončil som. J. Migaš, predseda NR SR: Ďalšiu otázku položil pán poslanec Andrejčák pre ministra obrany Jozefa Stanka. Otázka znie: „Slovenská republika je schopná technologicky modernizovať všetky typy lietadiel a vrtuľníkov zavedené v Armáde Slovenskej republiky. Vydali ste pokyn zabezpečiť generálnu opravu a modernizáciu vrtuľníkov v Ruskej federácii na úkor dlhu. Naozaj ste presvedčený, že vláda Ruskej federácie, aby znížila dlh, zaplatí súkromným firmám za modernizáciu slovenských vrtuľníkov?“ Pán minister, chcem upozorniť, že máme na to 7 minút. J. Stank, minister obrany SR: Vážený pán predseda, ctené poslankyne, páni poslanci, pán poslanec Andrejčák, zatiaľ som nevydal žiadny pokyn ani neprijal rozhodnutie zaradiť opravy a modernizáciu leteckej techniky do zoznamu deblokácií. Riaditeľ akvizičného úradu nášho ministerstva však prerokoval túto možnosť s ruskými partnermi počas rokovaní zameraných na konkretizáciu dodávok z Ruskej federácie v rámci objemu 219 mil. USD pridelených uznesením vlády, ktoré sa však ale uvoľňujú po podstatne menších čiastkach každoročne. Ruská strana prejavila ochotu rokovať o tomto probléme. Konkrétne však nebolo nič objednané ani uzatvorené. Ruský dodávateľ š. p. Rosoboronexport potvrdil možnosť a ochotu vykonať generálnu opravu vrtuľníkov na úkor dlhu. Opravy leteckej techniky vykonávajú v Leteckých opravovniach v Trenčíne a v Leteckých opravovniach v Banskej Bystrici a sú financované z rozpočtu ministerstva obrany, bohužiaľ, stále z obmedzených zdrojov. Aj kapacita týchto opravárenských podnikov je obmedzená, dodacie lehoty sú dlhé a potreby opráv a modernizácie veľké. Preto je tu snaha zodpovedných funkcionárov ministerstva obrany a Generálneho štábu Armády Slovenskej republiky nájsť a využiť možnosti iných finančných zdrojov a skrátiť dobu potrebnú na uschopnenie leteckej techniky. Chod Leteckých opravovaní v Trenčíne a Leteckých opravovní v Banskej Bystrici nie je a nebude týmto narušený. J. Migaš, predseda NR SR: Všetko, pán minister? J. Stank, minister obrany SR: Všetko. J. Migaš, predseda NR SR: Nech sa páči, pán poslanec. I. Andrejčák, poslanec: Ďakujem za odpoveď. Chcel by som len pripomenúť, než položím druhú otázku, že nevidím žiadny dôvod, aby takéto neuvážené rokovania boli začaté. Ruská strana, ten Rosoboronexport, pri všetkých rokovaniach doteraz armáde povedala, ak to vláda Ruskej federácie zaplatí. A toto rokovanie priamo s výrobcami alebo s dodávateľmi iba vyvoláva obavy o pracovné miesta a o zaradenie vo vojenských opravárenských podnikoch. Ak to nezastavíte, pán minister, dochádza k devastácii ľudí, ktorí v týchto podnikoch sú. Myslím si, že by som mal položiť druhú otázku v tom, či ste presvedčený, že skorej sa získa 15 mil. od ruskej vlády na nákup materiálu na generálne opravy vrtuľníkov, ktorý musíme kúpiť z Ruska, alebo 30 mil., aby Rusi dali materiál a za ďalších 15 mil. v Amerike nakúpili materiál, ktorý sami nevyrábajú a do vrtuľníkov by namontovať museli. Odpoveď na túto otázku by nám mala ozrejmiť nereálnosť a absolútnu zbytočnosť pokusov opravovať vrtuľníky v Ruskej federácii. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister, nech sa páči. J. Stank, minister obrany SR: Pán poslanec, vy veľmi dobre viete, aký je stav leteckej techniky obecne v našej armáde. A skutočne, aj keby sme mali dostatok prostriedkov, kapacity spomínaných opravovní nie sú tak veľké, aby pokryli požiadavky modernizácie tejto techniky. Bohužiaľ, je to tak, že generálna oprava Migu 29 UB trvala 4,5 roka, v Rusku 3 mesiace. Modernizácia AN 26 trvala 9 mesiacov. Generálna oprava troch kusov Mi 17 od 9. a 10. 2000 bola ukončená v júni 2002 a tak ďalej. Tým ja nechcem znehodnocovať kapacity, resp. úsilie týchto opravovní, ale bohužiaľ, ich kapacity aj z tohto hľadiska nie sú dostatočné. Možnože viete a tak znela aj vaša ďalšia otázka, pán poslanec, že sme nedávno rozhodli, že mimo deblokácie ruského dlhu bude Leteckým opravovniam Banská Bystrica zadaná, a to už sa stalo, na to je zmluva, modernizácia dvoch kusov radarov P 37 v rozsahu 300 mil. korún. Letecké opravovne Banská Bystrica sú slovenským podnikom. Vyradili sme, samozrejme, jednu spol. s r. o. a ušetrili tak 40 mil. korún. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán minister. Čas určený na hodinu otázok uplynul. Ďakujem členom vlády, pánom poslancom. Vyhlasujem 10-minútovú prestávku. Budeme pokračovať potom v rokovaní, 10-minútová prestávka. (Prerušenie rokovania o 15.05 hodine.) (Pokračovanie rokovania o 15.26 hodine.) I. Presperín, podpredseda NR SR: Páni poslanci, prosím vás, aby ste sa dostavili do rokovacej sály k hlasovaniu o zákonoch, ktoré boli prerokované, postupne od zákona o elektronickom podpise až po zákony, ktoré sme preberali v súvislosti s prevodom majetku. Prosím, keby ste prišli do rokovacej sály, páni poslanci a panie poslankyne, k hlasovaniu, tak aby sme mohli pokračovať ďalej. Žiadam vás, páni poslanci, aby ste sa dostavili do rokovacej sály. Páni predsedovia poslaneckých klubov alebo ich zástupcovia, pokiaľ tu nie sú, prosím, aby ste zabezpečili účasť poslancov na hlasovaní. Žiadam pánov poslancov, aby prišli do rokovacej sály k hlasovaniu. Páni poslanci, budeme sa prezentovať, zistíme účasť. Nech sa páči, prezentujte sa. Nebudeme hlasovať, prezentujeme sa. Páni poslanci, prosím, aby ste sa prezentovali. (Hlasovanie.) Prítomných je 64 poslancov, čo k hlasovaniu nie je dostatočný počet. Prosím vás, páni poslanci, aby ste sa dostavili do rokovacej sály. Pokračovať budeme, páni poslanci, prvým čítaním o návrhoch noviel zákona o dani z pridanej hodnoty (tlače 982, 999, 1083, 1084, 1138 a 1113). Nasleduje prvé čítanie o návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Mariana Mesiarika na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. Návrh zákona ste dostali ako tlač 982. Návrh na pridelenie návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady č. 1071. Dávam slovo poslancovi Marianovi Mesiarikovi a prosím ho, aby návrh uviedol. Prosím. M. Mesiarik, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené poslankyne, poslanci, predkladám Národnej rade Slovenskej republiky návrh na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995  Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. Vydaním uvedeného zákona navrhujem, aby u vybraných potravinových výrobkov, ktoré spĺňajú kritériá odporúčaní nových smerov vo výžive v zmysle Programu ozdravenia výživy obyvateľov Slovenskej republiky, bola upravená daň z pridanej hodnoty zo súčastných 10 % na 0 % . Uznesením Národnej rady Slovenskej republiky č. 718 z 10. februára 2000, ktoré bolo prijaté k Programu ozdravenia výživy obyvateľov Slovenskej republiky, bola požiadaná vláda Slovenskej republiky, aby predložila do 30. júna 2000 informáciu o ekonomickom zvýhodnení produkcie potravinových zložiek, pri ktorých program ozdravenia výživy obyvateľov Slovenskej republiky predpokladá zvýšenie ich spotreby. Takáto informácia bola predložená Národnej rade Slovenskej republiky v mesiaci september 2000 a bola predmetom rokovania Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo s výsledkom, že výbor túto informáciu zobral na vedomie. Uvedená informácia obsahovala závažné upozornenia na nedostatočnú výživu obyvateľstva a rozmáhajúcu sa masovú výživu, podvýživu u mnohých detí. Zároveň obsahovala variantné návrhy na riešenie výživy obyvateľstva vrátane návrhov na zmenu dane z pridanej hodnoty pri vybraných potravinách. Keďže tieto závažné skutočnosti nenašli odozvu ani vo vláde Slovenskej republiky, ani v Národnej rade Slovenskej republiky a uvedená informácia dokonca nebola ani predmetom rokovania Národnej rady, predkladám na základe uvádzaných skutočností predmetné informácie vlády, ako aj na základe výsledkov poslaneckých prieskumov Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci a bývanie a vlastných poslaneckých prieskumov zameraných na životnú úroveň a výživu obyvateľstva najmä detí návrh na zmenu zákona o dani z pridanej hodnoty. Výsledkami prieskumu bolo zistené, že v stravovaní obyvateľstva okrem informovanosti o vplyve stravy a správnej výživy na zdravie je ďaleko závažnejší problém nedostatok finančných prostriedkov u väčšiny obyvateľstva. Ukázalo sa, že potraviny s nižším energetickým príjmom, teda zdravšie potraviny nakupujú a teda môžu si dovoliť nakúpiť občania s vyššími finančnými príjmami. Keďže značná časť obyvateľstva má nízky dôchodkový príjem, dokonca väčšina obyvateľov má menší finančný príjem, ako je priemer v Slovenskej republike, a v rokoch 2000 a 2001 došlo k ďalšiemu rastu cien, stala sa finančná dostupnosť potravín limitujúcim činiteľom. Obyvateľstvo s nižšími príjmami nakupuje lacnejšie potraviny alebo nakupuje iba niektoré druhy lacnejších potravín s cieľom prežitia, pričom takýto stav je vysoko rizikový najmä pre výživu detí a ich zdravý vývoj. V súčasnosti zo strany vlády, ale aj ostatných orgánov štátu nie je venovaná takmer žiadna pozornosť problematike cenovej dostupnosti potravín pre zdravú výživu, ktorá je vždy lacnejšia ako následné nákladné zdravotné opatrenia. Od 1. 7. 1999 došlo zmenou zákona o dani z pridanej hodnoty k zvýšeniu sadzby dane z pridanej hodnoty pri všetkých potravinách zo 6 na 10 %, čo malo dopad na zvýšenie cien potravín a následne sa prejavilo v cenovej dostupnosti potravín najmä u sociálne slabších občanov. Tento fakt sa bezprostredne prejavuje aj v zhoršení zdravotného stavu občanov. Na negatívny dopad zvýšenia DPH pri potravinách som upozorňoval pri prerokúvaní uvedenej zmeny zákona v Národnej rade v roku 1999. Pozmeňujúci návrh, ktorý som navrhoval, ponechať pri vybraných potravinách nezmenenú daň z pridanej hodnoty, som po rokovaní a sľuboch aj ministerky financií, že cenovú dostupnosť potravín bude ministerstvo financií riešiť iným spôsobom, žiaľ bohu, stiahol. Dnes musím konštatovať, že ministerstvo financií, ani vláda Slovenskej republiky nevenovali takmer žiadnu pozornosť tomu, aby každý občan si mohol zabezpečiť pre seba, ale najmä svoje deti správnu výživu, aby potraviny zabezpečujúce základnú výživu boli každému občanovi dostupné. V dôvodovej správe k predloženému návrhu uvádzam údaje Štatistického úradu Slovenskej republiky, podľa ktorých je zrejmé, že zvýšenie DPH na potraviny spôsobilo pokles ich spotreby, žiaľ, pri viacerých potravinách až hlboko pod hranicu, ktorú odporúčajú lekári pre zabezpečenie správnej výživy. Ide napr. o mlieko, obilniny, zemiaky, hydinu, teľacie mäso a ryby, ovocie a zeleninu, ale aj rastlinné tuky a oleje. Práve pri týchto vybraných druhoch potravín navrhujem uplatniť nulovú daň z pridanej hodnoty, čo by v praxi znamenalo zlepšenie ich dostupnosti aj sociálne slabším občanom. Uplatnením nulovej sadzby DPH na vybrané potraviny dôjde k zníženiu príjmov do štátneho rozpočtu Slovenskej republiky približne o 1,6 mld. korún, avšak zároveň na druhej strane sa znížia aj výdaje občana na potraviny. Predpokladaný schodok v štátnom rozpočte je možné vykryť napr. 1 mld. korún, ktorú vláda pri rokovaní o štátnom rozpočte na rok 2002 vyčlenila pre poslancov, aby oni rozhodli o jej použití, ale ďalej aj rozpočtovaním kapitálových príjmov štátu, príjmov štátu z podnikania a vlastníctva majetku, ktoré napr. v tomto roku neboli vôbec rozpočtované. Zdôrazňujem, že aj po realizácii tejto zmeny dane z pridanej hodnoty bude Slovenská republika v intenciách so zákonnými daňovými predpismi o dani z pridanej hodnoty uplatňovanými v štátoch Európskej únie. Vo väčšine štátov Európskej únie sa používajú diferencované sadzby DPH na potraviny. V niektorých štátoch Európskej únie majú potraviny vysoko zníženú sadzbu DPH, napr. Španielsko, Taliansko, Portugalsko, resp. nulovú sadzbu DPH ako napr. Írsko a Anglicko. Zavedeniu nulovej sadzby DPH na vybrané potraviny nebráni ani žiadny technický problém v súvislosti s registračnými pokladnicami, čo som osobne overil pri poslaneckých prieskumoch. Argumentácia niektorých politikov či novinárov, ktorá odznela na margo môjho návrhu o tom, že ide o populistický návrh, je nepravdivá. Takto argumentovať môže len ten, kto žije mimo reality a nevie alebo nechce vedieť, že mnohé rodiny si nemôžu dovoliť pre svoje deti zabezpečiť lepšiu výživu, že viaceré potraviny sa po mnohých rokoch stali pre sociálne slabších občanov, najmä rodiny s deťmi, nezamestnaných a dôchodcov takmer nedostupné. Neobstojí ani argument, že nulová DPH na vybrané potraviny sa nepremietne do zníženia cien týchto potravín a že na znížení DPH na vybrané potraviny získa len obchodník. Proti takýmto tvrdeniam hovorí skutočnosť, že nulová DPH bude mať pozitívny dopad na zvýšenie spotreby vybraných potravín a ich nákupu. Obchodník nemá v súčasnosti žiadny profit na DPH, ktorú odvádza štátu, a preto nebude mať žiadny dôvod, aby cenu tovaru zvýšil o zníženú DPH. V konečnom dôsledku fungujú v Slovenskej republike aj kontrolné orgány. Vážené poslankyne, poslanci, vzhľadom na to, že na základe všeobecnej dohody Národnej rady Slovenskej republiky došlo k odsunutiu rokovania o tomto návrhu zákona z mája na september tohto roku, upozorňujem na zmenu čl. II tohto návrhu, v ktorom je potrebné navrhovanú účinnosť zákona „od 1. 9. 2001“ zmeniť na „od 1. 1. 2002“. Dovoľte mi na záver, vážené kolegyne, kolegovia, apelovať na vás, na poslanecké kluby, na vaše politické strany, aby ste dôsledne zvážili pozitívny dopad tohto návrhu, najmä na rodiny s deťmi, sociálne slabších občanov a dôchodcov, ktorí taktiež by mali mať právo na to, aby si mohli kúpiť potraviny zabezpečujúce ich základnú výživu. Prosím vás preto o podporu môjho návrhu. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pánu poslancovi Marianovi Mesiarikovi. Prosím teraz pána poslanca Milana Benkovského, ktorého určil navrhnutý gestorský Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu ako spravodajcu, aby predniesol svoju správu. M. Benkovský, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi, aby som v zmysle zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky vystúpil k návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Mariana Mesiarika na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov (tlač 982), ako spravodajca Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu. Uvedený návrh bol doručený poslancom Národnej rady Slovenskej republiky v stanovenej lehote, čím boli splnené podmienky určené § 72 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku, t. j. doručenie návrhu najmenej 15 dní pred schôdzou Národnej rady, na ktorej sa uskutoční jeho prvé čítanie. Predseda Národnej rady Slovenskej republiky posúdil uvedený návrh podľa § 70 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku a podľa legislatívnych pravidiel zaradil ho na rokovanie 51. schôdze Národnej rady. Ako spravodajca v prvom čítaní si osvojujem stanovisko, že predmetný návrh spĺňa z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti návrhu zákona uvedené v § 67 a § 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Z hľadiska vecného zastávam stanovisko, že predložený návrh zákona rieši závažnú problematiku, ktorú je potrebné upraviť spôsobom, ako sa navrhuje v predmetnom návrhu zákona. Vážený pán predsedajúci, navrhujem preto, aby ste po úvodných slovách k ďalším návrhom zákonov o dani z pridanej hodnoty otvorili rozpravu. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Prosím vás zároveň, aby ste zaujali miesto pre spravodajcov výborov. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Ďakujem pánu poslancovi Mesiarikovi. Pokračujeme prvým čítaním o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. Návrh zákona ste dostali ako tlač 999. Návrh na pridelenie návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady č. 1102. Za skupinu poslancov návrh zákona uvedie poslanec Peter Tatár. Prosím pána poslanca, aby sa ujal slova. P. Tatár, poslanec: Vážený pán predsedajúci, ďakujem veľmi pekne za slovo. Dámy a páni, dovoľte mi, aby som v mene navrhovateľov uviedol v prvom čítaní návrh novely zákona o dani z pridanej hodnoty, ktorý sa týka jedinej zásadnej veci. Ide o spôsob vratiek DPH, ktoré do roku 1995 boli urobené tak, že každý platiteľ DPH, zjednodušene povedané, po vystavení faktúry odviedol DPH a na ďalší mesiac, čiže keď prešiel ten dátum, kedy je splatná DPH, dostal vrátenú DPH z daňového úradu. 1. apríla 1995 bol prijatý zákon, ktorý bol vtedy súčasťou štátneho rozpočtu, ktorý to mení, a je tam napísané, že platiteľ DPH dostane späť svoje plnenie, až keď dostane zaplatenú túto svoju faktúru. Týmto spôsobom sa zásadne narušilo hospodárenie veľkého množstva podnikateľských subjektov a týka sa to najmä malých a stredných podnikov, pretože väčšie podniky si aj na tú DPH aj na dlhší čas môžu požičať, ale tí, ktorí majú nižší obrat, tak mnohí len kvôli tomuto jedinému opatreniu dokonca museli zastaviť svoje podnikanie, rozpustiť svoje firmy, prestať byť ekonomicky aktívni, pretože pri platobnej disciplíne, druhotnej platobnej neschopnosti, ktorá u nás je, neboli schopní pokračovať ďalej v podnikaní. Tí, ktorí nemuseli prestať, majú, samozrejme, s tým rovnaké ťažkosti. Celý návrh zákona sa teda týka tejto zásadnej veci. Okrem toho, že sa upraví, že vratky DPH prídu naspäť platiteľom o mesiac, sa v zásade nič nemení, a teda netreba meniť spôsob účtovania, či podnikateľských subjektov, či daňových úradov. A je to dobre vyskúšaná metóda, ktorá od momentu zavedenia DPH do roku 1995 u nás spoľahlivo fungovala. Treba povedať, že takéto opatrenie je daňovo neutrálne, pretože v dlhšom časovom období platby a vratky, pokiaľ sa nejedná o konečných spotrebiteľov, sa vyrovnávajú. Čiže v konečnom dôsledku aj keď je teraz istý objem finančných prostriedkov, a on nie je celkom malý, ten objem finančných prostriedkov je teraz zadržaný na daňových úradoch, ktoré čakajú na uhradenie faktúr. Ale v dlhšom časovom období je takéto opatrenie celkom daňovo neutrálne. Druhá vec je, že tento návrh zákona pôvodne vypracovalo ministerstvo financií, pretože od roku 1998 a od roku 1999 sa počas tohto volebného obdobia opakovane venujeme tejto otázke. A tak ministerstvo financií ani pani ministerka financií nemá zásadné vecné alebo iné námietky voči tejto otázke a voči jej úprave, okrem toho, že je pre štát výhodné ešte nejaký čas zadržiavať tie z platobnej nedisciplíny zadržané prostriedky, a teda je to skorej, možno by som povedal, naozaj neserióznosť zo strany štátu voči partnerom v súkromnej sfére, voči podnikateľom, voči platiteľom DPH. Tu sa vlastne otvára otázka rovnosti pred zákonom, keď štát alebo vláda, ministerstvo financií, daňové úrady si vynucujú uzákonenie platby, ale jedni musia platiť, kým druhí nemusia platiť. Jednoducho je to aj porušenie istej rovnosti pred zákonom. Celý tento návrh v podstate, keďže bol pôvodne súčasťou vládneho návrhu, o ktorom budeme rokovať čochvíľa, len doplňuje vládny návrh zákona. My sme ho podali aj preto, lebo aj v tom pôvodnom texte, ktorý bol v medzirezortnom pripomienkovom konaní, celá táto časť, ktorá obsahuje viacero paragrafov, definície až po účtovanie a je dobre pripravená, predpokladala veľmi oddialenú účinnosť. Čiže ministerstvo to chcelo zaviesť, ale potom povedalo, že to nech to platí v budúcnosti. A my sme chceli, aby to platilo čo najskôr. Tiež to patrí do série tých odsunutých poslaneckých návrhov v podstate ešte z apríla tohto roku. Takže tiež bude treba pri jeho prijímaní zvážiť a posunúť účinnosť a upraviť aj všetky tie postupné kroky, keď sa toto opatrenie zavedie do praxe. Prosím teda, aby sme opatrenie, ktoré pripravilo samo ministerstvo financií, ktoré však otáľa alebo váha s jeho účinnosťou, posunuli do druhého čítania, pretože skutočne od roku 1995 v podstate celá podnikateľská sféra na návrat do normálnych pomerov v rámci DPH čaká. Ďakujem pekne. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pánu poslancovi za uvedenie návrhu zákona. Dávam teraz slovo spravodajcovi, ktorého určil navrhnutý gestorský Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu, poslancovi Milanovi Benkovskému. M. Benkovský, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážené kolegyne, kolegovia, obdobne ako v prvom prípade dovoľte mi, aby som v zmysle zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky vystúpil k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov (tlač 999), ako spravodajca výboru pre financie, rozpočet a menu. Uvedený návrh bol doručený poslancom Národnej rady v stanovenej lehote, čím boli splnené podmienky určené § 72 ods. 1 zákona Národnej rady, t. j. doručenie 15 dní pred schôdzou Národnej rady, na ktorej sa uskutoční jeho prvé čítanie. Predseda Národnej rady posúdil uvedený návrh podľa § 70 ods. 1 zákona Národnej rady o rokovacom poriadku a podľa legislatívnych pravidiel zaradil ho na rokovanie tejto 51. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Ako spravodajca v prvom čítaní si osvojujem stanovisko, že predmetný návrh spĺňa z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti návrhu zákona uvedené v § 67 a § 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Z hľadiska vecného zastávam stanovisko, že predložený návrh zákona rieši závažnú problematiku, ktorú je potrebné upraviť spôsobom, ako sa navrhuje v predmetnom návrhu, preto odporúčam, aby sme o tomto zákone rokovali. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán poslanec. Prosím, aby ste zaujali svoje miesto pre spravodajcov výborov. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Pokračujeme prvým čítaním o návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Rastislava Šeptáka na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. Návrh zákona ste dostali ako tlač 1083. Návrh na pridelenie návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady č. 1186. Dávam slovo poslancovi Rastislavovi Šeptákovi a prosím ho, aby návrh uviedol. R. Šepták, poslanec: Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Dovoľte mi v úvode konštatovať, že je mi ľúto, že nikto z vlády v tejto snemovni momentálne nezasadá aj napriek tomu, že prerokúvame poslanecké návrhy, ktoré, myslím si, dosť vážne zasahujú do financií a ktoré sa snažia riešiť problematiku v rámci slovenského rozpočtu. Dovoľte mi teda prečítať vám tlač 1083, návrh na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. Vážené dámy, vážení páni, v poslednom období v našej spoločnosti čoraz viac rezonuje téma daní a je to správne, pretože ide o veľmi citlivú oblasť ovplyvňujúcu život každého občana. Predkladaná novela hovorí o celospoločenskom probléme všetkých podnikateľov. Dnes, keď na Slovensku máme stagnáciu finančných tokov a skoro každý podnikateľ rozmýšľa, ako naloží vo firme s každou korunou, je móda neplatiť nikomu načas. Dokonca to došlo už tak ďaleko, že faktúry sa platia až vtedy, keď hrozí exekúcia. Nielen podnikatelia, ale aj štát má značný podiel – navzájom sa dostávajú do platobnej neschopnosti, ktorá vedie až k likvidácii. V našom daňovom systéme rozlišujeme niekoľko druhov daní. Táto novela hovorí o dani z pridanej hodnoty, ktorá výrazným spôsobom ovplyvňuje mieru našej spotreby, a to tak v individuálnej, ako aj v spoločenskej, a ktorá zároveň rozhodujúcim spôsobom napĺňa štátny rozpočet. Napr. za rok 2000 inkaso DPH spolu za daňové aj colné orgány dosiahlo úroveň 76 mld. Sk aj keď zákon o štátnom rozpočte uvažoval iba s príjmom 62,9 mld. korún. Takto sa dosiahlo výrazné prekročenie, a to o 7,7 mld., čo predstavuje viac ako 12 % očakávanej skutočnosti. Ide iste o zaujímavé číslo, s ktorým málokto rátal – a zdá sa, že najmenej samotné ministerstvo financií. Časť z týchto zdrojov je prakticky úverovanie štátneho rozpočtu od podnikateľov tým, že uhrádzajú do štátneho rozpočtu i takú daň, ktorú im konečný spotrebiteľ ešte neuhradil. Podnikatelia v duchu súčasnej právnej úpravy úverujú štát v priemere piatimi miliardami korún. Cash-flow dnešných podnikateľov výrazným spôsobom ovplyvňuje ustanovenie zákona o DPH, ktoré zadáva podmienku zaplatenia dane na vstupe za účelom nárokovania si vratky nadberného odpočtu. Novela hovorí o tom, aby sa DPH platila štátu až po zaplatení faktúry odberateľom. V predloženom materiáli navrhujem zmenu a doplnenie ustanovení zákona o dani z pridanej hodnoty, ktoré upravujú vznik daňovej povinnosti. Navrhujem, aby sa pri uskutočnených zdaniteľných plneniach na účely daňovej povinnosti uhrádzala len tá výška uskutočnených zdaniteľných plnení, ktoré boli podnikateľovi zaplatené. Cieľom návrhu zákona je, aby sa daň z pridanej hodnoty zaplatila štátu až po zaplatení faktúry odberateľom. Prečítam vám, dámy a páni, jednu teoretickú poučku k funkčnému vzťahu morálky a ekonomiky: „Trh funguje najlepšie, keď ľudia jednajú morálne. Keď si ľudia nebudú ctiť zmluvy, nikto nebude chcieť zmluvy uzatvárať. Keď ľudia pôžičky nesplácajú, nikto nikomu peniaze nepožičia. Veriteľ sa síce môže obrátiť na súd, ale tam málokedy niečo vyrieši. Dnes je už jasné, že bez určitých morálnych pravidiel budú vznikať zásadné prekážky pre fungovanie trhu, a to je váš problém. Vzťah medzi ekonomickým systémom a morálkou pôsobí oboma smermi. Ekonomický systém ovplyvňuje morálku a morálka naspäť ekonomický systém.“ Dámy a páni, v počiatku prijatia bude mať novela priamy dopad na príjmy štátneho rozpočtu, ale je tu dôležitý predpoklad, že v budúcnosti bude znamenať vyššie príjmy do štátneho rozpočtu. Dovoľte mi, aby som vás, pokiaľ môžem, požiadal o posunutie tejto mojej novely o DPH do druhého čítania, kde by sme mohli potom spoločnými silami dopilovať tento návrh a snažiť sa oživiť hlavne platby medzi podnikateľmi a hlavne to, že ten ekonomický motor by sa konečne rozbehol. Ďakujem veľmi pekne. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pánu poslancovi Šeptákovi. Prosím pána poslanca Benkovského ako spravodajcu určeného príslušným výborom Národnej rady Slovenskej republiky, aby predniesol správu výboru. M. Benkovský, poslanec: Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Dovoľte mi, aby som v zmysle zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky vystúpil k návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Rastislava Šeptáka na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov (tlač 1083), ako spravodajca Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu. Uvedený návrh bol taktiež doručený poslancom Národnej rady v stanovenej lehote, čím boli splnené podmienky určené § 72 ods. 1 zákona Národnej rady o rokovacom poriadku, t. j. doručenie 15 dní pred schôdzou Národnej rady. Predseda Národnej rady Slovenskej republiky posúdil uvedený návrh a podľa § 70 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku a podľa legislatívnych pravidiel zaradil ho na rokovanie 51. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Ako spravodajca v prvom čítaní si osvojujem stanovisko, že predmetný návrh spĺňa z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti návrhu zákona uvedené v § 67 a § 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku, a preto môže Národná rada Slovenskej republiky o tomto návrhu rokovať. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Pokračujeme prvým čítaním o návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Rastislava Šeptáka na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. Návrh zákona ste dostali ako tlač 1084. Návrh na pridelenie návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady č. 1187. Dávam slovo poslancovi Rastislavovi Šeptákovi a prosím ho, aby návrh uviedol, prosím. R. Šepták, poslanec: Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, aj druhá moja novela hovorí o zákone, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. Na sankcie ako také sa dá pozerať z dvoch strán. Na jednej strane by mali byť reštrikčné a tvrdé, keď postihujú závažné alebo opakujúce sa chyby v daňovom priznaní. Na strane druhej by mali byť motivujúce pre podnikateľa. Zmenou § 44 a § 45 sa snažím o ústretovosť a motiváciu podnikateľov ku samokontrole, aby bola daná možnosť, či už pre podnikateľa alebo pre správcu dane, šanca pre podnikateľa v tom zmysle, že ak zistí chybu a prizná ju, môže mu byť sankcia až odpustená, pre daňový úrad šanca v tom zmysle, že môže posúdiť každý jeden konkrétny prípad a rozhodnúť. Hlavná myšlienka novely je v tom, aby sme nesankcionovali pokutou tých, ktorí pri vlastnej kontrole zistili chybu. Doteraz tu išlo o tzv. samopokutu – za to, že som sám zistil chybu a priznávam ju, som pokutovaný. Podnikateľ nemal dôvod priznať chybu, čakal, či mu to prejde, čiže čakal na to, že ho daňový úrad z kapacitných dôvodov nepríde skontrolovať. V predloženom materiáli navrhujem zmenu a doplnenie ustanovení zákona o dani z pridanej hodnoty, ktoré upravujú sankcie za nesprávne určenie výšky daňovej povinnosti v daňovom priznaní, za oneskorenú úhradu dane a za oneskorené podanie daňového priznania. Účelom zákona je motivácia podnikateľov, aby chyby v daňovom priznaní, ktoré dodatočne zistia, sami ohlasovali. Podľa súčasnej úpravy túto motiváciu nemajú z dôvodu sankcionovania. Môj návrh sleduje odstránenie tvrdosti zákona diferenciáciou pokutovania z hľadiska závažnosti. Dámy a páni, štátny rozpočet neuvažuje s príjmami sankčného charakteru, nakoľko nie sú rozpočtované v zákone. Ide len o nepriamy efekt prilepšenia rozpočtových príjmov. Aj tu pri tejto novele by som vás chcel požiadať, aby sme posunuli túto novelu, ktorá umožňuje rozlišovať problematiku sankcií na daňových úradoch, aby sme spoločnými silami sa snažili napomôcť tomu, aby podnikatelia vo vlastnej záujme hľadali chyby v daňovom priznaní a tým pádom mali umožnené aj tými nepriamymi efektmi napĺňať štátny rozpočet. Ďakujem veľmi pekne. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Prosím, aby ste zaujali svoje miesto navrhovateľa. Prosím tiež zároveň pána poslanca Benkovského, aby sa ujal slova ako určený spravodajca gestorského Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu. Prosím. M. Benkovský, poslanec: Ďakujem za slovo. Dovoľte už po štvrtýkrát v súlade so zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady, aby som vystúpil k návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Rastislava Šeptáka na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov, ktorý máte pod tlačou 1084, ako spravodajca Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu. Uvedený návrh bol doručený poslancom Národnej rady tak ako ďalšie v ustanovenej lehote, čím boli splnené formálnoprávne podmienky na jeho prerokovanie, a teda bol doručený 15 dní pred schôdzou Národnej rady Slovenskej republiky. Predseda Národnej rady posúdil uvedený návrh a v súlade s rokovacím poriadkom a legislatívnymi pravidlami ho zaradil na rokovanie tejto 51. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Ako spravodajca si v prvom čítaní osvojujem stanovisko, že predmetný návrh spĺňa z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti návrhu zákona uvedené v § 67 a § 68 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky, a preto je možné, aby Národná rada prikročila k jeho prerokúvaniu. Po ďalších úvodných slovách by som odporúčal potom otvoriť rozpravu. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Prerušujem rokovanie o tomto návrhu zákona. Nasleduje prvé čítanie o návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Štefana Šlachtu na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. Návrh zákona ste dostali ako tlač 1138, návrh na pridelenie návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady č. 1248. Dávam slovo poslancovi Štefanovi Šlachtovi a prosím ho, aby návrh uviedol. Š. Šlachta, poslanec: Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážená snemovňa, podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady v znení neskorších predpisov dovoľujem si vám predložiť návrh zákona, ktorým sa mení zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. Dovoľte mi krátko zdôvodniť mnou predloženú novelu zákona č. 289/1995 Z. z. Iste si pamätáte, že sme vlani celkom spontánne pri schvaľovaní rozpočtu podporili navýšenie peňazí pre projekt Infovek. Bolo to vtedy žiaduce a správne vykročenie k internetovej gramotnosti mladej generácie, samozrejme, žiaľ, len jej relatívne malej časti. Na širšie pokrytie všetkých škôl peniaze stále ešte chýbajú. Cieľom predkladanej novely je práve vytvorenie nových lepších ekonomických podmienok pre šírenie internetu. Asi väčšina z nás vie, že vo vyspelých štátoch už internet využíva takmer 50 % obyvateľov, na Slovensku to bolo v roku 2000 iba 9,2 %. Ak sedíte v reštaurácii, platíte 6-percentnú DPH a 14- či 15-ročné deti, ktoré vídavam v susednej internetovej kaviarni, platia za tieto služby 23 %. Strata príjmov pre štátny rozpočet nie je taká, myslím, aby ho ohrozila, a som presvedčený, že nárast používateľov internetu túto stratu nepochybne vyváži. Nízka sadzba DPH za internetové služby, keď je to napr. v Českej republike iba 5 %, veľmi pozitívne zasiahla do rozvoja internetu. Poľsko znížilo v júni tohto roku túto sadzbu rovnako z 22 % na 7 %. Negatívne stanovisko ministerstva financií, ktoré k návrhu je, musím povedať, odmietam, pretože ignoruje argument nárastu počtu užívateľov. A druhý argument, ktorý je vo vzťahu k EÚ, že bude tento návrh predložený a bude v rozpore s jej požiadavkami, treba predpokladať, že v rozpore bude len od roku 2004. To znamená, že tieto nadchádzajúce dva roky môžu ešte veľmi významne ovplyvniť alebo naštartovať toto rozšírenie používania internetu u nás. A nakoniec, tie príklady, ktoré som uvádzal z Poľska i z Českej republiky, sú práve dôkazom tejto filozofie. Vychádzame teda z presvedčenia, že novela môže svojím dielom nielen ovplyvniť rozvoj internetu na školách, pretože nejedná sa len o Infovek, samozrejme, ide aj o Sanet, ale môže tiež prispieť aj k ekonomickému rastu spoločnosti, k zlepšeniu komunikačnej štruktúry u nás a nepochybne môže mať vplyv aj na zamestnanosť. To všetko sú vážne dôvody na to, aby som vás požiadal o podporu tejto novely. Ďakujem pekne za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec Šlachta. Prosím, aby ste zaujali miesto pre navrhovateľov. Prosím pána poslanca Benkovského ako spravodajcu, ktorého určil gestorský Výbor Národnej rady pre financie, rozpočet a menu, aby sa ujal slova. M. Benkovský, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážené pani poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi, aby som v zmysle zákona Národnej rady č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady vystúpil k návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Štefana Šlachtu na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov (tlač 1138), ako spravodajca Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu. Uvedený návrh bol taktiež doručený poslancom Národnej rady Slovenskej republiky v stanovenej lehote, čím boli splnené podmienky určené § 72 ods. 1 zákona Národnej rady, t. j. podmienka doručenia 15 dní pred schôdzou Národnej rady Slovenskej republiky, na ktorej sa uskutoční jeho prvé čítanie. Predseda Národnej rady posúdil uvedený návrh podľa § 70 ods. 1 zákona Národnej rady o rokovacom poriadku a podľa legislatívnych pravidiel zaradil ho na rokovanie 51. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Ako spravodajca v prvom čítaní si osvojujem stanovisko, že predmetný návrh spĺňa z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti návrhu zákona uvedené v § 67 a § 68, a preto Národná rada Slovenskej republiky o tomto zákone môže rokovať. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán poslanec. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Ďalším bodom programu je prvé čítanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. Vládny návrh zákona ste dostali ako tlač 1113, návrh na pridelenie vládneho návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady č. 1233. Z poverenia vlády Slovenskej republiky návrh zákona uvedie ministerka financií Slovenskej republiky Brigita Schmögnerová. Prosím pani ministerku, aby sa ujala slova. Pani ministerka, žiadam vás, aby ste prišli do rokovacej sály. Prosím, pani ministerka, aby ste uviedli vládny návrh zákona o dani z pridanej hodnoty č. 289/1995 Z. z. B. Schmögnerová, ministerka financií SR: Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Dovoľte, aby som sa ospravedlnila z toho, že ste museli chvíľu čakať, vzhľadom na to, že tam, kde sme rokovali, nebolo prepojenie na túto rokovaciu sálu. Dovoľte, aby som z poverenia vlády Slovenskej republiky uviedla návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. Vláda predkladá návrh tohto zákona na základe uznesenia č. 17 z 10. januára 2001 k prioritným úlohám vlády Slovenskej republiky vyplývajúcim z pravidelnej správy Európskej komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii z 8. novembra 2000. Predpokladaná účinnosť návrhu zákona je od 1. januára 2002. Zámerom predkladaného návrhu zákona je dosiahnutie ďalšieho pokroku v prispôsobovaní právnej úpravy dane z pridanej hodnoty v Slovenskej republike sekundárnej legislatíve Európskej únie, a to predovšetkým v 6. smernici Rady Európskej únie 77/388, ktorá je základnou smernicou upravujúcou uplatňovanie dane z pridanej hodnoty v Európskej únii, ako aj v 13. smernici Rady Európskej únie 86/560, ktorá upravuje mechanizmy refundácie dane z pridanej hodnoty podnikateľským subjektom, ktoré nemajú sídlo na území spoločenstva. Predkladaný návrh zákona vychádza z národného programu prispôsobovania acquis communautaire, negociačnej pozície, kapitoly č. 10 dane, návrhu daňovej reformy, ktorý i vláda prerokovala, a plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2001. Návrh zákona obsahuje nasledovné: 1) Návrh zákona obsahuje zavedenie mechanizmu vrátenia dane zahraničným fyzickým osobám pri vývoze tovaru neobchodného charakteru. Chcela by som pri tejto príležitosti upozorniť, že keď podobný mechanizmus vrátenia dane zahraničným fyzickým osobám sa zaviedol v Českej republike, vznikol značný tlak, aby sme podobným spôsobom reagovali. Vysvetlili sme vtedy, že nie je možné okamžite reagovať, ale že urobíme prípravné kroky, aby sme aj do našej legislatívy a potom do praktického života vrátenie dane zahraničným fyzickým osobám mohli zaviesť. Takže toto je ten krok, ktorý sme vtedy prisľúbili. 2) Návrh zákona obsahuje zavedenie mechanizmov vrátenia dane zahraničným podnikateľom. 3) Návrh zákona obsahuje osobitnú úpravu uplatňovania dane cestovnou kanceláriou. 4) Ďalej návrh zákona obsahuje určenie miesta zdaniteľného plnenia podľa sídla zákazníka pri vybranom okruhu služieb poskytovaných pre zahraničného podnikateľa. 5) Ďalej návrh zákona zahŕňa úpravu ustanovení týkajúcich sa základu dane. 6) A napokon návrh zákona obsahuje úpravu podmienok na uplatnenie odpočtu dane pri dovoze tovaru. Návrh novely zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky. Nie je v rozpore so žiadnym všeobecne záväzným právnym predpisom a medzinárodnou zmluvou. Bol prerokovaný aj na Rade hospodárskej a sociálnej dohody. To je všetko. Prosím, vážená poslanecká snemovňa, aby ste tento vládny návrh zákona o dani z pridanej hodnoty aj podporili. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pani ministerke za uvedenie vládneho návrhu zákona. Prosím, aby ste zaujali miesto navrhovateľa. Dávam slovo spravodajcovi, ktorého určil navrhnutý gestorský výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu, poslancovi Milanovi Benkovskému. Nech sa páči. M. Benkovský, poslanec: Ďakujem za slovo, pán podpredseda Národnej rady. Vážená pani ministerka, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som v zmysle zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky vystúpil k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov, ktorý sme obdržali pod tlačou 1113, ako spravodajca Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu. Uvedený návrh bol doručený poslancom Národnej rady Slovenskej republiky v stanovenej lehote, čím boli splnené podmienky určené § 72 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku, t. j. doručenie návrhu najmenej 15 dní pred schôdzou Národnej rady Slovenskej republiky. Predseda Národnej rady Slovenskej republiky uvedený návrh podľa § 70 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku a podľa legislatívnych pravidiel zaradil na rokovanie 51. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Ako spravodajca si v prvom čítaní osvojujem stanovisko, že predmetný návrh spĺňa z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti návrhu zákona uvedené v § 67 a § 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Z hľadiska vecného zastávam stanovisko, že predložený návrh zákona rieši závažnú problematiku, ktorú je potrebné upraviť spôsobom, ako sa navrhuje v predmetnom návrhu. Vážený pán predsedajúci, keďže odzneli všetky úvodné slová ku všetkým šiestim návrhom zákonov o dani z pridanej hodnoty, odporúčam, aby ste otvorili rozpravu. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Otváram všeobecnú rozpravu o týchto bodoch programu. Do rozpravy sa písomne prihlásil jeden poslanec, pán poslanec Klemens, ktorému dávam slovo. Nech sa páči. J. Klemens, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne a kolegovia. Z balíka prejednávaných návrhov zákonov o dani z pridanej hodnoty si dovolím zaujať stanovisko, a to k návrhu zákona pána poslanca Mesiarika. Návrh kolegu poslanca Mesiarika na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty, má znížiť pri vybraných potravinách, ktoré spĺňajú kritériá a odporúčania nových smerov vo výžive v zmysle Programu ozdravenia výživy obyvateľov Slovenskej republiky, DPH zo súčasných 23 % na 0 %. Nie je to ničím novým. Pred dvomi rokmi táto požiadavka, aj keď v inej forme a v zúženom rozsahu, a to na chlieb, pečivo a mlieko, ale s očakávaním rovnakého výsledku – znížiť maloobchodné ceny –, už v tejto sále zaznela. Zmyslom navrhovanej úpravy zákona od kolegu Mesiarika je znížením dane z pridanej hodnoty znížiť maloobchodné ceny pri vybraných potravinách. Uznávam, že pri terajšej kúpyschopnosti občanov Slovenskej republiky by to aj bolo žiaduce. Dovolím si však upozorniť, že len samotné zníženie DPH nedá záruku na zníženie maloobchodných cien vybraných potravín. Prax bude taká, že na znížení dane z pridanej hodnoty bez uplatnenia cenovoregulačných opatrení štátom participovať bude obchod, nie občan, o ktorého ide. Z poznatkov nadobudnutých od zavedenia DPH vyplýva, že pri žiadnom doterajšom presune tovarov do nižšej sadzby dane z pridanej hodnoty nedošlo k cenovým úpravám smerom dole. Ako príklad môžem uviesť preradenie nealkoholických nápojov a ubytovacích služieb do zníženej sadzby dane v roku 1996, preradenie niektorých potravinárskych tovarov v roku 1997, ako i preradenie stravovacích služieb v júli 1999. Vo všetkých spomenutých príkladoch sa DPH znížila, ale ceny smerom dole nie. Dôvod je zrejmý. Štát neuplatnil cenovoregulačné opatrenie, ktoré by znížením DPH zabezpečilo aj úmerné zníženie cien. Vážené kolegyne a kolegovia, s prihliadnutím na uvedené návrh kolegu Mesiarika má zmysel na podporu len vtedy, ak znížením dane z pridanej hodnoty budú štátom uplatnené pri predmetných vybraných potravinách aj cenovoregulačné opatrenia, t. j. budú pri nich stanovené tzv. stropové ceny. Inak podpora nemá význam, pretože sa minie účinku. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec, za vaše vystúpenie v rozprave. Nie sú žiadne faktické poznámky. Pán poslanec Klemens bol jediný, ktorý bol prihlásený do rozpravy písomne. Pýtam sa, kto sa chce do rozpravy prihlásiť ústne ku všetkým tým návrhom, ktoré boli. Tak, prosím, pán poslanec Maňka, pán poslanec Benkovský. Ešte niekto? Konštatujem, že nie. Končím možnosť prihlásiť sa do rozpravy k týmto bodom programu ústne a dávam slovo ďalšiemu prihlásenému do rozpravy pánovi poslancovi Vladimírovi Maňkovi. Nech sa páči. V. Maňka, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážená pani ministerka, vážené kolegyne, vážení kolegovia, ja sa vyjadrím postupne ku všetkým predkladaným návrhom , ktoré tu dnes boli predložené. Najprv k návrhu pána poslanca Mesiarika, ktorý navrhuje zaviesť nulovú sadzbu DPH na vybrané druhy potravín. To, čo povedal pán poslanec Klemens, je to, samozrejme, pravda, že ten efekt keby taký bol, ako pán poslanec Mesiarik navrhuje, tak je to úplne o niečom inom, aká bude skutočnosť. To je jedna vec. Druhá vec, musíme si uvedomiť jedno, že ak zvýšime rozdiel medzi sadzbami DPH, spodnou a vrchnou, to znamená za týchto okolností 0 % a 23 % na obidvoch stranách, nastane to, že ten, čo tie potraviny vyrába, tak nakupuje skoro všetky vstupy za tú vyššiu sadzbu DPH, t. j. 23-percentnú sadzbu, a tie výstupy predáva za nulovú sadzbu. To znamená, že tam je rozdiel 23 % a je tu isté obdobie 2,5 – 3 mesiace, ktoré čaká na vratku DPH. To znamená, tá vratka DPH bude vyššia ako pri sadzbách súčasných. Ten rozdiel je 23 %, ktorý si musí odniekiaľ ten podnikateľ požičať. A keď si ho musí požičať, tak budú tie potraviny drahšie. To znamená, že nebude to presne rozdiel o 13 %, ale ten rozdiel bude úplne iný. To je jedna vec. To znamená, že musel by zdvihnúť základnú sadzbu potravín z tohto titulu. To je jednoznačné. A druhá vec je tá, ktorú spomenul pán poslanec Klemens. Druhý návrh zákona predložil v mene skupiny poslancov pán poslanec Tatár. Vlastne hovorí o tom, aby si podnikateľ registroval dane na vstupe nie až vtedy, keď zaplatí, ale vtedy, keď dostane faktúru alebo preberie tovar. A niečo podobné navrhuje aj pán poslanec Šepták, ktorý, zjednodušene povedané, chce, aby podnikateľ platil DPH štátu, až keď dostane peniaze na účet od dlžníka. Tento návrh, aj jeden, aj druhý, je, samozrejme, v prospech podnikateľov a určite by každý podnikateľ s ním aj súhlasil, ale ja tu vidím dva problémy. Jeden problém je v účtovníctve a druhý, hlavný, závažný problém je vo vytvorení možnosti daňových únikov, ktoré už v minulosti tu boli a asi aj preto, myslím, že to bola bývalá vláda, ktorá zaviedla tento systém, ktorý tu dnes je. Samozrejme, treba si to vydiskutovať, lebo istým spôsobom by to mohlo veci pomôcť, ale, samozrejme, treba zvážiť všetky dopady a zrejme ani vláda, nečítal som stanovisko vlády, ešte ho nemáme v laviciach, ale viem, že ani tento návrh neodsúhlasila, ani pána poslanca Šeptáka, ani skupiny poslancov na čele s pánom poslancom Tatárom, ktorý ten návrh predložil. Druhý návrh pána poslanca Šeptáka znižuje sankcie v prípadoch, ak podnikateľ sám zistí a prizná, že sa pri výpočte pomýlil. Samozrejme, že je to motivácia podnikateľov, aby si chceli sami priznať chybný krok. Je to, samozrejme, na mieste a otázne je, či sadzby, ktoré navrhuje pán poslanec Šepták, sú kvalifikovane určené. A, samozrejme, je tu celý komplex ďalších zákonov, bolo by vhodné prehodnotiť všetky, nie iba tento úzky, ale v každom prípade súhlasím, že aj v minulosti tie sadzby boli veľmi veľké a v mnohých prípadoch likvidačné. A treba sa pozerať na to aj týmito očami. Najviac, priznám sa, mi je sympatický návrh pána poslanca Šlachtu. Ja chápem vládu, že tento návrh zákona zamietla, ale skutočne treba sa naň pozrieť zo všetkých strán. Ja by som ho doporučoval posunúť do druhého čítania, a cit mi hovorí, že by nemuselo dôjsť k zníženiu výberu z tohto titulu, a podporili by sme úplne nové technológie. Ale, samozrejme, znovu, treba si to zanalyzovať a treba si to rozobrať aj vo výboroch. V každom prípade stojí to za to, aby sme sa týmto návrhom zaoberali. Vládny návrh zákona dáva možnosť vrátenia DPH zahraničným investorom, hlavne turistom, keď nakúpia u nás tovar. Tá sadzba bude obmedzená asi na 5 tisíc korún na jeden nákup. Samozrejme, že právnu úpravu našu prispôsobujeme sekundárnej legislatíve Európskej únie, ale tu tiež, poriadny systém bude vtedy, keď budeme v Európskej únii, lebo dovtedy zoberme si, že kúpi Rakúšan na Slovensku za 5 tisíc korún tovar, DPH mu na hraniciach vrátia a on zje v Rakúsku tovar bez DPH. Keby si kúpil niečo iné, tak, samozrejme, že by tú DPH musel v Rakúsku zaplatiť. Čiže asi to by bol normálny systém v celej Európe, keby kým budú všetci v Európskej únii alebo tí, čo nie sú v Európskej únii, by si priznali ten tovar, ktorý vyvezú von, vo svojej krajine a tam by si zaplatili svoje DPH. To by bol normálny systém, ale zrejme to, čo vláda navrhuje, musíme prijať a vravím, keď budeme v Európskej únii všetci, tak tento problém tu nebude. Skutočne ťažko povedať, že ja ktoré zákony doporučujem, ktoré nie do druhého čítania. Možno z toho titulu, že vláda zamietla tie návrhy, by som mohol povedať, že všetky aj ja odmietam, lebo určite sa na to pozerala kvalifikovane a urobila si tú analýzu hlbšiu, ako som si ju urobil ja sám. Ale ja by som sa možno chcel na mnohé z nich pozrieť pred druhým čítaním hlbšie, a preto istým spôsobom by som ich doporučil do druhého čítania, možno sa neurazí môj priateľ kolega Mesiarik, okrem tohto návrhu, lebo ten návrh sa mi zdá, akože skutočne je veľmi dobre mienený. A ja ďakujem za záujem pánu poslancovi Mesiarikovi, že ho podložil, ale myslím si, že efekt neprinesie a by sme sa dostali do určitých problémov. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Dve faktické poznámky. Končím možnosť ďalších faktických poznámok. Ako prvý pán poslanec Kužma. Nech sa páči.