Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2015-12-03):
Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán poslanec, dovoľte mi na úvod zdôrazniť, že na mimoriadnom rokovaní vlády Slovenskej republiky dňa 27. novembra tohto roku sme schválili nielen návrh novelizácie Ústavy Slovenskej republiky, ale aj celý rad návrhov konkrétnych zákonov, ktoré majú smerovať k posilneniu bezpečnosti Slovenskej republiky a k posilneniu právomocí príslušných orgánov v boji proti terorizmu. Udalosti posledných dní totiž jasne naznačujú, že teroristi začali efektívne operovať aj v Európskej únii a je predpoklad, že v podobných útokoch budú pokračovať aj naďalej. Bezpečnosť občanov a krajiny predstavuje pre vládu Slovenskej republiky absolútnu, opakujem, absolútnu prioritu a preto boli podniknuté adekvátne kroky k jej udržaniu vrátane návrhu na zmenu našej ústavy. Samotný návrh novelizácie Ústavy Slovenskej republiky bol vypracovaný na základe uznesenia Bezpečnostnej rady Slovenskej republiky č. 460 z 25. novembra tohto roku a uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 649 taktiež z toho istého dňa. Vzhľadom na novú bezpečnostnú situáciu bol návrh novelizácie Ústavy Slovenskej republiky pripravený vo veľmi krátkom čase spolu s návrhom na skrátené legislatívne konanie, aby mohol byť čo najskôr predložený do ďalších legislatívnych štádií, t. j. predložený ústavodarcovi, t. j. Národnej rade Slovenskej republiky. Práve Národná rada je tým miestom, kde sa má o predkladaných vládnych návrhoch rokovať a hľadať politický konsenzus. Podľa príslušných ustanovení rokovacieho poriadku Národnej rady poslanci môžu svoje návrhy predkladať hlavne počas rokovania výborov v druhom čítaní. Rovnako majú poslanci opozície možnosť v súlade s § 29 rokovacieho poriadku podávať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy v rozprave. Tieto rokovania sa uskutočnili, respektíve v súlade s rokovacím poriadkom prebiehajú či už v rámci ukončenej rozpravy k návrhu na skrátené legislatívne konanie alebo v rámci spojenej rozpravy k návrhu novely Ústavy Slovenskej republiky a novely jednotlivých zákonov. Aktuálne o návrhoch už rokujú výbory v druhom čítaní. Poslanci, ak nie sú členmi výborov, ktorým boli návrhy zákonov pridelené, môžu svoje stanovisko oznámiť gestorskému výboru do začatia jeho rokovania. Faktom ale je, že ešte pred predložením návrhu do parlamentu časť opozície deklarovala ochotu návrh podporiť. Aj na základe uvedenej skutočnosti sa priebežne uskutočňujú politické rokovania s jednotlivými predstaviteľmi opozície, ktorých cieľom je získanie podpory pre návrh ústavného zákona. Rovnako i predseda vlády bezprostredne po rokovaní kabinetu požiadal predsedu parlamentu, aby o navrhovaných opatreniach v rámci možností komunikoval s ostatnými politickými stranami. Musím vás teda, pán poslanec Mikloško, poopraviť, ak hovoríte, že o zmenách v Ústave Slovenskej republiky nerokujeme s opozíciou a nepozývame ju do riešenia problému utečencov. Naopak, zazneli už aj vyjadrenia niektorých opozičných politikov, ktorí si teda naozaj vedia predstaviť, že by podporili vládne návrhy. Ideálne by bolo, keby sa pri antiteroristických legislatívnych opatreniach dosiahla zhoda naprieč celým politickým spektrom tak, ako v prípade povinných kvót pre utečencov. Ústretovosť voči predkladaným vládnym návrhom naznačila aj víkendová televízna beseda predsedu vlády Slovenskej republiky Roberta Fica s poslancom Kresťanskodemokratického hnutia Pavlom Hrušovským. Pán poslanec okrem iného povedal, že pokiaľ ide o konkrétne návrhy zákonov, predpokladá, že budú prijaté ústavnou väčšinou. Zároveň zdôraznil, a tu si dovolím citovať jeho slová: „Ja osobne mám s tým skúsenosť, že vo chvíli, kedy je ohrozená bezpečnosť občanov, je niekedy žiaduce aj obmedziť ľudské práva a dať prednosť bezpečnosti.“ Vláda pochopiteľne rešpektuje právo opozičných poslancov klásť rôzne otázky a žiadať, žiadať na ne odpovede. V predloženom návrhu nesprísňujeme tresty, riešili sme rozšírenie možnosti zadržať podozrivého z terorizmu z 5 na 10 dní, čo sa snáď môže okrajovo dotýkať ľudských práv a určite o tom ešte na pôde parlamentu budeme diskutovať. Na druhej strane ponúkame riešenia, ktoré ochraňujú ľudské práva. Napríklad navrhli sme spôsoby, ako chrániť svedkov, aby nemuseli prísť do priamej konfrontácie s teroristom, viac budú chránené osoby, ktoré by spolupracovali v boji proti terorizmu. Čiže vláda len reaguje na situáciu, ktorá nastala. Jediný právny predpis, kde je potrebná ústavná väčšina, je zmena Ústavy Slovenskej republiky, ostatné právne predpisy majú charakter obyčajného zákona, ale aj tam by sme boli radi, keby aj tam došlo k zhode. Chcel by som zdôrazniť, že vláda je akcieschopná a bude akcieschopná do poslednej hodiny svojho mandátu, pokiaľ ide o bezpečnosť Slovenskej republiky. Prinášame efektívne opatrenia do legislatívy, vrátane posilnenia právomocí polície a Slovenskej informačnej služby a niektoré ďalšie opatrenia v boji proti terorizmu. Nebudem ich všetky vymenovávať, mali ste možnosť sa s nimi oboznámiť. Uvedomme si, a znovu to opakujem aj v súvislosti s vašou otázkou, pán poslanec, že vládou navrhované opatrenia vznikali i v širšej diskusii zainteresovaných inštitúcií. Keď sa pozriete na ostatných členov Európskej únie, ostatné štáty Európskej únie, tak takmer každý štát v súvislosti s masovou migráciou a v súvislosti aj s teroristickými útokmi prijíma tvrdé opatrenia, napríklad aj Česká republika robí v súčasnosti inventúru protiteroristických opatrení a legislatívy. Vláda preto očakáva, že k jej návrhom poslanci Národnej rady Slovenskej republiky pristúpia naozaj zodpovedne. Nie sú až tak komplikované, odpoveď na otázku môže byť jednoduchá: áno alebo nie, súhlasíme – nesúhlasíme. Ak nepríde k dohode medzi opozíciou a vládou v otázke zmeny ústavy, tak budú platiť ostatné právne predpisy, ktoré nevyžadujú takúto dohodu, pretože stabilná väčšina SMER-u – sociálna demokracia zabezpečí prijatie týchto zákonov. Slovensko však musí vedieť, že bezpečnosť občanov a krajiny je prioritou pre túto vládu. Ďakujem, skončil som.