T. Mikuš, poslanec: (2005-05-20):
Výbor prerokoval tento návrh, vyslovil súhlas s návrhom výboru a súčasne ma poveril predniesť tento návrh. Návrh je obsahovo zhodný s § 58a novely rokovacieho poriadku, ktorá nebola opätovne po vrátení prezidentom Slovenskej republiky schválená. Ústavným základom pri vydaní tohto zákona je čl. 2 ods. 2 ústavného zákona č. 397/2004 Z. z. o spolupráci Národnej rady Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky v záležitostiach Európskej únie, podľa ktorého: „Národná rada Slovenskej republiky môže zákonom poveriť výkonom pôsobnosti podľa ods. 1, t. j. schvaľovaním stanovísk Slovenskej republiky k návrhom právne záväzných aktov a iných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie jej výbor.“ To znamená výbor pre európske záležitosti. Predložený návrh zákona upravuje postavenie a kompetencie výboru pre európske záležitosti. A zjednodušene možno uviesť, že tento návrh zákona má tieto hlavné rozmery smerom dovnútra Národnej rady. V prvom rade je to členstvo vo výbore. Určuje sa kľúč zastúpenia v tomto výbore ako pomerné zastúpenie politických strán a hnutí, za ktoré boli poslanci zvolení do Národnej rady v príslušnom volebnom období. Ďalej, hovorí o náhradných členoch výboru a o možnosti, aby sa zúčastňovali na schôdzi výboru za riadneho člena výboru na základe oznámenia člena výboru, že nebude prítomný, predsedovi alebo podpredsedovi. V tomto prípade ak bude prítomný náhradník, tak, samozrejme, započítava sa do počtu prítomných členov výboru a má na schôdzi právo hlasovať. Ak by sa zúčastňoval na schôdzi spolu s členom výboru alebo bez oznámenia člena výboru o účasti náhradného člena, vtedy sa nezapočítava do počtu prítomných, nemá právo hlasovať. V prípade predsedu alebo podpredsedu výboru sa náhradný člen zúčastňuje na schôdzi ako člen výboru. Dôvod zavedenia tohto inštitútu, teda inštitútu náhradných členov je odborný, to znamená prepojenie s vecnými výbormi, zabezpečenie odborného gestorstva pre jednotlivé politiky Európskej únie, a procedurálny, to znamená zabezpečenie potreby uznášaniaschopnosti výboru z dôvodov častých, resp. ad hoc zvolávaných schôdzí. Harmonogram výboru sa totiž musí prispôsobovať priebehu a časovým horizontom legislatívneho procesu v Európskej únii. Ďalej tento návrh zákona upravuje vzťah k ostatným výborom Národnej rady. Totiž z dôvodu potreby zabezpečenia odborného posúdenia jednotlivých legislatívnych návrhov Európskej únie vecne príslušnými výbormi by na základe tohto zákona mohol výbor pre európske záležitosti požiadať iný, teda vecne príslušný výbor alebo viac výborov o posúdenia stanovísk k návrhom právne záväzných aktov a iných aktov Európskych spoločenstiev a Únie. Ďalej tento návrh zákona definuje vzťah k poslancom Európskeho parlamentu. Podľa tohto zákona sa aj slovenskí poslanci Európskeho parlamentu môžu zúčastňovať na rokovaniach výboru a majú právo vyjadrovať sa k prerokovávanej veci. Mimochodom, treba povedať, že toto sme zatiaľ upravili uznesením výboru, ktoré umožňuje europoslancom zúčastňovať sa rokovaní a diskutovať o témach prerokovávaných vo výbore. Ďalej tento návrh zákona definuje vzťah výboru a vládnej exekutívy. Definuje povinnosť člena vlády zúčastniť sa na rokovaní výboru, informovať ho o návrhoch právne záväzných  aktov a iných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie, odôvodňovať návrhy stanovísk a podávať bezodkladné informácie o výsledku rokovaní orgánov, ktorých je členom. V prípade ak výbor rokuje o návrhu stanoviska Slovenskej republiky, tak člen vlády sa nemôže dať zastúpiť povereným zástupcom. Vláda je povinná výboru predkladať bez zbytočného odkladu po doručení všetky návrhy právne záväzných aktov a iných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie. Vláda je povinná predkladať najneskôr do 3 týždňov po ich obdržaní predbežné stanovisko k návrhom, ktoré bude obsahovať stručnú informáciu o obsahu, cieľoch návrhov a ich dopadoch pre Slovenskú republiku. Vláda je povinná výboru predkladať v dostatočnom časovom predstihu návrh stanoviska Slovenskej republiky, t. j. v zmysle ústavného zákona aspoň v takej lehote, aby mal výbor, resp. Národná rada dva týždne na jeho prerokovanie a schválenie, resp. schválenie iného stanoviska Slovenskej republiky. Ak člen vlády uplatní iné stanovisko ako schválené výborom, musí výboru podať bezodkladné vysvetlenie a odôvodnenie svojho postupu. Ďalej zákon hovorí o zriadení pracoviska Národnej rady Slovenskej republiky v zahraničí. Na rokovanie výboru pre európske záležitosti sa inak budú vzťahovať všetky príslušné ustanovenia zákona o rokovacom poriadku Národnej rady, ak tento zákon neustanovuje inak. Vážené kolegyne, kolegovia, dovolím si vás požiadať o podporu pre tento návrh zákona v druhom čítaní. A zároveň, samozrejme, navrhujem, aby zo spoločnej správy bod 4 bol vyňatý na osobitné hlasovanie. Ďakujem.