Svrček, Miloš, poslanec NR SR (2022-06-22):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Máme na stole zmenu alebo novelu rokovacieho poriadku a, samozrejme, s tým je spojená aj sloboda prejavu v parlamente a tá má svoje špecifické súvislosti. Ide nielen o jej ústavnú ochranu, ale taktiež o spôsob jej výkonu, metódy, ale aj taktiku jej využívania na obštruovanie v parlamente. Využívanie obštrukčných prostriedkov a ich úspech závisí hlavne od nastavenia pravidiel rokovania parlamentu a od možností, ktoré rokovací poriadok ponúka na predchádzanie či vyriešenie takejto situácie, ktorá je schopná ochromiť činnosť parlamentu. Obštruovanie parlamentu znamená, že ostatní poslanci nemôžu vykonávať svoj poslanecký mandát, čo predstavuje zásah do ich práv. Ja by som aj použil definíciu z nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky z 9. januára 2019 a obštrukcia je podľa nálezu Ústavného súdu: „Krajný parlamentný prostriedok, respektíve konanie, ktoré je v súlade s pravidlami rokovania, síce predstavuje ich extrémne využitie, či až zneužitie, ale nezakladá zodpovednosť poslanca za ich porušenie. Toto súčasne poskytuje poslancovi ochranu v tom, že ak koná formálne v súlade s pravidlami rokovania parlamentu, je zásah predsedajúceho voči nemu a jeho konaniu buď nemožný, alebo je možný len za presne stanovených podmienok, napríklad ak by sa poslanec odchýlil od predmetu rokovania.“ Toľko z nálezu Ústavného súdu. Špecifickými prípadmi obštrukcií, ktoré priamo znemožňujú výkon mandátu ostatným poslancom, sú napríklad aj zo zahraničia alebo aj z praxe zo Slovenska blokovanie rečníckeho pultu a zabraňovanie vo vystúpení a rečnení poslancov, hlasné výkriky znemožňujúce rozpravu, búchanie o stôl a podobne. Uvedené činnosti nielenže ochromujú parlament, ale poškodzujú jeho dôstojnosť a dôveryhodnosť. Myslím si, že disciplína, dôstojné a slušné správanie sú v tomto zmysle základnými normami každej inštitúcie a platí to najmä o parlamentoch, ktoré stelesňujú vôľu ľudu a predstavujú formu demokracie. Okrem iných činností vykonávajú hlavnú úlohu v procese zákonodarstva a kontroly výkonnej moci. Ak parlament zostane nečinný, respektíve nefunkčný, pretože je vystavený obštrukciám poslancov, nemôžu svoje práva vykonávať ani ostatní poslanci. Parlament nie je schopný plniť svoje funkcie, ktoré mu ústava priznáva a pri výkone ktorých je nezastupiteľný. Parlamenty preto vo svojich rokovacích poriadkoch hľadajú regulačné riešenia, ktoré pri rešpektovaní slobody prejavu poslanca v parlamente ako základ parlamentnej práce tiež zabezpečia ochranu rovnakých práv ostatných, respektíve všetkých poslancov, ako aj ústavou predpokladaný výkon parlamentných právomocí. A jedným z riešení, ku ktorým pristúpili aj niektoré európske štáty vo svojich právnych poriadkoch a zakotvili to do jednotlivých rokovacích poriadkov, je zavedenie parlamentnej stráže. Parlamentnú stráž definujeme ako organizačnú zložku parlamentnej administratívy, ktorej hlavným cieľom je zabezpečenie poriadku v parlamente aj v súvislosti so zachovaním poriadku v rokovacej sále, pričom jej ciele a funkcie sú definované na úrovni rokovacieho poriadku alebo zvláštneho zákona. I parlamentný inštitút v rámci Národnej rady spravil takú komparáciu v jednotlivých rokovacích poriadkoch a právnych predpisoch v jednotlivých európskych štátoch. A aj práve z tejto komparácie by som vychádzal a možno spravil taký krátky rešerš, ako to funguje v iných štátoch. Parlamentná stráž operuje v komorách parlamentu 5 štátov, a to napríklad v Českej republike v Poslaneckej snemovni, Chorvátsku v chorvátskom Sabore, v Maďarsku v Národnom zhromaždení, v Nemecku v Bundestagu a v Poľsku v Sejme. Čo sa týka Národnej rady súčasnej právnej úpravy, tak v podmienkach Slovenskej republiky sa venujú problematike zabezpečenia poriadku v rokovacej sále predovšetkým ustanoveniam nám známych § 32 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku. Paragraf 32 ods. 2 rokovacieho poriadku upravuje právomoc predsedajúceho zabezpečiť poriadok počas schôdze Národnej rady a to tým, že predsedajúci vyzve zachovať poriadok poslanca, ktorý svojím prejavom alebo činmi v rokovacej sále prekročil hranice slušnosti alebo ktorý svojím konaním narúša priebeh rokovania. Ja som si aj pozrel do osobitnej časti dôvodovej správy vtedajšej právnej úpravy, ktorá sa schvaľovala, tak v tejto dôvodovej správy v § 32 ods. 2 bola táto úprava odôvodnená tým, že v rokovacom poriadku vtedy absentovala úprava situácie, kedy poslanec svojím konaním narúša priebeh rokovania a navrhoval sa doplniť ustanovenie týkajúce sa zabezpečenia v rokovacej sále a zabezpečenia poriadku v tejto sále tak, aby predsedajúci mal oprávnenie po výzve na zachovanie poriadku, ak táto nevedie k náprave, vykázať poslanca, ktorému odobral slovo alebo ktorý svojimi prejavmi alebo činmi v rokovacej sále prekročil hranice slušnosti, alebo ktorý svojím konaním narúša priebeh rokovania v rokovacej sále. Znenie § 32 ods. 2 rokovacieho poriadku bolo schválené v znení vtedajšieho pozmeňujúceho návrhu poslancov Gála, Bernaťáka, Andreja Danka, Martina Glváča a skupiny poslancov, kde zmeny oproti predloženému návrhu novely rokovacieho poriadku boli odôvodnené okrem iného aj tým, že: „Je možné, že vykázaním poslanca z rokovacej sály sa nedosiahne sledovaný účel, ktorý je zabezpečenie poriadku v rokovacej sále, pretože je možné, že vykázaný poslanec rokovaciu sálu neopustil a bude tak musieť dôjsť k prerušeniu schôdze. Pre niektorých môže byť prerušenie schôdze dokonca dôvodom narúšania poriadku, keďže týmto spôsobom je možné zablokovať zákonodarnú činnosť parlamentu. Je preto vhodné neprerušiť schôdzu automaticky, ale ponechať na posúdení predsedajúceho či tento krok naozaj je nevyhnutný." Koniec citácie z tejto dôvodovej správy alebo odôvodnenia vtedajšieho pozmeňujúceho návrhu. Uvedená prezumpcia je pritom vzhľadom na obštrukcie, ktoré sa objavili v rámci VII. a VIII. volebného obdobia Národnej rady, správna. V skúmanom období aj Parlamentný inštitút, ktorý si dal tú námahu a pozrel jednotlivé prípady, tak je evidovaných 21 prípadov, keď predsedajúci vykázal poslanca alebo poslancov z rokovacej sály v zmysle § 32 ods. 2, ktorý som citoval, rokovacieho poriadku, pričom v niektorých prípadoch vykázaní poslanci neboli ochotní opustiť rokovaciu sálu, čím naďalej znemožňovali výkon mandátu ostatným poslancom. Ako som spomínal, máme štáty v rámci Európskej únie, ktoré už majú zakotvený napríklad inštitút parlamentnej stráže. Len v rýchlosti spomenul by som napríklad Poslaneckú snemovňu v Českej republike. Právny základ pôsobenia parlamentnej stráže v Poslaneckej snemovni predstavuje napríklad § 119 rokovacieho poriadku, citujem: K ochrane a poriadku bezpečnosti v budove snemovni, poprípade tam, kde snemovňa alebo jej orgány konajú, sa zriaďuje parlamentná stráž. Úlohy, organizáciu a riadenie parlamentnej stáže, ako i povinnosti a oprávnenia príslušníkov stanoví zvláštny zákon. Za poriadok je tu napríklad v rokovacej sále zodpovedný predsedajúci. Za porušenie rokovacieho poriadku môže predsedajúci uložiť poriadkové opatrenie, ktorým je napríklad napomenutie. A za opakované porušenie môže poslanca vykázať z rokovacej sály najdlhšie do konca rokovacieho dňa, v ktorom došlo k vykázaniu. V zmysle § 20 rokovacieho poriadku eskortujú rušiteľov poriadku členovia parlamentnej stráže. Zákon, ktorým sa upravuje organizácia, vznik a práva a povinnosti parlamentnej stráže ešte nebol prijatý. Čiže tamto vykonávajú príslušníci polície Českej republiky. Od prijatia novely rokovacieho poriadku nastalo niekoľko prípadov eskortovania poslancov z rokovacej sály, napríklad vo februári 2021 boli nezaradení poslanci, napríklad Lubomír Volný a Marian Bojko, vykázaní z rokovacej sály z dôvodu nenasadenia si ochranného rúška. Poslanci neboli ochotní po výzve predsedajúceho opustiť sálu a príslušníci polície ich na základe pokynov predsedajúceho následne eskortovali. Následne v júli 2021 bol poslanec napríklad Volný opakovane vykázaný zo sály z dôvodu blokovania rečníckeho pultu. Pri zákroku použili príslušníci polície dokonca donucovacie prostriedky. V chorvátskom Sabore, kde sme boli tiež na zahraničnej pracovnej ceste minulý rok, tak sme sa osobitne pýtali predsedu chorvátskeho parlamentu, ako oni majú riešenú túto situáciu. Tak nám povedal, že hoci rokovací poriadok priamo nepredstavuje právny základ pre vznik parlamentnej stráže, minimálne upravuje jej funkcie, niektoré jej funkcie. Parlamentná stráž v chorvátskom parlamente je organizačným útvarom kancelárie chorvátskeho parlamentu, ktorý je priamo podriadený vedúcemu kancelárie. Na čele stráže stojí vedúci, ktorý sa ujíma svojej funkcie podľa zákona o štátnej službe. Aktuálny počet stráže v chorvátskom Sabore je 35. Jej práva a povinnosti upravuje predovšetkým organizačný poriadok. V zmysle aj rokovacieho poriadku predsedajúci môže vylúčiť z rokovania poslanca, ak svojím správaním narušuje priebeh rokovania. Tam je to stanovená tak, alebo ten proces, že vylúčenie z rokovania môže uložiť na dobu trvania tej rozpravy o jednom alebo viacerých bodoch programu, alebo na celý ďalší deň, na ktorý bolo toto disciplinárne opatrenie uložené. Poslanec je po vylúčení zo schôdze parlamentu povinný okamžite opustiť schôdzu a sálu. A ak tak neurobí, môže predsedajúci predĺžiť trvanie tohto disciplinárneho opatrenia. Ak poslanec ani po uložení opatrenia neopustí túto sálu, tak predsedajúci preruší rokovanie a nariadi vykázanie poslanca z rokovacej sály. V tomto prípade môže predseda požiadať, aby parlamentná stráž dokonca eskortovala poslanca z rokovacej sály. Predseda môže požiadať, aby stráž počas trvania disciplinárneho opatrenia zabránila poslancovi, ktorý je vylúčený z rokovania, vstup do rokovacej sály. Sú, samozrejme, ako som spomínal, aj ďalšie štáty, ako napríklad Maďarsko, v nemeckom Bundestagu, v poľskom Sejme rokovacie poriadky, ktoré myslia na zriadenie parlamentnej stráže, kde v podstate týmto sledovali ten legitímny cieľ, aby nedochádzalo k narúšaniu rozpravy a k narúšaniu poriadku v rámci rokovacej sály. My spoločne s predkladateľmi, ktorí pripravili tento poslanecký návrh, ktorý máme na stole, tak sme mali ešte viacero sedení, kde sme sa bavili aj s jednotlivými ústavnými právnikmi, aj s legislatívou, akým spôsobom by sme mohli zaviesť tieto inštitúty, o ktorých aj spomínal, čiže napríklad parlamentná stráž. Práve z toho dôvodu predkladáme pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorým sa navrhuje a zriaďuje parlamentná stráž, ktorej úlohou bude zabezpečovať ochranu poriadku a bezpečnosti v budove Národnej rady Slovenskej republiky a v ďalších priestoroch, kde Národná rada a jej orgány budú rokovať. Do prijatia zákona o parlamentnej stráži jej funkciu bude plniť Policajný zbor, a to prostredníctvom služby ochrany určených osôb. V záujme alebo s cieľom zamedziť aj retroaktívnemu pôsobeniu administratívneho trestania poslancov Národnej rady na základe výsledku disciplinárneho konania voči nim sa v prechodných ustanoveniach jednoznačne aj vymedzuje, že nový spôsob ukladania pokút sa prvýkrát použije až na disciplinárne konania začaté po 31. auguste 2022. V rámci pozmeňujúceho návrhu riešime taktiež ešte špecifiká rokovania výborov oproti rokovaniu schôdze Národnej rady. A vzhľadom na tieto špecifiká sa navrhuje aj spresnenie zabezpečenia poriadku na schôdzach výboru. Schôdze výboru sa môžu konať v určenej rokovacej miestnosti výboru, ako aj v iných priestoroch a je potrebné prijať úpravu, ktorá zabezpečí možnosti predsedajúceho udržať poriadok na všetkých miestach, kde výbor rokuje. Výbory spravidla nehlasujú v časovo určených blokoch, ale po každom prerokovanom bode. A preto sa aj navrhuje v rámci tohto návrhu pre prípad, že bude poslanec vykázaný z rokovacej miestnosti výboru, aby predsedajúci navrhol aj spôsob hlasovania vo výbore, napríklad hlasovať sa bude o viacerých prerokovaných bodoch alebo na záver po prerokovaní všetkých bodoch a podobne. Vo zvyšných ustanoveniach nových rokovacieho poriadku navrhujeme aj identickú úpravu ako pri zabezpečení ako v rokovacej sále pléna, vrátane možnosti vykázať neporiadneho poslanca bez, avšak bez možnosti, alebo oprávnenie predsedajúceho dať ho vyviesť z rokovacej miestnosti výboru. Jediná výnimka bude, alebo jedinú výnimku predstavuje tá obdoba § 32 ods. 3 rokovacieho poriadku parlamentu týkajúca sa možnosti používania mobilných telefónov a iných zariadení na zaznamenávanie obrazu a zvuku, ktoré bude možné použiť na výbore, pričom ak by to podľa názoru predsedajúceho rušilo priebeh schôdze výboru, bude možné postupovať v zmysle § 49a ods. 2. S cieľom vyhovieť požiadavkám na ochranu osobných údajov bude pri vstupe do každej z rokovacích miestností výboru upozornenie, že osoba, ktorá do tejto miestnosti vstupuje, súhlasí s tým, že sa môže stať súčasťou vyhotoveného obrazovo-zvukového záznamu. Pán predsedajúci, ja by som teraz prečítal znenie tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu. Čiže poprosil by som o zastavenie časomiery... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)