Gyimesi, Juraj, poslanec NR SR (2020-04-24):
Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, vážení kolegovia, po marcových voľbách sa do parlamentu prvýkrát nedostala žiadna etnická strana, resp. strana, ktorá by mala prioritu chrániť práva národnostných menšín. Tejto úlohy sa zhostilo hnutie OĽANO, a napriek všetkým skeptickým vyjadreniam predstaviteľov maďarskej národnostnej menšiny ohľadom toho, že nebudú mať svoje zastúpenie v slovenskom parlamente, tomu tak nie je, pretože ho majú a dosť výrazné. A tým najvýraznejším dôkazom toho je práve predložené programové vyhlásenie vlády. Programové vyhlásenie vlády v stati pojednávajúcej o právach národnostných menšín je plne v súlade s medzinárodnými dokumentami, ako sú Rámcový dohovor o ochrane národnostných menšín, ako sú Lundské odporúčania vysokého komisára OBES, Haagske odporúčania vysokého komisára OBES týkajúce sa vzdelávania. Čiže táto vláda je absolútne plne konformná s medzinárodným právom a s tými právami, ktoré tu 27 rokov chýbali, o tých sa zmienim o chvíľku neskôr. Za dôležité považujem povedať aj to, že strana Maďarskej koalície bola vo vláde 8 rokov. Strana MOST – HÍD s prestávkami, s prestávkou bola vo vláde 6 rokov a nepodarilo sa im dosiahnuť to, čo sme si zaumienili my, to, čo navrhovalo hnutie OĽANO a s čím sa aj naši koaliční partneri, na čom sa zhodli a čo sa dostalo do programového vyhlásenia vlády. Za ten najpodstatnejší bod považujem plán prijať zákon o postavení národnostných menšín. Dnes tá situácia na tomto poli vyzerá asi tak, že ak sa v jednej malej obci prihlási 15 % obyvateľov k eskimáckej národnosti, tak Slovenská republika bude porušovať ich základné ľudské práva. Toto chceme odstrániť aj tým, že v tomto zákone si povieme, kto je príslušníkom národnostnej menšiny, po vzore školského zákona povieme, že ktoré sú tie autochtónne národnostné menšiny, ktoré majú tento status a, a iné. Pokiaľ ide o ústavné právo na účasť, účasť pri riešení vecí týkajúcich sa národnostných menšín, tak takým tým najvýraznejším bodom k tomu alebo k dosiahnutiu tohto cieľa bude zriadenie úradu pre národnostné menšiny, ktorý bude viesť k zániku úradu splnomocnenca vlády. Jeho kompetencie by prešli na tento úrad. Každá jedna národnostná menšina na Slovensku by mala zastúpenie na tomto úrade. Tento úrad by mohol bez akýchkoľvek problémov spĺňať všetky tie požiadavky alebo úlohy, ktoré mu budú dané a ktoré budú chrániť národnostné menšiny nielen deklaratórne, ale reálne. Pokiaľ ide o ten neuralgický bod, na ktorom sme si tu včera možno aj trošku ostrejšie povedali, rozšírenie zákona o používaní jazyka národnostných menšín na vyššie územné celky, ja to považujem za akýsi dlh. Tie regióny, tu v tejto sále to už zaznelo asi tisíckrát, sú umelé. To všetci vieme. Vieme aj to, že prečo sa kreovali takým spôsobom, akým sa kreovali, a keď už sú, tak, tak aspoň v tých dvoch vyšších územných celkoch dovoľme tým obyvateľom, kde ich je vyše 20 %, aby si mohli na tých úradných tabuliach použiť ten názov vo svojom jazyku, aby ten poslanec mohol prehovoriť tú jednu faktickú poznámku v maďarskom jazyku, ak bude chcieť, samozrejme. Funguje to vynikajúco na obciach. Nikdy s tým v živote nebol žiaden problém a predpokladám, že taký istý problém nebude ani pri vyšších územných celkoch. Pokiaľ ide o práva národnostných menšín, v programovom vyhlásení vlády za dôležité považujem aj záväzok vlády nerušiť málotriedky. Málotriedky sú výrazom práva na osvojenie si jazyka národnostnej menšiny v malých obciach a netýka sa to výlučne len maďarskej menšiny, ale aj rusínskej. O Rusínoch tu nepadla ešte reč. Ich je 6-tisíc, majú také isté problémy ako, ako maďarská národnostná menšina. Asimilácia, vysťahovalectvo, ekonomická migrácia, toto sú problémy aj rusínskej národnostnej menšiny. Prosím, nevzťahujeme všetky tieto práva že len na maďarskú národnostnú menšinu. Ďalej by som sa chcel zmieniť aj o tom, ja by som bol veľmi rád, ak v tých nasledujúcich diskusiách alebo v tej nasledujúcej diskusii sa budeme baviť aj o zvýšení normatívov pre školy s vyučovacím jazykom národnostných menšín, pretože ako iste všetci vieme, ten učiteľský post nie je až taký lukratívny a v školách z príslušných národnostných menšín o to menej. V tejto súvislosti by som ešte veľmi rád vyzdvihol prácu pani štátnej tajomníčky Ministerstva školstva vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky, pani Moniky Filipovej, ktorá za dva týždne v úrade v tejto oblasti urobila viac ako všetci ministri dohromady Ak by som to mal takto zhrnúť do niekoľkých viet, tak snáď sa patrí povedať, že toto bude prvá vláda, ktorá sa na príslušníka národnostnej menšiny nebude pozerať ako na bezpečnostné riziko. Bude to prvá vláda, ktorá príslušníka národnostnej menšiny bude považovať za svojho prirodzeného partnera. Bude to prvá vláda, ktorá si všimla, že pokiaľ ide o rómsku národnostnú menšinu, Slovenská republika 27 rokov hrubo porušuje Ústavu Slovenskej republiky. A vysvetlím vám to ešte pred tým, než ma ukameňujete. V Ústave Slovenskej republiky majú menšiny právo na vzdelanie. Povedzte mi, prosím vás, ako je toto právo zabezpečené u rómskej národnostnej menšiny v Slovenskej republike? Ako je zabezpečené právo používať jazyk menšiny v úradnom styku pri tejto menšine? Nijak. Debata ohľadom Rómov sa vždy zúžila len na ich sociálne práva, vždy sa zúžila na getoizáciu, vždy zúžila sa na segregáciu a na riešenie ich ekonomických príčin. Na záver by som chcel povedať, že to bude prvá vláda, ktorá práva národnostných menšín nestavia na úroveň možného a právo národnostných menšín nemení na milosť. Ďakujem pekne, že ste si ma vypočuli. (Potlesk.)