Ľ. Vážny, poslanec: (2002-12-11):
Teraz zopár slov k niektorým nezrovnalostiam v návrhu zákona o štátnom rozpočte, ktoré však môžu slúžiť aj ako výsmech v záväznosti platných a vládou schválených uznesení. K problematike diaľnic. Návrh rozpočtu kapitoly Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky vyčleňuje na výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest čiastku 8,5 mld. korún. Predchádzajúca vláda, ktorej kontinuálnym nástupcom je súčasná, schválila svojím uznesením č. 904 z 21. augusta 2002 záväznú čiastku na výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest vo výške 13,25 mld. Pikantné na tom je okrem pochybnej záväznosti aj to, že predchádzajúca vláda pod taktovkou podpredsedu vlády a ministra dopravy, pôšt a telekomunikácií pána Mikloša schválila 13,25 mld. na rok 2003 a súčasná vláda pod taktovkou toho istého podpredsedu vlády a ministra financií zobrala z tejto čiastky 4,75 mld., čo je viac ako jedna tretina. Nemusím zdôrazňovať, že vyčlenená čiastka nepokrýva potrebu kapitálových výdavkov na plynulú realizáciu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest, zvýši nezamestnanosť, lebo dodávatelia budú reagovať zrejme tak, že na znížený objem asi im iné nezostáva, a oddiali dobudovanie diaľničnej siete a rýchlostných ciest pri takomto pokračovaní financovania na ďalšie roky, taktiež zväčší rozsah rozostavaných stavieb v tejto diaľničnej infraštruktúre. Ďalšie je uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 1137 zo dňa 6. 12. 2001, ktorým vláda schválila správu o rozpracovaní súboru opatrení vyplývajúcich z Akčného plánu boja proti terorizmu v Európskej únii, Bezpečnostnej rady OSN č. 1373/2001 a ďalších relevantných dokumentov v podmienkach Slovenskej republiky. Z uvedeného dokumentu vyplývajú pre rezort Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky na plnenie úlohy č. 35, č. 36 a č. 37 s celkovým nákladom výdavkov 490 mil., samozrejme, s termínom plnenia do 31. 12. 2003. V roku 2002 neboli pre rozpočtovú kapitolu ministerstva dopravy na plnenie úloh boja proti terorizmu vyčlenené žiadne finančné prostriedky, na plnenie vládou Slovenskej republiky schválených úloh je v roku 2003 potrebných 276 mil. s tým, že program bude ukončený v roku 2004. Z uvedenej čiastky nebolo v návrhu rozpočtu na rok 2003 uvažované o ničom, ani pre Slovenskú správu letísk, ani pre Slovenskú poštu, ani pre Železničnú políciu. Čiže takýto je postoj vlády k boju proti terorizmu. Najviac ma na tom zaráža to, že je to vlastne dehonestácia roboty vlády, uznesení, ktoré prijala predchádzajúca vláda, uznesení, ktoré vôbec obchádza a neakceptuje súčasná vláda. Myslím si, že každé uznesenie, aj keď je nesplnené, by malo byť zhodnotené tak, že vláda ho nesplnila alebo ho oddiali, ale jednoducho nejaká reakcia by naň mala byť z úrovne vlády, nemalo by sa to nechať nepovšimnuté. Opakujem, je to dehonestácia práce predchádzajúcej vlády tou istou alebo v zásade tou istou kontinuálnou ďalšou vládou. Ďalšie nezrovnalosti sú v oblasti bývania. Vláda Slovenskej republiky sa uznesením č. 870/2002 zaviazala zabezpečiť zdroje v roku 2003 zo štátneho rozpočtu na zabezpečenie spolufinancovania výstavby nájomných bytov. Tento program je realizovaný z prostriedkov ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja uzatvorilo v domnienke, že uznesenie vlády je záväzné, zmluvy s obcami na poskytnutie dotácií na výstavbu nájomných bytov vo výške 1,163 mld. korún s tým, že finančné prostriedky budú čerpané najmä v roku 2003 a budú kryté štátnym rozpočtom. Návrh štátneho rozpočtu však s týmto výdavkom neuvažuje. Na pleciach obcí, ktoré sa pustili do špecifického slovenského dobrodružstva (dôverujúc v záväznosť uznesenia vlády), a to do výstavby nájomných bytov, ostanú tieto byty rozostavané, nehovoriac o možných súdnych sporoch medzi obcami, zhotoviteľmi a, samozrejme, ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja z titulu nesplnených záväzkov. Nezanedbateľný je aj fakt, že rodiny a nájomníci čakajú na tieto byty a ich ukončenie sa oddiali neviem dokedy. Záverom chcem podotknúť, že ako podpredseda výboru pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie som posudzoval návrhy rozpočtov niektorých ministerstiev, ale aj ostatných ústredných orgánov štátnej správy, ako sú napr. Úrad verejného obstarávania, Úrad priemyselného vlastníctva, Protimonopolný úrad a tak ďalej, každý jeden použil v zdôvodnení nárastu položky kategórie 630 Tovary a ďalšie služby takúto, resp. obdobnú formuláciu: „Na základe podrobnej analýzy predpokladaných výdavkov v roku 2003 je zohľadnený v položkách predpokladaný nárast cien energií, zvýšenie cien PHM...“ Takisto je v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 (tlač 80) uvedené: „Výdavky na tovary a ďalšie služby sa rozpočtovali tak, aby sa v zásade vytvorili najmä predpoklady najmä na premietnutie predpokladanej cenovej deregulácie.“ Z tých jednotlivých kapitol ústredných orgánov, ako aj ostatných orgánov štátnej správy je zrejmé, že nárast tejto položky je rozdielny v jednotlivých kapitolách, ale pohybuje sa v rozmedzí cirka 8 až 12 %. Takáto formulácia na mňa pôsobí ako hlboká arogancia zo strany predkladateľa návrhu zákona o štátnom rozpočte. Štát reprezentovaný vládou vo svojej hospodárskej politike nesmie byť odtrhnutý od občanov ani od podnikateľskej sféry, t. j. štát sa musí tiež správať ako firma, ako efektívna firma. A ak nikto nevyrovná zvýšenie cien energií desiatkam tisíc rodín, tisícom podnikateľom, prečo toto navýšenie má byť automaticky zrealizované na úradoch a ministerstvách? Nech teda aj tieto hľadajú rezervy. Mimochodom pri minimálnom navýšení tejto čiastky o 8 % predstavuje v hodnotovom vyjadrení úspora štátneho rozpočtu v prípade jej nezvýšenia položku cirka 2,4 mld. korún, čo je cirka 1 % štátneho rozpočtu. Na úsporu tejto čiastky v štátnom rozpočte nezvýšením položky kategórie 630 Tovary a ďalšie služby, t. j. hľadanie rezerv nielen u občanov a podnikateľov, ale aj v štáte vládu vyzývam. Záverom mi dovoľte, aby som predniesol v tomto duchu pozmeňujúci návrh. Pôvodné znenie: „V návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2003 je vo vládnom návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2003 (tlač 80) v prílohe č. 1 „Bilancia príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu na rok 2003“ vo výdavkovej časti v položke A.3. Tovary a ďalšie služby uvažovaný výdavok v čiastke 31,940 386 mld. Sk.“ Nové znenie: „Vo vládnom návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2003 v prílohe č. 1  „Bilancia príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu na rok 2003“ vo výdavkovej časti v položke A.3. Tovary a ďalšie služby navrhujeme znížiť uvažovaný výdavok o 5 %, konkrétne o čiastku 1,597 019 mld. Sk, t. j. na sumu 30,343 367 mld. Sk. Navrhujem tu usporenú čiastku vo výške 1,597 019 mld. Sk účelovo vo výdavkovej časti viazať na a) vo výške 30 % na dobudovanie a budovanie systému Infovek v roku 2003, b) vo výške 70 % na výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest v roku 2003.“ Zdôvodnenie: Občania, ako aj podnikatelia sa budú musieť v roku 2003 vysporiadať so zavedenou liberalizáciou cien energií tak, že siahnu na svoje rezervy, resp. znížia svoj štandard. Ústredné orgány štátnej správy a ich podriadené zložky si jednoducho navýšili požiadavku na zvýšené ceny energií podľa jednotlivých kapitol o 8 % až 12 % v položke kategórie 630 Tovary a ďalšie služby. Uvedený pozmeňujúci návrh núti aspoň sčasti pri znížení o 5 % ústredné orgány štátnej správy a ich podriadené zložky správať sa efektívne, systémovo a hľadať rezervy tak, ako to budú musieť po zvýšení cien energií robiť občania a podnikateľský sektor. Po prípadnom schválení tohto pozmeňujúceho návrhu vláda Slovenskej republiky zabezpečí rozdelenie zníženia položky kategórie 630 Tovary a ďalšie služby na jednotlivé kapitoly štátneho rozpočtu do 30 dní. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Slovo má pán poslanec Pál Farkas. Posledným prihláseným do rozpravy je pán László Nagy.