V. Tomanová, ministerka práce, sociálnych vecí a rodiny SR: (2008-09-11):
Dvom opozičným poslancom som túto zápisnicu už zaslala, ale môžem ju zaslať aj ďalším. To je prvý bod. Pokiaľ ide o minimálne mzdové štandardy, o ktorých tu hovorila ďalšia kolegyňa, myslím si, že skutočne tak, ako je povedané, a v súčasnosti je to 17 tisíc, okolo 17 600 korún, kde je stanovená minimálna mzda pre vysokoškolského pracovníka, ktorý pracuje na najzložitejších úsekoch vo vede, výskume, rozvoji, a ja si nemyslím, že by bolo asi namieste, aby takýto človek mal minimálnu mzdu nižšiu, ako je táto suma. Súčasná priemerná mzda v národnom hospodárstve je 20 950 korún. Taktiež neverím ďalšiemu bodu a to, že by zamestnávatelia mali prezamestnanosť, pretože ani jeden podnikateľ nebude mať prezamestnanosť, lebo by  to bolo pre neho neefektívne. A navyše, s viacerými zamestnávateľmi, s ktorými som sa stretla pri rokovaní v rámci vyjednávania – tak ako ma pani poslankyňa učila, ako mám opakovane rokovať – dnes môžem povedať, že sme rokovali so sociálnymi partnermi minulý rok a bola navrhnutá minimálna mzda na 8 260 alebo 50 korún, nepamätám si presne tie desaťkoruny, a druhá hranica na 8 450 a snažili sme sa skutočne vyjsť v ústrety a povedali sme, že budeme rešpektovať dohodu sociálnych partnerov, ktorá je na prvom mieste aj v zákone o minimálnej mzde. Minulý rok sociálni partneri, kde ustúpili zástupcovia zamestnancov, dohodli sa na sume 8 100 korún a skutočne nie je možné, aby zamestnávatelia a v tejto chvíli musím povedať, že určite mi to zamestnávatelia potvrdia, že som sa pokúšala rokovať s nimi ešte 2. septembra ráno, kde sme hľadali spoločné riešenie, ale skutočne k dohode medzi sociálnymi partnermi nedošlo. Čiže v tejto chvíli zdôrazňujem, vláda Slovenskej republiky vzhľadom na to, že skutočne zamestnávatelia tlačia minimálnu mzdu dolu a vždy na tú najnižšiu možnú hranicu, aká by bolo možná, tak ešte aby bola nižšia ako minulý rok, je potrebné, aby tu v niektorých vážnych momentoch a jedným z vážnych dvoch momentov je aj príprava prechodu Slovenskej republiky na novú peňažnú menu na euro, aby mala možnosť zvážiť a zasiahnuť a povedať, aká tá minimálna mzda v skutočnosti bude. Ja by som v tejto súvislosti odporúčala tým poslancom, ktorým sa zdá a jedným dychom hovoria, že 8 900 korún je úplne katastrofa pre živnostníkov a pre zamestnávateľov a maľujú tak, ako som už v úvodnom vystúpení povedala, čerta na stenu, a jedným dychom súčasne hovoria, že zvyšujeme minimálnu mzdu o pár stoviek. Tak o čom tu je vlastne reč? Bude to o pár stoviek, ktoré skutočne nezavážia, alebo by som poprosila tých poslancov, ktorí sa myslia, že 8 900 korún minimálna mzda pri 40-hodinovom týždennom pracovnom čase, hrubá mzda, je veľa, aby skúsili z tých 8 900 korún vyžiť oni a stačí, aby musel vyživiť jedno, jediné dieťa, už nehovorím o tom, že by mal vyživiť z tejto mzdy manželku. Vo vyspelých krajinách Európy a nakoniec aj európska zmluva hovorí o tom, že minimálna mzda musí zabezpečiť nielen zamestnanca, ale aj jeho rodinu. Ak si vezmete, ako sa určuje minimálna mzda napríklad v Amerike v niektorých štátoch, skutočne zistíte, že sa určuje na štvorčlennú rodinu, čiže, aby z takejto mzdy vyžila štvorčlenná rodina. Stotisíce živnostníkov, viac ako 500 000 živnostníkov máme na Slovensku a 86 %, mám dva rozličné údaje, jeden je 86 % a 91 %, tak budem hovoriť, od 80 do 90 % živnostníkov platí odvody do Sociálnej poisťovne z minimálnej mzdy. Teraz poviem jeden príklad. Vzhľadom na to, že novinári mi vložili do úst niečo, čo som nepovedala, tak som sa pokúšala s nimi hovoriť – a môžem hovoriť aj o niektorých pseudonovinároch –,   spytovala som sa, aký je ich príjem a či vykonávajú túto prácu v rámci pomeru, teda v rámci závislej práce alebo ju vykonávajú na živnosť. Vykonávajú ju na živnosť. A čuduj sa svete, povedali mi, že príjmy mesačne sa pohybujú, pretože som sa spýtala viacerých a so všetkými, s ktorými som hovorila, hovorili, že vykonávajú túto činnosť na živnosť, ich príjem sa pohyboval od 57-tisíc korún vyššie mesačne. Od 57-tisíc korún vyššie. Moja druhá otázka bola: Prosím, z akej výšky a akú výšku odvodov platíte, ak mi to chcete povedať? Samozrejme, z minimálnej mzdy. A tým som asi povedala veľmi veľa. Dotknem sa ešte, pripomeniem jednu vec a to na adresu  minimálnej mzdy a teda ochrany tých zamestnávateľov treba povedať aj tú skutočnosť, že minimálna mzda má skutočne nielen ekonomickú úlohu, ale aj sociálnu úlohu, teda funkciu, nie úlohu. Budem hovoriť, táto kategória má aj ekonomickú, aj sociálnu funkciu. Dotknem sa ešte veľmi rýchlo skutočnosti, že minimálna mzda Slovenska je na štvrtom mieste od konca v rámci Európskej únie. Už som to tu hovorila, ale zdôrazním to. Rakúsko má štvornásobne vyššiu minimálnu mzdu. Nechcem hovoriť o tom, ktoré štáty sú na tom výrazne lepšie, ale je dôležité, aby ste vedeli aj to, že za nami sú už len Rumunsko, Bulharsko a Litva. Pokiaľ má niekto z poslancov záujem o pracovné skupiny, ktoré pracujú na minimálnej mzde a na odpojení minimálnej mzdy od inštitútu minimálnej mzdy od určovania výšky odvodov, musím povedať, že dva roky pracujú pracovné skupiny. Tieto pracovné skupiny, obidve pracovné skupiny, už som hovorila o tom, že vo väčšom počte zákonov, zhruba 40 bolo dohodnuté odpojenie inštitútu minimálnej mzdy, zostali zákony, ktoré sa týkajú zdravotného poistenia, samozrejme, sociálneho poistenia, ešte ďalšie dva zákony a tu naďalej pracuje pracovná skupina, ktorá sa skladá a je zastúpená tak odborármi, teda zástupcami zamestnancov, ako aj zástupcami zamestnávateľov. Samozrejme, menovacie dekréty tejto pracovnej skupiny nájdete na ministerstve práce a dokonca nájdete aj záznamy zo zasadnutia týchto pracovných skupín. Takže stačí, aby sa pani poslankyňa Sárközyová prišla pozrieť na ministerstvo, o ktorom toľko rozpráva, kde skutočne nebola a nevie, ako tam práca beží, takže odporúčam, aby sa prišla na to pozrieť. K sociálnym podnikom. Prosím vám pekne, manažérske platy, ktoré sú tam postavené, pričom sociálny podnik musí fungovať päť rokov a podporovaný bude tridsať mesiacov, treba si uvedomiť, že tie dohodnuté manažérske platy a hodinová mzda je vlastne dohodnutá na určitý počet hodín a ten počet hodín v rámci celého projektu sa pohybuje od 350 hodín, ale presne neviem hornú hranicu, ale skutočne neexistuje, aby príjem presiahol 35-tisíc korún. Takže poprosím, tiež sa je možné prísť pozrieť a nahliadnuť, pokiaľ poslanci majú záujem pozrieť sa do týchto sociálnych podnikov. To je len jeden z inovatívnych nástrojov. Ja musím hovoriť v rámci operačného programu zamestnanosť a sociálna inklúzia o ďalšom nástroji, ktorý taktiež bude smerovať do hladových dolín, pani poslankyňa Sárközyová, pretože k tým hladovým dolinám patria Rimavská Sobota, Revúca, Veľký Krtíš a mám hovoriť, stačí si iba pozrieť štatistiku o viac ako 28-percentnej nezamestnanosti a nepôjdu tam iba tieto nástroje. Uvažujeme s globálnymi grantmi do týchto regiónov, kde sa uvažuje zhruba 10 miliónov eur globálny grant práve do Banskobystrického, Košického a Prešovského regiónu. Od minulého štvrtka je vonku výzva, ktorá je taktiež zameraná, a teraz pripomínam, na pomoc malým a stredným podnikateľom, samozrejme, aj živnostníkom. Ide o pomoc, kde sme s ministerstvom hospodárstva uzatvorili dohodu o spolupráci a podporujeme tieto projekty pre podnikateľov, ktorí nepodnikajú dlhšie, nevyvíjajú dlhšie ako tri roky podnikateľskú činnosť a dokonca to môžu byť absolventi, ktorí skončili a absolvovali teraz v júni a môžu sa prihlásiť do súťaže. Dokonca, keď na túto výzvu predložia projekt, pripomínam, že môže sa stať podnikateľ v tomto období, už keď je výzva vypísaná. Ide o 300 miliónov podpory zo strany ministerstva hospodárstva, 300 miliónov zo strany ministerstva práce. Kým ministerstvo práce klasicky prispieva na mzdy, odvody, vzdelávanie zamestnancov, ale aj na poradenskú činnosť, trebárs, pre začínajúcich živnostníkov alebo vôbec podnikateľov ako-takých, tak ministerstvo hospodárstva bude prispievať na kapitálové výdavky hmotného i nehmotného charakteru. Ja som vymenovala len niektoré podporné nástroje, ktoré budú financované z prostriedkov Európskeho sociálneho fondu a ktoré budú smerovať znovu do týchto istých regiónov, pretože aj program konkurencieschopnosti a hospodárskeho rastu, teda hovorím o konkrétnom opatrení, na ktoré je vyčlenených 600 miliónov korún, aj tento bude smerovať predovšetkým do regiónov tak, ako je to vo výzve obsiahnuté, kde je vysoká miera nezamestnanosti. Čiže k tým hladovým dolinám ešte by som sa zmienila jednou vetou. Napriek tomu, že vládneme dva roky, robili sme všetko pre to, aby sme pomohli rodinám, ktoré žijú v týchto hladových dolinách a kde v roku 2004 prijatím celej plejády nových zákonov boli skutočne priam zdecimované a nie priam, ale boli zdecimované rodiny s deťmi, všetky opatrenia, ktoré sme prijali a budem o tom hovoriť pri uvádzaní ďalších zákonov, smerovali do takých troch základných oblastí. Jedna je oblasť podpory rodiny, druhá oblasť je pomoc občanom so zdravotným postihnutím a starším občanom a tretia je oblasť predovšetkým v oblasti zamestnanosti, aby sme tým ľuďom, ktorí sú schopní pracovať, aby sme ich skutočne začlenili do tejto spoločnosti, aby sme im vytvorili také podmienky, aby mohli pracovať, aby sme vytvorili pevnú, širokú sociálnu sieť, aby každý, kto sa do nej dostane, sa mohol odraziť odo dna a mohol začať žiť dôstojný život pri mobilizácii svojich vlastných pracovných síl. Ja len pripomeniem, že táto vláda od nástupu do vlády pomáha rodinám v hmotnej núdzi a poviem, napríklad mamičke s dvomi deťmi dnes na základe popripravovanej legislatívy je to príjem viac ako 20, zvýšenie príjmu takejto mamičky s dvomi deťmi viac ako 27 tisíc korún ročne, čiže to je viac ako 2 tisíc korún mesačne. Ďakujem za pozornosť, dámy, páni. (Potlesk.)