Hudacký, Ján, poslanec NR SR (2014-09-16):
Ďakujem pekne, pani podpredsedníčka. Ak dovolíte, tak budem pokračovať v tom, kde som teda prestal, a budem sa dotýkať ďalších teda obmedzení a ďalších výdavkov, ktoré sa dotýkajú tohto návrhu zákona. Nechcem konkretizovať nejaké položky, či už sa to dotýka niektorých marketingových predmetov, či už cigariet alebo vína a tak ďalej, do určitej miery toto nie je až také podstatné, podstatnejšie sú niektoré iné výdavky, myslím si, už také certifikáty, ktorých čím ďalej, tým ich teda je viac, a či už keď spomeniem teda okrem tých certifikátov kvality, ak sa chcete, povedzme, presadiť na zahraničných trhoch alebo v súvislosti s vysokou konkurenciou a odberatelia to požadujú, to už nie sú malé sumy, povedzme, a takisto energetickú certifikáciu budov, kde ešte vlastne sa len začína ten proces. Myslím si, že to bude prinášať ďalšie a ďalšie výdavky aj pre podnikateľské subjekty. A tam sa už môžu v podstate tieto prostriedky alebo tieto výdavky prejaviť teda výrazne. A ak opäť tie výdavky sa budú rozkladať do nejakých budúcich období, tiež to môže zasiahnuť celkový hospodársky výsledok, výrazne teda celkový hospodársky výsledok konkrétnej spoločnosti. Prejdem k výdavkom na výskum. Myslím, že to je jedno z tých mála opatrení, ktoré skutočne vítam. Ja sa len chcem na to opýtať. Možno, pán minister, ten výskum je dosť široký pojem. Dúfam, že tam sa bude dať zahrnúť či už technologický vývoj, inovácie a tak ďalej, ktoré sú bežne pre firmy ďaleko dôležitejšie, pretože výskum obyčajne robia už inštitúcie, či už sú to univerzity alebo špecializované inštitúcie, ktoré sa venujú výskumu. Skôr by som povedal, čo sa týka tej podnikateľskej sféry, tam teda sa asi zrejme budeme musieť orientovať na technologický vývoj, inovácie ako také. A dúfam, že tieto opatrenia budú platiť práve aj pre takéto možnosti. Áno, samozrejme, vítam aj možnosť teda zníženia mzdových nákladov o 25 %, teda ak sa zamestnávajú aj teda absolventi. Problém je v tom, či teda tam nebudú aj také snahy o také fiktívne vývojové projekty, ako sa to budeme vedieť tomu vyhnúť. No a čo sa týka limitov na odpis drahých áut, ja sa k tomu teda vyjadrovať nebudem, ja s tým vôbec problém nemám, na rozdiel možno od iných ja si myslím, že s tým, ako je to nastavené, dá sa žiť. Trochu k úrokovým stropom v súvislosti s tým, ak materská firma dáva teda svojej dcérskej spoločnosti nejaké úvery. Neviem, prečo sa to opatrenie v podstate odvíja nie od nejakej úrokovej miery, povedzme, Európskej centrálnej banky a na to sa, povedzme, nejaké percentá nenastavia, ale v podstate sa to určuje k miere zisku, teda že nemôže to prevýšiť 25 % zo zisku pred zdanením vrátane odpisov a ďalších nákladov, úrokov. Nejako som to neanalyzoval dopodrobna, ale myslím si, že bolo by asi jednoduchšie ten úrok posudzovať z hľadiska nejakej úrokovej miery, povedzme, Európskej centrálnej banky alebo inej. Sponzorské výdavky na lekárov. S týmto problém teda určite nemám. Možno čo sa týka tých pohľadávok, to súvisí s tým, na čom ja dlhodobo pracujem. A v podstate to súvisí so subdodávateľmi, ktorí majú pohľadávky u väčších subdodávateľov alebo generálnych dodávateľov. A tam tie čísla nemusia byť veľké, povedzme, u nejakých malých podnikateľov. A v podstate neviem, prečo tá hranica je teda do 332 eur a si ich môže podnikateľ odpísať až teda po dobu 36 mesiacov, nie v kratšom období, čo platilo doteraz. Takisto tu už bola spomínaná náhrada nemajetkovej ujmy. Ja teda si to neviem tiež predstaviť, ak súd rozhodne o nejakej nemajetkovej ujme a teda že takýto príjem by sa mal zdaňovať. Myslím si, že to je už trochu pritiahnuté za vlasy. Ostatné veci. Myslím si, že aj k tomu by som mohol mať nejaké pripomienky, ale už nebudem naťahovať čas. V každom prípade toto všetko, čo som hovoril, do určitej miery jednoznačne zhoršuje podnikateľské prostredie, či to chceme alebo nechceme, pretože to obmedzuje tie výdavky, na druhej strane aj celý ten systém odvodov prakticky takisto v konečnom dôsledku zvyšuje dane pre podnikateľov. A neviem, skade ste zobrali, pán minister, že sme pokročili, čo sa týka konkurencieschopnosti v Slovenskej republike. Ja tu mám iné číslo, že tu teda na základe Global Competitiveness Report v rokoch 2013 a 2014 sme na 78. mieste, pričom rok predtým sme tam boli na 71. mieste, už nehovoriac o podnikateľskom prostredí, kde stále figurujeme v rôznych štatistikách na horšom a horšom mieste, kde teraz, myslím, sme si medziročne zhoršili svoje postavenie o 6 miest, poklesli sme na 49. miesto zo 189 hodnotených krajín. Čiže ak sa prijme tento návrh zákona, ja očakávam, že aj tam sa zrejme odrazia tie ukazovatele v neprospech Slovenska. Ale nejde o ukazovatele, ide o reálnu podporu podnikateľov, ide o reálne zaťaženie podnikateľov. A myslím si, že skutočne tento návrh zákona zhorší podnikateľské prostredie a prakticky určite nebude motivovať k vyššej zamestnanosti, práve, naopak, zrejme opäť to bude mať dopad na sociálnu sféru, kde budeme musieť opäť hľadať nové a nové zdroje, aby sme v podstate sanovali potom Sociálnu poisťovňu a celý sociálny systém. Myslel som si, pán minister, že tá daňová licencia, s ktorou ste prišli a kde ste chceli v podstate eliminovať skutočnosť, aby firmy išli do straty, a v podstate zaťažili ste ich daňovou licenciou, to už bude nejaká taká vaša konečná intervencia do tohto problému. Vidím, že to tak nie je. A rozhodne v druhom čítaní sa zrejme konkrétnejšie dotknem niektorých týchto problémov a pravdepodobne prídem aj s niektorými pozmeňujúcimi návrhmi. Ďakujem pekne za pozornosť.