M. Sabolová, poslankyňa: (2007-03-22):
Dôvodová správa hovorí, že bolo potrebné vykonať úpravu, aby sa odstránilo duálne ustanovenie v zákone, aby sa presunuli kompetencie pod jedno ministerstvo, lebo vážna novela alebo veľká novela banského zákona si vyžiada dlhé obdobie, rok 2010. Tak ako aj na záver bývalý minister životného prostredia pán poslanec Miklós hovoril, že je dojem z celej diskusie vo výboroch a z celej diskusie vo verejnosti, že tento návrh zákona, táto novela má jeden a jediný cieľ, sporné veci v ťažbe v niektorých lokalitách na Slovensku vyriešiť a dať ich do zákona. Myslím si, že takýto zmysel novelizácie zákona nie je dobrý a správny. Ak si prečítame doložku finančných ekonomických a environmentálnych vplyvov a čítame environmentálne dosahy návrhu zákona, myslím si, že je toto odôvodnenie veľmi otázne a veľmi nezmyselné. Návrh zákona bude mať pozitívny dosah na životné prostredie a to tým, že obvodné banské úrady budú vystupovať ako špecializované stavebné úrady a vo výberových komisiách na uvoľnené dobývacie priestory budú zo zákona obsadzované aj pracovníkmi odborov ochrany životného prostredia. Neviem, či toto je dosah na životné prostredie. Myslím si, že veľmi treba zvažovať vždy to, čo na odôvodnenie dáme. A ak hovoríme v ďalšej časti, že návrh zákona bude mať dosah na verejný rozpočet a mal by mať podľa vyjadrenia dôvodovej správy navýšenie príjmu verejných financií a financií obcí, tiež si dovolím tak trochu zapochybovať. Pokiaľ nezmeníme aj nariadenie vlády č. 50/2002, ktoré je k banskému návrhu zákona, kde sa dá čiastočne na základe nejakých úvah urobiť úhrada, ktorú sa pokúsilo urobiť aj samotné mesto Kremnica a z dokladov a materiálov, ktoré predkladá podnikateľská obec a ktoré je možné v zmysle nariadenia vlády porovnať, môžeme povedať veľmi stručné krátke čísla. Ak by z prepočtov vychádzal zisk ťažobnej spoločnosti okolo nejakých 18 mld., odpočítame z toho investície do výstavby, odkaliská a prípadne prevádzkové náklady a zisk spoločnosti na základe takých prepočtov je a si 10,5 mld. Z tohto celého zisku môžeme hovoriť, že zisk pre verejné financie a financie pre štátny rozpočet alebo štát alebo obce je nejakej 0,5 miliardy. Neviem, či to je taká skvelá investícia do životného prostredia a jej dosah vlastne aj na príjmy štátu, či obcí a miest je proste nereálny. Ak by sme si porovnali s inými krajinami, kde takéto ťažobné spoločnosti svoj zisk rozdelia možno v 50 % pre obce a pre verejné zdroje, myslím si, že nie je toto nejaký skvelý biznis pre Slovenskú republiku. Predložím pozmeňujúce návrhy, ale skôr, ako ich predložím, vyjadrím sa k spoločnej správe, kde budem žiadať o niektorých bodoch hlasovať samostatne. Budem žiadať hlasovať o bode 6, 7, 8, 14, 17 a tam ešte 12 samostatne a odporúčam, pretože v mnohých prípadoch to hlasovanie je neschváliť, aby ste si, páni poslanci, pozreli tú správu a odporúčam schváliť tieto body. A samostatne hlasovať o každom jednom bode. Samostatne žiadam hlasovať aj o bode 23 a 24, môžeme teda o nich ako spoločne, lebo hovoria o odsekoch 4 a 5. Samostatne hlasovať o bode 25, ktorý považujem za veľmi dôležitý bod, ktorý aspoň čiastočne rieši to, o čom zaznieva diskusia vo verejnosti. Ja dám k tomu bodu ešte vážnejší pozmeňujúci návrh, a samostatne hlasovať aj o bode 27, ktorý odporúčam prijať, a body 34, 35 a 36, ktoré gestorský výbor odporúča schváliť, odporúčam neschváliť. Ešte k bodu 35 snáď, prečo odporúčam neschváliť. Je to vecné bremeno, ktoré sa tam dostalo na poslednom rokovaní výboru, kde pre obec, v ktorej sa takáto ťažba, otvárka alebo dobývací priestor vytvára, by to snáď znamenalo, a možno práve pre občanov v Kremnici, že ľuďom, ktorí bývajú v Kremnici, by mohli vlastne vstupovať do záhrad a vykonávať práce spojené s ťažbou aj na ich území. Čiže, nepovažujem za správne toto vecné bremeno a vôbec takáto vážna vec neprešla pripomienkovým konaním. Bol to posledný návrh vo výbore pre hospodárstvo. A teraz môj pozmeňujúci návrh bude trošičku dlhší, ale poprosím o trpezlivosť, budem sa snažiť byť stručná. V bode 1 ... (Pani poslankyňa, keď bude o sociálnych zákonoch, budem sa aj ja potom baviť s vašou pani ministerkou.) Bod 1. V § 19 ods. 2 banského zákona, ktorý je platný dnes, navrhujem vypustiť poslednú vetu: „Žiadosť o povolenie stavby a zariadenia musí žiadateľ doložiť vyjadrením organizácie spolu s návrhom podmienok ochrany vyhradeného ložiska.“ Je to aj spoločný bod spoločnej správy, bod 6, ktorý odporúčam schváliť. Je to: „V prípade potreby vykonať v chránenom ložiskovom území stavbu nesúvisiacu s dobývaním je žiadosť o povolenie stavby podmienená vyjadrením organizácie, ktorá tam vykonáva banskú činnosť.“ Zákon neustanovuje organizácii povinnosť také vyjadrenie vydať, ani lehotu, v ktorej tak musí urobiť, bez takéhoto vyjadrenia stavebný úrad ale nemôže žiadosti o povolenie stavby rozhodnúť. Som toho názoru, že postačujúcou podmienkou povolenia stavieb súhlas obvodného banského úradu je v zmysle ustanovenia § 19 ods. 1 zákona. Bod 2. V článku 1 bod 13 § 23 ods. 4 tohto návrhu zákona sa slová „v hraniciach dobývacieho priestoru alebo na území vystavenom priamym účinkom ťažby“ nahrádzajú slovami „na území vystavenom priamym účinkom ťažby v hraniciach dobývacieho priestoru“. Odôvodnenie. Navrhuje sa obmedziť kompetenciu banského úradu vo vzťahu k banským stavbám slúžiacim k otvárke, príprave alebo dobývaniu a úprave nerastov v súvislosti s dobývaním v lomoch a v skrývkach len na prípady, ak ide o stavby na území vystavenom priamym účinkom ťažby. Vládny návrh zákona rozširuje kompetenciu banského úradu na celý dobývací priestor. Bod 3. V článku 1 doplniť nový bod, za bod 13 sa vkladá nový bod 14, ktorý znie: „14. V § 23 sa na konci pripája nový ods. 7, ktorý znie: Ods. 7. Ak pri otvárke, príprave, dobývaní, úprave a zušľachťovaní nerastov, ktoré sa vykonávajú v súvislosti s ich dobývaním, alebo, ak pri likvidácii banských diel bude dochádzať k činnostiam, ktoré môžu mať významný vplyv na životné prostredie a ktoré vymedzuje osobitná medzinárodná zmluva (poznámka 12aa), tak banský úrad môže na túto činnosť vydať povolenie (poznámka 12) len s predchádzajúcim súhlasom každej obce, v ktorej katastrálnom území bude dochádzať k týmto činnostiam a každej obce so susediacim katastrálnym územím. Predchádzajúci súhlas za dotknutú obec schvaľuje obecné zastupiteľstvo v príslušnej obci.“ Poznámka po čiarou k odkazu 12aa znie: „12aa. Čl. 6 ods. 1 a príloha 1 Dohovoru o prístupe k informáciám účasti verejnosti na rozhodovacom procese a pri prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, prijatý v Aarhuse 25. júna 1998, oznámenie č. 43/2006 Z. z..“ Cieľom navrhnutých úprav je teda doplnenie nového paragrafu a odseku v tomto paragrafe, je celkom jednoznačne zabezpečiť, aby pri všetkých banských činnostiach a činnostiach vykonávaných banským spôsobom bolo celkom jasne a jednoznačne zabezpečené všeobecné zohľadňovanie a rešpektovanie verejného záujmu na ochrane životného prostredia, vrátane ochrany prírody a krajiny a aby nedochádzalo k nešetrnej exploatácii nerastného bohatstva na úkor iných neobnoviteľných prírodných zdrojov a aby boli dôsledne rešpektované princípy trvalo udržateľného rozvoja. Ďalší bod. Je to článok 1 bod 14 § 24 ods. 6, v bode D2 text „opatrenia na zníženie vplyvov činnosti v dobývacom priestore na životné prostredie“ nahradiť textom „opatrenia na zníženie vplyvov činnosti na životné prostredie“. Budem čítať už len niektoré ustanovenia. Bod 5. V článku 1 bod 14 § 24 ods. 9, ktorým sa mení a dopĺňa zákon, navrhujeme v druhej vete za bodkočiarkou text: „Komisia je zložená tak, aby zástupcovia obvodného banského úradu a slovenskej komory boli v menšine.“ Odôvodnenie. Komisia môže byť zložená zo 7 členov: 2 z banského úradu, 1 z banskej komory, 2 zo zástupcov obcí, 2 členovia zastupujúci ochranu životného prostredia. Posilňuje sa tým právo samosprávy a ochrany životného prostredia a vtedy bude mať zmysel aj to, že ten návrh zákona, ako bol v dôvodovej správe uvedený, bude mať pozitívny vplyv na životné prostredie. Táto podmienka alebo táto zmena bola rokovaná aj na ministerstve hospodárstva 20. februára tohto roku a v tom čase bola účastníkmi rokovania akceptovaná. Bod 6. V § 27 ods. 4 banského zákona, ktorý platí dnes, sa navrhuje znenie: „Obvodný banský úrad na návrh organizácie obce, v ktorej katastrálnom území sa dobývací priestor nachádza, alebo ktorej katastrálneho územia sa dobývací priestor dotýka, orgánu územného plánovania, ako aj z vlastného podnetu zmení, alebo zruší dobývací priestor, ak sú na to z hľadiska verejného záujmu závažné dôvody.“ Určenie vymedzenia dobývacieho priestoru predstavuje výrazné obmedzenie činnosti pre všetky subjekty pôsobiace na území, v ktorom sa dobývací priestor nachádza, pretože akákoľvek investičná výstavba je viazaná na súhlasné stanovisko obvodného banského úradu podľa § 19 ods. 1, ktorý je povinný pri jeho vydávaní rešpektovať záujmy organizácie vykonávajúcej banskú činnosť vo vymedzenom dobývacom priestore. Je neúčelné, aby obmedzenia pretrvávali aj po skončení banskej činnosti v prípade, že nebude možné zrušiť dobývací priestor len z dôvodu, že takúto možnosť zákon obvodnému banskému úradu neumožňuje. Bod 7. Čl. 1 bod 20 § 27 ods. 3 v bode d2, to je podobné ako v § 24, text „opatrenia na zníženie vplyvov činnosti v dobývacom priestore na životné prostredie“ sa nahrádza textom „opatrenia na zníženie vplyvov činnosti na životné prostredie“. Bod 8. V § 28 ods. 1 súčasne platného zákona sa navrhuje text v prvej vete: „Konanie o určenie, zmenách a zrušenie dobývacieho priestoru (ďalej len konanie o určenie dobývacieho priestoru) sa začína na návrh organizácie alebo obce v katastrálnom území, v ktorej sa dobývací priestor nachádza alebo na podnet obvodného banského úradu“, dopĺňa sa text o „alebo obce v katastrálnom území“. Podľa platného znenia zákona nie je možné konanie o určení a zmenách zrušením dobývacieho priestoru začať na návrh obce v katastrálnom území, v ktorom sa dobývací priestor nachádza, a preto je potrebná táto zmena. Vážny bod  je bod 9, ktorý je aj v spoločnej správe a ktorého sa dotkol aj pán poslanec Miklós. V článku 1 bodu 22, to je § 30 ods. 3 až 6. V čl. 1 sa v bode 22 navrhuje nové znenie ods. 5 a upravuje sa takto: „Ods. 5. Pri otvárke, príprave, dobývaní a úprave a zušľachťovaní nerastov, ktoré sa vykonávajú v súvislosti s ich dobývaním a pri likvidácii banských diel je zakázané používanie každej technológie, ktorá môže mať významný negatívny vplyv na životné prostredie, vrátane prírody a krajiny (poznámka 15a) alebo nie je v súlade s princípom trvalo udržateľného rozvoja (poznámka 15b) s podmienkami ochrany životného prostredia alebo jej zložiek podľa osobitných predpisov (15c) alebo s najlepšími dostupnými technológiami podľa osobitného predpisu (15d poznámka).“ Poznámky pod čiarou znejú: „15a zákon č. 17/1992 Zb. o životnom prostredí v znení neskorších predpisov a zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákonov v znení neskorších predpisov č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny a č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.“ „Poznámka 15b § 6 zákona č. 17/1992 Zb. v znení neskorších predpisov.“ „Poznámka 15c § 26 až § 28 zákona č. 364/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“ „A poznámka 15d § 5 a príloha č. 3 zákona č. 245/2003 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“ Cieľom navrhovaných úprav v odôvodnení je teda spresnenie znenia § 30 nového ods. 5, je celkom jednoznačne zabezpečiť, aby pri všetkých banských činnostiach a činnostiach vykonávaných banským spôsobom bolo celkom jasné a jednoznačne zabezpečené všeobecné zohľadňovanie a rešpektovanie verejného záujmu na ochranu životného prostredia, vrátane ochrany prírody a krajiny, aby nedochádzalo k nešetrnej exploatácii nerastného bohatstva na úkor iných obnoviteľných prírodných zdrojov a aby boli dôsledne rešpektované princípy trvalo udržateľného rozvoja. Bod 10. Je to nové znenie. Navrhujem doplniť o § 30a v nasledovnom znení, je to nové znenie. 30a ods. 1. je aj v spoločnej správe, neodporúča sa prijať, je trochu v inom znení: „Organizácia je povinná pred začatím otvárky, prípravy a dobývania výhradného ložiska v určenom dobývacom priestore zložiť na osobitný účet Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky finančnú zábezpeku za účelom zabezpečenia splnenia povinnosti organizácie podľa § 31 ods. 4 až 6. Pre zloženie finančnej zábezpeky banský úrad nevydá povolenie v zmysle § 23 ods. 3, 4 a 5 zákona.“. Ods. 2: „Finančnú zábezpeku možno použiť len na účel, na ktorý bola zložená. Nepoužitú časť finančnej zábezpeky ministerstvo životného prostredia vráti organizácii po splnení jej povinnosti § 31 ods. 4 až 6.“ Ods. 3: „Suma finančnej zábezpeky sa určí v závislosti od predpokladaného vplyvu činnosti organizácie v určenom dobývacom priestore, zohľadňujúc najmä rozsah činnosti, spôsob dobývania, ako aj spôsob otvárky, prípravy, úpravy a zušľachťovania a predpokladané budúce využitie rekultivovaného územia.“ Ods. 4: „Zloženie finančnej zábezpeky organizácia preukáže v konaní o povolení otvárky, prípravy a dobývania výhradného ložiska.“ Tam je odvolávka na poznámku, ktorá nemá číslo, je to § 10 zákona č. 51/1998 Z. z. o banskej činnosti. Ods. 5: „Podrobnosti o spôsobe určenia sumy finančnej zábezpeky ustanoví ministerstvo životného prostredia všeobecne záväzným právnym predpisom.“ Odôvodnenie. Súčasná právna úprava nezaväzuje žiadnym spôsobom organizáciu vykonávajúcu banskú činnosť zabezpečiť splnenie povinností § 31 ods. 4 až 6 právne relevantným spôsobom. Považujeme za nevyhnutné, najmä v prípade ekologických havárií, ale aj pri bežnej likvidácii následkov po banskej činnosti zabezpečiť výkon, ich likvidáciu aj zo stránky finančnej z prostriedkov organizácie vykonávajúcej banskú činnosť, a nie z verejných zdrojov, ako to bolo doteraz. Tu možno jedna poznámka. Môže sa stať, že organizácia, ktorá vykonáva túto banskú činnosť, jednoducho zanikne a nikto už nevymôže od organizácie, aby vrátila veci do pôvodného stavu, aby tu došlo ...