Borec, Tomáš, minister spravodlivosti SR (2015-04-23):
Ďakujem veľmi pekne za slovo, pani predsedajúca. Vážené panie poslankyne, poslanci, dovoľte, aby som stručne zaujal stanovisko najprv k jednotlivým pozmeňujúcim návrhom tak, ako som ich mal možnosť vidieť. Ale zároveň, že by som začal pozmeňujúcim návrhom pána poslanca Kaníka. Tak by som chcel povedať ešte jednu vec v súvislosti s tým, čo navrhuje, a to, aby bol vyzvaný generálny prokurátor, aby konal vo veci. Ja si myslím, že generálny prokurátor veľmi dobre pozná svoje oprávnenia a možnosti, ktoré mu zákon jednak ukladá, ale aj dáva, a myslím si, že koná dobre a koná v tejto kauze tak, ako má. Nie sú to moje slová, sú to slová, ak dovolíte, najvyššieho ústavného činiteľa Slovenskej republiky, prezidenta Slovenskej republiky, u ktorého určite neočakávam, a asi ani vy, ani nikto z nás, že by vyslovil tieto slová s nejakým iným dôvodom, než že to naozaj je tak. Takže v tomto zmysle si dovolím len poznamenať, že som presvedčený o tom, že generálny prokurátor urobí, čo treba, a tie kroky, ktoré robí, sú určite tie, ktoré sú najúčinnejšie. Takže toľko k vášmu návrhu. Čo sa týka samozrejme pozmeňujúceho návrhu, tam si dovolím dať túto pripomienku, a zároveň aj preto si myslím, že ten pozmeňujúci návrh nemôže byť prijatý. Vy totižto navrhujete, aby bolo možné započítať do uplatneného nadmerného odpočtu DPH len uhradené faktúry. Súčasne aj navrhujete zmeniť ustanovenia, ktoré ukladajú osobe, ktorá nie je platcom DPH, napriek tomu uvedie vo faktúre povinnosť zaplatiť daň daňovému úradu, a to tak, že povinnosť vznikne až po prijatí platby za dodaný tovar. Musím vás upozorniť, že je to v priamom rozpore s nariadením, pardon, smernicou, čl. 167, č. 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, keďže táto daň je harmonizovaná. Nemôžme si my robiť čokoľvek. A preto návrh na zmenu § 69 ods. 5 zákona o DPH sa javí nielen ako zmätočný, ale je priamo v rozpore s európskou legislatívou a s naším právom. Táto smernica ovšem umožňuje členským štátom zaviesť osobitný režim vzniku daňovej povinnosti a práva na odpočítanie dane na základe platieb, takzvaný cash counting skills, ako výluku zo všeobecných pravidiel. Avšak stanovuje aj obmedzujúce podmienky, a to použiteľné pre malé a stredné podniky, pričom takáto právna úprava je obsiahnutá v návrhu novely zákona o DPH, ktorá je v súčasnosti v MPK alebo v medzirezortnom pripomienkovom konaní a bude podľa informácií ministerstva financií predložená dňa 29. mája tohto roku na rokovanie v Národnej rade. Čiže toľko k vášmu návrhu, a preto ho odporúčam neschváliť. Čo sa týka pozmeňujúceho návrhu poslancov Jurzycu, Kiššovej a Žitňanskej, teda myslím teraz toho prvého, lebo oni podali dva návrhy. Hovoríme o registri diskvalifikácií, pretože k tomu smeruje ten pozmeňovací návrh. Navrhuje sa, aby bol verejný v rozsahu údajov zapísaných do obchodného registra, respektíve táto dotknutá osoba si bude môcť vypýtať alebo vyžiadať výpis z tohto registra. Ja nevylučujem, že tento register má ambíciu, aj my máme ambíciu, aby bol postupne verejný v budúcnosti. Avšak nateraz niet ani technickej infraštruktúry na realizáciu takéhoto zámeru, respektíve projektového zámeru ministerstva spravodlivosti, nemáme takúto možnosť a nemáme na to ani rozpočtované prostriedky. Čiže v tejto chvíli prijímať legislatívu na niečo, čo nevieme urobiť, je asi nezmyselné. Pre fungovanie registra diskvalifikácií je ovšem podstatné to, že primárne bude do neho nahliadať a v ňom teda lustrovať priamo registrový súd, je ich komplet, teda je ich osem, pri zápise údajov do obchodného registra, keďže na podklade údajov z registra diskvalifikácií rozhodne o tom, či konkrétnu fyzickú osobu zapíše ako konateľa alebo štatutára firmy, alebo nie. A samozrejme, ak takáto fyzická osoba, od ktorej je to požadované, chce potvrdenie o tom, že nie je zapísaná v takomto registri diskvalifikácií, tak ho samozrejme dostane na základe požiadania a po zaplatení príslušného súdneho poplatku. Čiže nemôžem súhlasiť s týmto pozmeňujúcim návrhom, aj keď hovorím, že do budúcnosti s tým rátame. Čo sa týka druhého pozmeňujúceho návrhu poslancov v tom istom zložení, tam sa rieši zase problematika rozšírenia zoznamu správcov o štatistické údaje. Toto riešenie nie je na mieste, nie je totiž dôvod zavádzať takúto evidenciu v zozname správcov, keďže tam vôbec systematicky samozrejme nepatrí. Naviac je zreteľné, že návrh ignoruje fakt, že v zozname správcov sú zapísané okrem právnických osôb aj fyzické osoby, a poslanecký návrh vyžaduje rozšírenie evidovaných údajov len u správcov právnických osôb. Čiže cieľ pozmeňujúceho návrhu je splniť len čiastočne, keďže úplne opomína a rieši otázku profesijnej histórie správcov, ktorí sú fyzickými osobami. Z týchto dôvodov samozrejme nemôžem podporiť pozmeňujúci návrh č. 2 týchto poslancov. Čo sa týka pozmeňujúceho návrhu poslancov Figeľa, Lipšica, Kadúca, Galka, Kaníka a Hlinu. Ja si myslím, že je ten návrh, je naozaj veľmi komplexný a rozsiahly. Ale niekoľko poznámok k nemu samozrejme uvediem. Sprísnená zodpovednosť za včasné podanie návrhu na konkurz je len variáciou riešenia, ktoré už tu bolo, ktoré vlastne, pán minister, ste zaviedli v právnej úprave, ktorá platila v rokoch 2006 až ´12, a ktoré bolo zmenené za vlády Ivety Radičovej, pretože bolo nefunkčné. Nevidím iný dôvod, prečo by teda, samozrejme, bolo zmenené. Doplnenie spriaznených osôb dlžníka je neaplikovateľné. Rozdelenie reštrukturalizácií na reštrukturalizácie v predĺžení a reštrukturalizácie nie v predĺžení nie je vecne správne, keďže o tom, či je niekto v predĺžení, nemôže rozhodovať správca, ale ide o skutkovú otázku, ktorú by najprv musel záväzne vyriešiť súd. Pričom v právnej úprave absentuje procesná právna úprava a celkovo infraštruktúra pre takéto rozhodovania súdu. To tam vôbec nie je vyriešené. Ďalej sprísnená zodpovednosť manažmentu za predchádzanie úpadku je riešená odlišne od vládneho návrhu zákona, ktorý je v tomto smere prísnejší, keďže postihuje každého štatutára zvlášť, a nie spoločne a nerozdielne, ako to navrhujete vy. V rámci prechodných ustanovení ďalej navrhujete retroaktívny prístup aj vo vzťahu k hmotnoprávnej úprave. Konkrétne hovoríme o zodpovednostných vzťahoch, kde nie je možné so spätnou účinnosťou zaviesť zodpovednosť za konanie v minulosti, čo je z hľadiska ústavnosti samozrejme neprípustné. Celkovo teda si myslím, že návrh je nesystémovým riešením a samozrejme s výraznými prvkami retroaktivity. Ja si len na okraj dovolím poznamenať, že pán poslanec Hlina, ktorý je spolupredkladateľ, tvrdí, že ich, váš návrh teda nie je lepší. Vy ste dneska tvrdili, že je lepší ako náš. Tak sa dohodnite možno. Ale ja tvrdím, že náš návrh je lepší, a preto si myslím, bez toho, aby som teraz opäť a znova vás unavoval tým, akým spôsobom je tento návrh konštruovaný, myslím si, že právne aj technicky je lepšie vyriešený a že samozrejme hovoríme o prostriedkoch nie trestného práva, lebo vy ste tu dneska aj počas celej debaty miešali prostriedky trestného práva s civilnoprávnymi a obchodno-právnymi prostriedkami. Čo, samozrejme, chápem, pretože znalosť práva nie je u každého vyžadovaná pre to, aby bol poslancom, čo je v poriadku, ale na druhej strane nie je možné miešať tieto dva inštitúty a spôsoby postihov deliktov, či už v trestnom práve, alebo, alebo v obchodnom práve. Takže ja by som vás chcel požiadať, keďže podľa môjho názoru riešime systémovo aj otázky nielen v kauze Váhostav, ale riešime systémovo aj otázky vo všetkých iných prípadoch vo vzťahu k podnikateľom, tak aby sme predchádzali preventívne, aby k takýmto situáciám neprišlo, to je v tom návrhu, ktorý máte dnes odhlasovať. Je dobrý. Myslím si, že viacerí poslanci hovorili, že je to správnym smerom rozmýšľanie, a preto, aj opoziční, samozrejme, to som mal na mysli, preto vás chcem požiadať, aby ste tento návrh v druhom hlasovaní schválili a podporili, podporili (rečník si odkašľal), pardon. Ďakujem veľmi pekne. (Potlesk.)