Viskupič, Jozef, poslanec NR SR (2015-02-11):
Ďakujem. Vážená pani predsedajúca, kolegyne, kolegovia, dovolím si predložiť návrh zákona, kým ešte môžem, ktorý sa v podstatnej miere venuje dvom veciam. Na základe vlastného uváženia pod možným tlakom verejnosti petičnou akciou zainteresovanými subjektmi som si dovolil vypracovať návrh zákona, ktorý hovorí o odstránení nedostatkov jednej súčasnej právnej úpravy. Pred časom sme sa o časti tohto návrhu zákona tu bavili, rozšíril som ju o ďalšiu a medzičasom som bol oslovený možnými všetkými tromi zainteresovanými subjktami, čiže vlastníkmi bytových jednotiek a správcami spoločenstiev, zástupcami, ktorí zastupujú takzvané centrálne zdroje tepla, ale aj, v úvodzovkách, ľudovo nazvanými takzvanými kotlikármi, čiže ľuďmi, ktorí pomáhajú alebo priamo montujú individuálne vykurovanie do bytových jednotiek. Čiže môj návrh zákona sa chce a bude zaoberať situáciou ľudí, ktorí podľa mňa zostali v nie celkom závideniahodnej situácii po platnosti a účinnosti zákona o tepelnej energetike od mája z roku 2004, kedy ich individuálna snaha na zefektívnenie a ušetrenie finančných prostriedkov a vynaloženie finančných prostriedkov pri vykurovaní dostala obrovskú byrokratickú prekážku, dokonca z právnych nálezov až likvidačnú, alebo byrokratický proces, ktorý neumožňuje v správnom konaní alebo stavebnom konaní zriadiť si lacnejší, efektívnejší zdroj vykurovania, ako v súčasnosti majú. Čiže hlavnými cieľmi zákona sú: odstrániť nedostatky súčasnej právnej úpravy zákona č. 657/2004 o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov a posilniť ochranu práv vlastníkov nehnuteľností a dosiahnuť rovnocennú ochranu súkromného vlastníctva a verejného záujmu. A po druhé, umožniť, aby si oprávnené osoby vrátane spoločenstiev vlastníkov bytov a nebytových priestorov v bytovom dome mohli zvoliť výhodné dodávky tepla. Vypustením ustanovenia zo zákona o tepelnej energetike, podľa ktorého má pri výstavbe tepelných zariadení na vymedzenom území dodávateľ tepla v konaní podľa stavebného zákona postavenie takzvaného dotknutého orgánu, a toto stanovisko, nech sa tá diskusia uberie už akýmkoľvek smerom, je v stavebnom konaní záväzné ako účastníka konania. V tomto smere chcem povedať, že od posledného prerokovávania tohto bodu prišla možno ďalšia iniciatíva, s týmto sme spojili sily a dokonca v tejto veci bola interpelovaná, v úvodzovkách, alebo položená otázka Európskej komisii, keďže táto zmena v našom právnom systéme v tejto norme prišla ako keby pod gesciou Európskej únie. A chcem povedať, tak ako bolo prezentované aj v médiách, aj pri príprave tohto návrhu v spolupráci so stranou SaS sme dostali odpoveď od Európskej komisie, že nie je pravdou to, čo dôvodil v dôvodovej správe predkladateľ, že je v úmysle a v zámere Európskeho spoločenstva, aby bez akýchkoľvek podmienok boli obyvatelia akéhokoľvek členského štátu nútení zostávať v systéme centrálneho vykurovania bez možnosti odpojenia sa, keďže centrálny zdroj tepla je v stavebnom konaní tým subjektom, ktorý môže podať negatívne stanovisko, a keďže je záväzné, tak stavebný úrad toto stanovisko musí akceptovať. Európska komisia sa vyjadrila jednoznačne. Ak existuje efektívnejší – a teraz citujem – a lacnejší zdroj vykurovania, nemá členský štát právo v zákonodarstve upraviť to, že neexistuje možnosť sa od centrálneho zdroja odpojiť. Toľko legislatíva, toľko dôvody, čo je a čo nie je transpozícia. Transpozícia bola urobená nad rámec vôle Európskeho spoločenstva a tým pádom je úplne jasné, že niekto urobil v zákonnej norme nadprácu, čo vyvolalo odpor obyvateľstva, dokonca prejavený v petícii, kde je do súčasného momentu nazbieraných viac ako desaťtisíc podpisov, aby ľudia, ktorí nájdu efektívnejší zdroj tepla, a to môže mať dve cesty: Môže to byť o tom, aby centrálne zdroje tepla často aj pod gesciou štátu zefektívnili svoje výrobné kapacity a aby cena za vykurovanie bola lacnejšia, ako keď si budú ľudia vykurovať svoje bytové jednotky sami. Nemá totižto logiku; ak si niekto spomenie na Anglicko, kedy centrálne zdroje tepla vznikali. Ony mali dva dôvody. Prvý bol environmentálny, bol to taký ten Londýn konca 19. storočia, kedy ovzdušie bolo už takým spôsobom znečistené, že začali vznikať na tej magistrátnej alebo miestnej úrovni snahy, ako dostať komíny z bytových jednotiek mimo priestoru, kde ľudia bývajú, a to bol ten a doteraz tam trvá ten environmentálny moment. A druhý bol, samozrejme, ekonomický, keď sa viac bytových jednotiek spojí a budú vykurované z jedného od ľudských obydlí vzdialeného vykurovacieho bodu, tak to musí byť predsa lacnejšie. Toto na Slovensku prestalo platiť a máme prepočty, analýzy, tabuľky, že ak sa rozhodne jeden bytový dom, že bude vykurovaný drahším nosičom a splní náročné environmentálne kritériá, napríklad na plyn, tak čuduj sa svete, na Slovensku sme to dopracovali tak, že je to až o tristo eur lacnejšie na bytovú jednotku v rámci vykurovacej sezóny, čo je podľa mňa absolútne neakceptovateľné a Európska komisia má v tom jasno, keďže hovorí nielen o efektívnejšom vykurovaní, ale dokonca expressis verbis lacnejšom. Vtedy členský štát musí legislatívu upraviť tak, aby sme im to umožnili. Toto je gro prvej časti návrhu zákona. Ak by vznikli pochybnosti, keďže tá príprava od ostatného predloženia návrhu zákona bola aj z právneho hľadiska lepšia a minule, myslím, že to bol pán spravodajca, mal v zásade problém s tým, že, a dokonca ministerstvo v rámci mediálneho priestoru sa vyjadrilo, že predsa to nie je tak, že je to záväzné stanovisko a že na konci rozhoduje aj tak stavebný úrad. Tak tá pravda je taká, že záväzné stanovisko dodávateľa rozhodnutie stavebného úradu predurčuje, keďže podľa § 140b) ods. 1 druhej vety stavebného zákona „obsah záväzného stanoviska je pre správny orgán v konaní podľa tohto zákona záväzný a bez zosúladenia záväzného stanoviska s inými záväznými stanoviskami nemôže rozhodnúť vo veci“. Proste ak centrálny dodávateľ tepla, ktorý sa zmenou zákona stal v predmetnom stavebnom konaní tým orgánom, ktorý môže vydať takéto záväzné stanovisko, tak stavebný úrad nemôže rozhodnúť v jeho rozpore. Bodka. Nemôže, nerozhoduje, už mám vylistovaných možno, ak to, ak som to dobre zrátal 42 prípadov, kedy takto nerozhodol. A efektívnejšie zdroje tepla dokonca, ktoré presahujú environmentálne štandardy miestnych centrálnych vykurovateľov, sú lacnejší, sú ekologickejší, sú postavení na modernejších technológiách, tak centrálni dodávatelia tepla, ktorým týmto odchádza biznis a kšeft, jednoznačne budú v tomto správnom konaní posielať záporné stanoviská z rôznych dôvodov. A, bohužiaľ, je to tak, že v stavebnom konaní stavebný úrad ani nemôže rozhodnúť inak, ak ten, komu sa kazí biznis, povie, že nie, nedám súhlas na odpojenie bytovej jednotky, stavebný úrad nie že môže rozhodnúť. Už máme dostatočný osem-, deväťmesačný odstup od účinnosti tohto zákona a vieme, že takéto stanoviská proste dávajú a tým pádom bránia ľuďom organizovať svoje vykurovanie efektívnejšie, ekologickejšie a lacnejšie. Druhá časť návrhu zákona, ktorý je rozšírený, sa týka možno zložitejšieho problému z pohľadu jednotlivých bytových jednotiek, ale dotýka sa bytových domov. A ide o to, že v bytových domoch sa často zriaďujú inými subjektmi, ako sú priamo bytové jednotky, vecné bremená a do katastra nehnuteľností sa zapisujú bremená iných subjektov, ako priamo bývajú alebo využívajú bytové jednotky. Čiže ide o to, že v bytovom dome sa nachádza priestor, ktorý ak by sme išli podľa ochrany súkromného vlastníctva, by mal niekto, ak ho využíva, či už kotolňa, alebo nejaký iný subjekt ako priamo vlastníci bytových jednotiek, mal by platiť nájom. Náš právny systém alebo teda zákon ráta iba s tým, že sa poskytne ako keby jednorazová náhrada a neexistuje tento prepoj, že niekto užíva cudzí z tohto pohľadu majetok za bezodplatu, alebo teda nanajvýš sa stalo to, že prichádza ako keby k mechanizmu jednorazového vyplatenia a bodka a tento subjekt získa nebytovú časť bytových domov ako keby na používanie na veky. S tým súvisí aj procesuálny problém, čo je druhý okruh tejto časti, že držiteľ povolenia uplatňujúci si vecné bremeno podľa § 10 ods. 10 zákona o energetike je písomne povinný oznámiť vlastníkovi nehnuteľnosti výpis, vykonanie zápisu vecného bremena do katastra nehnuteľností, čiže aby mohol využívať, zákonodarca však na vykonanie tejto povinnosti neustanovil žiadnu lehotu. V návrhu zákona sa teda tento návrh odstraňuje, to znamená, že keď už sa má dostať iba k tomu kvázi malému odškodneniu, tak je tomu účinne bránené, pretože neexistuje zo zákona žiadna lehota, v ktorej tento subjekt musí tento zápis do katastra nehnuteľností urobiť. A my zavádzame lehotu 20 dní alebo snažíme sa zaviesť lehotu 20 dní, aby toto vecné bremeno bolo zriadené a aby teda tí ľudia, ktorí reálne ten majetok vlastnia, sa dostali k peniazom, ak niekto používa ich majetok. Čiže navrhujeme, aby vlastníkovi nehnuteľnosti patril nárok na primeranú jednorazovú náhradu za zriadenie akéhokoľvek vecného bremena vždy od dňa jeho uplatnenia, a aby tá doba, kedy ten, kto tento majetok chce používať, netrvala večne, čo sú teraz mnohé príklady, ale aby to bolo povinnosťou do 20 dní urobiť na zápis do katastra nehnuteľností. Ak by bola potreba, tú druhú časť môžem dovysvetliť. Takže návrh obsahuje dve časti. Jedna sa týka odpájania od centrálnych zdrojov a umožnenie procesu. Druhá sa týka toho, ak niekto využíva cudzí majetok alebo majetok, ktorý je v nebytových priestoroch vlastníkov nehnuteľností, aby, keď už zákonodarca mal snahu, aby za to dostali peniaze, tak to treba urobiť poriadne a treba určiť lehotu, ktorá podľa mňa zabezpečí to, že ľudia prídu k oprávnenému nároku, že niekto využíva ich majetok. Týmto vás prosím o podporu tohto návrhu zákona a dúfam, že možnosť opraviť podľa mňa nedobre transponovanú smernicu a vyhovieť ľuďom, ktorí by mohli prísť k svojim vlastným peniazom, je predmetom tejto podľa mňa nie politickej novely zákona, z môjho pohľadu, a nebudem sa báť, novela, ktorá v máji nadobudla účinnosť, bola podľa mňa pod lobistickým tlakom. Ak máme záujem, aby sme tento lobistický tlak z tohto návrhu zákona dostali preč, tak vás prosím o podporu. A dúfam, že chceme vystaviť to, že sme tu na to, aby sme obhájili verejný záujem, že argument 10-tisíc ľudí je dostatočný, 42 bytových spoločenstiev rovnako na to, aby sme túto úpravu zákona prijali. Ďakujem za pozornosť.