I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2003-02-26):
Dôvod na to, čo hovoril pán poslanec Hanzel. Naozaj tento zákon, najmä čo sa týka teda prémie, sme naposledy schvaľovali v novembri. A naozaj od novembra neuplynula dlhá doba, ale zároveň treba povedať, že od novembra potom, ako sme schválili to zníženie štátnej prémie, došlo k zásadnej zmene v tom, že po schválení zníženia z 25 % na 20 % došlo k zníženiu kľúčových úrokových sadzieb zo strany Národnej banky, k výraznému zníženiu, ktoré potom viedlo k zníženiu úrokových sadzieb na finančnom trhu. Ak by tento krok Národnej banky bol uskutočnený skôr, ešte pred schvaľovaním v novembri, tak by som bol prišiel s pozmeňujúcim návrhom ešte vtedy, aby toto zníženie prémie bolo výraznejšie. Čiže to je prvá vec z hľadiska toho dôvodu. Druhá vec, ktorú chcem povedať, je, že nie je pravda, tak ako to tu pán poslanec Vážny hovoril, že potierame stavebné sporenie, že je to v rozpore s programovým vyhlásením. My v programovom vyhlásení hovoríme, že chceme ďalej podporovať bytovú výstavbu hypotekárnymi úvermi a stavebným sporením a týmto návrhom sa stavebné sporenie neruší, týmto návrhom sa dáva do súladu úroveň štátnej prémie s úrovňou úrokových sadzieb tak, že ostáva pozitívny rozdiel, a teda pozitívna stimulácia pre stavebné sporenie oproti investovaniu do bežných vkladov. Ja som ho vyčíslil. Pri rendite 7,7 % je dnes priemerná úroková sadzba z vkladov 4,84 %, čiže je to takmer 3-percentný rozdiel, ktorý je teda výrazný pri tých 2 číslach, ak ich takto porovnáme. Čo sa týka toho vyargumentovania toho zníženia, musím povedať, že som mal stretnutie s predstaviteľmi najväčších stavebných sporiteľní, ktorí akceptovali racionálnosť a vyargumentovanie tohto zníženia z hľadiska rozdielu medzi úročením stavebného sporenia a úročením bežných vkladov. Čiže dokonca tí, ktorí majú na tom eminentný záujem, aby tá prémia bola čo najvyššia, akceptovali, že naozaj tú logiku to má a že tá proporcia tam je. Druhá vec je, že v minulosti, v priebehu minulých 4 rokov sa nám nie vždy podarilo znižovať túto prémiu, tak aby bola v súlade s vývojom na finančnom trhu, aj preto, že stavebné sporiteľne, príp. stavební sporitelia vedeli využiť svoj vplyv aj tu v tomto parlamente. Čo sa týka toho, či pán poslanec Hanzel hovoril, že to nemá obdoby ani inde vo svete, že to je len u nás, nie je to tak, pán poslanec. V Českej republike schválili novelu, ktorá znížila túto prémiu na 10 %, práve v dôsledku zníženia úrokových sadzieb. A my sme sa dohodli so sporiteľňami, a myslím, že na tomto by mohla byť zhoda celková, že toto nie je síce úplne systémové riešenie, ale že treba nájsť ten mechanizmus, ktorý ste aj vy spomínali, tak aby nebolo potrebné každý rok toto číslo upravovať, ale aby to bolo viazané na vývoj úrokových sadzieb a aby tam istý pozitívny rozdiel vždy bol. Posledná vec, ku ktorej sa chcem vyjadriť, je tá úspora štátneho rozpočtu, lebo vznikajú tu nedorozumenia. Čiže rád by som to vysvetlil. V roku 2003 nepočítame so žiadnym dopadom na štátny rozpočet, a to z toho dôvodu, že je polročné vyplácanie. Čiže ten dopad tých 100 mil. korún bude až v roku 2004. Teda je to v súlade so štátnym rozpočtom schváleným pre tento rok a tá potenciálna úspora 100 mil. bude v roku 2004. Ten rozdiel, prečo to bolo viac predpokladané predtým, prečo je to teraz predpokladané menej, je práve v tom, že prvá úspora, ktorá bola v tej väčšej sume v minulom roku, vyplývala z prechodu od štvrťročného vyplácania k polročnému vyplácaniu. A druhý dôvod bol ten, že vtedy sme to menili na celý rok, zatiaľ čo teraz to meníme s účinnosťou len na pol roka a prejaví sa to v ďalšom roku. Takže tie kvantifikácie sú korektné a predpokladáme takéto dopady. A posledná vec, ktorú chcem spomenúť, ktorú spomínal pán poslanec Hanzel, je, že my nechápeme tieto veci konkurenčne v tom zmysle, že by sme chceli potierať stavebné sporenie, zvýhodňovať hypotekárne úvery. My ich chápeme naozaj ako doplňujúce a ako spolupracujúce, nazvime to tak. Skôr som mal pocit, že vo vašom vystúpení to bolo chápané konkurenčne, keď ste zvýrazňovali nevýhodnosť alebo menšiu výhodnosť hypotekárnych úverov oproti stavebnému sporeniu. Čiže skôr by sme chceli posilňovať to, čo ste aj spomenuli, že to stavebné sporenie je viac používané na rekonštrukcie a opravy a hypotekárne úvery predpokladáme že budú viac používané na výstavbu nových bytov a nových domov. Takže chcem zdôrazniť, že je to opatrenie, tento návrh novely zákona o stavebnom sporení je potrebný nielen preto, že znižuje, dáva do súladu úroveň štátnej prémie s úrovňou úrokových sadzieb na finančnom trhu, ale zároveň aj sprísňuje štátny dozor a zužuje priestor pre zneužívanie stavebného sporenia, ktorý dnes je, žiaľbohu, ešte príliš veľký, najmä tým, že sa zakladá viacero účtov na, ktoré sa čerpá viacero prémií. Takže toto by malo byť touto novelou eliminované a aj preto vás žiadam o podporu tohto návrhu novely zákona o stavebnom sporení. Ďakujem pekne.