Hajko, Jozef, poslanec NR SR (2024-04-17):
Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, milé kolegyne, milí kolegovia, máme predložený návrh zákona, ktorý má riešiť finančné problémy samospráv, a ja poviem toľko, že samosprávy oprávnene si žiadajú peniaze, ale sú v takej situácii, že si musia pomáhať už aj samy, a to opatreniami, ktoré určite nie sú populárne medzi obyvateľmi a vlastne voličmi týchto manažérov, ktorí riadia samosprávy. Poviem príklady. Daň z nehnuteľnosti. Daň z nehnuteľnosti na rok 2024 v porovnaní s rokom 2023, o koľko stúpli tieto dane? Mám tu pár príkladov, niekoľko miest. Žilina 45 % medziročne, Michalovce 50 %, Trenčín 51 %, Ružomberok 60 %, Martin 100 %, Snina 173 %, Poprad 186 %. O toľkoto stúpli dane z nehnuteľnosti tento rok v týchto mestách. Niekde dokonca sú príklady, prípady, že takýto skokovitý nárast daní je už niekoľkýkrát po sebe. Poplatok za komunálne odpady. Opäť porovnanie, rok 2024 v porovnaní s rokom 2023: Košice 27 %, Tornaľa 30 %, Detva 36, Nové Zámky 43 %, Prievidza 54 %, Ružomberok 60 %, Trebišov 87, Piešťany dokonca 100 %. Teda poplatky za komunálny odpad, odpad v Piešťanoch išli na dvojnásobok. Najväčšou zmenou, ktorá vlastne donútila samosprávy v tomto prípade siahnuť po vyšších, vyšších poplatkoch za komunálne odpady, sú ceny, najmä ceny za nakladanie odpadov, s odpadmi na skládkach, tam ceny šli výrazne hore. Musím však povedať jedným dychom, že zdvíhanie, takéto zdvíhanie dane z nehnuteľností nevedie k výberu účelovo viazaných prostriedkov. Pri odpadoch je to jednoznačné, ale pri daniach z nehnuteľnosti sú to peniaze, ktoré potrebujú samosprávy vyslovene na svoj chod. Látajú sa tým diery v hospodárení obcí. Vo všeobecnosti zdvíhajú náklady obcí výpadky z podielových daní, vyššie výdavky na ľudí po valorizovaní miezd a zmeny vo financovaní neštátnych škôl, to sú tie hlavné dôvody. Najväčší výpadok pre samosprávy v poslednom období znamená daňový bonus. Áno, je to daňový bonus z dielne vlád Igora Matoviča a Eduarda Hegera. My, ako som už hovoril, v KDH daňový bonus ako nástroj na podporu rodín vítame. Na druhej strane tieto vlády nedotiahli takúto reformu do konca, to znamená, nechali tento problém na samosprávach a veľké výpadky podielových daní sa riešia tým, že vláda od prípadu k prípadu samosprávy, samosprávam peniaze vypláca. Ako som povedal, my daňový bonus podporujeme, pretože to je prorodinné opatrenie, ale podporujeme ho aj preto, lebo je to nástroj, ktorý odmeňuje rodičov, ktorí pracujú. To znamená, okrem toho, že pracujú a uživia svoje rodiny, tak platia štátu dane a odvody. Mohli by sme si povedať, že takýmto spôsobom, takýmto vynúteným spôsobom samosprávy riešia problém, ktorý súvisí so štruktúrou daní. Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj nám odporúča, aby sme zdvíhali majetkové dane, dane na jednej strane a na druhej strane, aby sme znižovali zaťaženie práce. Ono sa to vlastne deje, ale je to z donútenia, nie je to vôbec koncepčné. Terajší spôsob prerozdelenia kompetencií medzi centrálnu vládu a samosprávu vrátane finančných vzťahov je nedostatočne kvantifikovaný. Prvým krokom by malo byť vykonanie auditu súčasných kompetencií samospráv a ich financovania. Na základe týchto výsledkov bude treba definovať kroky na nápravu stavu. Teraz som povedal prvý bod, že vlastne čo by sa podľa predstáv KDH malo diať so samosprávami. V druhej fáze budeme presadzovať, chceme presadzovať, aby sa spustila ďalšia vlna decentralizácie, o tej sa tu vôbec nehovorí. V nej sa stanoví nielen rozsah nových prenesených kompetencií, zváži sa aj nový model samosprávneho usporiadania Slovenska vrátane vzájomných hierarchických vzťahov medzi jednotlivými úrovňami samospráv a ich postavenia voči centrálnej vláde. Princípom bude, aby v konečnom stave na samosprávy prešlo všetko, čo dokážu zvládnuť vo vlastnej réžii, a na centrálnej vláde ostali len nutné celoštátne právomoci. Zároveň treba nastaviť daňový mix financovania samospráv zo štátneho rozpočtu. Namiesto jediného príjmu z dane z príjmu fyzických osôb treba nastaviť nový vzorec, ktorý bude kombináciou príjmov z viacerých daní, napríklad z podielu dane z príjmov fyzických, dane z príjmov právnických osôb, dane z pridanej hodnoty a spotrebných daní. Jednou z možností je postupne znižovať podiel daní zo štátneho rozpočtu a výpadok kompenzovať existujúcimi miestnymi daňami. Treba nám tiež zvážiť, či nebude vhodné zainteresovať samosprávy na výbere daní z príjmov, a to buď výberom priamo obcami, alebo väčšími lokálnymi celkami. Časť vybraných daní by ostala samosprávam. To by motivovalo samosprávy vytvárať vhodné prostredie pre miestnych podnikateľov, priťahovať investície, zvyšovať lokálnu zamestnanosť a tým aj skvalitňovať život pre svojich obyvateľov. Viedlo by to k vhodnej konkurencii medzi regiónmi. Centrálna vláda by mala nastaviť jasný vzorec na znižovanie ekonomických rozdielov medzi regiónmi na Slovensku. Bude treba zároveň nastaviť model na zníženie neprijateľnej rozdrobenosti samospráv, podporovať spoluprácu obcí a prijať schému kompetenčného rozvrstvenia podľa veľkosti obcí alebo ich združení a trebárs aj zvážiť finančné zvýhodňovanie obcí, ktoré sa rozhodnú spájať svoje sily. A napokon posledná poznámka, treba zabezpečiť presunutie rozhodujúcej časti európskych fondov za jasne stanovených podmienok na regióny, lebo tie ich po príklade Česka alebo Poľska dokážu čerpať rýchlejšie, efektívnejšie a adresnejšie, podľa potrieb regiónov. Zároveň treba sprofesionalizovať riadenie čerpania európskych zdrojov na úrovni štátu a samosprávnych krajov. V zdôvodnených prípadoch by sa malo umožniť čerpanie eurofondov so zníženou až nulovou spoluúčasťou samospráv. To bolo len pár poznámok, ale vyplýva z nich veľa úloh. Toto je predstava KDH, čo by sa vlastne malo diať so samosprávami, ako by mala konať vláda. Žiaľ, ani po pol roku sme nezaznamenali ani náznak, že by vláda uvažovala o nejakom koncepčnom prístupe. Azda len minister Raši vypúšťa signály, že eurofondy pôjdu vo väčšej miere z centra na regióny. V skutočnosti sa nedeje nič a vláda spí. Len si pozrime štatistiku štátneho rozpočtu, plnenia štátneho rozpočtu za prvý kvartál tohto roka. V prvom kvartáli boli príjmy z Európskej únie 9 mil. eur, 9 miliónov. Vlani v rovnakom období to bolo 336 mil. eur. Pozrime sa na plán obnovy. Sama implementačná jednotka, ktorá hodnotí plán obnovy a ktorá komunikuje s Európskou komisiou, dospela, dospela k takému záveru, že z päťdesiatich oblastí, kde žiadala, teda, alebo z päťdesiatich návrhov, ktoré dali jednotlivé ministerstvá, ako upraviť plán obnovy, aby sa čerpal, bolo 38 ne-pri-ja-teľ-ných. Iba v dvanástich prípadoch mohla implementačná jednotka zaregistrovať tieto návrhy a rokovať o nich s Európskou komisiou. Takže tých problémov je veľmi veľa. Spomenutých 158 mil. eur pre obce a 68 mil. pre župy sú určite peniaze, ktoré im patria, ale zatiaľ to stále iba plátame. Vo svetle problémov, o ktorých som hovoril, je to možno v podstate iba taká odrobinka, treba to skutočne koncepčné riešenie. Napriek tomu, že tú koncepciu nejakú zatiaľ nevidíme, tak KDH podporí presun týchto peňazí na samosprávy, pretože tieto peniaze im patria. Ďakujem za pozornosť.