P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-03-16):
(Minúta ticha.) Ďakujem pekne. Panie poslankyne, páni poslanci, 23. schôdzu som zvolal podľa čl. 83 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky na základe požiadania 31 poslancov Národnej rady. Žiadosť o jej zvolanie ste dostali spolu s pozvánkou. Chcem informovať, že na základe zákona o rokovacom poriadku nie je možné doplniť alebo meniť program schôdze. Program schôdze obsahuje jeden bod a to je návrh skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vyslovenie nedôvery podpredsedovi vlády a ministrovi financií Slovenskej republiky Ivanovi Miklošovi . Návrh ste dostali ako tlač 604 a podľa § 109 zákona o rokovacom poriadku som ho bezodkladne zaslal na zaujatie stanoviska vláde Slovenskej republiky a pridelil na prerokovanie všetkým výborom Národnej rady s tým, že ako gestorský výbor bol určený výbor pre financie, rozpočet a menu. Stanovisko vlády máte rozdané v laviciach. Teraz prosím povereného člena skupiny poslancov pána Miroslava Maxona, aby uviedol návrh a súčasne oboznámil Národnú radu s dôvodmi, ktoré viedli skupinu poslancov k podaniu návrhu na vyslovenie nedôvery podpredsedovi vlády a ministrovi financií Slovenskej republiky. Prosím pána Miroslava Maxona, aby sa ujal slova. Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo. M. Maxon, poslanec: Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predseda Národnej rady, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážený pán predseda vlády, vážený pán minister financií, z poverenia skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky predkladám návrh na vyslovenie nedôvery podpredsedovi vlády pre ekonomiku. Tento návrh je spracovaný v súlade s čl. 88 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky v spojitosti s § 109 ods. 1 a 2 zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, skupina poslancov, ktorá predkladá návrh na vyslovenie nedôvery, sa v tomto návrhu operia o tieto skutočnosti. Podpredseda vlády a minister financií Ivan Mikloš, je podľa nášho názoru zodpovedný za nedostatočnú koordináciu prebiehajúcich a pripravovaných reforiem v daňovej oblasti, v sociálnej oblasti, v školstve a v zdravotníctve. Výsledkom absentujúcej koordinácie a neexistencie dopadovej štúdie prebiehajúcich reforiem je vážne zhoršenie sociálnej situácie občanov Slovenskej republiky. Evidovaná miera nezamestnanosti v januári 2004 opätovne stúpla na 16,6 %,  pričom naďalej sa mimoriadne prehlbujú regionálne rozdiely v evidovanej miere nezamestnanosti. Len ako príklad uvádzame mieru nezamestnanosti v Rimavskej Sobote 33, 62 %, vo Veľkom Krtíši 32,32 %, v Revúcej 31,92 % a pre porovnanie evidovanú mieru nezamestnanosti v Bratislave I, kde je 3,1%, a Bratislave IV, kde je 2,79 %. Nový systém poskytovania sociálnych dávok, ktorého presadzovateľom bol a je Ivan Mikloš, nezohľadňuje aktuálny stav na trhu práce a je presadzovaný skokovým šokom v neprospech veľkej skupiny občanov, bez rešpektovania minimálnej miery solidarity. Podpredseda vlády a minister financií Ivan Mikloš niekoľkokrát ubezpečoval slovenskú verejnosť, že spotrebiteľské ceny a v tom spotrebiteľské ceny potravín sa zvýšia maximálne o 1 až 1,5%. Reálnou skutočnosťou je významný rast cien potravín v posledných 4 mesiacoch roku 2003, pričom medziročne vzrástli ceny potravín o 9,3 % a predstavovali rozhodujúci proinflačný faktor. Rast spotrebiteľských cien potravín pokračoval i v januári. Rovnako rast spotrebiteľských cien ako celku významným spôsobom vzrástol na ročnej báze oproti februáru 2003 aj vo februári 2004. Podpredsedom vlády a ministrom financií presadená jednotná 19-percentná sadzba dane z pridanej hodnoty i na základné potraviny okrem spomínaného rastu spotrebiteľských cien spôsobila i významný medziročný pokles predaja mnohých potravín v rozsahu 10 až 20 %. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, v januári 2002 začalo svoju činnosť 8 nových regionálnych samospráv a ich zastupiteľstiev. Vyššie územné celky zodpovedajú za tvorbu politiky územného rozvoja, stredné školstvo, nemocnice, sociálnu pomoc a politiku súvisiacu s rozvojom cestovného ruchu. Financovanie týchto aktivít je i v rozpočtovom roku 2004 riešené provizórne. V rokoch 2002, 2003 i 2004 sú potrebné zdroje zabezpečované priamym transferom zo štátneho rozpočtu do rozpočtov vyšších územných celkov. Ivan Mikloš doposiaľ nepripravil a nepredložil v rámci daňovej reformy legislatívne návrhy na implementáciu fiškálnej decentralizácie, ktorá by smerovala k zvýšeniu efektívnosti verejných výdavkov. Už v roku 2002 na tento vážny nedostatok upozornila vládu Slovenskej republiky Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, ktorej je Slovenská republiky členom. Na túto výzvu, ako i nevyhnutú potrebu fiškálnej decentralizácie do dnešného dňa podpredseda vlády a minister financií Ivan Mikloš legislatívnymi návrhmi nereagoval. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, je absolútne jednoznačné, že uvedená problematika je nespochybniteľne v kompetencii ministra financií, pričom takýto postup vyžaduje priamo Ústava Slovenskej republiky v čl. 65 ods. 1 a 2. Vážené dámy, vážení páni, podpredseda vlády a minister financií Ivan Mikloš je presadzovateľom, a na rokovaní vlády Slovenskej republiky to podporil, vládneho návrhu zákona o študentských pôžičkách a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorým sa o. i. zavádza ročné školné na vysokých školách od septembra tohto roku od 3 500 do 21 000 Sk v závislosti od typu vysokej školy. Dámy a páni, podľa uskutočneného prieskumu zavedenie školného predstavuje v súčasnej ekonomickej situácii rodín až pre 20 % z nich veľmi veľkú záťaž. Približne pre 57 % rodín to bude značná záťaž a len 4 % rodín školné na vysokej škole v rodinnom rozpočte nepocítia. Vláda Slovenskej republiky a jej členovia podľa nášho názoru musia rešpektovať predovšetkým ekonomické možnosti jej občanov a tomu prispôsobiť i koncepciu školskej politiky. V tomto prípade je uplatňovaný opačný postup, prispôsobovanie sa občanov potrebám vlády, resp. jej rozpočtovej neschopnosti zabezpečiť rovnosť šancí, všetkým schopným získať vysokoškolské vzdelanie. Myslím si, že na tomto argumente nič nemení fakt, že vláda Slovenskej republiky predbežne tento návrh zákona z rokovania pléna Národnej rady Slovenskej republiky stiahla. Vážené dámy, vážení páni, podpredseda vlády a minister financií Ivan Mikloš sa počas výkonu ústavnej  funkcie dopustil ďalších vážnych profesionálnych chýb. Do dnešného dňa neprevzal zodpovednosť za nekompetentne pripravený štátny rozpočet v roku 2003, ktorého výpadok v príjmoch kompenzoval výrazným a predčasným rastom spotrebných daní v priebehu rozpočtového roka 2003. Vážené dámy a páni, vo väzbe na návrh, ktorý skupina poslancov Národnej rady Slovenskej republiky predkladá, mi dovoľte uviesť ďalšiu veľmi vážnu skutočnosť v oblasti rozpočtového hospodárenia Slovenskej republiky. Pred niekoľkými dňami sme dostali informáciu, že deficit verejných financií bol vlani 3,6 % z hrubého domáceho produktu, čo je takmer o 17 mld. korún menej, než pôvodne predpokladal štátny rozpočet. Prirodzene, pokiaľ by sme evidovali tú reštriktívnu rozpočtovú politiku s týmto výsledkom a tento výsledok by bol aj vo väzbe na opatrenia vlády, ktoré boli uskutočnené v očakávaní, tak by sme mohli skonštatovať, že dosiahnutý deficit verejných financií 3,6 % z hrubého domáceho produktu je optimistický a pozitívny výsledok. Vážené dámy a páni, pre ekonomického analytika a pre ekonomickú verejnosť je však absolútne neakceptovateľné, že 2 mesiace po rozpočtovom roku ministerstvo financií zistí, že na súhrnnom účte štátneho rozpočtu sú nevyužité pridelené prostriedky z jednotlivých rozpočtových kapitol vo výške 8,3 mld. Sk. Ak sa minister financií odvoláva, že ďalších 4,5 mld. Sk bolo ušetrených takpovediac tvrdými rozpočtovými obmedzeniami, chcel by som vedieť, aké to boli tvrdé rozpočtové obmedzenia, keď 2 mesiace po rozpočtovom hospodárení je to pre ekonomických analytikov skôr prekvapením a v tomto zmysle možno aj istým šokom, môžeme o tom diskutovať, či pozitívnym alebo negatívnym. No a, vážené dámy a páni, celkom neakceptovateľné a z hľadiska odborného hodnotenia neprijateľné je, že na súhrnnom účte štátneho rozpočtu zrazu zistíme, že máme výnos 3,9 mld. Sk z prostriedkov úročenia zdrojov v Národnej banke Slovenska, ktoré sú alokované alebo pripravované na dôchodkovú reformu. Vážené dámy a páni, jednoznačne treba skonštatovať, že toto sú úplne exaktné príjmy, ktoré mali byť súčasťou príjmu štátneho rozpočtu, a nemôžeme 2 mesiace po rozpočtovom roku konštatovať, že je to neočakávaný alebo nepredpokladaný výnos. Vážené dámy a páni, podpredseda vlády a minister financií Slovenskej republiky vo svojom vyjadrení skonštatoval, že rozpočet sa sleduje v modernej európskej metodike a že sa uplatňuje princíp programového rozpočtovania. Súčasne minister financií pripustil, že ten neočakávaný 17-miliardový pozitívny vývoj v oblasti verejných financií môže súvisieť so zlým programovaním, resp. so zlým plánovaním. Vážené dámy a páni, pri tejto príležitosti je úplne legitímne, aby sme položili otázku, kto je zodpovedný za takéto rozpočtovanie, kto je zodpovedný za takéto plánovanie. Z hľadiska metodiky rozpočtu i vo väzbe na zákon o rozpočtových pravidlách je absolútne neakceptovateľné, aby začiatkom druhej polovice minulého roku sme úpravou spotrebných daní naháňali predpokladaný výpadok. Pri tejto príležitosti treba veľmi jednoznačne zdôrazniť, že tento výpadok nezaplatil nikto iný ako občan Slovenskej republiky a spotrebiteľ prostredníctvom spotrebných daní. Čuduj sa svete, 2 mesiace po rozpočtovom roku hodnotíme vývoj s prekvapením, že deficit verejných financií je takmer o 17 mld. korún menší, ako sa očakávalo. Pri tejto príležitosti by som chcel zdôrazniť, že to je principiálne a zásadné profesionálne zlyhanie ľudí, ktorí za rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky zodpovedajú. Myslím si, že pri tejto príležitosti nemusím pripomínať, že zásadnú odbornú, ale aj politickú zodpovednosť za to nesie podpredseda vlády Slovenskej republiky. Vážené dámy a páni, o tých ďalších dôvodoch budeme spoločne dnes ešte diskutovať. Ale chcel by som zdôrazniť, že toto je vážna profesionálna chyba, a súčasne by som chcel zdôrazniť, že nie je to chyba ojedinelá. Vážené dámy a páni, niekedy v polovičke januára sme tí, ktorí sa tomu venujeme, získali informáciu, a nakoniec táto informácia bola aj zverejnená v médiách, že saldo zahraničnej obchodnej bilancie je o 7,9 mld. Sk lepšie, ako bolo pôvodne Štatistickým úradom vykazované. Mohli by sme skonštatovať opäť pozitívny výsledok, ale, vážené dámy a páni, do dnešného dňa nevie odborná verejnosť ani poslanci Národnej rady, kto je za túto chybu zodpovedný. Predpokladám, že významný podiel na tejto chybe z hľadiska vecnej kontroly jednotných colných deklarácií má colná správa. Pri tejto príležitosti by som vám ako poslancom Národnej rady chcel pripomenúť, že colná správa je bezprostredne pod riadením a gesciou ministra financií Slovenskej republiky. Pri tejto príležitosti mi dovoľte povedať ešte jednu veľmi dôležitú vec. Vážené dámy a páni, v modernej spoločnosti, do ktorej sa, samozrejme, Slovenská republika radí, a hlásime sa, že sme súčasťou moderného spoločenstva, majú najväčšiu cenu informácie. Tieto informácie majú mimoriadne veľkú cenu za predpokladu, že sú správne a že sú pravdivé. Vážené dámy a páni, na tomto príklade som uviedol, že informácie, ktoré poskytuje Štatistický úrad v spolupráci aj s colnou správou, nie sú ani správne, ani pravdivé. Dámy a páni, skupina poslancov Národnej rady sa preto rozhodla podať návrh na vyslovenie nedôvery ministrovi financií Slovenskej republiky. Prílohou návrhu je aj návrh na uznesenie k návrhu skupiny poslancov Národnej rady na vyslovenie nedôvery podpredsedovi vlády Ivanovi Miklošovi. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.)