Kéry, Marián, poslanec NR SR (2023-06-14):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Vážený pán predseda vlády, členovia vlády, panie poslankyne, páni poslanci, hneď na úvod začnem takou polemikou. Vedel by som si predstaviť, že by sme tu mali vládu Zuzany Čaputovej, respektíve úradnícku vládu vtedy, keď vláda Eduarda Hegera skončila, bola jej Národnou radou Slovenskej republiky vyslovená nedôvera. Takáto vláda mala vzniknúť hneď niekedy v januári s jediným cieľom, aby pripravila Slovenskú republiku a doviedla ju k predčasným parlamentným voľbám, ktoré sa mali konať najneskôr niekedy v júni, teda v mesiaci, ktorý tu máme teraz. Ale ona sa teraz snaží získať dôveru a voľby tu máme až 30. septembra, takže toto je veľmi nelogický krok. Vo svojom vystúpení sa budem venovať zahraničnej politike. Mrzí ma, že tu nie je pán minister zahraničných vecí a európskych záležitostí, pán Wlachovský, na druhej strane oceňujem, že sme zviedli veľmi kvalitnú diskusiu na rokovaní zahraničného výboru. Začnem tým, čo máme spoločné, a to je určite naša účasť, naše členstvo v Európskej únii a v Severoatlantickej aliancii. Dokonca v našom programe, ktorý sme nazvali Návrat suverenity do slovenskej zahraničnej politiky, hovoríme o tom, že členstvo v Európskej únie si zaslúži osobitnú ochranu. Nikdy sme neskĺzli na tému populizmu, že by sme sa snažili získať nejaké politické body tým, že by sme nabádali na vystúpenie Slovenskej republiky či už z Európskej únii alebo Severoatlantickej aliancie, ale na druhej strane, dámy a páni, v prípade, že na pôde Európskej únie alebo Severoatlantickej aliancii sú prijímané rozhodnutia, ktoré jasným spôsobom idú proti našim národným, dokonca národnoštátnym záujmom, tak našou povinnosťou je ohlásiť sa a nebyť ticho. A minulá vláda Eduarda Hegera bola jasným dôkazom toho, že sme so sklonenou hlavou prijímali viacero rozhodnutí, ktoré boli proti našim národným záujmom. Pre Slovenskú republiku ako malý štát počtom obyvateľov i rozlohou je veľmi dôležité dodržiavanie či nedodržiavanie medzinárodného práva. Áno. Zhodujeme sa v tom, že 24. februára 2022 Ruská federácia vojenskou agresiou voči Ukrajine hrubým spôsobom porušila medzinárodné právo. Ale na druhej strane my hovoríme, že príčiny a prapôvod tohto konfliktu treba hľadať v roku 2014, kedy bol legitímne zvrhnutý prezident Janukovič, ktorý si musel zachrániť holý život tým, že musel utiecť z krajiny a že tam začali ďalšie problémy voči rusky hovoriacej menšine, ale nechcem odbočiť. Chcem sa venovať porušeniu medzinárodného práva. Viete, len mne sa zdá, že my na Slovensku máme selektívny prístup k dodržiavaniu a nedodržiavaniu medzinárodného práva. Spomeňme si na inváziu koalície Spojených štátov a Veľkej Británie do Iraku. Čo tvrdili? Že Saddám Husajn vlastní zbrane hromadného ničenia. To bola hlavná zámienka na inváziu. A čo sa stalo? Žiadne zbrane hromadného ničenia sa nenašli. Takže išlo o hrubé porušenie medzinárodného práva. Takisto bombardovanie bývalej Juhoslávie bez mandátu Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov a následne vznik Kosova boli v rozpore s medzinárodným právom. Tí, ktorí dneska kritizujú Ruskú federáciu za Krym, za to, ako anektovala Doneck, Luhansk, Záporožie a Cherson, sa môžu hanbiť, pretože prapôvod treba hľadať pri vzniku Kosova. A koniec-koncov, či sa to niekomu páči alebo nie, ja som nedávno navštívil Irán a aj teroristický útok na generála Solejmániho, ktorý sa odohral na území Iraku zo strany Spojených štátov, bol takisto hrubým porušením medzinárodného práva. My musíme mať rovnaký prístup bez ohľadu na to, či medzinárodné právo porušuje Ruská federácia, Spojené štáty alebo Čína. Lebo selektívny prístup je veľmi a veľmi zlý. Čo sa týka povinných kvót. Poviem len toľko, že v minulosti, keď bol Robert Fico predsedom vlády, tak sa mu podarilo, že spojil predsedov vlád Vyšehradskej štvorky a jednoducho k povinnému prerozdeľovaniu migrantov nikdy nedošlo. Ako si predchádzajúca vláda vážila členstvo vo Vyšehradskej skupine? Začal to pán minister Korčok a absolútne v tom pokračoval minister zahraničných vecí a európskych záležitostí Káčer. My sme zvolili absolútne deštruktívny prístup k Vyšehradskej štvorke len kvôli tomu, že Maďarsko malo iný pohľad na vojnový konflikt na Ukrajine. Ale veď sú tak dôležité témy, ktoré nás spájajú, že je veľmi dôležité, aby sme pokračovali a prehlbovali túto spoluprácu. Veď my sme predsedajúcou krajinou V4 a stalo sa, že okrem toho deštruktívneho prístupu a prístupu útlmu sa stalo to, že predsedovia vlád Vyšehradskej štvorky sa prestali stretávať pred zasadnutiami samitov Európskej únie. Toto je veľmi zlá cesta a poprosil by som pána ministra zahraničných vecí a európskych záležitostí Wlachovského, aby zvážil, ako sa Slovensko postaví k spolupráci k V4, je na veľmi zlej ceste momentálne a verím, že už to ani horšie nemôže byť a že sa z tejto cesty Slovenská republika otočí. Viete, čo nás najviac v strane SMER – sociálna demokracia odlišuje od súčasných postojov novovzniknutej vlády alebo aj tej predchádzajúcej, je náš konzistentný postoj k dodávke zbraní na Ukrajinu. My sme za to, aby sme pomáhali humanitárne. Postarali sme sa o utečencov, ktorí potrebovali našu pomoc a prišli na územie Slovenska. Viacerí tu aj zostali. Ich deti môžu chodiť do školy. Pomáhali sme viacerým nájsť si prácu. Toto všetko vítame. Dokonca hovoríme áno aj európskym ambíciám Ukrajiny, ale tu sa pristavím a poviem, že doba, kedy štáty boli prijímané do Európskej únie z politických dôvodov, je dávno za nami. Dneska musíte splniť tvrdé kritéria. Akoby k tomu došli trebárs štáty západného Balkánu, ktorí, ktoré roky čakajú a chceli by byť súčasťou Európskej únie. Takže môžme pomôcť Ukrajine, ale zároveň im nedávajme falošné nádeje, pretože musí nám byť všetkým jasné, že Ukrajina ešte dlhé roky nemôže vstúpiť pre tieto tvrdé predvstupové kritéria. A čo nás opäť veľmi rozdeľuje, je názor, že treba Ukrajine pomôcť aj v ambíciách vstúpiť do Severoatlantickej aliancie. Dámy a páni, ja som teraz dostal list, ktorý vyzýva predsedov zahraničných výborov, aby svojím podpisom podporili ambície Ukrajiny byť súčasťou Severoatlantickej aliancie. Som veľmi rád, že tam nie sú podpisy predsedov zahraničných výborov z Maďarska, ale napríklad ani z Rakúska. To, že to podpísali českí a poľskí predsedovia zahraničných výborov, ma neprekvapuje. Môj podpis tam nenájdete. Jednoducho ak Ukrajina by vstúpila do Severoatlantickej aliancie, tak je to prilievanie oleja do ohňa eskalácia napätia, dokonca si dovolím tvrdiť, že sa v tej chvíli ocitneme v tretej svetovej vojne, pretože viete, čo hovorí článok 5 o tom, ak je napadnutý jeden, jedna z členských krajín Severoatlantickej aliancie, že jej ostatní kolegovia musia prísť na pomoc. Toto absolútne odmietam, toto sú dve zásadné témy, ktoré odlišujú SMER – slovenskú sociálnu demokraciu od názorov v drvivej väčšine politických strán na Slovensku vrátane HLAS-u, sociálna demokracia. Sme proti dodávkam zbraní a problém riešenia na Ukrajine treba hľadať naozaj diplomatickou a mierovou cestou. Chcem ešte načať jednu tému, a to je naša zahraničná služba. Chcem povedať, že Slovensko má veľké množstvo veľmi kvalitných diplomatov. Žiaľ, naša zahraničná služba je dlhodobo poddimenzovaná, či už finančne alebo personálne. Ekonomická diplomacia sa nemôže porovnávať so štátmi ako je Česká republika, Poľsko, Maďarsko, Rakúsko. Treba v tomto naozaj zvýšiť dynamiku. A posledná vec. Povedal som, že máme diplomatov veľmi šikovných, ale na druhej strane máme rovných a rovnejších. Bývalo zvykom, že diplomati sa nevyjadrovali k domácej politickej scéne a tomu, čo sa deje, ale dve výnimky a veľmi veľké výnimky boli či to bol, či to bol veľvyslanec Káčer, ktorý pôsobil v Budapešti alebo v Prahe, alebo pán Ondrejčák, ktorý teraz pôsobí v Spojenom kráľovstve. Myslím si, že diplomati sa nemajú čo venovať domácej politickej scéne a nemajú mať politické vyjadrenia. O to chcem poprosiť pána ministra zahraničných vecí a európskych záležitostí pána Wlachovského. Ďakujem za pozornosť.