M. Číž, poslanec: (2003-09-22):
Pri zriaďovaní orgánu verejnej moci najpodstatnejšiu úlohu musí zohrať domáce prostredie, teda stav, ktorý sa zamýšľa odstrániť, ako aj stav v dôsledku zriadenia nového orgánu verejnej moci môže nastať. Súdna rada konštatuje, že zriadenie Špeciálneho súdu v intenciách vládneho návrhu zákona nejaví znaky koncepčného riešenia. Podľa návrhu zákona sa zriaďuje Špeciálny súd so sídlom v Bratislave s tým, že Špeciálny súd rozhoduje v senátoch. Z návrhu zákona nie je zrejmé, koľko senátov sa zamýšľa vytvoriť na Špeciálnom súde, ani počet sudcov, ktorí budú pôsobiť na Špeciálnom súde. Zriadením Špeciálneho súdu sa obmedzí pôsobnosť všeobecných súdov Slovenskej republiky, lebo z ich pôsobnosti sa vyjme rozhodovanie o trestnej činnosti držiteľov verejnej moci. Špeciálny súd v dôsledku pôsobnosti rozhodovať o každej, teda aj o banálnej trestnej činnosti, sa ľahko môže stať preťažený, nespôsobilý plniť svoju proklamovanú úlohu boja proti korupcii. Špeciálnosť špeciálneho súdu sa má zakladať na výberovom personálnom obsadení. Tým sa spochybňuje a de facto popiera odborná rovnocennosť sudcov všeobecných súdov. Zároveň sa vytvára právne ničím neobmedzená možnosť voluntarizmu pri ustanovovaní sudcov Špeciálneho súdu, a to dokonca aj tak, aby špeciálni sudcovia súdili v súlade so želaniami a objednávkami celkom rozdielnymi od zámeru, kvôli ktorému sa má Špeciálny súd zriadiť. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že Slovensko má zlú historickú skúsenosť so zneužitím súdnictva na vykonštruované, politicky motivované spory, a to už z 50. rokov minulého storočia. Ústavné zákazy zriadenia špeciálnych súdov nie sú prejavom voluntarizmu ani nesprávneho chápania problematiky boja s organizovanou trestnou činnosťou. Špeciálny súd predstavuje riešenie, ktoré je problematické z hľadiska demokratickej formy vlády. Špeciálny súd sa ľahko môže premeniť na prostriedok narušenia deľby moci a jej koncentrácie v jednom štátnom orgáne či dokonca v rukách jednej osoby. Preto má zásadný význam určenie pôsobnosti špeciálneho súdu a zavedenie jednoznačných záruk, ktoré vylúčia možnosť zneužitia Špeciálneho súdu na koncentráciu moci a na presadzovanie partikulárnych záujmov. Vládny návrh zákona o zriadení Špeciálneho súdu nespĺňa základnú požiadavku, ktorú musí splniť každý Špeciálny súd, ak má byť legitímnym orgánom demokratického a právneho štátu. Článkom 7 vládneho návrhu sa do zákona č. 141/1961 o trestnom konaní súdnom vkladá § 15a, ktorý vymedzuje právomoc Špeciálneho súdu. Ustanovením § 15a ods. 1 sa zakladá právomoc Špeciálneho súdu nad radom ústavných činiteľov a ďalších držiteľov verejnej moci počas výkonu funkcie, konkrétne § 15a, ods. 3. Špeciálny súd by mal rozhodovať o všetkých trestných činoch týchto osôb. Tým sa vylučuje pôsobnosť všeobecných súdov vo vzťahu k držiteľom verejnej moci. Pôsobnosť špeciálneho súdu je určená podľa princípu personality, ktorý patril k znakom určenia právomoci súdnej moci za feudalizmu. Návrat z organizácie súdnictva do obdobia feudalizmu sa dá sotva zdôvodniť argumentmi, ktoré si možno predstaviť, s primeranou dávkou zdravého rozumu. Predložený vládny návrh zákona nie je konzistentný s demokratickou formou vlády. Neustanovuje primerane spoľahlivé záruky zneužitia právomoci Špeciálneho súdu na presadzovanie politických záujmov. Vážené dámy, vážení páni, po celý čas nešlo ani o jeden môj citát, ale išlo o stanovisko Súdnej rady Slovenskej republiky. Pravdu poviem, ako som sa s tým zoznámil, sám som sa na niektoré veci začal inak pozerať a myslím si, že toto stanovisko ma upozornilo aj na isté špecifické momenty, ktoré sme si možno v rámci toho bežného prerokovania a bežnej parlamentnej praxe nevšimli. Je pravda, že v druhom čítaní už návrhy na dopracovanie nemožno dávať, ale v každom prípade je potrebné, aby sme sa pri schvaľovaní tejto právnej normy minimálne s týmito výhradami vyrovnali. K niektorým veciam sa pravdepodobne vyjadrí pán minister, v každom prípade však nie je možné podľa existujúceho znenia a presahuje to moje kapacity osobné, aj mojich kolegov, aby sme v krátkom čase prerokúvaním v rámci druhého čítania mohli nájsť vhodné právne inštitúty, ktoré výrazne obmedzia riziká, o ktorých som doteraz hovoril. Som však presvedčený, že zákon v tejto podobe vyjadruje stav, kde riziká jednoducho prevažujú a že za daných okolností, aj keď si viem predstaviť našu povinnosť hľadať mechanizmy na to, aby sme mohli do prostredia, ktoré je kontaminované - a dosť výrazne - organizovaným zločinom, a že na druhej strane rovnako potrebujeme aj právnu úpravu, ktorou môžeme naozaj postupovať za istých okolností špeciálnym spôsobom aj voči ústavným činiteľom, že takto predložený návrh nie je dostatočne komplexný na to, aby sa stal súčasťou právneho poriadku a splnil navrhovaný cieľ. Z tohto dôvodu mi dovoľte na záver odporúčanie, aby som vám v súlade so stanoviskom Súdnej rady odporučil, aby sme tento návrh neschválili v druhom čítaní a neposunuli ho do tretieho čítania. Ďakujem. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: V rozprave ďalej vystúpi pán poslanec Drgonec. J. Drgonec, poslanec: Dámy a páni, prichádzam vraziť nôž do chrbta doktorovi Čížovi, lebo vo všeličom s ním viem bez ďalšieho súhlasiť. Skutočne, Špeciálny súd je veľmi, veľmi výrazný atyp z hľadiska porovnávacieho ústavného práva a skôr platí, že štáty sa bránia vytváraniu Špeciálnych súdov, než aby ich bez ďalšieho zavádzali, ale pretože súhlasím s tvrdením doktora Číža, že predložený návrh má nedostatky, prichádzam pred vás prezentovať pozmeňujúce návrhy k predloženému návrhu. Modelovo ide o to, aby sa vytvorili väčšie právne záruky nezneužitia Špeciálneho súdu alebo úradu špeciálnej prokuratúry na politické účely, pretože nesporne aj taká možnosť naloženia s týmito orgánmi by bola. Za účelom vytvorenia záruk, že nedôjde k zneužitiu Špeciálneho súdu a Úradu špeciálnej prokuratúry na iné účely, než je boj s organizovanou trestnou činnosťou istého stupňa závažnosti, navrhujem spolu so skupinou poslancov vytvorenie takého režimu, ktorý by vylučoval možnosť obsadzovania Špeciálneho súdu a špeciálnej prokuratúry ľuďmi, ktorí nie sú sudcovia alebo nie sú prokurátori, čiže inak povedané, ide tu o obmedzenie možnosti prípadných politických nominácií na tieto posty. Okrem toho pozmeňujúci návrh zahŕňa niekoľko ďalších v podstate drobností slúžiacich alebo zameraných na právnotechnické vylepšenie textu. Teda pozmeňujúci návrh vyzerá takto. Po prvé, v názve zákona sa za slová „o zriadení Špeciálneho súdu“ vkladá „a Úradu špeciálnej prokuratúry“. V tomto prípade ide o taký názov zákona, ktorý na prvý pohľad bude vyjadrovať celý rozsah problematiky, ktorá je predmetom úpravy zákona. V bode 2 navrhujeme v článku 2, bod 3 sa v § 19b odsek 2 vypúšťa posledná, teda tretia veta. Táto veta znie: „Osobitný zákon môže ustanoviť, v ktorých veciach môže rozhodnúť aj zamestnanec súdu poverený sudcom.“ Ide o vetu, ktorá je nadbytočná, pretože je to splnomocnenie na inú úpravu nejakým ďalším zákonom. Ak kedykoľvek v budúcnosti dôjde k prijatiu zákona, ktorý by taký režim riešil, bude to úprava rovnocenná s tou úpravou, ktorá je daná týmto zákonom, ktorý by sme mali schváliť. Tretí pozmeňujúci návrh - v článku 2 v bode 11 sa vypúšťa časť vety za bodkočiarkou. Ide o úpravu, ktorá zavádza možnosť neobmedzeného, časovo neobmedzeného členstva v sudcovskej rade na Špeciálnom súde. Vo vzťahu k iným sudcovským radám, ktoré fungujú na všeobecných súdoch, je to neodôvodnené zvýhodňovanie členov sudcovských rád na Špeciálnom súde. Pozmeňujúci návrh číslo 4 - v článku 6, bode 1 prvá veta v odseku 3 znie: „Na Špeciálny súd možno prideliť len sudcu, ktorý vykonal justičnú skúšku, má aspoň 5 rokov sudcovskej praxe, dovŕšil vek 35 rokov a podľa vyjadrenia Národného bezpečnostného úradu podľa osobitného zákona je oprávnený oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami podľa stupňa utajenia Prísne tajné.“ Toto je jedno z tých ustanovení, ktoré má slúžiť na vytvorenie právnej záruky, že na Špeciálny súd bude ustanovený len človek, ktorý už sudcu robil alebo ktorý je sudcom. Pozmeňujúci návrh číslo 5 – v článku 6 bodu 19 v § 151c sa v odseku 1 nahrádza druhá veta, ktorá znie: „Pre výberové konanie na špeciálny súd sa použijú ustanovenia § 28, ods. 3 a 6.“ Tak ako je predložený návrh zákona, predpokladá použitie dvoch celých paragrafov, § 28 a § 29 na výberové konanie v rámci Špeciálneho súdu. To predovšetkým, pokiaľ ide o § 29, mohlo by sa hovoriť možno až o zmätočnej úprave, takže z hľadiska technického navrhujeme redukciu ustanovení zákona, ktoré by sa mali použiť primerane. Pozmeňujúci návrh číslo 6 - v článku 7 sa vkladá nový bod 23 a 24, ktorý znie, bod 23: V § 161 ods. 1 sa na konci pripája táto veta. „Vyšetrovanie a skrátené vyšetrovanie môže vykonávať aj určený prokurátor úradu špeciálnej prokuratúry, ktorý postupuje podľa ustanovení platných podľa tohto zákona pre vyšetrovateľa alebo policajný orgán a proti jeho rozhodnutiu je aj prípustná sťažnosť ako proti rozhodnutiu vyšetrovateľa alebo policajného orgánu, o ktorej rozhoduje orgán jemu bezprostredne nadriadený.“ Bod 24, v § 174 ods. 1 sa na konci pripája táto veta: „Ak vyšetrovanie alebo skrátené vyšetrovanie vykonáva určený prokurátor úradu špeciálnej prokuratúry, tento dozor vykonáva orgán jemu bezprostredne nadriadený.“ Ide tu o vytvorenie v podstate paralelnej vyšetrovacej možnosti pre prokurátora úradu špeciálnej prokuratúry. Je to opäť právna záruka pred prípadným zneužitím úradu špeciálnej prokuratúry a celého režimu špeciálneho vyšetrovania v tomto prípade asi skôr tým spôsobom, že by sa trestné stíhanie rozbehnúť nechcelo. Vytvára sa teda možnosť, že ak do veci nevstúpi ministerstvo vnútra a jeho štruktúry, vyšetrovanie môže viesť aj prokurátor úradu špeciálnej prokuratúry. Napokon pozmeňujúci návrh číslo 7, v článku 10 bode 4 sa v § 24a ods. 1 vypúšťa písmeno c) a v § 24b ods. 3 sa vypúšťa písm. b). Ide tu o otázku kvalifikácie a praxe špeciálneho prokurátora alebo prokurátora úradu špeciálnej prokuratúry. Je to o tej podmienke, aby prokurátorom úradu špeciálnej prokuratúry mohol byť len človek, ktorý má prax prokurátora. Toľko k pozmeňujúcim návrhom. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk). Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. Faktická poznámka pán poslanec Číž.