R. Bauer, poslanec: (2008-09-12):
Chcem povedať najprv, že táto novela má niekoľko pozitív, niektoré už tu boli spomenuté, ale má pre mňa aj niekoľko otáznikov, tak ich chcem stručne vymenovať. V prvom rade pozitíva sú, že rozdelenie právomocí medzi mestom, mestskými časťami je v zákone. Keď je to len v štatúte, je to trošku horšia situácia. Pokiaľ je to tak, že to všetci prijímajú, je to v zákone, tak je to lepšie. Napriek tomu, je to ako keby len čiastočné riešenie, že zvyšok urobí sa v štatúte. Druhým pozitívom je zníženie počtu poslancov na obidvoch úrovniach, lebo vlastne už celé Slovensko má nižší počet poslancov. A Bratislava je v tomto už posledná. Po tretie to je to, že doplnené sú paragrafy o hlavnom architektovi. Myslím si, že je to tiež pozitívum, zvlášť na ten vývoj, ktorý v Bratislave bol, keď bol zrušený Útvar hlavného architekta. Po štvrté, že je tam zadefinované, ako hovoril aj pán kolega Minárik, že Bratislava je obcou, mesto je obcou alebo teda tam vykonáva územnú samosprávu patriacu obci, je to vlastne, dá sa povedať, to isté. Ale otázniky, ktoré sú pre mňa v tejto novele. Je to samostatná kapitola o štátnom rozpočte. Už to tu spomínali viacerí. Myslím si, že to nie je dobrá idea. Naozaj byť v akejsi politickej diskusii, ktorá každoročne je pri štátnom rozpočte, aby do toho bola zahrnutá aj Bratislava, to nie je dobré. Naopak, si myslím, že dá sa nájsť systém alebo cez koeficienty doplniť tie finančné prostriedky, ktoré Bratislava ako hlavné mesto potrebuje, navyše z toho dôvodu, že plní funkcie hlavného mesta, že je možné systémovo nájsť dostatok finančných prostriedkov na to. Po druhé, schvaľovanie štatútu, taký mechanizmus, ako je navrhnutý, to tu ešte dnes nebolo spomenuté, si myslím, nie je logické, pretože dávať právomoc mestským častiam alebo zavádzať akési kvázi veto, to nemá logiku. Pokiaľ mestské časti, poslanci, starostovia majú možnosť zúčastniť sa prípravy toho štatútu, ktorý je schvaľovaný kvalifikovanou väčšinou, tak nie je dôvod na to, aby ešte bol raz ako keby schvaľovaný v prípade nesúhlasu kvalifikovanou väčšinou zo všetkých poslancov mestského zastupiteľstva. A to je mechanizmus, ktorý je, dá sa povedať, neznámy a, myslím si, nelogický. Po tretie, sú tam také drobnosti, ako mestská rada má koordinujúcu funkciu mestských častí. Čo to znamená? To je potrebné vysvetliť alebo proste rozviesť, doplniť v tom zákone to, čo tým autor vlastne myslel, alebo takéto odstavce v tých prechodných ustanoveniach, čo je dôvodom zmeny rozdelenia rozpočtových príjmov, to má byť predsa v dôvodovej správe, a nie ako samostatný odsek paragrafu, čo je dôvodom zmeny rozdelenia, to tam absolútne podľa mňa nepatrí. A pridám sa ku kolegovi Minárikovi, že toto je veľmi nešťastné riešenie, čo je v prechodných ustanoveniach, že sa zafixuje akési rozdelenie finančných prostriedkov medzi mesto a mestské časti s tým, že platí až do schválenia štatútu. Ale teoreticky, čo keď nebude ten štatút schválený alebo bude sa dlho ťahať, niekoľko rokov, a ukáže sa, že toto je nevyhovujúce, že na tie úlohy, ktoré má plniť mesto, tak nemá dostatok pri tomto fixnom rozdelení prostriedkov a dostatok peňazí alebo, opačne, že to, čo je určené pre mestskú časť zo zákona a z existujúceho štatútu, že nestačí, ak to nie je možné zmeniť len zase zmenou zákona? Toto je veľmi nedobrá idea. A myslím si, že mechanizmus, ktorý od začiatku v zákone, ktorý dáva právomoc mestským poslancom na to, aby určili rozpočet na každý rok, je dostatočný, tam je potrebné vyargumentovať a určiť rozdelenie finančných prostriedkov. Ďakujem pekne za pozornosť.