Lipšic, Daniel, poslanec NR SR (2015-12-08):
K čl. XI (zákon č. 297/2008 Z. z.): Zneužívanie finančného systému, pardon. K čl. XIII (zákon č. 39/2011 Z. z.): Cieľom navrhovanej právnej úpravy je precizovať doteraz platnú právnu úpravu regulujúcu pôsobnosť Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky na úseku kontroly, vývozu, prepravy a sprostredkovania položiek s dvojakým použitím a jeho kompetenciu poskytovať údaje z evidencie a registrov vedených podľa tohto zákona, t. j. z evidencie žiadostí o povolenie na vývoz, prepravu a sprostredkovateľské služby týkajúcich sa položiek s dvojakým použitím, registra vývozcov položiek s dvojakým použitím, evidencie sprostredkovateľov vývozu položiek s dvojakým použitím, evidencie udelených a zrušených povolení na vývoz, prepravu a vykonávanie sprostredkovateľských služieb týkajúcich sa položiek s dvojakým použitím v Slovenskej informačnej službe ako subjektu týmto zákonom oprávnenému vykonávať kontrolu na uvedenom úseku. Navrhované precizovanie v pôsobnosti Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky v uvedenom rozsahu považujeme za dôvodné v nadväznosti na efektívne plnenie úloh Slovenskej informačnej služby v rozsahu ustanovenom osobitnými predpismi na úseku ochrany ústavného zriadenia, vnútorného poriadku a bezpečnosti štátu vrátane boja proti terorizmu. K čl. XIV (zákon č. 351/2011 Z. z.): Ide o väzbovú zmenu na novonavrhované znenie § 76 ods. 4 a 5 zákona o Policajnom zbore. V tejto súvislosti volí predkladateľ techniku, ktorou preformuluje celý odsek, nakoľko rovnakou technikou bola vykonaná zmena dotknutého ustanovenia aj v tlači 1714, resp. v zákone, ktorým sa na účely Trestného zákona ustanovuje zoznam látok s anabolickým alebo iným hormonálnym účinkom a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, ktorý nateraz nebol vyhlásený v Zbierke zákonov, resp. k dnešnému dňu nie je známa informácia o jeho podpise prezidentom. K čl. XV (zákon č. 404/2011 Z. z.): K bodom 1 až 3: Pri vycestovaní cez vonkajšiu hranicu sa navrhuje doplnenie povinnosti pre občana Únie mať platný preukaz totožnosti alebo platný cestovný pas a pre rodinného príslušníka občana Únie mať platný cestovný pas. Táto úprava vyplýva aj z čl. IV smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES o práve občanov Únie a rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov. V nadväznosti na doplnenie § 7 sa navrhuje povinnosť policajného útvaru zamietnuť vycestovať cez vonkajšiu hranicu občanovi Únie alebo rodinnému príslušníkovi občana Únie, ktorý sa nepreukáže platným preukazom totožnosti alebo platným cestovným pasom, alebo rodinnému príslušníkovi občana Únie, ak sa nepreukáže platným cestovným pasom. Domovské krajiny Únie odoberajú cestovné doklady osobám, u ktorých je podozrenie, že sa v zahraničí zúčastnia bojovej alebo inej činnosti v prospech organizovanej ozbrojenej skupiny, čím sa snažia zabrániť ich vycestovaniu do tretích krajín. Napr. Spolková republika Nemecko začala vydávať nové náhradné identifikačné doklady za účelom zabrániť neoprávnenému cestovaniu tzv. zahraničných bojovníkov. Pôvodné cestovné pasy alebo identifikačné karty sú takýmto osobám odoberané. Náhradný identifikačný doklad slúži len na preukazovanie totožnosti na území Spolkovej republiky Nemecko a neoprávňuje jeho držiteľa vycestovať z krajiny. Navrhovaná právna úprava tiež umožní zabrániť vycestovaniu tzv. zahraničného teroristického bojovníka aj v prípade, ak má cestovný doklad a sú relevantné informácie, že sa táto osoba plánuje zúčastniť bojov pod záštitou zločineckej organizácie konajúcej v rozpore s medzinárodným právom alebo bude inak takéto organizácie podporovať. Policajný útvar týmto osobám tiež zamietne vycestovať, ak je to nevyhnutné na ochranu práv a slobôd iných. K bodu 4: Navrhuje sa rozšíriť možnosť udeliť trvalý pobyt na neobmedzený čas z dôvodu bezpečnostných záujmov aj na základe žiadosti Vojenského spravodajstva, nielen na základe žiadosti Slovenskej informačnej služby, ako je tomu v súčasnosti. K bodu 5: Z doteraz platnej právnej úpravy vyplýva povinnosť leteckého dopravcu poskytnúť policajnému útvaru na jeho žiadosť údaje o cestujúcich, ktorých prepravuje na územie Slovenskej republiky cez vonkajšiu hranicu. Cieľom navrhovanej právnej úpravy je rozšíriť okruh subjektov, ktorými je letecký dopravca povinný predmetné údaje poskytovať, o Slovenskú informačnú službu a zabezpečiť tak podmienky na realizáciu povinnosti každého členského štátu ustanovenú v čl. 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii a v čl. 72 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Je nevyhnutné, aby štátny orgán zodpovedný za ochranu ústavného zriadenia, vnútorného poriadku a zabezpečovanie bezpečnosti Slovenskej republiky disponoval všetkými relevantnými informáciami, u ktorých existuje odôvodnený predpoklad, že prispeje k plneniu jeho zákonom vymedzených úloh. Údaje o cestujúcich, ktorými leteckí dopravcovia disponujú, môžu výraznou mierou pomôcť predovšetkým v boji proti legálnym hrozbám, ktorými sú najmä organizovaný zločin, špionáž a terorizmus, vrátane jeho podpory, nakoľko vo svojej podstate poskytuje informácie o pohybe osôb cez vonkajšiu hranicu schengenského priestoru. Z uvedeného dôvodu sa navrhuje ustanoviť povinnosť leteckého dopravcu poskytnúť predmetné údaje aj vo vzťahu k Slovenskej informačnej službe. K bodu 6: Vychádzajúc z doterajšej právnej úpravy, podľa ktorej má letecký dopravca povinnosť informovať cestujúceho o poskytnutí vyššie uvedených údajov, s prihliadnutím na zabezpečenie efektívnej ochrany Slovenskej republiky a jej občanov sa navrhuje osobitný postup – (kýchnutie v sále), na zdravie – v súvislosti s notifikačnou povinnosťou o poskytovaní údajov vo vzťahu k Slovenskej informačnej službe, a to ustanovením zákonnej výnimky spočívajúcej v tom, že ak ide o poskytnutie údajov Slovenskej informačnej službe, letecký dopravca nebude túto skutočnosť cestujúcemu oznamovať. K čl. XVI (účinnosť): Navrhuje sa, aby zákon nadobudol účinnosť 1. januára 2016. Ja som zatiaľ prečítal návrh zákona, ako prišiel na vládu, to si isto všetci všimli, teraz by som prešiel plynulo k verzii, ktorú sme dostali ako tlač do Národnej rady. Nie je rovnaká. Práve vidíte, tam došlo k niektorým zmenám, aby som bol konkrétny, napr. vláda, podľa mňa v tomto ešte celkom rozumne, vypustila pri zákone o Vojenskom spravodajstve, v bode 12 je to, myslím, že čl. V, áno. Celý vlastne bod 12, to znamená všetky inštitúcie, ktoré súvisia s nakladaním s majetkom štátu a s OFP (s osobitnými finančnými prostriedkami), čiže... Ale keďže už sa čas napĺňa, tak budem len čítať dôvodovú správu. Všeobecná časť dôvodovej správy už vládneho návrhu (tlač 1858). A môžme teraz sa snažiť nájsť tie rozdiely, ktoré boli v pôvodnej verzii a ktoré sú v tejto. Dôvodová správa. A. Všeobecná časť. Vláda Slovenskej republiky predkladá na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (ďalej len „návrh zákona“.) Návrh zákona bol vypracovaný na základe uznesenia Bezpečnostnej rady Slovenskej republiky 25. novembra 2015 a uznesenia vlády Slovenskej republiky z toho istého dňa. Návrh zákona ďalej vychádza z Národného akčného plánu boja proti terorizmu na roky 2015 až 2018, schválený uznesením vlády Slovenskej republiky č. 213 zo dňa 9. apríla 2015. Cieľom návrhu zákona je zefektívniť boj proti terorizmu vytvorením legislatívnych predpokladov v oblasti získavania informácií, rozšírením možnosti využívať opatrenia preventívnej povahy a v neposlednom rade úpravu vyvodzovania trestnej zodpovednosti v prípade stíhania trestných činov terorizmu vrátane s tým súvisiaceho trestného konania. Právna úprava boja proti terorizmu má prierezový charakter a vychádza z medzinárodných zmlúv, na ktoré nadväzuje vnútroštátna právna úprava. Vnútroštátna legislatíva týkajúca sa boja proti terorizmu zahŕňa zákon č. 460/1992 Zb. Ústava Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov, zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov a zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov, zákon č. 256/1998 Z. z. o ochrane svedka a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 297/2008 Z. z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o ochrane pred financovaním terorizmu a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov, zákon č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu v znení neskorších predpisov, zákon č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákon č. 321/2002 Z. z. o ozbrojených silách Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 198/1994 Z. z. o Vojenskom spravodajstve v znení neskorších predpisov, zákon č. 190/2003 Z. z. o strelných zbraniach a strelive a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 45/2011 Z. z. o kritickej infraštruktúre, zákon č. 144/2013 Z. z. o obchodovaní s určenými výrobkami, ktorých držba sa obmedzuje z bezpečnostných dôvodov a ktorým sa mení zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov, zákon č. 39/2011 Z. z. o položkách s dvojakým použitím a o zmene a doplnení zákona č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch, zákon č. 58/2014 Z. z. o výbušninách, výbušných predmetoch a munícii a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 392/2011 Z. z. o obchodovaní s výrobkami obranného priemyslu a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle, zákon č. 126/2011 Z. z. o vykonávaní medzinárodných sankcií, zákon č. 166/2003 Z. z. o ochrane súkromia pred neoprávneným použitím informačno-technických prostriedkov (zákon o ochrane pred odpočúvaním) v znení neskorších predpisov. Najvýznamnejšie multilaterálne medzinárodné zmluvy, ktoré upravujú oblasť boja proti terorizmu a ktorými je Slovenská republika viazaná: Dohovor o potláčaní protiprávneho zmocnenia lietadiel podpísaný v Haagu 16. decembra 1970, Dohovor o potláčaní protiprávnych činov ohrozujúcich bezpečnosť civilného letectva uzavretý v Montreale 23. septembra 1971, Dohovor o zabránení a trestaní trestných činov proti osobám požívajúcim medzinárodnú ochranu vrátane diplomatických zástupcov prijatý v New Yorku 14. decembra 1973, Medzinárodný dohovor proti braniu rukojemníkov prijatý v New Yorku 17. decembra 1979, Dohovor o fyzickej ochrane jadrových materiálov prijatý vo Viedni 3. marca 1980, Protokol o potláčaní násilných činov na letiskách slúžiacich medzinárodnému civilnému letectvu daný v Montreale 24. februára 1988, Dohovor o potláčaní protiprávnych činov proti bezpečnosti námornej plavby daný v Ríme 10. marca 1988, Rímsky protokol z roku 1988 o potláčaní protiprávnych činov proti bezpečnosti pevných plošín umiestnených na podmorskej plytčine daný v Ríme 10. marca 1988, Medzinárodný dohovor o potláčaní bombového terorizmu prijatý v New Yorku 15. decembra 1997, Medzinárodný dohovor o potláčaní financovania terorizmu prijatý v New Yorku 9. decembra 1999, Medzinárodný dohovor o potláčaní činov jadrového terorizmu prijatý v New Yorku 13. apríla 2005. Pre komplexnosť informácie je potrebné uviesť, že Národná rada Slovenskej republiky dňa 13. novembra 2015 schválila niekoľko vládnych návrhov zákonov, ktoré parciálne riešia aj problematiku boja proti najzávažnejším formám trestnej činnosti vrátane terorizmu. V prvom prípade ide o zákon o trestnej zodpovednosti právnických osôb (tlač 1715), ktorý zavádza trestnú zodpovednosť právnických osôb, a to aj za trestné činy zosnovania a podporovania teroristickej skupiny podľa § 297 a trestný čin terorizmus a niektoré formy účasti na terorizme podľa § 419. V druhom prípade ide o zákon, ktorým sa na účely Trestného zákona ustanovuje zoznam látok s anabolickým alebo iným hormonálnym účinkom a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 1714), ktorým sa do právneho poriadku zavádza nová skutková podstata trestného činu účasť na bojovej činnosti organizovanej ozbrojenej skupiny na území iného štátu (§ 419a Trestného zákona), rozširuje sa existujúca skutková podstata v § 419 o postihovanie financovania a podporovania páchateľov trestného činu terorizmu aj na ich aktivity, ktoré nie sú priamo spojené so samotným spáchaním trestného činu terorizmu, myslí sa tým napríklad financovanie bežných životných výdajov takýchto páchateľov alebo poskytovanie akýchkoľvek prostriedkov na účely ich bežného fungovania (tzv. day to day activities of individual terrorist). A v neposlednom sa nanovo upravuje získavanie a využívanie údajov o telekomunikačnej prevádzke na účely trestného konania, ako aj mimo trestného konania, a to v nadväznosti na nález Ústavného súdu Slovenskej republiky PL. ÚS 10/2014. V treťom prípade ide o zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov (tlač 1730), ktorým sa vymedzuje generálna kompetencia v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktorá sa zveruje do pôsobnosti Národného bezpečnostného úradu ako ústrednému orgánu štátnej správy pre kybernetickú bezpečnosť. Zákon zároveň v rámci spoločných úloh ministerstiev a ústredných orgánov štátnej správy umožňuje vecne príslušným autoritám pre kybernetickú bezpečnosť plnenie úloh v oblasti kybernetickej bezpečnosti v rámci svojej vecnej pôsobnosti. Vo štvrtom prípade ide o zákon o európskom ochrannom príkaze v trestných veciach, ktorým sa okrem iného vykonáva transpozícia smernice 2013/40/EÚ do právneho poriadku Slovenskej republiky, a to doplnením a rozšírením existujúcej trestnoprávnej úpravy v oblasti počítačovej kriminality. Smernica reflektuje Dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite z roku 2001, ktorý je na medzinárodnej úrovni považovaný za najkomplexnejšiu medzinárodnú normu, keďže poskytuje komplexný a ucelený rámec zahŕňajúci viaceré aspekty počítačovej kriminality. Počítačová kriminalita ako jedna z oblastí modernej kriminálnej činnosti, ktorej rozmach je sledovaný najmä v posledných rokoch v súvislosti s nástupom digitálneho veku, je súborom protiprávnych konaní, ktorých hlavným znakom je využívanie informačných technológií, najmä počítačov, na páchanie trestnej činnosti. Z hľadiska zhodnotenia súčasnej právnej úpravy v oblasti boja proti terorizmu je potrebné uviesť, že táto právna úprava zodpovedá historickým okolnostiam jej prijímania, t. j. reflektuje stav a vývoj aktuálny v čase jej prijímania. Tak ako je nezastaviteľný vývoj vo všetkých oblastiach ľudskej činnosti, je nevyhnutné, aby právna úprava vytvárajúca legálne rámce boja proti terorizmu reflektovala aktuálne vývojové trendy, a to najmä v oblasti preventívneho pôsobenia. Z tohto pohľadu možno súčasnú právnu úpravu vyhodnotiť ako nevyhovujúcu. Vo vzťahu k trestnoprávnej úprave vymedzujúcej skutkové podstaty trestných činov terorizmu predkladateľ považuje túto úpravu za postačujúcu, nakoľko reflektuje široké spektrum protispoločenskej činnosti a foriem konaní, a to aj v dôsledku vymedzenia osobitného motívu podľa § 140 písm. e). Z hľadiska hroziacej trestnej sankcie patrí právna úprava Slovenskej republiky k najprísnejším v európskom priestore, nakoľko v prípade trestného činu terorizmus a niektoré formy účasti na terorizme základná skutková podstata predpokladá uloženie trestu na dvadsať rokov a dvadsaťpäť rokov alebo trestu odňatia slobody na doživotie. Návrh zákona vychádza z premisy, že úspešnosť boja proti terorizmu je podmienená včasnou identifikáciou podozrivých aktivít a efektívnou a flexibilnou spoluprácou medzi bezpečnostnými zložkami v krajine, ako aj medzinárodnou spoluprácou spočívajúcou z veľkej časti v rýchlej výmene spravodajských informácií, čomu zodpovedajú zmeny v zákonoch upravujúcich pôsobnosť policajných zložiek a spravodajských zložiek. Najdôležitejším nástrojom boja proti terorizmu a radikalizácii je však prevencia a s ňou súvisiace aktivity, do ktorých je potrebné zapojiť široké spektrum spoločnosti a inštitúcií. Represívna a sankčná zložka boja proti terorizmu však nepochybne napomáha napĺňať základný cieľ, ktorým je ochrana jednotlivca a spoločnosti, preto návrh zákona súčasne modifikuje niektoré ustanovenia trestných kódexov. Okrem vyššie uvedených zákonov sú návrhom dotknuté aj ďalšie predpisy, a to zákony upravujúce výkon trestu odňatia slobody a výkon väzby s cieľom zabezpečiť výkon opatrení, ktorých cieľom je odhaľovanie teroristických hrozieb monitorovaním komunikácie odsúdených a obvinených osôb. Súčasne sa vykonáva úprava rozhodovania o väzbe v rámci úpravy európskeho zatýkacieho rozkazu. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky (de lege ferenda), ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a zákonmi a súčasne je v súlade s právom Európskych spoločenstiev a Európskej únie. Návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy, nebude mať vplyvy na podnikateľské prostredie, sociálne vplyvy ani vplyvy na životné prostredie a informatizáciu spoločnosti. B. Osobitná časť. K čl. I (Trestný zákon): K bodu 1: Navrhuje sa definičné vymedzenie pojmu „teroristické trestné činy“, v zmysle ktorého sa za trestné činy terorizmu považujú tieto trestné činy: založenie, zosnovanie a podporovanie teroristickej skupiny podľa § 297, terorizmus a niektoré formy účasti na terorizme podľa § 419, zločin spáchaný členom teroristickou skupinou (logicky sa vzťahuje aj na celú teroristickú skupinu) a zločin spáchaný z osobitného motívu podľa § 140 písm. e), t. j. spáchanie trestného činu v úmysle spáchať trestný čin terorizmu a niektorých foriem účasti na terorizme podľa § 419. Pojem „teroristické trestné činy“ bude použiteľný na základe tohto vymedzenia aj v iných zákonoch, napríklad Trestný poriadok, zákona o Policajnom zbore a tak ďalej. Sú tu rovnaké chyby, pán spravodajca, ako v tej pôvodnej dôvodovej správe. (Reakcia spravodajcu.) Toto je k čl. I bod 1, ale myslím, že tam budú aj ďalšie, že moc teda tam zmien nenastalo. K bodu 2: Navrhuje sa zvýšenie dolnej hranice trestnej sadzby, a teda aj sprísnenie postihu pri trestnom čine založenia, zosnovania a podporovania teroristickej skupiny podľa § 297 z osem na desať rokov trestu odňatia slobody, čím sa tento trestný čin dostáva do kategórie obzvlášť závažných zločinov (k tomu pozri § 11 ods. 3). K čl. II (Trestný poriadok): K bodu 1: Navrhuje sa úprava definície neopakovateľného úkonu, a to tak, že jeho obsah môže byť na inom zákone vymedzený inak. V tomto prípade je to navrhované znenie § 135 ods. 5. K bodu 2: Navrhuje sa upraviť možnosť, aby pri odhaľovaní, zisťovaní a usvedčovaní páchateľov trestných činov terorizmu mohla byť agentom aj iná osoba ako príslušník Policajného zboru ustanovená prokurátorom na návrh policajta alebo príslušníka Policajného zboru povereného ministrom vnútra Slovenskej republiky (rovnako ako v prípade korupcie). Pri trestných činoch terorizmu je odhaľovanie, zisťovanie a usvedčovanie páchateľa iným spôsobom podstatne sťažené, resp. účel trestného konania nemožno dosiahnuť inak. V špecifických prípadoch trestných činov terorizmu je použitie agenta z externého prostredia veľmi ťažko realizovateľné až nemožné, preto sa navrhuje, aby agentom v týchto prípadoch mohla byť aj iná osoba ako príslušník Policajného zboru alebo príslušník polície iného štátu. K bodu 3: Navrhuje sa rozšírenie pôsobnosti Špecializovaného trestného súdu aj o všetky trestné činy terorizmu. Podľa platného § 14 písm. i), j) a m) Trestného poriadku sa pôsobnosť Špecializovaného trestného súdu vzťahuje na trestný čin založenia, zosnovania a podporovania teroristickej skupiny, obzvlášť závažné zločiny spáchané teroristickou skupinou, ako aj na trestné činy súvisiace s týmito trestnými činmi. Nevzťahuje sa však na samotný trestný čin terorizmu a niektorých foriem účasti na terorizme podľa § 419 Trestného zákona. K pojmu „teroristické trestné činy“ pozri navrhovaný § 140b Trestného zákona. Nakoľko od pôsobnosti Špecializovaného trestného súdu sa odvádza aj pôsobnosť Úradu špeciálnej prokuratúry (k tomu pozri § 55b zákona č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre v znení neskorších predpisov) navrhovanou zmenou dôjde súčasne k rozšíreniu pôsobnosti Úradu špeciálnej prokuratúry aj na trestné činy terorizmu. V tejto súvislosti je potrebné poukázať na to, že platná právna úprava pôsobnosti okresných súdov v sídle kraja podľa § 16 ods. 1 písm. b) mení svoj význam v spojení s rozšírením pôsobnosti Špecializovaného trestného súdu o trestné činy terorizmu. Do pôsobnosti okresného súdu v sídle krajského súdu patrí okrem iného aj konať a rozhodovať o skutkoch spáchaných teroristickou skupinou. Podľa navrhovanej právnej úpravy Špecializovaný trestný súd bude rozhodovať o skutkoch, ktoré sú zločinmi a ktoré spáchala teroristická skupina. Podľa § 16 ods. 5 Trestného poriadku ustanovenia odsekov 1 až 4 sa nevzťahujú na trestné činy, ktoré patria do pôsobnosti Špecializovaného trestného súdu. Špecializovaný trestný súd vykonáva konania o trestných činoch patriacich do jeho pôsobnosti v prvom stupni. Trestný poriadok teda už v súčasnosti rieši prípadnú kolíziu právnej úpravy pôsobnosti Špecializovaného trestného súdu a okresných súdov v sídle kraja. Z uvedeného dôvodu však nie je potrebné meniť § 16 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku. Rozšírením pôsobnosti Špecializovaného trestného súdu sa tak v dôsledku § 16 ods. 5 Trestného poriadku zužuje rozsah agendy okresných súdov v sídle kraja. K bodom 4 a 5: Vo vzťahu k trestným činom terorizmu sa navrhuje upraviť možnosť súdu rozhodnúť o vzatí obvineného do väzby aj bez splnenia dôvodov upravených v § 71 ods. 1 písm. a) až c) Trestného poriadku. Súd pri rozhodovaní o väzbe obvineného z trestných činov terorizmu overí len základné podmienky väzby, t. j. či doteraz zistené skutočnosti nasvedčujú tomu, že skutok, pre ktorý bolo začaté trestné stíhanie, bol spáchaný, má znaky trestného činu a sú dôvodné podozrenia, že tento skutok spáchal obvinený. V bode 5 sa súčasne navrhuje doplnenie zákonných podmienok pre opätovné vzatie obvineného do väzby s odkazom na väzbu podľa odseku 2. K bodu 6: Navrhuje sa určenie osobitnej lehoty pre rozhodovanie predsedu senátu alebo v prípravnom konaní sudcu pre prípravné konanie o vzatí do väzby obvineného pre trestné činy terorizmu. Ustanovenie nadväzuje na súčasne navrhovanú ústavnú zmenu. K bodu 7: Navrhuje sa rozšírenie aplikácie § 76a o predĺžení väzby aj na trestné činy terorizmu, následkom čoho v trestnom konaní o trestných činoch terorizmu, ktoré nebolo možné pre obťažnosť veci alebo z iných závažných dôvodov skončiť do uplynutia celkovej lehoty väzby v trestnom konaní a prepustením obvineného na slobodu hrozí, že bude zmarené alebo podstatne sťažené dosiahnutie účelu trestného konania, môže súd rozhodnúť o predĺžení celkovej lehoty väzby v trestnom konaní na nevyhnutnú dobu, a to aj opakovane. Celková lehota väzby v trestnom konaní spolu s jej predĺžením však nesmie presiahnuť šesťdesiat mesiacov. K bodu 8: Legislatívno-technická úprava v súvislosti s bodmi 4 a 5; nakoľko je potrebná zmena väčšiny vnútorných odkazov, navrhuje sa nové znenie celého ustanovenia. K bodom 9 a 10: Navrhuje sa osobitný postup v súvislosti s možnosťami nahradenia väzby podľa § 80 a § 81 v prípade trestných činov terorizmu, a to viazaním na podmienku výnimočných okolností prípadu, rovnako ako u ostatných obzvlášť závažných zločinoch. K bodu 11: Rozširuje sa okruh rozhodnutí, kde podaná sťažnosť prokurátora má odkladný účinok, aj o sťažnosť proti rozhodnutiu o nevzatí do väzby obvineného z trestných činov terorizmu do väzby. Dobrý deň. (Reakcia ministra.) Vážený pán minister... (Reakcia ministra.) Prosím? (Reakcia ministra.) Už tu veľa ľudí nie je. A ja som nie s veľkou radosťou čítal celý návrh a dôvodové správy preto, ale prišlo mi absurdné – a už budem naozaj 10-15 minút maximálne –, aby pri tak závažných zmenách, ktoré sa navrhujú, na úvod prišiel minister poľnohospodárstva a potom minister zdravotníctva a potom podpredseda vlády pre eurofondy, to vo mne potvrdzuje, ako som už spomínal, že ide o marketingový ťah, ktorý nemá nič riešiť, ale len proste urobiť marketing okolo toho, ako bojujeme proti teroristom. A je mi to ľúto, lebo to je vážna vec. Spomeniem to aj pri novele ústavy. Ak ste si všimli, tak vy ste prijali pozmeňovací návrh pani poslankyne Žitňanskej, však to je vaše právo, samozrejme, ktoré ale, keďže rozširujete teroristické trestné činy v definícii Trestného zákona, ste si asi nevšimli, že jej návrh neumožňuje trojdňovú lehotu súdu na rozhodnutie, neumožňuje ju, a to znamená, že nieže zo šiestich by to išlo na tri dni, ale ide to ešte nižšie, pretože rozširujete trestné činy terorizmu alebo teroristické trestné činy aj na zločiny nielen obzvlášť závažné. Čiže považujem, teda ak ste chceli docieliť čo najvyššiu lehotu, tak ste minimálne mali tú trojdňovú lehotu na obzvlášť závažné zločiny rozšíriť aj na teroristické trestné činy. To, že ste to neurobili, aby sa prijal pozmeňovaní návrh MOST-u, len dokumentuje vecne, že nešlo o vecné riešenie, ale o politiku z vašej strany. A keď som si dnes prečítal vyjadrenie vášho premiéra, že preferuje po voľbách dvojkoalíciu, bolo mi všetko jasné. Nejde o vecnú otázku, ide čisto o otázku politickú. Ešte raz, ten pozmeňovací návrh vám neumožňuje ani trojdňovú sudcovskú lehotu, ktorú môj návrh umožňoval, a vy ste chceli dokonca šesťdňovú. Čiže je to, je to úplne absurdné, čo ste urobili. Dokazuje to, že nešlo o riešenie vecné, ale čisto, čisto politické, čo je mi, samozrejme, že ľúto, ale beriem na vedomie. Teraz k tomuto zákonu. Ja som to už spomínal v úvode, samozrejme, že vypúšťate to, čo súvisí s novelou ústavy, vypúšťate odkladný účinok sťažnosti prokurátora. A je tam ešte niekoľko pre mňa podľa mojej mienky závažných vecí, ktoré by som chcel zmieniť. Po prvé. Ako som už spomínal, neriešite vôbec situáciu, aby pri ďalšom trvaní väzby súd preskúmaval aj osobitné dôvody väzby, to znamená útekovej, kolúznej alebo preventívnej. Je to, napriek tomu, že ste tvrdili, že to tam je, v prvom čítaní, to tam nie je. A už som, nebudem sa opakovať, spomínal, že spoliehať sa na znalosti judikatúry, teda neriešiť to v zákone, vôbec nie. Zákon to bude umožňovať predlžovanie lehoty väzby len kvôli právnej kvalifikácii. Že nad rámec toho súdy budú to vedieť, je pri dnešnej činnosti súdov vo väzobných veciach, ktorú poznáme, je predstava podľa mňa nieže naivná, proste to tam malo byť premietnuté. Vy ste to zabudli, tak hľadáte teraz náhradné argumenty, kvôli čomu to tam nie je. Mrzí ma to. Ďalšia vec. Ja už som predložil pozmeňovací návrh ráno, tak ho nebudem znovu čítať. Pán minister Jahnátek určite ho preštudoval, aj keď sa k tomu nejako nevyjadril. Bod 17. Kvalifikácia svedeckej výpovede ako neopakovateľného úkonu a možnosť ju použiť v konaní pred súdom bez súhlasu procesných strán je vo flagrantnom rozpore s čl. 6 ods. 3 písm. d) dohovoru. V úplne flagrantnom! A už som to spomínal v piatok, že snaha vašich kolegov informačnej služby použiť prípad FIT proti Spojenému kráľovstvu v tejto veci je, ja som citoval to rozhodnutie, je, je zarážajúca a považujem ju za, za, za nepoctivú ako minimálne v tom, lebo to je prípad, ktorý sa týka úplne niečoho iného. A ak niečo znamená explicitné právo nechať vypočúvať svedkov proti sebe, tak to znamená, že má obvinený každý právo konfrontovať svedkov, ktorí ho usvedčujú. Vy v dôvodovej správe, ktorú som tu dnes čítal, uvádzate, že to budú výpovede svedkov, ktoré sú kľúčové pre vznesenie obvinenia. Teda následne sú kľúčové aj pre ďalšie štádiá trestného konania, aj pre uznanie viny. Vy, žiaľ, bolo by efektívne, keby to tak nebolo, ale to právo obvineného je. A vy ste bývalý predseda Advokátskej komory, čiže by vám malo záležať na tom, aby sa najelementárnejšie práva obhajoby, najelementárnejšie práva obhajoby rešpektovali. Vy ich navrhujete vypustiť, čo považujem za absurdné. Ďalej by som spomenul, to už tu bolo spomínané, vypínanie webu. Ja to považujem za, v princípe na jednej strane, oprávnenie, ktoré môže byť ľahko zneužiteľné, a na strane druhej ľahko obviniteľné! Pretože si zaregistrujem doménu niekde inde, nazvem ju www.alkaida.eu a už naše orgány nebudú mať šancu vypnúť tú webovú stránku. Čiže to tým riešime? Ixkrát sa stalo, že boli rôzne anonymné stránky na Slovensku, ktoré, ktoré Webhoust, Webhoust po tom, keď na to bol upozornený, zrušil a zaregistroval sa pod tým istým názvom niekde inde. Čo tým riešime reálne? Budeme môcť to zneužiť potenciálne so súhlasom súdu, okej, na boj proti extrémistom, nedefinovaný politickým extrémistom, a na strane druhej tým nijako neriešime terorizmus, lebo tie stránky sú ľahko registrovateľné kdekoľvek inde, doc.or, doc.net, doc.eu, to je úplne jedno. Čiže je to, je to absurdné. Čo by som chcel tiež spomenúť, je, ak si pozriete novelu zákona o Policajnom zbore bod 3 novelizačný. Tam sa navrhuje rozšíriť oprávnenia policajtov vykonávať prehliadku dopravného prostriedku. Ide o významné rozšírenie. Nebudú mať právo kontrolovať len dopravný prostriedok, ale aj veci, batožiny a náklad. A teraz, nie ak je podozrenie, že používaním prostriedku bol spáchaný trestný čin, ale aj pri hľadaní, ale aj pri pátraní po hľadanej, to je v poriadku, alebo nezvestnej osobe. Ktokoľvek bude nezvestný – a teraz, aký je tam účel po nezvestnej osobe? Ak niekto sa akože stratil, je nezvestný, nie je vôbec hľadaný, tak teraz budeme môcť kontrolovať akékoľvek vozidlo, či sa tam čo? Neskrýva? Alebo či akože nechce sa zatajiť pred rodičmi tým, že je v aute? To je podľa mňa pomerne významné oprávnenie, ktoré ale, samozrejme, že nesúvisí nijako s bojom proti terorizmu. Je formulované veľmi široko. Lebo pátranie po zbraniach, strelive, výbušninách, okej. Ale po nezvestnej osobe? A kedykoľvek bude môcť policajt zastavovať auto a kontrolovať batožiny, veci, priestory, ľudí, čokoľvek? To mi príde, že je, že je príliš široké. A ešte raz. Nesúvisí to vôbec nijako s navrhovanými ustanoveniami, ktoré sa týkajú teroristických trestných činov. Čiže aby som to zhrnul. Považujem časť návrhov v tom návrhu zákona za prijateľných, opakujem sa, najmä návrhy, ktoré ste v minulosti vehementne odmietali. Ale dobre. Časť neprinesie skoro nič. Vypínanie webov, ktoré sa môže registrovať všade inde, a časť považujem za neprijateľných, v princípe zrušenie práva na konfrontáciu svedka, práva obvineného v ďalších štádiách väzobného stíhania, aby k dôvodom väzby pristúpil konkrétny dôvod podľa odseku 1, neúmerné rozšírenie práv polície na zastavovanie a prehliadku dopravného prostriedku. To sú veci, s ktorými nie je možné súhlasiť. A je mi ľúto, že naši kolegovia zo strany MOST takýmto spôsobom zobchodovali, neviem, svoje hlasovanie, pretože ak by mala opozícia uvažovať o podpore balíčka naprieč spektrom, ja by som bol za, tak ak sa dohodneme na základných parametroch. Samozrejme, že oni teraz budú hlasovať už teraz proti. Fajn, ale na novelu zákona nás nepotrebujete, to si chválite, ako chcete. O tom som presvedčený. Ja by som ešte len technicky pre pána spravodajcu povedal, že o ktorých bodoch spoločnej správy by som navrhoval hlasovať osobitne, pretože je tam konflikt s pozmeňovacím návrhom, ktorý som podal. Ja som navrhol pani spravodajkyni Vittekovej o všetkých osobitne, ale navrhujem osobitne o bode 7, 8 a 9. Takže toľko z mojej strany. Na záver už len pár viet. Reálny boj proti terorizmu znamená, lebo to spomínal pán minister vnútra, keď tu chvíľku bol ako tiež príslušný minister, ale potom rýchlo odišiel, znamená výrazné skvalitnenie práce spravodajských služieb a to závisí na kvalite ľudí. Ak sa do spravodajstva budú prijímať ľudia po kamarátskej linke alebo politickej linke, tak kvalita spravodajských služieb bude klesať, nie stúpať. Druhá poznámka. Kľúčové, kľúčové pre potenciálny zásah voči teroristickému útoku bude výcvik klasických jednotiek poriadkovej polície, ktoré budú prvé na tvári miesta. Nemyslím si, že prijímanie veľkého počtu policajtov, ak to nebude spojené s výcvikom, ak to bude znamenať, že budú sedieť v aute a pozerať na okolie, že to výrazne zvýši bezpečnosť. Ak sa budú báť zasiahnuť, ak bude v uliciach ozbrojený páchateľ, ktorý bude ohrozovať nevinných ľudí a bude strieľať po všetkom, čo sa pohne, tak v takom prípade nám pomôže len najlepší čo najlepší výcvik poriadkových jednotiek. Nič iné. Nič iné. Ale to, samozrejme, na to treba čas, aj peniaze, jasné, a to trvá nejakú dobu. To nie je marketingovo zaujímavé, nie je to žiaden tender až taký veľký, nevieme zamestnať kamošov až tak veľmi. Čiže o tom sa až tak veľmi nehovorí. Ale to je to najkľúčovejšie, čo môže v tejto zmenenej situácii zvýšiť bezpečnosť v našich uliciach, ktorá je potrebná, o tom nikto nepochybuje. Len ideme riešeniami, ktoré sú možno marketingovo zaujímavé, ale ubezpečujem vás, aj z mojej skúsenosti, že ich efekt bude a je pomerne minimálny. Aj preto si myslím, že ten navrhovaný balíček je skôr marketingový v súlade s tým, čo máte nalepené na bilbordoch. A to mi je v takej vážnej téme, ako je boj proti terorizmu, veľmi ľúto. Ďakujem veľmi pekne, pán predseda.