Grendel, Gábor, poslanec NR SR (2023-12-06):
Ďakujem pekne za slovo. Mám pocit, že niekto sa tu spolieha na to, že poslanci nečítajú materiály, pokiaľ ide o skrátené legislatívne konania, ale opak je pravdou. Vážený pán minister nespravodlivosti, dámy a páni, v minulom volebnom období sedel v tomto parlamente jeden opozičný poslanec, ktorý každý jeden návrh vlády na skrátené legislatívne konanie podrobil prísnej a precíznej analýze. Vo svojich prísnych a precíznych analýzach sa tento opozičný poslanec opieral o zákon o rokovacom poriadku, ktorý v § 89 hovorí: „Za mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd alebo bezpečnosti alebo ak hrozia štátu značné hospodárske škody, Národná rada sa môže na návrh vlády uzniesť na skrátenom legislatívnom konaní o návrhu zákona.„ Na internetovej stránke Národnej rady môžete nájsť viaceré vystúpenia pána poslanca, ktorý tento paragraf zo zákona o rokovacom poriadku často konfrontoval s vládnymi návrhmi na skrátené legislatívne konanie v minulom volebnom období. Vyberám si jeden citát, na internete Národnej rady ich nájdete oveľa viac: „Keď si pozriete dôvodovú správu k tomuto návrhu zákona, v tej dôvodovej správe neni ani jedno jediné slovo, ani jedna veta, ktorá by analyzovala, akým spôsobom príde k značným hospodárskym škodám štátu. Nie je tu žiadna analýza dopadov týchto opatrení na hospodárstvo štátu a z tohto dôvodu teda ide o jasné porušenie zákona o rokovacom poriadku.“ Koniec citátu z vystúpenia pána poslanca. Autorom tohto výroku je bývalý opozičný poslanec za stranu SMER, vzdelaním právnik. Na základe jeho striktného postoja k skrátenému legislatívnemu konaniu by človek očakával, že ak raz bude tento právnik zo strany SMER súčasťou vládnej koalície, všetky návrhy na skrátené legislatívne konania budú vyzerať úplne inak ako tie, ktoré kritizoval. Potom prišli parlamentné voľby. Bývalý poslanec, vzdelaním právnik, sa stal súčasťou vládnej koalície a vláda začala chrliť skrátené legislatívne konania. Na tejto schôdzi sme nimi naozaj zavalení. Viaceré z nich už kolegovia komentovali a rozobrali dostatočne. Ja som sa pozrel práve na tento návrh, ktorý mení kompetenčný zákon v skrátenom legislatívnom konaní. A prečo som si vybral práve tento návrh? Tento návrh som si vybral preto, lebo ho prišiel do Národnej rady odôvodniť bývalý opozičný poslanec strany SMER, vzdelaním právnik, pán Boris Susko. Áno, ten bývalý poslanec, ktorý ako opozičný poslanec vyčítal bývalej vláde každé skrátené legislatívne konanie, ktoré nespĺňalo zákonné predpoklady na skrátené legislatívne konania v zmysle zákona o rokovacom poriadku. Tak som sa pozrel na to, ako vláda vysvetľuje skrátené legislatívne konanie, ktoré prišiel pán minister spravodlivosti, garant čistoty legislatívneho procesu, Boris Susko, odôvodniť do parlamentu. Citujem z dôvodovej správy, prvý argument: „Dôvodom na prerokovanie návrhu zákona v skrátenom legislatívnom konaní je potreba zriadiť ministerstvo cestovného ruchu a športu v súlade s programovým vyhlásením vlády.„ Nuž o tomto dôvode by bývalý opozičný poslanec Boris Susko v minulom volebnom období nepochybne povedal, že to nespĺňa predpoklady na skrátené legislatívne konanie. A mal by pravdu. Tento dôvod ani pri veľkorysom výklade nespĺňa nároky na skrátené legislatívne konanie, nieto ešte pri prísnom výklade bývalého opozičného poslanca s právnickým vzdelaním pána Borisa Suska. Ďalej sa v dôvodovej správe dozvedáme o prínosoch rozvoja cestovného ruchu, o opodstatnenosti centralizovať agendu cestovného ruchu a športu, o ohrození ľudských práv, bezpečnosti, alebo o vyčíslení hospodárskych škodách štátu ani ´ň´. Ako druhý dôvod na skrátené legislatívne konanie uvádza vláda v tomto materiáli ohľad na: „dôležitosť vykonávaných funkcií, ktoré má napĺňať podpredseda vlády, ktorý neriadi ministerstvo“. Ďalej dôvodová správa spomína aj: „fragmentáciu kompetencií v oblasti výskumu, vývoja a inovácií naprieč viacerými ministerstvami, či nevyhnutnosť posilniť koordinačnú úlohu na úrovni podpredsedu vlády v oblasti definovania priorít podpory„. O ohrození ľudských práv, o ohrození bezpečnosti či o hroziacich hospodárskych škodách na strane štátu stále nič. A teraz to najlepšie. Po týchto dvoch dôvodoch, v ktorých vláda neuvádza žiadne porušenia ľudských práv, žiadne ohrozenie bezpečnosti, žiadne vyčíslenie hospodárskych škôd, vláda v dôvodovej správe konštatuje: „Bezodkladným uskutočnením týchto zmien sa predíde vzniku hroziacich značných hospodárskych škôd.“ Tak tomu sa povie legislatívna kreativita. Opozičný poslanec Boris Susko by za toto nenechal na vláde nitku suchú. Ale minister spravodlivosti Boris Susko s týmto problém nemá. A tento paškvil prišiel osobne odôvodniť do Národnej rady. Čo z toho vyplýva? Vyplývajú z toho dve veci. Po prvé, tento návrh na skrátené legislatívne konanie, samozrejme, nespĺňa zákonné kritériá skráteného legislatívneho konania a som si istý, že to pán minister vie. A po druhé, ak si niekto myslel, že po voľbách príde SMER a bude to robiť lepšie, čistejšie, elegantnejšie, tak musel byť veľmi naivný. SMER-u totiž evidentne nešlo o čistotu legislatívneho procesu. Ak by mu išlo o to, dnes by sa chovali jeho ministri inak. SMER-u išlo len o to, aby rýpali do všetkého možného, kým sa nedostanú k moci oni, aby potom keď prevezmú moc, mohli zlikvidovať spravodlivosť a právny štát. A pokojne aj s použitím inštitútu skráteného legislatívneho konania, hoci by tým aj zapreli úplne všetko, čo pred voľbami tvrdili. Ďakujem za pozornosť.