Hudacký, Ján, poslanec NR SR (2015-05-26):
Ďakujem pekne, pán podpredseda, za slovo. Dovoľte mi, aby som, tak ako som uviedol pri uvádzaní tohto návrhu zákona, trošku rozviedol niektoré veci, ktoré súvisia s týmto návrhom, skôr tak, aby bolo to pochopiteľnejšie, že jednak je to komplexný návrh a, po druhé, že tento návrh vážnym spôsobom môže pozitívne ovplyvňovať sociálno-ekonomickú situáciu na Slovensku. Je len škoda, že z vládnych poslancov, by som očakával, že by mohlo byť ich tu aj viac, je tu len jeden zástupca, ktorému aj napriek tomu ďakujem, že vôbec sem prišiel, lebo doteraz tu nebol nikto nich. Takže dovoľte mi, aby som možnože začal trochu z tej európskej úrovne, vzhľadom na to, že som už povedal, zmienil som sa o tom, že v mnohých rozvinutých krajinách Európskej únie, nie koniec koncov iba v Európe, ale aj v Spojených štátoch amerických a v ďalších krajinách rodinné podnikanie je významne rozvinuté, dedí sa z generácie na generáciu, zabezpečuje dlhodobo udržateľný rozvoj rodiny, ešte raz opakujem, je dlhodobo udržateľný, pretože skutočne mal som možnosť sa stretnúť s niektorými zástupcami rodinných podnikov, kde takéto podnikanie funguje už tristo rokov. Jednoducho takáto rodina stále v podstate zabezpečuje jednak, samozrejme, obživu a rozvoj toho podniku jednak pre rozvoj samotnej rodiny. Ale na druhej strane zamestnávajú takéto rodiny už stovky ďalších ľudí a generujú množstvo daní a v podstate príspevkov pre štát. V každom prípade veľmi stručne nejakú takú základnú charakteristiku rodinného podnikania v Európe uvediem. Nie je zatiaľ nejaká spoločná definícia rodinného podniku v Európskej únii. Ten základný taký prienik v rámci tých legislatív, ktoré existujú, je, že tie rodinné podniky alebo rodiny, alebo členovia rodiny, ktorí sú členmi rodinného podniku, majú majoritný podiel na vlastníctve a kontrole manažmentu takejto rodinnej firmy. Rodinné podnikanie je tu vo väčšine realizované cez malé a stredné podniky. Obyčajne v podstate sú to malé podniky do desať zamestnancov, prípadne živnostníci. Ale čo je veľmi dôležité? 70 až 80 % všetkých podnikov v Európskej únii je rodinných podnikov, ktoré generujú, ktoré vytvárajú pracovné miesta pre viac ako 50 % zamestnaných ľudí v Európe. Treba si toto uvedomiť a takto pristupovať potom k tomu, čo máme a čo je potrebné urobiť aj na Slovensku, aby sme znížili nezamestnanosť, ktorá tu je stále veľmi vysoká a vážne ohrozuje práve naše rodiny. Obyčajný kapitál prichádza buď z vlastných zdrojov, ktoré rodiny do toho investujú, alebo z bankových úverov a takisto do určitej miery aj z podporných schém, ktoré jednotlivé štáty majú pripravené pre rodinné podniky, pretože stretol som sa s viacerými takýmito kritikmi, ktorí hovoria, že prečo rodinné podniky by mali dostávať nejakú špeciálnu podporu a že to diskriminuje ostatných podnikateľov, vidíte, že v rozvinutých krajinách, kde trhové prostredie je už dávno etablované po stáročia, by som povedal, nemajú problém podporovať špecificky rodinné podniky, pretože vidia ten pozitívny efekt naspäť cez to, čo už som povedal. Takisto treba si uvedomiť, že rodinné podniky tým, že členovia rodiny rozhodujú v konečnom dôsledku o investíciách, rozhodujú o tom, ako sa bude rozvíjať tento podnik, sú viac konzervatívne. To znamená, že síce na jednej strane majú nižší zisk, ale tieto firmy, tieto rodinné podniky sú dlhodobo udržateľné, to znamená, že bežne nekrachujú tak ako bežné spoločnosti. Navyše, už som spomínal ten veľmi dôležitý faktor. A to je faktor tej vzájomnej dôvery v rodine, keď sa aj, povedzme, tí rodinní príslušníci alebo členovia rodinného podniku možno dostanú aj do nejakých sporov, veľmi rýchlo to vedia vyriešiť a tá firma tak môže fungovať ďalej. Obyčajne keď to porovnám normálne s klasickými podnikmi, dosť často ak sa či už konatelia alebo teda rôzni vlastníci dostanú do vážnych sporov, obyčajne to už súvisí so zánikom firmy, čo je škoda, pretože v mnohých prípadoch sú to prosperujúce firmy, ktoré zamestnajú, povedzme, desiatky až stovky ľudí, a to len preto, že tam tá vzájomná dôvera nie je taká, aká by mala byť, ako v rodinnom podniku, a takéto firmy sa rozpadávajú. Už nemusím hovoriť o tom, že rodinné podniky sú nositeľmi takých tradičných hodnôt ako etiky a morálky v podnikaní. A opäť poviem tento rozdiel, aby to bolo jasné pre každého z vás tu, obyčajne v tom štandardnom podniku, ktorý do určitej miery, ako je a pôsobí na trhu, tak tí ľudia a tí vlastníci a podobne sa správajú tak, že, veď však keď sa nesprávam možno k svojim dodávateľom, k svojim odberateľom, čiže zákazníkom, alebo k svojim zamestnancom nejako eticky a že podkopávam v podstate nejaké tie vzájomné vzťahy, tak veď sa nič nestane, veď v podstate firma zanikne a moje meno ako keby bolo očistené. Obyčajne tak tie spoločnosti fungujú ako keby anonymne. Aspoň si to myslia. Samozrejme, to nie je celkom tak, lebo do určitej miery stále je ten konkrétny podnik naviazaný na nejakého konkrétneho vlastníka, na nejakého konkrétneho manažéra, riaditeľa a podobne. Napriek tomu mnohí ľudia v biznise si o tom takto myslia. Ja mám takmer dvadsaťročné skúsenosti s tým pôsobením v biznise, resp. aj s podporou podnikania a viem, ako takíto ľudia vnímajú niektoré svoje rozhodnutia, pričom v rodinnom podniku je to o niečom inom. Každé jedno rozhodnutie, každý jeden vzťah k zamestnancovi, každý jeden vzťah k svojmu dodávateľovi alebo k zákazníkovi si ten člen rodinného podniku musí veľmi dobre rozmyslieť, pretože to už nie je o dobrom mene nejakej anonymnej firmy, ale je to o dobrom mene zároveň konkrétnej rodiny. Čiže aj preto, keď hovoríme o rodinných podnikoch, tento faktor je veľmi dôležitý. A skutočne, čo sa týka etiky a morálky v podnikaní, to je v podstate zanalyzované rôznymi inštitúciami, tie rodinné podniky skutočne vystupujú ďaleko etickejšie, morálnejšie a jednoducho aj preto sú do určitej miery úspešnejšie na trhu. Takisto čo je veľmi dôležité? Na Slovensku máme mnoho ľudí, členov rodín, ktorí majú ohromné znalosti, skúsenosti, schopnosti, aby ich mohli využiť. Žiaľ, tým, že nemáme tú podporu, povedzme, v rámci tých rodinných podnikov, aby sme vytvárali to podnikateľské prostredie, aby sme vytvárali určité motivačné prostredie, aby členovia rodín sa spájali a vytvorili určitý synergický efekt, jeden, povedzme, má dobré nejaké ekonomické základy, druhý má určité schopnosti, ja neviem nejaké know-how a podobne, znalosti, aby spojili v podstate všetky tieto talenty, a tak vytvorili, povedzme, pracovné miesto pre seba, pre svojich členov rodiny, ale zároveň aby mohli v podstate zamestnávať aj ďalších, tak jednoducho my tu takúto legislatívu nemáme, nemáme vytvorené takéto motivačné prostredie, a pritom títo ľudia skôr majú tendenciu pod nejakým sociálnym systémom, ktorý tu funguje aj nefunguje, jednoducho skôr brať tie tzv. sociálne istoty tým, že sa prihlásia na úrad práce a poprípade potom niečo si cez nejaké možno aj nelegálne zamestnanie privyrobia tak, aby mohli prežívať. Samozrejme, to súvisí s upadaním v podstate úrovne rodiny, myslím, po tej sociálno-ekonomickej stránke, ale nie iba po tej sociálno-ekonomickej stránke, možno aj po tej stránke, by som povedal, takej psychologickej, ale na druhej strane vôbec nevytvára predpoklady na tvorbu hodnôt pre štát a, samozrejme, rodina je závislá na tom sociálnom systéme, na tom systéme istôt, nielen vlády Roberta Fica, ale aj ďalších vlád, ktoré sem možno prídu a budú sa snažiť nejakým spôsobom v podstate držať v tej nevyhnutne závislosti členov rodiny. Vrátim sa k tomu, čo som povedal na začiatku. My žijeme v časoch, keď na Slovensku je vysoká nezamestnanosť, skutočne vysoká nezamestnanosť v porovnaní s ostatnými členskými krajinami Európskej únie, a rieši sa to tak aj nerieši čiastkovo, v podstate, určite nie dlhodobo udržateľným spôsobom, že dávame nejaké stimuly pre to, aby podnikatelia zamestnávali, povedzme, mladých ľudí vo veku do dvadsaťdeväť rokov a tak ďalej. Ale v podstate tie stimuly, ten systém pracuje iba dovtedy, pokiaľ tie zdroje sú. Hneď ako tie zdroje sa vyčerpajú, jednoducho či to sú už zdroje zo štátneho rozpočtu alebo zo štrukturálnych fondov, prakticky opäť nastane tá istá situácia, že títo ľudia sa opäť dostanú na úrady práce. My potrebujeme znížiť nezamestnanosť cez dlhodobo udržateľné systémy. A toto je jeden z nich. Rodinné podnikanie je ten systém, ktorý môže zabezpečiť dlhodobo udržateľné pracovné miesta, nielen pre členov rodiny, ale aj pre ostatných ľudí v najbližšom okolí. Ďalší fenomén, ktorý tu treba brať do úvahy v súvislosti s týmto návrhom zákona. Dokonca som počul štatistiky alebo počul v podstate nejaké analýzy, alebo čítal nejaké analýzy, že až 20 % našich rodín je na hranici chudoby. A, opäť, rodinný podnik, či už je to v podstate nejaká malá rodinná živnosť alebo rodinná farma, má šancu generovať tie nevyhnutné zdroje na to, pre tú základnú obživu, ale aj v podstate na to, aby sa tento rodinný podnik, rodinná živnosť, rodinná farma alebo rodinná obchodná spoločnosť mohla rozvíjať a v podstate vytvárať dostatok zdrojov na to, aby po tej sociálno-ekonomickej stránke bola rodina dlhodobo udržateľne zabezpečená. Dovoľte mi ešte spomenúť ďalšie faktory, ktoré s týmto súvisia. Na Slovensko dovážame viac ako 55 % potravín zo zahraničia, pričom tisícky alebo až dokonca státisíce hektárov úrodnej pôdy leží ľadom len preto, že nevieme motivovať mladých ľudí alebo vôbec ľudí v nejakom zrelom veku na to, aby išli a pracovali na pôde. Ale to nie je iba o nejakom hrdlačení na pôde, tak ako to bolo voľakedy, ako niekto to spája v podstate s tým terajškom v čase, keď teda máme výkonné mechanizmy, v čase, keď v podstate máme vysokú nezamestnanosť. Tak jednoducho treba, aby sme motivovali predovšetkým mladých ľudí, aby začali pracovať na pôde. A rodinné farmy sú veľmi dobrým nástrojom na to, aby sme vrátili život do dedín, na vidiek, pretože minimálne na východe Slovenska sú dediny takmer vyľudnené. Takže treba, aby sme zobrali aj tento faktor do úvahy, pretože to, čo teraz navrhuje vláda cez, povedzme, prístup k nejakej pôde, aj to, myslím si, dosť diskriminačne, jednoducho to nie sú prostriedky na to, aby sme vedeli stimulovať a motivovať ľudí k tomu, aby začali pracovať na pôde. Skutočne ak neprídeme s komplexným návrhom, a to návrh zákona o rodinnom podnikaní je, v prípade rozvoja poľnohospodárskej výroby, ale nielen samotnej tej poľnohospodárskej výroby, ale aj spracovateľského priemyslu v podstate, mám na mysli zároveň potravinárstvo, ďalší článok v rámci rozvoja, povedzme, vidieka, tak sa nepohneme z miesta, zrejme tie tisícky a státisíce hektárov pôdy budú ďalej ležať ľadom a niektorí takzvaní veľkopodnikatelia, tie veľké farmy a tak ďalej skôr budú zneužívať ako využívať v podstate tieto, povedzme, určité stimuly, ktoré tu teraz sú zavádzané na to, aby sa to poľnohospodárstvo akosi rozvíjalo. Teraz, ak mi dovolíte, rád by som povedal niekoľko slov o tých konkrétnejších návrhoch v súvislosti s podporou rodinného podnikania. Už som spomínal, že v podstate my sme v tomto návrhu dávali tri také základné formy podpory podnikania. A to je daňové zvýhodnenie, potom nižšia administratívna záťaž, čo je veľmi dôležité, pretože na Slovensku je tzv. red tape čiže tá byrokracia tak ohromne náročná, že mnohých ľudí to vôbec odrádza od podnikania, tobôž, samozrejme, aj v prípade rodinných firiem, a takisto jednoduchší prístup k štartovacieho kapitálu, pretože napriek tomu, že sa javí, že na tom finančnom trhu, bankovom trhu, nebankovom trhu je tých zdrojov relatívne veľa, obyčajne sú vysoko úročené a dosť často v prípade vyšších požiadaviek na vyšší kapitál obyčajne tým, že nemáte žiadnu podnikateľskú minulosť, tak obyčajne tie banky v prípade nejakých vyšších úverov vám tieto neposkytnú. Začnem tými stimulmi v rámci daňového zvýhodnenia. My do určitej miery reflektujeme tú podporu tak, ako sa uskutočňuje v Európe, v rozvinutých európskych krajinách, ale aj v Spojených štátoch amerických a ďalších vyspelých ekonomikách teda prostredníctvom takzvaného daňového zvýhodnenia. My sme prišli s viacerými takýmito opatreniami, ako znížiť v podstate ten základ dane, čiže v konečnom dôsledku potom aj samotnú daň alebo odvedenú daň, a to na základe takzvaného multiplikačného efektu. To znamená, že čím viac členov rodinného podniku bude naviazaných na rodinný podnik, čiže bude pracovať v rodinnom podniku, tým vlastne to daňové zvýhodnenie bude vyššie. Čiže bude nižší základ dane a v konečnom dôsledku potom bude nižšia daň. Môžem spomenúť niekoľko z nich. Napríklad základ dane z príjmov rodinného podniku sa znižuje o nezdaniteľné časti základu dane vynásobené rodinným koeficientom na každého člena. Ako hovorím, je to ten multiplikačný efekt. Potom napríklad druhý takýto spôsob daňového zvýhodnenia je uplatnenie si paušálnych výdavkov vo výške 40 %, samozrejme, maximálne vo výške tých 420 eur, ale ak tu multiplikujete na každého člena rodinného podniku, tak vám vyjde celkom zaujímavá čiastka a tým pádom vlastne nižší základ dane. Rovnako je to aplikované aj pre sadzbu dane z príjmu pre rodinnú živnosť a rodinnú farmu, v prípade teda aby boli na tej sadzbe 19 %, vlastne pritom ak sa neprekročí ten 176,8-násobok životného minima vynásobený počtom členov rodinného podniku, pretože inak by pri tom vyššom príjme v podstate takáto rodinná živnosť alebo rodinná farma už musela platiť tú sadzbu dane 25-percentnú. Ja by som vám chcel v podstate ukázať taký jeden príklad, ak by sme aplikovali to daňové zvýhodnenie cez uplatnenie si tých paušálnych výdavkov vo výške tých 40 %. Ak by sme mali vlastne troch nezávislých živnostníkov a z nich každý jeden by mal ročný príjem 24-tisíc eur, čo v prípade na mesiac to je pre úplne malého živnostníčka, ktorý by teda ročný príjem mal 24-tisíc eur, čiže traja živnostníci by v podstate mali čistý príjem cirka 42 576 eur. V prípade rodinnej živnosti, ak by sme uplatňovali, ako som už spomínal, tie paušálne výdavky, tak na jedného člena je opäť tých 24-tisíc ročný príjem, traja členovia by mali čistý príjem už ale 45 096 eur. Vlastne takáto rodinná živnosť by v porovnaní s troma nezávislými živnostníkmi a s troma členmi mala o 2 500 eur viac. Čiže to je jeden taký z príkladov, ako by sme chceli a vedeli motivovať rodinných príslušníkov, aby išli, spájali sa do tých rodinných podnikov, či už cez rodinnú živnosť, rodinnú farmu alebo rodinnú obchodnú spoločnosť, ako som už povedal. Máme tu, samozrejme, aj ďalšie podporné mechanizmy. Napríklad rodinná obchodná spoločnosť do 9 zamestnancov by mohla na začiatku mať až dvojročné daňové prázdniny, aby prakticky jej členovia mohli tieto zdroje, ktoré vygenerujú vo forme zisku, v podstate reinvestovať do rozvoja takejto spoločnosti. Takisto pre rodinné farmy navrhujeme, aby na každého člena mohla táto rodinná farma získať prenájom pôdy vo výške 6 hektárov za symbolické 1 euro od pozemkového fondu. Ten tretí spôsob podpory, už som spomínal, je ľahší prístup k štartovaciemu kapitálu. To znamená, my navrhujeme minimálne dva takéto základné spôsoby. Je Mikropôžičkový program. Ja som mal tú česť ho etablovať na Slovensku v rámci Národnej agentúry pre rozvoj malého a stredného podnikania, ktorý síce existuje, nie je rozvinutý tak, ako by to bolo dobré, tak ako to fungovalo minimálne 10 rokov predtým, ale v každom prípade by sme si vedeli predstaviť, aby sa vytvorila špeciálna schéma Mikropôžičkového programu pre rodinné podniky, to znamená, aby tieto rodinné podniky, predovšetkým tie menšie rodinné živnosti a rodinné farmy mohli získavať skutočne prístupné pre nich podmienky alebo teda zdroje s dobrými podmienkami, či sa to týka úročenia alebo samozrejme aj splátkového kalendára, podľa toho, aké konkrétne podnikanie realizujú. Takisto pre väčšie spoločnosti, napríklad rodinné obchodné spoločnosti chceme a navrhujeme špeciálnu úverovú linku a zároveň aj garančnú linku tak, aby v podstate tie malé formy, či už budú pôsobiť v hocijakom priemysle, rodinné firmy mohli mať špeciálny prístup, hovorím, k týmto úverovým a garančným linkám. Takže toto sú dve také základné formy, v podstate čo sa týka k prístupu k štartovaciemu kapitálu. Určite by sme mohli hovoriť, ale je to už otázka potom času, keď už by takéto verejné podniky mohli byť legislatívne etablované, vytvárať ďalšie predpoklady napríklad pre rodinné inovatívne spoločnosti, ktoré sa zaoberajú v podstate rozvojom nejakých dobrých zaujímavých inovatívnych myšlienok, aby mali prístup k nejakému fondu rizikového kapitálu. Čiže toto všetko sa dá etablovať už, samozrejme, špecificky aj na rodinné podniky, povedzme, ktoré majú určitý inovatívny potenciál. Na záver by som chcel sa zmieniť ešte o aktivitách, ktoré jednak som so svojimi kolegami spolupredkladateľmi vyvinul tak, aby sme do určitej miery iniciovali aj niektoré legislatívne opatrenia na európskej úrovni. Ja som asi pred troma týždňami bol pozvaný na výbor svojím spôsobom pre hospodárske záležitosti v Európskom parlamente, kde bol hearing o rodinnom podnikaní vzhľadom na to, že sa vytvára legislatívne nejaké opatrenie, takzvaný Family Business Act. Ja som svojho času, keď som bol v Európskom parlamente, pracoval na takzvanom Small Business Acte, teda nejakých legislatívnych predpokladoch na to, aby sa podporovalo malé a stredné podnikanie. Momentálne sme takisto iniciovali, aby sa na európskej úrovni, a teda v rámci európskej legislatívy vytváral určitý politický, a teda legislatívny nástroj, určitý legislatívny rámec na podporu rodinného podnikania v Európe. To znamená, že na základe takzvaného Family Business Actu by potom jednotlivé členské krajiny mohli si upravovať svoju legislatívu na tej národnej úrovni. Keď som tam do určitej miery prezentoval ten môj návrh zákona o rodinnom podnikaní, mnohých ľudí, a priznám sa, že bolo tam dosť veľa ľudí, teda jednak, samozrejme, poslancov Európskeho parlamentu, ale aj ľudí, ktorých zaujímalo rodinné podnikanie, ich to veľmi zaujalo, že tak komplexný legislatívny návrh prichádza z krajiny, kde, povedzme, to rodinné podnikanie nemá až také zázemie, aj vzhľadom na to, že v roku 1948 po komunistickom prevrate v podstate bolo zničené to rodinné podnikanie, či už tie rodinné gazdovstvá, keď to mám tak nazvať, alebo vôbec tie živnosti a podobne, tak skutočne boli prekvapení, že prichádzame s tak komplexným legislatívnym návrhom, a veľmi to oceňovali, tak ja len teda teraz dúfam, že tvorba toho legislatívneho rámca na úrovni Európskeho parlamentu bude zrealizovaná čo najskôr, aby sme potom mohli nejakým spôsobom povzbudzovať členské krajiny včítane Slovenska, aby si takýto legislatívny návrh v súvislosti s rodinným podnikaním, s podporou rodinného podnikania osvojili. A ja verím, že sa nám to podarí a mohlo by sa nám to podariť už ďaleko skôr, aby sme nečakali na vytvorenie legislatívneho rámca v rámci Európskej únie, máme teraz na stole môj návrh, respektíve návrh, ktorý so svojimi kolegami z Kresťanskodemokratického hnutia predkladáme. A je na vás, aby ste posúdili, či takýto návrh prinesie určité výhody, určité pozitívne kroky k tomu, na Slovensku aby sme vedeli riešiť nezamestnanosť, aby sme vytvárali lepšie podmienky pre to, aby sme posilňovali rodinné väzby, aby sme vytvárali lepšie podmienky pre to, aby vidiek nevymieral, aby sme vytvárali lepšie podmienky pre etické a morálne podnikanie na Slovensku. Ďakujem vám za pozornosť a budem sa tešiť na faktické poznámky, prípadne potom ešte na niektoré reakcie z pléna. Ďakujem.