G. Gál, poslanec: (2005-05-20):
Podrobnejšie by som sa chcel vyjadriť k trestnému postihu právnických osôb. Keď som prvýkrát počul o tom, že v navrhnutom novom trestnoprávnom kódexe bude trestnoprávny postih právnických osôb, tak som to prijal trošku odmietavo. Jeden z dôvodov bol, čo tu už avizoval pán kolega, že Európska únia hovorí o tom, že každá krajina má taký záväzok, aby boli postihované aj trestnoprávne právnické osoby, ktoré porušujú zákon. Ale netýka sa to všetkých krajín Európskej únie. Ešte z tej starej pätnástky mali krajiny trestnoprávny postih právnických osôb zakotvený vo svojich trestných kódexoch. Niektoré krajiny to majú, niektoré nie. A hlavne bola živá diskusia o tom, že dobre, treba sankčne postihovať právnickú osobu, keď poruší zákon, ale akou formou, či ísť cez správne delikty, či ísť cez trestnoprávny postih. Asi pred rokom sme potom dostali aj návrh Trestného zákona, kde bol zakotvený trestnoprávny postih právnických osôb, ale bolo to pre všetky trestné činy, ktoré pripadali do úvahy. No s týmto som sa už vôbec nevedel stotožniť, preto sme viacerí členovia ústavnoprávneho výboru a ja sám absolvovali rôzne rokovania na túto tému aj s kolegami zo zahraničia, z členských štátov Európskej únie. A živo sme diskutovali, vyplýva nám to zo záväzkov z Európskej únie, či fakt treba zaviesť trestnoprávny postih alebo nie. Párkrát sme boli odvtedy aj na návšteve v Českej republike. Od našich kolegov sme sa dozvedeli, že zastávali a zastávajú názor, že stačí sankčný postih právnických osôb cez právny delikt, netreba to zakotviť v trestných poriadkoch a v Trestnom zákone. Odvtedy však aj diskusia v rámci Európskej únie pokročila. Krajiny, ktoré nemajú zavedený trestnoprávny postih právnických osôb, pristupujú už k tomuto riešeniu, každá krajina avizuje, že je jej známa táto okolnosť, že ten záväzok skôr či neskôr musí spĺňať, ide len o rozsah trestných činov, za ktorý budú musieť právnické osoby postihovať, a okruh výnimiek. V tomto novom návrhu už trestné činy sa zúžili. Zúžili na sa tie skutky, ktoré sú nevyhnutné a ktoré nám vyplývajú zo záväzkov z Európskej únie. Čiže je to asi najužšia možná forma. Po týchto všetkých rokovaniach sme dospeli k záveru, že nevyhneme sa tomu, aby sme skôr či neskôr zaviedli trestnoprávny postih právnických osôb. Tu sa nastolila otázka, pán kolega spravodajca už avizoval predo mnou, že dobre, môže sa tak stať po piatich, šiestich rokoch, keď už tento nový Trestný zákon aj Trestný poriadok bude zabehnutý, ale my teraz máme na stole Trestný zákon aj Trestný poriadok, teraz to rekodifikujeme. Už keď teraz vieme, že o pár rokov to budeme musieť novelizovať, ja si myslím, že keď vieme, že nejakú tému treba riešiť, tak to riešme teraz, keď je to otvorené, keď je to na stole, keď je najväčší priestor pre diskusiu na túto tému. Pre mňa a pre nás, ktorí zastávali ten podobný názor ako ja, zostal už len jediný problém, čo sa týka trestnoprávneho postihu právnických osôb. A to je okruh výnimiek. V tom pôvodnom návrhu výnimku spod trestnoprávneho postihu robil štát, štátne orgány, Národná banka Slovenskej republiky, obce a vyššie územné celky. Navzdory tomu, že časť odbornej verejnosti trestnoprávny postih právnických osôb absolútne odmietala, v tom novom návrhu už sa zúžil okruh výnimiek len na štát, štátne orgány a Národnú banku Slovenska. Obce a vyššie územné celky z toho vypadli. Ak vychádzame z filozofickej teórie, že štát vzniká alebo vznikol na základe zmluvy občanov, ktorí sa vzdávajú sčasti svojej suverenity, sčasti svojej slobody v prospech štátu, aby štát zabezpečoval ich potreby, medzi nimi aj spravodlivosť, je celkom zrejmé, že štát nemôže byť trestnoprávne postihnutý. Však v mene republiky, v mene Slovenskej republiky sa vyhlasujú rozsudky nad obžalovanými. Ale keď tú filozofickú teóriu troška rozvinieme do širších súvislostí, aj samosprávy či komunálne alebo na vyšších územných celkoch, to je tiež určitá zmluva občanov, časti svojej suverenity sa vzdávajú v prospech samospráv. Samosprávy sú tu pre občanov, sú to zložky, kde idú z volieb. A priori neviem si predstaviť, že by sme ich trestnoprávne postihovali, objektívne stíhali za trestné činy. Preto navrhujem v § 122 ods. 2 Trestného zákona, ktorý hovorí o výnimkách, aby táto výnimka sa vzťahovala aj na obce a vyššie územné celky. Čiže § 122 ods. 2 by znel: „Trestná zodpovednosť právnických osôb sa nevzťahuje na štát, štátne orgány vrátane Národnej banky Slovenska, obce a vyššie územné celky.“ Nadväzuje na to potom ďalšia norma, ktorú musíme vypustiť. V § 125 ods. 2 sa vypúšťa písmeno b). Ja viem, že bude živá diskusia ešte aj po ukončení rozpravy na tému, či trestnoprávny postih právnických osôb, okruh výnimiek, okruh trestných činov, na ktoré sa to má vzťahovať, podporiť alebo nie, no dnes vieme, že skôr či neskôr to budeme musieť zaviesť. Sú názory, aby sme počkali, kým fakt nám už nebudú klopať na dvere z Európskej únie, že no už máme poslednú šancu, aby sme to zaviedli, alebo to zaviedli teraz, keď robíme reformu Trestného poriadku a Trestného zákona. Ja si myslím, že by to bolo lepšie teraz. Ďakujem za slovo.