V. Veteška, podpredseda NR SR: (2003-12-10):
D. Bollová, poslankyňa: Ďakujem. Vážený pán predsedajúci, pán minister predkladateľ, vážený pán minister obrany, kolegyne, kolegovia. Pán minister financií uviedol rozpočet vyjadrením, že, citujem: „Je zárukou dlhodobo udržateľného rozvoja hospodárstva Slovenskej republiky“. Tí z nás, ktorí si návrh preštudovali, nie celkom chápu toto jeho vyjadrenie. Štátny rozpočet, ktorého príjmy tvoria takmer z 80 % dane a príjmy z vlastného podnikania ani nie 2 %, nemôže byť zárukou rozvoja štátu a tobôž nie jeho hospodárstva. Žiadne rozvojové programy, žiadne kapitálové investície do vlastných podnikov či nových technológií, takmer všetky nové pracovné miesta vytvárajú cudzí investori, ktorým logicky vôbec nezáleží na rozvoji hospodárstva Slovenskej republiky. Vkladajú časť svojho bohatstva z jediného dôvodu - rýchle a úspešne ho znásobiť. Vláda, ktorá rozpredáva do poslednej tehly vlastné podniky, nemá záujem rozvíjať svoj štát ani jeho hospodárstvo. Snaží sa iba o dve veci: Prvá, zbaviť sa zodpovednosti za to, že nevie, či nechce štát riadiť a druhá, získať peniaze na zaplátanie dier v ementálskom syre, ako to výstižne vyjadril kolega Šulaj, ktoré narobila svojím deformovaním, nie reformovaním jednotlivých rezortov. Občania majú, pán minister, silné a myslím, že nie bezdôvodné podozrenie, že zatiaľ čo ich presviedčate o nevyhnutnosti uskromňovania a uťahovania opaskov, časti slovenskej, spoločenskej a politickej elity rastú kontá v domácich i zahraničných bankách. Pre tých niekoľko desiatok je výhodné udržiavať nás - väčšinu - v agónii, vytvárať fatamorgány blízkej oázy Európskej únie čo najdlhšie, aby dokonali dielo skazy Slovenskej republiky a sami si zabezpečili jackpot. Čím chcete, pán vicepremiér, dokazovať snahu vlády dlhodobo udržať rozvoj Slovenskej republiky? Nemáte záujem, aby sa mladým ľuďom dostalo vzdelania. Nezaujíma vás, aby bola pre občanov dostupná kultúra. Ste slepí vo vzťahu k rozpadu historických a kultúrnych pamiatok. Hluchí k požiadavkám oslobodiť od DPH literatúru, učebnice, noviny a časopisy. Nemáte pocit, že vaša činnosť hanebne dehonestuje genofond národa slovenského, to jest všetkých občanov Slovenska? Dovoľte mi, vážení kolegovia, i keď tu nikoho nevidím z poslancov SMK, maličké extempore. Áno, dobre. Ďakujem pekne. Budem rada, ak na tomto mieste prijmeme definíciu národa z Veľkej encyklopédie vydanej v roku 1992. „Národ je historické spoločenstvo ľudí tvoriace sa v procese formovania spoločnosti, ich teritoriálnych zväzkov, niektorých spoločných znakov kultúry a charakteru, spoločenstvo schopné dorozumievať sa jedným jazykom so spoločnými ekonomickými zväzkami, spoločným trhom. Sú v ňom“, teda v národe, „spojené často rôzne rasy a národnosti, to jest etnické spoločenstvá.“ Toľko citát. Prepáčte mi, prosím, toto odbočenie od témy. Mrzelo by ma, ak by ma členovia SMK podozrievali z nejakej národnostnej neznášanlivosti. Čiže hovorila som o národe slovenskom, ktorý nikoho nezaujíma, to jest v súvislosti s rozpočtom. Áno, tak. Späť k rozpočtu. Pretože obsahuje podľa mojej mienky viacero údajov svedčiacich o nezodpovednosti či nevedomosti zostavovateľov. Napríklad vyše 20 % rozpočtu ministerstva kultúry je určených pre cirkvi a náboženské spoločnosti. Opäť neprosím, aby ste ma podozrievali, že závidím cirkvi krásne, nové kostoly. Nie. Ale keby sa na Slovensku takým tempom stavali či obnovovali školy ako kostoly za posledné roky, určite by nebolo treba v extrémnom poriadku oddlžovať školy a budovy škôl by nechátrali. Na Slovensku je podľa štatistických údajov 5 533 duchovných. Na ich platy je vymedzených v rozpočte 525 170 000 Sk. Zároveň na Slovensku je 80 896 000 učiteľov. Ich mzdy v rozpočte predstavujú 2 170 825 000 Sk. Duchovných je v porovnaní s počtom učiteľov 6,8 %. Ich mzdy z platov učiteľov tvoria 24 %. Dovolím si konštatovanie prvé: Financie štátneho rozpočtu u uvedených skupín pracovníkov sú rozdelené nerovnomerne. Pán Heriban hovoril pred chvíľočkou o peknej myšlienke, o budovaní imidžu krajiny. A ja som v kapitole ministerstva hospodárstva spozornela pri sume 640 miliónov na cestovný ruch, čo je v porovnaní s vlaňajšími 80 miliónmi osemnásobný nárast, 8 krát 8 je 64. Kontrolujem sa. Považujem to za pozitívne. Neviem však celkom odhadnúť, či pridelená suma je dostatočná. Bolo by vhodné uvedomiť si, že ak už nič v rezorte hospodárstva nebude Slovensku patriť, tak hory, rieky, liečebné pramene – dúfame -, nepredáme. Je preto nutné, aby sme sa naučili ponúknuť naše prírodné krásy, vodné zdroje, kultúrne a historické pamiatky pre cudzincov. Preto treba podporiť rozvoj zamestnanosti v službách, podporiť i vyškolenie ich poskytovateľov, aby boli aspoň na úrovni, ak nie lepšie, ako v okolitých štátoch. Hovoril o tom vo vystúpení pán poslanec Cagala. Ja som sa presvedčila, že krásy našej vlasti, ktoré som pravidelne a systematicky ukladala do poznania svojich študentov po celý čas mojej pedagogickej praxe, v zahraničí takmer nik nepozná. Keď nastal boom záujmu ruských turistov o Európu, navštívila som 72 cestovných kancelárií v takmer dvojmiliónovom meste na Urale. Ani v jednej nebol ani len jeden obrázok, žiadna ponuka pobytov v Slovenskej republike. A jazdili po celom svete. Pokúšala som sa u našich cestovných kancelárií získať záujem o vlastnú reklamu. Bezvýsledne. Konštatovanie druhé: Finančná, ale zároveň personálna podpora rozvoja cestovného ruchu podporená zvýšenou kapitolou v štátnom rozpočte prinesie nesporne príspevok do príjmov Slovenskej republiky. Spochybniteľné, alebo nezrozumiteľné sú i rozpočtované výdavky v rezorte ministerstva vnútra. Na ochranu schengenskej hranice medzi Slovenskou republikou a Ukrajinou, ktorá je dlhá 98,5 km, opakujem, 98,5 km, sa predpokladá pripraviť asi 500 strážcov hranice, t. j. asi 5 osôb na jeden kilometer. Nehovoriac samozrejme o technike, výzbroji, terénnom zabezpečení a tak ďalej. Predpokladám, že sa tu nájde ešte niekto z bývalých pohraničníkov a pamätám, sa akú dĺžku hranice zabezpečovali pohraničné roty. Mimochodom, získala som text schengenskej dohody. Na vyše 72 stranách sú rozpísané príkazy, zákazy, obmedzenia, kontroly, sledovania, zásahy, a tak ďalej. Ak si ju budete mať možnosť prečítať, nadobudnete dojem, že mimo územia civilizovanej, slušnej a v plnej zhode a porozumení žijúcej Európy žije divé stádo lumpov čakajúce na možnosť znesvätiť bezúhonnú a čistú pôdu starého kontinentu. Je to veľmi nepríjemné čítanie. Konštatovanie tretie z toho vyplýva: Ministerstvo vnútra vynaloží a už vynakladá neúmerné financie na ochranu budúcej hranice územia, ktoré má toho času veľké problémy so samotným vznikom. V poslednom období sa v spoločnosti vytvára klíma kriminalizácie a podozrievania každého každým. Dokladuje to i štátny rozpočet. Pracuje Národný bezpečnostný úrad, ktorého previerky, dotazníky obsahujú otázky i o tom, ako často má preverovaný prepytujem pohlavný styk a s kým. Neviem, či je to podstatné pre spoľahlivosť osoby, napríklad ministra obrany alebo vnútra alebo náčelníka Generálneho štábu, ktorí by sa mali previerke Národného bezpečnostného úradu bezpodmienečne podriadiť, a nie či údaje z tohto dotazníka majú vplyv na kvalitu výkonu ich funkcie. Bezpečnostné previerky, to sú pracovníci, technika, t. j. financie zo štátneho rozpočtu a previerky robí nie iba Národný bezpečnostný úrad, ktorému to už z názvu patrí, ale i ministerstvo vnútra, ministerstvo obrany a, samozrejme, Slovenská informačná služba. Mimochodom, v prípade Slovenskej informačnej služby ide o vyčlenenú sumu 61 326 000 Sk. Konštatovanie štvrté: Bezpečnostné previerky sú zbytočne financované vo viacerých rezortoch. Ušetrené sumy je možné použiť vhodnejšie. Môžete si, pán vicepremiér, poznačiť aspoň sumu 61 miliónov zo Slovenskej informačnej služby, ktorú určite radi privítajú v rezorte poľnohospodárstva, životného prostredia alebo už v spomínaných rezortov školstva či kultúry. K uvedenej sume možno prirátať úsporu 100 miliónov, ktorá bola v roku 2003 rozpočtovaná na referendum o vstupe do NATO. Ako vieme, nekonalo sa. Dúfam, pán vicepremiér, že tie peniaze neboli čerpané a máte ich na účte. Takže sú tam akoby k dispozícii. Jedným z najnespokojnejších rezortov s vyčlenenou sumou zo štátneho rozpočtu je obrana. Profesionalizácia, kodifikácia, štandardizácia, skrátka reformovanie či deformovanie armády má zabezpečiť suma 23 342 800 000. Vedenie rezortu protestuje, že vyčlenené financie sú vo vzťahu k požiadavkám NATO podhodnotené. Chýbajú peniaze na výcvik, techniku, na vytváranie nových úradov, orgánov a štruktúr. Treba modernizovať zbraňové systémy, letectvo, vozidlá a tak ďalej a tak ďalej, aby mohla byť zabezpečená obrana pozemného i vzdušného priestoru Slovenskej republiky. Všetko sa podriaďuje požiadavkám začlenenia Slovenskej republiky do NATO. A pýtam sa, čo ak bude vytvorený samostatný európsky obranný systém? Budeme opäť rešpektovať nové požiadavky? Predpokladám, že všetci naši občania sú schopní i ochotní pochopiť, že Slovenská republika nie je vstave zabezpečiť nezávislú obranu štátu. Viacerí by možno súhlasili s tým, čo som pred časom z tohto miesta povedala, že naša armáda by bola vhodná na stráženie prezidentského paláca a pomoc pri prekonávaní prírodných katastrof. Mali sme pred časom nie zlú príležitosť zabezpečiť ochranu vzdušného priestoru pomocou systému protivzdušnej ochrany, ktorá sa nazýva S300, určite si to pamätáte, ktorý sme najprv objednali, v Rusku, a potom odmietli. Stálo nás to, nič viac, len asi 20 miliónov dolárov. Tak boli totiž ocenené práce na moment zrušenia našej objednávky. Videla som ten systém, mala som možnosť zoznámiť sa s technickými parametrami. Odborníci - nie ja - usúdili, že by sme potrebovali tri a nemuseli by sme premýšľať nad letectvom, zbraňami protilietadlovej obrany a muníciou, zameriavačmi, radarmi a podobne. A možno by sme sa dohodli s ruskou stranou na takej forme deblokácie dlhu, nemuseli by sa tu robiť rôzne pokútne operácie, ktoré potom vyvolávajú kauzy a tak ďalej. Ešte by som chcela informovať, že v súčasnosti sa už tento systém zmodernizoval, volá sa S400 a také by sme potrebovali dve. Konštatovanie piate: Rezort obrany by požadoval zo štátneho rozpočtu minimálne finančné zdroje. Veľmi by odľahčil zaťažený štátny rozpočet. Posledný zdroj úspory vidím v zrušení financovania účasti našej armády v agresívnych avantúrach budúcich - podľa väčšiny z vás - vážení kolegovia, i nádejných partnerov Spojených štátov amerických a NATO. Ich operácia a vlastne tým aj naša spoločná operácia v Iraku má i takéto stránky. 1 700 amerických vojakov z Iraku dezertovalo. Väčšinou sa nevrátili z dovolenky a sú nezvestní. 7 000 amerických vojakov odišlo z Iraku pre psychické a iné choroby. 2 000 bolo vážne zranených. Zostali bez nohy, bez ruky. 458 - údaj zo včerajška - bolo zabitých. To nie sú, prosím, údaje, ktoré komunisti získali od CIA, páni kolegovia. Sú z médií. A neviem, či by ich odobril pán minister Kaník, ktorý ma poučil, že médiám netreba veriť. Minule. Tieto údaje uverejnil francúzsky časopis Les cannares en chaine, citujúc vysokopostaveného úradníka vo Washingtone a francúzsku rozviedku odvolávajúcu sa na amerických kolegov. CNN dodáva, že v Iraku bolo zranených 8 000 amerických vojakov a za posledných 7 mesiacov 14 vojaci spáchali samovraždu. Vlády viacerých európskych štátov odmietajú posielať do Iraku svojich vojakov. Česká republika sťahuje svoju poľnú nemocnicu. Čo tak, pán vicepremiér, páni ministri, pod tlakom týchto skutočností odvolať naše jednotky z Iraku a Afganistanu? Prečo my, malý a ekonomicky slabý štát robíme granda pri financovaní náprav škôd, ktoré sme nespôsobili? Prečo je naša finančná pomoc - predstavuje 1 miliardu - väčšia ako finančná pomoc oproti nám obrovskej Austrálii? Akým právom vystavujete nebezpečenstvu vlastných vojakov a tým vlastne celú Slovenskú republiku? Konštatovanie šieste: Z peňazí ušetrených zo zrušených po zuby ozbrojených takzvaných mierových misií môžete zvýšiť minimálnu sociálnu dávku pre občanov. I naši vojaci zostanú živí, i tisícom občanom dáte možnosť žiť aspoň trošku ľahšie. Alebo vám skutočne na nikom nezáleží? Konštatovanie siedme: Návrh štátneho rozpočtu má veľa nedostatkov. Zoberte si ho, prosím, späť na prepracovanie, alebo odíďte od práce, ktorú neviete, alebo nechcete robiť dobre. Iný návrh nepodávam. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)