NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-02-05):
Prezentujme sa a hlasujme o procedurálnom návrhu vrátiť uvedený vládny návrh zákona na dopracovanie. (Hlasovanie.) Prítomných 138 poslancov, za bolo 58, proti hlasovalo 77, zdržali sa 2 poslanci, nehlasoval 1. Návrh sme neschválili.
Kéry, Marián, poslanec NR SR (2012-12-13):
Ďakujem. Pán poslanec Vašečka, tri veci. Prvá. Naozaj váš príspevok bol kvalitatívne úplne iný a kvalitnejší ako vašich predrečníkov. Po druhé. V mnohých veciach sa zhodneme. Myslím si, že napriek politickým spektrom každý by sme dopriali učiteľom zvýšenie o viac percent. Ale keď sa chceme na druhej strane správať zodpovedne, tak naozaj tých 5 % ja vnímam ako pozitívne v tejto dobe. A tretia. Taká výtka smerom k vám. Táto vláda dostala mandát na 4 roky. Pán minister Čaplovič je na čele svojho rezortu 8 mesiacov a vy tu teraz chcete od neho, aby vám dal odpočet svojej práce za štyri roky. To sa mi zdá nekorektné. Musíme počkať naozaj dlhšie obdobie, aby sme nejaké výsledky dlhodobejšie spoznali. Takže v tomto sa mi to zdalo nekorektné od vás. Ďakujem.
Mikloš, Ivan, poslanec NR SR (2012-07-03):
Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, v rozprave nevystúpil žiaden poslanec, nebol predložený žiaden pozmeňujúci návrh, preto, prosím, dajte hlasovať o postúpení zákona do druhého čítania.
Sólymos, László, minister životného prostredia SR (2017-04-06):
Ďakujem pekne za otázku, pán poslanec. Ministerstvo životného prostredia je dobre informované o situácii na území bývalého závodu Solivar, kde došlo v minulých rokoch k poklesu a prepadnutiu časti územia vplyvom ťažby Soľanky. V tejto lokalite sa soľ ťažila v rokoch 1925 až 2009, v roku 2009 ťažbu na výrobu soli ukončili napriek tomu, že neboli doťažené všetky vyťažiteľné zásoby soli v dobývacom priestore Prešov 1 Solivary. Soľ sa ťažila lúhovaním soli vrtmi z povrchu, pričom v podzemí vznikali rozsiahle kaverny. Kaverny sú do výšky približne 80 – 90 % vyplnené kalmi, ktoré vznikajú počas procesu lúhovania solí z nerozpustných hornín, napríklad íl alebo piesok a horninami opadanými zo stropu kaverny. Zvyšok kaverny je vyplnený spravidla nenasýtenou soľankou, čo vedie k ďalšiemu samovoľnému lúhovaniu stropu kaverny. Po ukončení ťažby klesol tlak v tých kavernách a ich steny sa začali deformovať a stláčať sa, stláčali sa dovnútra. Deštrukciou kaverny dochádza k následnými deformáciám zemského povrchu smerom k blízkemu sídlisku. Od roku 2010 sa v dobývacom priestore prejavujú negatívne vplyvy na životné prostredie aj v dôsledku korózie hláv desiatok vrtov, v ktorých neustále vyteká soľanka a zasoľuje okolité prostredie. Odborníci dlhodobo upozorňujú na potrebu likvidácie týchto starých banských diel. Ministerstvo životného prostredia sa s problematikou Solivaru zaoberá od júna 2016, keď primátorka mesta Prešov požiadala o pomoc pri riešení tohto problému. Vzhľadom na nepriaznivú situáciu lokality požiadal VZOP ešte v septembri 2016 Štátny geologický ústav Dionýza Štúra o zaradenie predmetnej lokality do pravidelných režimových pozorovaní, ktoré sa vykonávajú v rámci čiastkového monitorovacieho systému pod názvom Geologické faktory a podsystémy, vplyvy ťažby na životné prostredie. Prostredníctvom plánu hlavných úloh Štátneho geologického ústavu Dionýza Štúra na rok 2017 sme tejto organizácii zadali úlohu, v rámci ktorej sa do konca tohto roku vykoná v lokalite podrobné geologické zhodnotenie stavu lokality a rizík, ktoré by územie mohlo predstavovať pre zdravie ľudí a pre životné prostredie. Výsledky prieskumu a monitoringy ukážu, aké sú možnosti sanácie tohto územia. Nakoľko však nejde o klasickú alebo takzvanú environmentálnu záťaž, ale o staré banské dielo nachádzajúce sa v určenom dobývacom priestore, patrí sanácia tejto lokality potom, keď zistíme, čo tam je vôbec, do gescie Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky. Ďakujem pekne.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2010-12-08):
Hlasujeme o návrhu o možnosti rokovať o pozmeňovacom návrhu, ktorý predložili poslanci. (Hlasovanie.) 138 prítomných, 78 za návrh, 4 proti, 56 sa zdržalo. Návrh sme schválili. Teraz poprosím o návrhy hlasovaní zo spoločnej správy.
Droba, Juraj, poslanec NR SR (2012-10-30):
Pán kolega, zaujímavé slová. Niečo z toho sa mi aj celkom páčilo. Váš historický exkurz najznámejšími, no, mediálne najznámejšími homosexuálmi bol veľmi poučný. Záver bol vtipný, bol literárnou fikciou, neodráža ducha a povahu nášho návrhu. Takže takto aj beriem, aj som sa pousmial, lebo tie príbehy vymyslené boli vtipné, ale naozaj nezobrazujú to, čo sme chceli naším návrhom povedať. Čo ma znepokojilo, sú dve veci. Prvá je, spomínali ste takú veľmi neštandardnú a minoritnú sexuálnu praktiku, ja ju nebudem opakovať. Ale kde ste, preboha, prišli na to, že je to praktika, ktorá je vlastná homosexuálom? Túto praktiku vykonávajú rovnako heterosexuáli, takže nepodsúvajte tu niečo, čo nie je pravda. A čo bolo úplne najhoršie, bol začiatok vášho príhovoru ešte zo včera, čo si pamätám, vy ste vykreslili niekoľko traumatizujúcich zážitkov z detstva, aj ja by som v tej situácii sa cítil veľmi nepríjemne, avšak opäť veľmi zákerným a neférovým spôsobom podsúvate rovnítko medzi pedofíliu a homosexualitu. Pedofília existuje takisto u heterosexuálov. Ďakujem.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2022-03-24):
Vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú a pýtam sa, či chce pán navrhovateľ v záverečnom slove sa vyjadriť k rozprave. Nech sa páči.
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2024-01-09):
Poslanec Sabo.
Blaha, Ľuboš, podpredseda NR SR (2024-01-23):
Pani poslankyňa Anežka Škopová.
Budaj, Ján, poslanec NR SR (2016-10-21):
Ďakujem. Práve rečnil poslanec, kvôli ktorému sa viac-
-menej tento zákon predkladá, čiže to je lex Matovič. Potvrdil, že je aj dobrý, ale aj dosť drsný rečník, ale i tak, a teraz sa obracam, samozrejme, najmä k tým, čo by tento zákon chceli schváliť, ale i tak jeho slová sú slovami. Vaše zákony, vážená koalícia, prechádzajú bez ťažkostí, vaša moc je uplatňovaná, tá sa nezastaví ani pred tričkami, ani pred nejakým transparentom, ani pred nejakou rétorikou. Takže vlastne prečo lex Matovič? Však v podstate v politike slová, opakujem, ostávajú tam, kde môžu dosiahnuť slová. Jedinou odpoveďou je to, že obávate sa naozaj predsa len verejnosti. Obávate sa, že tu odznievajú slová, ktoré môžu strhnúť verejnú mienku na stranu opozície. Obávate sa, že robíte alebo budete robiť aj veci, ktoré by verejnosť neodobrila, a ak sa v parlamente dostatočne jasne, áno, možno niekedy aj s vizuálnymi pomôckami, odprezentujú, verejná mienka sa obráti proti vám. Na jednej strane je to dobrá známka, že máte strach pred verejnou mienkou, na druhej strane treba povedať, že strach nebol nikdy dobrým radcom a nepomohol v slovenskej politike nikomu, kto si myslel, že tuná všetko prevalcuje zo strachu a vonku si to nikto nevšimne. Všimne, tu sa dá valcovať, ale vonku ľudia si o tom urobia názor a to slobodné slovo, áno, niekedy aj drsné, si vypočujete stokrát drsnejšie.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2019-09-13):
Na vystúpenie pána poslanca s faktickými poznámkami dvaja. Pán poslanec Marosz.
Remišová, Veronika, podpredsedníčka vlády a ministerka investícií, regionálneho rozvoja a informatizácie SR (2022-03-22):
Už končím týmto, týmto už skončím. Čiže napríklad to, že do verejných obstarávaní sa budú môcť prihlásiť namiesto ruských firiem slovenské. Čiže nebudeme dotovať ruského agresora, ktorý z tých peňazí vyrába zbrane, ale budú sa môcť prihlásiť slovenské firmy alebo firmy z Európskej únie. Čiže toľko asi k vám. Menej mlátenia prázdnej slamy odporúčam, viac konkrétnych skutkov. Ďakujem a ďakujem za podporu. Ďakujem.
Blaha, Ľuboš, podpredseda NR SR (2023-12-13):
Pán poslanec Marek Lackovič.
Sulík, Richard, predseda NR SR (2010-07-09):
Poprosím panie poslankyne a pánov poslancov, aby zaujali miesta v rokovacej miestnosti. Ďakujem. Vážené poslankyne, vážení poslanci, pokračujeme v rokovaní. Prosím povereného overovateľa, aby informoval o výsledkoch tajného hlasovania, najskôr o voľbe podpredsedu Národnej rady Slovenskej republiky. Nech sa páči.
D. Lipšic, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: (2005-09-23):
Predložený protokol mení a dopĺňa niektoré ustanovenia Európskeho dohovoru a najmä rozširuje a zefektívňuje justičnú spoluprácu v trestných veciach v oblasti boja proti terorizmu a iným závažným trestným činom. V tomto smere protokol rozširuje kategóriu trestných činov, ktoré nemožno považovať za politické trestné činy pre účely vydávania ich páchateľov medzi zmluvnými štátmi, pričom pri ich vydávaní sa bude postupovať rovnako aj pri pokuse, spolupáchateľstve alebo organizovaní spáchania týchto trestných činov. Protokol ďalej ustanovuje, že v prípade absencie extradičnej zmluvy medzi zmluvnými štátmi môže byť Európsky dohovor považovaný za právny základ extradície v spojení s vymedzenými konaniami. Protokol súčasne posilňuje skúmanie implementácie Európskeho dohovoru, za ktoré zodpovedá Európsky výbor pre problémy kriminality, pričom bližšie špecifikuje jeho úlohy a upravuje mechanizmus riešenia sporov medzi zmluvnými stranami, ktoré neboli urovnané v rámci pôsobnosti tohto výboru. Medzi ďalšie prínosy protokolu patrí tiež ustanovenie Konferencie zmluvných štátov proti terorizmu, ktorá o. i. zodpovedá za efektívne uplatňovanie Európskeho dohovoru, výmenu informácií a prípravu stanovísk v oblasti boja proti terorizmu a preskúmanie výhrad k dohovoru. Súčasný text dvadsiatej tretej hlavy Trestného poriadku, ako aj piata časť nového Trestného poriadku a tiež medzinárodné zmluvy, ktorými je Slovenská republika viazaná, vytvárajú dostatočný právny podklad pre vykonávanie predloženého protokolu orgánmi Slovenskej republiky. A v tomto smere nie je potrebné prijať žiadne ďalšie legislatívne ani iné opatrenia. Ustanovenie § 372 Trestného poriadku zabezpečuje prednosť protokolu pred ustanoveniami Trestného poriadku. Protokol je prezidentskou medzinárodnou zmluvou z oblasti právneho styku s cudzinou v trestných veciach a v zmysle čl. 7 ods. 4 ústavy je možné ho charakterizovať ako medzinárodnú zmluvu, na vykonanie ktorej je potrebný zákon, ktorým je u nás Trestný poriadok. Pred ratifikáciou protokolu prezidentom republiky si ústava vyžaduje súhlas Národnej rady s jeho uzavretím. Ďakujem, pán predsedajúci.
Žiga, Peter, podpredseda NR SR (2024-01-17):
Pani poslankyňa Plaváková.
K. Tóthová, poslankyňa: (2008-12-05):
Ja si myslím, že treba skutočne oceniť, že ten, ako to povedal pán poslanec, oceniť, že takýto zákon do parlamentu prišiel. Tiež súhlasím, že najväčšia diskusia bude okolo § 7 ods. 1 písm. h), ale nechcem do toho vstupovať, pretože to je už otázka pre druhé čítanie, ako zákaz v zariadeniach verejného stravovania nasadíme, či teda to bude pre všetky verejné zariadenia verejného stravovania, alebo len pre určitú časť s tým, že bude časť aj pre fajčiarov. To bude zrejme predmet diskusie. Ja si myslím, že treba v každom prípade poukázať na zdravotné dôsledky fajčenia, na ochranu nefajčiarov, a preto na zdravotné dôsledky, lebo to nemôže byť len súkromná vec každého. Bola by to súkromná vec, keby dôsledky fajčenia nemusela sanovať spoločnosť. Ale pokiaľ všetky negatívne dôsledky, to je zhoršenie zdravotnej situácie, a najmä u mladých dievčat, bude musieť financovať liečenie štát z našich daní, tak máme právo sa k tomuto... (Prerušenie vystúpenia časomierou.)
Figeľ, Ján, 1. podpredseda vlády a minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (2010-10-14):
To je hádanka? Nie. Vážená snemovňa, vážená pani poslankyňa. Cestujem často, rozmýšľam, či v piatok som šiel tým úsekom, lebo v piatok som bol v Ružomberku. A myslím, že som cestoval v noci, ešte vo štvrtok, ale naozaj cestujem často, nechcem teraz fígľovať, ale poznám aj tento úsek, je naozaj jeden z najťažších. Intenzita stúpa na cestách osobitne cez koncové alebo úvodné dni pracovného týždňa. My chceme, aby cez nás cestovali aj susedia, aby Slovensko nebolo obchádzané, ale bolo súčasťou medzinárodných trás, koridorov a dopravy. Takže riešenie súčasnej situácie je veľmi vážnou témou. Diaľnica D 1 je svojím spôsobom, charakterom, akoby chrbticou celej sústavy alebo siete diaľnic a rýchlostných ciest. Ja vás chcem ubezpečiť, že nielen úsek medzi Žilinou a Vrútkami, ale celý od Žiliny až na východ ku Prešovu a do Košíc je témou intenzívnych rokovaní, ak sa sústredím len na to, čo sa pýtate v otázke, Žilina – Vrútky, tak dominantnou témou alebo úsekom v tomto rozsahu je Hričovské Podhradie – Dubná Skala. Je to úsek, ktorý je najťažší spomedzi ťažkých. A my tam rokujeme veľmi intenzívne s koncesionárom o PPP forme. Ak hovorím intenzívne, tak chcem potvrdiť, že aj dnes predpoludním a popoludní prebiehajú rokovania, ktoré považujem za dôležité a svojím spôsobom aj rozhodujúce pre túto najťažšiu súčasť celej diaľnice D 1. A zároveň chcem povedať, že ich považujem za nádejné. Nechcem predbiehať. Kým nie je dohodnuté všetko, tak platí to staré známe, nie je dohodnuté nič, ale tak ako sa nateraz tie rokovania odvíjajú, sú sľubné. A to chcem dopovedať vzhľadom na celkovú situáciu okolo D 1, viem, že budeme o tom aj diskutovať, nechcem už naťahovať čas, len dopovedať, že viaceré úseky sa rozbalením toho najväčšieho balíka D 1, teda prvého balíka na D 1 otvárajú pre súťaž a už v novembri začne, ktorá by mohla priniesť skorú realizáciu potom úseku pri Levoči. V týchto dňoch sa dohaduje definitívna dohoda na pol profilu na Spiši a následne pôjdu do verejného obstarávania úseky pri Prešove a pri Ružomberku. Považujem to za takú dlhšiu odpoveď na vašu kratšiu, ktorá súvisí s celkovým trasovaním, teda realizáciou D 1. Chcem vás uistiť, že všetky rokovania a rozhodnutia vedieme s tým, aby boli nielen realistické, ale výhodné pre Slovenskú republiku aj z hľadiska času, čo najskôr aj z hľadiska financií, čo najprimeranejšie z hľadiska ceny. Ďakujem pekne.
Zajac, Peter, poslanec NR SR (2011-05-24):
Vážení páni poslanci, nemá zmysel, aby som odpovedal na všetky vaše otázky. Jednu odpoveď si predsa len dovolím povedať, na margo roku 1968, zhodou okolností to boli slovenskí a českí komunisti, ktorí po okupácii Česko-Slovenska v roku 1968 túto okupáciu pokladali za bratskú pomoc, a boli to zhodou okolností Maďari žijúci na Slovensku, ktorí sa s jarou v roku 1968 v Česko-Slovensku stotožnili, keď už hovoríme o histórii. A, ináč, môžem zopakovať len to, čo som tu povedal. Tu ide jednoducho o spor dvoch koncepcií štátu. A môžete si o tom hovoriť, čo chcete. Proste toto je fakt. A to, že ten koncept, ktorý tu vy prezentujete už 22 rokov, je konceptom nevraživým a konceptom, ktorý chce vytesniť menšiny, je jednoducho pravda. Tento zákon je zákon o právach menšín. Tak je namieste hovoriť o právach menšín. Pokiaľ bude reč o povinnostiach, či sa to týka menšín alebo väčšín, to je už troška iná otázka. Ale my si nemôžeme v tejto veci porozumieť, je tu priepasť, ktorá je nepreklenuteľná. A ja myslím, že ani nemá zmysel sa o to pokúšať.
Zajac, Peter, poslanec NR SR (2010-11-05):
Ja sa ospravedlňujem, možnože som sa prihlásil trošku neskôr. Chcel som len reagovať na to, čo povedal pán poslanec Maďarič, aby tu nevzniklo nejaké nedorozumenie. Pán poslanec Maďarič hovorí o nejakej politizácii alebo politických problémoch. Áno, veď to sú politické problémy. Ja za to nemôžem, že pán poslanec Maďarič hovorí o nejakej frakcii OKS. Ale OKS nie je nejaká frakcia, OKS je normálna politická strana. To len tak na okraj. Ale k samotnej teda tej téme. Ten základný a podstatný rozdiel, a ten opakujem, spočíva v tom, že vláda Roberta Fica a predchádzajúce vlády podobného typu, ako bola vláda alebo vlády Vladimíra Mečiara, verejnoprávne médiá ničili a likvidovali. A to, čo my chceme a o čo sa pokúšame s väčšími či menšími úspechmi už 20 rokov, je zabezpečiť verejnoprávnym médiám normálne fungovanie. Ak sa to nepodarí, tak potom naozaj budeme musieť zmeniť svoje nastavenie a povedať, že nedá sa nič iného urobiť, len tieto médiá privatizovať. To je ale podstatný rozdiel. A ten podstatný rozdiel spočíva v tom, že vy nechcete skutočne verejnoprávne médiá na Slovensku a my, naopak, sa 20 rokov o ne usilujeme. To je elementárny základný a politický rozdiel. A preto nemôžem ja podporiť nijaký váš návrh procedurálny, to proste nie je možné.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-12-06):
Áno, ďakujeme aj ja osobne. Pán poslanec Klus, nech sa páči.
M. Hort, podpredseda NR SR: (2009-04-17):
A teraz dávam slovo spoločnému spravodajcovi, ktorého určil navrhnutý gestorský výbor pre pôdohospodárstvo, životné prostredie a ochranu prírody, pánovi poslancovi Jánovi Čechovi, nech sa páči, je tu priestor.
Brocka, Július, poslanec NR SR (2011-07-12):
Ďalší návrh predniesol pán poslanec Kaník. Teda on mal dva návrhy. A ten prvý je o skrátení poplatku za sprostredkovanie gastrolístkov. Dnes je to 6 %, on navrhuje maximálne 3 %.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2014-10-16):
Na vaše vystúpenie, pán poslanec, bude reagovať šesť poslancov. Uzatváram možnosť prihlásiť sa s faktickou poznámkou. Pani poslankyňa Mezenská, nech sa páči.
Grausová, Natália, poslankyňa NR SR (2019-09-25):
Ďakujem, nebudem dlho. Nepochybujem, počúvala som veľmi pozorne pána Matoviča, považujem to za veľmi dobrý návrh, ktorý predkladá. Len sa chcem pána Budaja spýtať jednu vec. Kde beriete tú bohorovnostnú, to konštatovanie, že Michal Kováč mladší je nevinný. Ja nespochybňujem to, že Kočner je naozaj vinný a treba ho odsúdiť, ale, prepáčte, Michal Kováč mladší bol zapletený do kauzy Technopol, bol zapletený spolu s Kočnerom, tak ja nerozumiem teda tejto vašej dvojitej, jedného odsúdime, druhého budeme ešte aj odmeňovať, takže sa vás chcem spýtať, čo si myslíte o jeho menovaní za veľvyslanca aj v minulosti, aj teraz. Ďakujem.
P. Paška, predseda NR SR: (2007-09-13):
(Prerušenie rokovania o 12.14 hodine.) (Pokračovanie rokovania o 14.00 hodine.) Tretí deň rokovania 13. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky 13. septembra 2007 o 14.00 hodine
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2015-02-12):
Ďakujem, pán minister. Dávam slovo spoločnému spravodajcovi z výboru pre zdravotníctvo poslancovi Jozefovi Ježíkovi, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výborov a aby odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru.
P. Paška, predseda NR SR: (2008-07-03):
(Hlasovanie.) 131 prítomných, 8 za, 74 proti, 42 sa zdržalo, 7 nehlasovali. Tento návrh sme neprijali.
Galko, Ľubomír, poslanec NR SR (2014-01-28):
Ďakujem pekne. Pán kolega Hlina, tri poznámky by som len dodal k vášmu vystúpeniu. Ja som presvedčený, že tu sa jednoducho využilo to, že sa otváral tento zákon, a vzhľadom k tomu, že aplikačná prax ukázala, že je tu potreba rozšíriť možnosti použitia ozbrojených síl o ochranu majetku v správe ministerstva obrany, to je tá jedna časť, tak sa tam toto nenápadným spôsobom vložilo. A jediný dôvod je ten, aby jednoducho ministri mohli v kľude chodiť na dovolenku. To nemá žiadne iné opodstatnenie. Nemá to žiadne iné opodstatnenie. Vyvraciam vašu domnienku o tom, že je to v štýle – aj ja chcem, aj ja chcem, aj ja chcem –, pretože ani jeden z tých ministrov, z tých troch ministrov, ktorých som ja vždy poprosil, keď som išiel niekde preč, tak sa do toho nijak nehrnuli. Ani neboli nadšení z toho, že túto závažnú kompetenciu majú dostať do ruky. Tým nechcem povedať, že by ju odmietali, ale, ale ani jeden z nich sa k tomu nestaval tým systémom, že by sa predbiehali, že kto to bude robiť a kto to bude so sebou nosiť, tie veci k tomu. To po druhé. A po tretie, ja som na to zabudol pri mojom vystúpení, ja som dal zistiť v dvoch krajinách, ako to je, ale som to naschvál nepoužil, pretože som to dostal až dnes ráno s tou poznámkou, že to nie je ešte overené. To je Nemecko a Česká republika. Tak ja si to dám, pokiaľ bude výbor, tak si to dám presne preveriť, ale ja by som bol veľmi rád, keby pán minister v tej záverečnej reči alebo v rozprave povedal, že ako je to v iných krajinách. Hlavne teda v takýchto krajinách, ktoré buď sú vo V4, alebo tie krajiny, ktoré sú v Severoatlantickej aliancii. Ďakujem pekne.
Martvoň, Anton, poslanec NR SR (2015-09-17):
Ďakujem pekne, pán predseda. Pán poslanec Osuský, vypočul som si so záujmom vaše vystúpenie a chcel by som reagovať na vašu vo vašom vystúpení položenú otázku, že kto bude riešiť problémy v Sýrii. No ja si osobne myslím, že na riešenie problémov v Sýrii by mal mať mandát a mala by to byť úloha OSN. Tak ako vyplýva zo súčasnej situácie, OSN zlyháva v tomto a na tomto úseku už dlhodobo, tak ako to bolo pri Srebrenici, keď sa pozerali nečinne pri vraždení ľudí. Na druhej strane ste povedali, že sú tu názory, a kritizovali ste, že svetovým policajtom by mali byť teda Spojené štáty, by mali urobiť poriadok tam. No ja osobne sa práve prikláňam k tomu názoru, lebo v podstate, áno, je pravda, že Spojené štáty americké zvrhli Saddáma Husajna v Iraku. Ale pomohlo to de facto nástupu toho Islamského štátu, keďže Iračania sa nevedeli vzájomne dohodnúť. A to isté podobne je v Sýrii, kde práve Spojené štáty bojujú alebo podporujú boj proti súčasnému prezidentovi Sýrie. Ale netreba zabúdať na to, že Saddám Husajn sa dostal k moci práve za pomoci americkej CIA v roku 1968, keď pri prevrate mu americká CIA pomohla, aby on a jeho strana Baas dostala k moci. Čiže de facto Spojené štáty americké v roku 2003 iba napravili tú niekoľko 10-ročnú, teda pomaly 40-ročnú chybu, ktorú urobili v roku 1968. Čiže na vašu teda otázku, že kto by mal robiť a riešiť problémy teda v Sýrii a robiť tam poriadok, tak okrem OSN by to mali byť práve aj Spojené štáty americké, a nie Európa, keďže USA za tú situáciu nesú buď priamo, alebo nepriamo na Blízkom východe či už v Iraku alebo v Sýrii zodpovednosť, samozrejme, ale v podstate súhlasím s vami, že s Islamským štátom sa vyjednávať... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2014-09-16):
Pán poslanec Šebej.
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2015-03-10):
Nech sa páči, s ďalšou faktickou Helena Mezenská.
Matovič, Igor, poslanec NR SR (2011-06-01):
Citácia z Biblie kolegu Somogyiho ma veľmi pozitívne prekvapila, hlavne to, že bol schopný tak rýchlo nájsť možno tú správnu stať. Dúfam, že to mi potom osobne vysvetlí, alebo teda som naozaj pozitívne prekvapený, ak by sa naozaj takto osobne vyznal v Biblii, čo priznám sa, že ja by som teda, by mi to trvalo určite trochu dlhšie a myslím, že aj niektorým poslancom KDH. A myslím si, že táto myšlienka nebola iba tak kdekoľvek, tá bola naozaj akože trefná. Čo sa týka osobného útoku, alebo teda, že ma Martin Chren obvinil z nejakého osobného útoku a mrzí ho, že ja som skĺzol k osobnému útoku. Ja som sa práveže bránil voči tvojmu osobnému útoku, kde si nazval ten návrh zákona ako odfláknutý návrh zákona. A to je podľa mňa osobný útok a som sa ti snažil vysvetliť. A myslím si, že ty by si bol veľmi rád, keby ti aspoň tú bezpečnostnú kameru v tom Tescu „zapali“, ale vieš ako, keď (Smiech v rokovacej sále.) nenavrhneš žiadnu rozumnú vec, ani tá bezpečnostná kamera o teba nemá záujem. Čo sa týka reakcie Ondra Dostála, tak, samozrejme, popri druhom čítaní tohto zákona my môžeme do prvého čítania predložiť návrhy súvisiacich zákonov alebo zmien zákonov, ktoré teda súvisia s touto zmenou. Ešte raz hovorím, ten, kto hľadá spôsoby, nájde ich. Ten, kto hľadá dôvody, prečo nepodporiť, tak ich hľadá. Pripadá mi to naozaj, že stále hľadáte tie dôvody, prečo to nepodporiť. Martin Poliačik, ide o poctivú legislatívnu prácu. Naozaj, ak teda toto teraz bude merítko, že všetko sem musí prísť v dokonalej podobe, my sa môžeme odteraz začať stavať k všetkým návrhom SaS tak, že keď neprídu v dokonalej podobe a nebudú vystavené žiadnym pozmeňovákom, tak budeme dávať návrhy na dopracovanie. (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Ľ. Kaník, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR: (2005-01-20):
V zásade, pokiaľ Bratislava ako centrum toho všetkého, čo tu bolo popísané, má podstatne vyššiu úroveň miezd, samozrejme, dvíha to priemer na celom Slovensku. Čím bude vyššia mzdová hladina v Bratislave, tým vyšší bude celonárodný priemer, pretože v ostatných regiónoch, v ostatných okresoch neexistujú tieto faktory, ktoré som tu popísal – koncentrácia sídiel, firiem pôsobiacich na celom území, faktor hlavného mesta, faktor aglomerácie, koncentrácia pracovníkov odmeňovaných v najvyšších mzdových kategóriách, tak, samozrejme, že tam, kde takéto miesta nie sú, je úroveň miezd nižšia. A čím bude, ako bude rásť, keď bude rýchlo rásť priemerná mzda v Bratislave, tak to bude ovplyvňovať aj priemernú mzdu na celom území Slovenska, čo nijakým spôsobom neznamená, že v týchto okresoch sa mzdová hladina nevyvíja smerom pozitívnym. To, že je okres pod úrovňou priemernej mzdy na celonárodnej úrovni, ešte neznamená, že je na tom horšie, ako bol pred rokom, alebo že na tom nie je lepšie ako pred rokom. Úroveň priemernej mzdy rastie a rastie na celom území Slovenska, takže aj keby sa nezmenila tá pozícia, že sú pod úrovňou priemernej mzdy, pokiaľ priemerná mzda bude rásť, bude rásť aj mzdová hladina v každom jednom okrese, ktorého sa to dotýka.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-10-24):
Pán poslanec Bublavý, nech sa páči, môžte reagovať.
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2021-02-03):
Ďakujem. Chcem sa spýtať. Otvorím možnosť prihlásiť sa do rozpravy teraz alebo chcete až popoludní, popoludní? (Reakcia z pléna.) Pán navrhovateľ, vy ste hlavný, dobre. Nech sa páči, môžte sa hlásiť do rozpravy. K extrémizmu, resp. k extrémistickým trestným činom a k zákonu o priestupkoch a tam takisto k extrémistickým priestupkom. Ešte niekto? Aby sa nikto necítil ukrivdený. Dobre. Ďakujem. Vyhlasujem rozpravu za prerušenú a budeme pokračovať popoludní. Najprv tam bude ten vládny návrh na skrátené legislatívne konanie – pán Sulík. A potom pôjde toto. Dobre? Aby ste mali v tom jasno. (Prerušenie rokovania o 12.05 hodine.) (Pokračovanie rokovania o 14.00 hodine.)
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2017-04-06):
Pani poslankyňa Shahzad.
Kočiš, Eduard, poslanec NR SR (2021-11-10):
Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Kolegom ďakujem za faktické poznámky k mojej rozprave. A na záver, čo som už nestihol povedať, tak chcel by som ešte apelovať takými niekoľkými faktami. V Prešovskom samosprávnom kraji máme momentálne celkovo 16 nemocníc a polikliník na území o rozlohe skoro 9-tisíc kilometrov štvorcových a počet obyvateľov takmer 830-tisíc, zatiaľ čo na území mesta Bratislavy je aktuálne 39 nemocníc a polikliník na rozlohe 367 kilometrov štvorcových pri počte obyvateľov cca 450-tisíc. Takže tu je taký základný fakt alebo potrebný fakt, na ktorý treba myslieť a ktorý je hodný zamyslenia: Kde je potrebné posilniť a rozvíjať kvalitu a dostupnosť zdravotnej starostlivosti a kde je potrebné optimalizovať? V meste Bratislava alebo na území Bratislavského samosprávneho kraja alebo na území Prešovského samosprávneho kraja, ktorý spolu s Košickým samosprávnym krajom tvoria viac ako tretinu územia Slovenskej republiky a počtom obyvateľov sú tieto kraje ohromne vysoko zastúpené? Čiže tu vzniká taká polemika, kde to optimalizovať, kde to stratifikovať, kde to reprofilizovať, kde tie lôžka rušiť, kde tie lôžka aby pribúdali. A tak, ako správne povedal pán kolega Blcháč, netreba nám vymýšľať ani teplú vodu, ani nové koleso, jednoducho aj každá menšia alebo maličká nemocnica, ktorú chcete prekvalifikovať na komunitnú, si s jedným, dvoma alebo troma chirurgmi, ak dostanú kvalitné pracovné podmienky, dokáže vybudovať slušnú chirurgiu alebo ortopédiu, alebo gynekologicko-pôrodnícku časť, len im treba dať priestor a čas. A nad tým sa musíme zamyslieť a musíme sa týmto zaoberať, pretože zdravotnícka starostlivosť patrí všetkým ľuďom.
F. Mikloško, poslanec: (2003-09-18):
Podľa § 7 ods. 4 zákona Slovenskej národnej rady č. 255/1991 Zb. o Slovenskom rozhlase v znení neskorších predpisov na uprázdnené miesto je potrebné zvoliť nového člena rady na funkčné obdobie jej člena, ktorého miesto sa uvoľnilo. Podľa § 7 ods. 2 citovaného zákona Rozhlasová rada má 9 členov, ktorých volí a odvoláva Národná rada Slovenskej republiky. Predseda Národnej rady Slovenskej republiky listom z 25. júna 2003 č. 1199/2003 oslovil kluby poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, profesijné, občianske združenia v oblasti kultúry, periodickej tlače a ostatných sprostredkovaním verejných informácií, aby v lehote do 31. júla 2003 predložili Výboru Národnej rady SR pre vzdelanie, vedu, šport a mládež, kultúru a médiá návrhy kandidátov na člena rady. Výbor do stanoveného termínu dostal tieto návrhy kandidátov na doplnenie členov rady: 1. Tibor Hradílek, Klub poslancov Národnej rady za SDKÚ, SMK-MKP a KDH, 2. Ing. Kveta Škvarková, Klub poslancov Národnej rady za ANO, 3. prof. Marián Lapšanský, Slovenská hudobná únia, 4. Mgr. Jozef Sitko, Odborový zväz masmédií. Gestorský výbor posúdil predkladaný návrh na voľbu člena Rozhlasovej rady, ako aj návrhy kandidátov. Konštatoval, že kandidáti uvedení pod poradovými číslami 1 až 3 spĺňajú všetky náležitosti a predložené návrhy sú v súlade s kritériami podľa § 7 ods. 2 a 6 zákona Slovenskej národnej rady č. 255/1991 Zb. o Slovenskom rozhlase v znení neskorších predpisov. U kandidáta pod poradovým č. 4 zistil možnú kolíziu s § 7 ods. 6, v Obchodnom registri je uvedené podnikanie v oblasti reklamy. Výbor v prijatom uznesení 8. septembra 2003 č. 190 vyslovil súhlas s návrhom na voľbu člena Rozhlasovej rady a odporúča Národnej rade Slovenskej republiky, aby A. konštatovala podľa § 7 ods. 4 zákona Slovenskej národnej rady č. 255/1991 Zb. o Slovenskom rozhlase v znení neskorších predpisov skončenie funkčného obdobia člena rady Karola Kállaya; B. zvolila podľa § 7 ods. 2 zákona Slovenskej národnej rady č. 255/1991 o Slovenskom rozhlase v znení neskorších predpisov jedného člena Rozhlasovej rady z kandidátov navrhovaných v prílohe správy na funkčné obdobie do 8. decembra 2006; C. hlasovala podľa § 39 ods. 8 zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky verejne o každom kandidátovi individuálne; D. uskutočnila druhé kolo voľby v prípade, ak v prvom kole nebude zvolený žiadny člen rady z navrhovaných kandidátov, ktorí v prvom kole nezískali potrebný počet hlasov. Skončil som, pán predsedajúci.
P. Paška, predseda NR SR: (2009-06-24):
(Hlasovanie.) 135 prítomných, 104 za, 1 proti, 30 sa zdržalo. Konštatujem, že sme schválili uznesenie . Dámy a páni, odhlasovali sme prerokované body programu. Ešte predtým, ako vykonáme tajnú voľbu vás chcem upozorniť, že po vykonaní voľby budeme pokračovať prvým čítaním o vládnom návrhu zákona o verejnom obstarávaní, ktorý prerokovávame v skrátenom legislatívnom konaní. Teraz, dámy a páni, pristúpime... Pani poslankyňa Laššáková.
Bugár, Béla, podpredseda NR (2018-06-19):
Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 143, za 79, proti 7, zdržalo sa 57 poslancov. Konštatujem, že návrh bol schválený.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2015-09-29):
Pán spravodajca, chcete k rozprave zaujať stanovisko? (Reakcia spravodajcu.) Nie. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Nasleduje prvé čítanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov . Vládny návrh zákona má parlamentnú tlač 1733, návrh na jeho pridelenie na prerokovanie výborom je v rozhodnutí č. 1703. Opäť prosím podpredsedu vlády a ministra vnútra Roberta Kaliňáka, aby vládny návrh zákona uviedol. Nech sa páči, pán podpredseda.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2012-10-25):
(Hlasovanie.) 143 prítomných, 61 za, 81 proti, 1 nehlasoval. Návrh sme neschválili.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2012-12-17):
Vyhlasujem rozpravu za skončenú, ale ešte predtým, ako sa opýtam navrhovateľa, či chce zaujať stanovisko, dovoľte, aby som privítala na balkóne gymnazistov z Brezna. Vitajte. (Potlesk.) Takže vyhlasujem rozpravu za skončenú. Chce k rozprave zaujať stanovisko navrhovateľ? Áno, nech sa páči, pán minister.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-09-21):
Prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 124 poslancov, za 84, proti 7, zdržalo sa 33, hlasovali všetci prítomní. Konštatujem, že Národná rada sa uzniesla, že prerokuje tento návrh v druhom čítaní. Pristúpime k hlasovaniu o pridelení návrhu výborom, o určení gestorského výboru a lehoty na jeho prerokovanie. Nech sa páči, pani poslankyňa.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2011-09-14):
Hlasujeme o návrhu zákona ako celku so schválenými pozmeňovacími návrhmi, tak ako sme o nich rozhodli v druhom čítaní. (Hlasovanie.) 137 prítomných, 76 za návrh, 61 sa zdržalo. Národná rada Slovenskej republiky vládny návrh zákon o elektronických komunikáciách schválila . Poprosím vás, pán poslanec, aby ste ako poverený spravodajca predložili Národnej rade návrhy hlasovaní k prerokovávanému vládnemu návrhu zákona o poštových službách, ktorý prerokovávame ako tlač 402. Poprosím vás o predloženie návrhu. (Hlasovanie o vládnom návrhu zákona o poštových službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov , tlač 402.)
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-06-23):
Pán poslanec Hort.
Drdul, Dominik, poslanec NR SR (2020-11-25):
Kolega, veľmi správne si poukázal na ten moment, že v súčasnom procese podliehať nejakému falošnému pocitu spokojnosti, a teda nejakej falošnej viere v to, že už sme vyriešili problém, by bolo veľmi predčasné, je naozaj predčasné. Pred generálnym prokurátorom sú mnohé veľké úlohy, preto je veľmi dôležité, aby sa na tento post dostal ten najschopnejší a ten najlepší z kandidátov, ktorých sme mali. A ja, samozrejme, veľmi držím palce v tom, aby ten kandidát, ktorý sa napokon stane generálnym prokurátorom, dokázal naplniť sľuby, ktoré nejakým spôsobom formuloval alebo vízie, ktoré formuloval, a aby naozaj pohol prokuratúru dopredu, pretože tento moloch, tento obrovský aparát sa nachádza v tak zlom stave, že je pred novým generálnym prokurátorom nepochybne veľmi, veľmi ťažká úloha a veľmi dobrá, dlhá cesta, aby sme mohli napokon konštatovať, že sme dobre zvolili. Ďakujem veľmi pekne za túto striedmosť.
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2021-03-31):
Tak zajtra o 11.00, ako pán spravodajca rozhodol. Ďakujem pekne. Podľa plánovaného programu teraz prejdeme pár bodov, ktoré sa týkajú Rady Rozhlasu a televízie Slovenska a Rady pre vysielanie a retransmisiu a Dozornej rady Ústavu pamäti národa. Začneme návrhom na voľbu členov Rady Rozhlasu a televízie Slovenska (tlač 399). Poprosím pána Čekovského ako predsedu výboru pre kultúru a médiá, aby návrh uviedol a podal správu o výsledku rokovania výboru. Nech sa páči.
Poliačik, Martin, poslanec NR SR (2012-10-17):
Pán kolega Fronc, ja sa vrátim k tej časti, keď ste hovorili tichom spoplatnení časti denného štúdia, konkrétne ide o denné štúdium v inom jazyku. Hodnotovo by som bol v podstate aj rád, keby sa SMER konečne dopracoval k tomu, že by spoplatnil denné vysokoškolské štúdium, pretože ho považujem za investíciu do kvalifikácie každého jedného človeka, ktorá mu v budúcnosti prinesie zisk, a tak ako základné a stredné vzdelanie je statkom verejným, tak vysokoškolské vzdelanie je podľa mňa statkom osobným každého jedného človeka. Ale obávam sa, že pri tom, ako vidíme súčasnú vládu Roberta Fica, tak by bolo len spoplatnenie. Lebo tak ako v ostatných prípadoch sa len šklbe a len berie, tak ani tu by sme sa nedočkali ani štipendií na základe vzdelania, ani štipendií na základe sociálnej situácie, iba by sme sa dočkali toho, že by jednoducho boli šklbaní už aj študenti, a to je niečo, s čím ani ja by som súhlasiť nevedel. Takže, áno, plazivo nám sem to spoplatnenie vysokého štúdia snáď jedného pekného dňa dôjde, ale musí prísť systémovo a musí prísť tak, aby šance ľudí na nadobudnutie vysokoškolského vzdelania boli rovnaké, to znamená dobrý systém sociálnych štipendií, dobrý systém štipendií na základe prospechu a možno aj tá predstava pána ministra, že musíme mať nejaký numerus klausus, by bola oveľa ľahšie realizovateľná, keby tu bol proste systém štipendií, ktorý by povedal, že v tomto povolaní jednoducho potrebujeme toľkoto ľudí a zaplatíme im full scholarship, ale to je ešte veľmi ďaleko.
M. Košútová, poslankyňa: (2007-09-04):
Ako argument na odvolanie použiť a citovať bulvárnu tlač a špiniť dobré meno mladej dámy, súkromnej osoby, ktorá sa tu nemôže brániť, je pre mňa dosť tvrdá parlamentná škola. Tvrdiť, že pani ministerka nepočúvala, je scestné. Môžem vás ubezpečiť, že počúvala a veľmi pozorne. Chcela by som však vedieť, ako by reagovala akákoľvek poslankyňa, keď by počúvala podobné nezmysly na adresu svojej dospelej dcéry. Poučovať, ako sa má kto správať, toho si tu v tomto parlamente od vás skutočne užijeme. Ďakujem. (Potlesk.)
Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2014-10-21):
Ďakujem. A ja si, naopak, nemyslím, že pani predkladateľka vystúpi v rozprave, že naberie tú odvahu a bude reagovať na pána poslanca Šebeja s aspoň na 10 % tak fundovaným príspevkom, akým bol jeho príspevok. A myslím si skôr to, čo povedal pán Martin Poliačik, môj kolega. A bolo by dobré, pani predkladateľka, keby ste zvážili tú hanbu, ktorá padá na vašu hlavu aj po takomto vystúpení, aké tu predviedol, ukázal pán Šebej, a dobrovoľne, dobrovoľne na základe akých-takých zvyškov zdravého rozumu tento návrh stiahnete, pretože to je čistá hanba, čo ste priniesli do parlamentu. Ak ste nezachytili diskusiu na sociálnych sieťach medzi verejnosťou, na blogoch, tak potom zrejme klapky na očiach sú príliš hrubé a silné. Ale ešte raz, oceňujem vystúpenie pána Šebeja, bolo to veľmi dobré, veľmi odborne pripravené vystúpenie a každý, kto ho aspoň trošku počúval, musí jeho argumentom dať za pravdu. A každý, kto napríklad počúval vašu úvodnú reč, pani predkladateľka, ktorú ste odbili troma vetami, tak si o tom musí urobiť, ak si doteraz neurobil, vlastný názor. Tento predložený návrh je čistá hanba a treba ho stiahnuť.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-11-26):
Pán poslanec Hlina.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2022-05-24):
Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, pokračujeme v popoludňajšom rokovaní trinásteho dňa 65. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky podľa odsúhlasenej zmeny programu druhým čítaním o vládnom návrhu zákona o niektorých opatreniach v sociálnej oblasti v súvislosti so situáciou na Ukrajine . Vládny návrh zákona je uverejnený ako tlač 1022, výsledky rokovania výborov sú v tlači 1022a. Prosím pána ministra práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky Milana Krajniaka, aby vládny návrh zákona odôvodnil.
Richter, Ján, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2019-02-07):
Samozrejmá vec, nemusíte v tomto smere ma interpelovať. Skôr sa dohodneme a to je, to treba špecifikovať, aby to zameranie malo aj isté časové obdobie, horizonty, jednak minulosť, a možnože aj nejaký strednodobý horizont z hľadiska vývoja demografie a z toho vyplývajúceho vplyvu na trh práce z hľadiska sily jednotlivých ročníkov. Ďakujem.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2012-09-27):
Dámy a páni, ďakujem, pán predseda, chcem vás ešte požiadať, aby sme na základe návrhu, ktorý dnes prijal uznesením Zahraničný výbor Národnej rady, zaradili bod programu, a to Návrh zahraničného výboru na prijatie vyhlásenia Národnej rady k voľbách v Bielorusku, je to tlač 231. Máte ju rozdanú v laviciach. Navrhujem, aby hneď teraz po krátkej prestávke, ktorú vyhlásim, sme rokovali o tomto návrhu zahraničného výboru s tým, že hlasovať budeme po prerokovaní o ňom, potom o 17.00 hodine. Je súhlas? (Súhlasná reakcia pléna.) Je, dobre, ďakujem pekne. Chcem vás ešte informovať, dámy a páni, že sa obrátili na mňa navrhovatelia, ktorí ma požiadali, aby som presunul body 7. schôdze, kde sú navrhovateľmi na budúcu schôdzu októbrovú. Chcem vás informovať, že ide o body 67, je to návrh pani podpredsedníčky Jurinovej a pani poslankyne Horváthovej, je to zákon č. 447/2008 Z. z., tlač 205. Potom sú to návrhy pod číslom 69, čo je návrh pani poslankyne Nicholsonovej na vydanie zákona č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, je to tlač 207, potom je to bod 70, je to takisto návrh pani poslankyne Nicholsonovej a poslancov Juraja Drobu a Martina Poliačika na vydanie zákona o registrovanom partnerstve, je to tlač 208. Potom je to návrh pána poslanca Jozefa Viskupiča, je to bod 72, zákon č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku (tlač 210) a návrh pánov poslancov Viskupiča a Kadúca, je to bod 73 a tlač 211 a je to zákon č. 45/1989 Zb. o poslancoch Slovenskej národnej rady. Takže toto sú návrhy. Myslím, že s tým môžeme súhlasiť vzhľadom na to, že ide o žiadosti navrhovateľov. Takže tieto body prerokujeme potom na októbrovej schôdzi. Ešte vás chcem informovať, že dnes po hodine otázok budú nasledovať body 77 a 78, a to je správa o makroekonomickom vývoji a správa o opatreniach na udržanie deficitu. Už sme si to schválili, túto zmenu, len vás o tom informujem. Takže vyhlasujem krátku prestávku a budeme pokračovať 11.26 hodín. Poprosím pána predsedu zahraničného výboru, aby sa pripravil na uvedenie materiálu zahraničného výboru. (Prestávka.) (Po prestávke.) Dámy a páni, budeme pokračovať teraz v rokovaní bodom programu, ktorý sme schválili a zaradili ho, a je to návrh Vyhlásenia Zahraničného výboru Národnej rady Slovenskej republiky k voľbám v Bielorusku. Poprosím vás o pozornosť a poprosím pána predsedu zahraničného výboru Františka Šebeja, aby tento spoločný návrh zahraničného výboru uviedol. (Rokovanie o návrhu Zahraničného výboru Národnej rady Slovenskej republiky na prijatie Vyhlásenia Národnej rady Slovenskej republiky k parlamentným voľbám v Bielorusku , tlač 231.)
A. Belousovová, podpredsedníčka NR SR: (2008-02-12):
Otváram rozpravu. Do rozpravy som dostala štyri písomné prihlášky. Písomne sa do rozpravy prihlásili za klub SDKÚ – DS pán poslanec Janiš, za klub KDH pán poslanec Brocka, za klub SMK pani poslankyňa Sárközy. Ďalej sa do rozpravy ešte písomne prihlásila pani poslankyňa Žitňanská. Takže ako prvý má slovo pán poslanec Janiš za klub SDKÚ – DS a po ňom vystúpi za klub KDH pán poslanec Brocka. Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo.
Senko, Ján, poslanec NR SR (2012-07-31):
Pán poslanec, chápem vaše vystúpenie a obsah vášho rétorovania. Ináč sa to zrejme ani nedá povedať, pretože potrebujete si umyť ruky. O nič iného vám nejde v súčasnej situácii. Samozrejme, vieme o tom veľmi dobre, že situáciu musíme riešiť my. Ale vysvetlite ľuďom, aký bordel ste nechali vo finančnej správe. Poučte o tom aj pána Freša, aby nenadával do socialistov, aby nezvyšoval hlas, pretože on je tiež súčasťou tej SDKÚ, ktorá mala garanciu nad finančnou správou. Vysvetlite to. Vysvetlite aj pánovi Frešovi, aký jeho kolegovia prijali rozpočet na tento rok. Vysvetlite ľuďom, aká je diera v štátnom rozpočte. Vysvetlite ľuďom to, akým spôsobom ste prijali druhý pilier, pán Kaník. Vysvetlite to, že na rokovanie do vlády ste išli s úplne inými stanovenými kritériami na druhý dôchodkový pilier a z minúty na minútu ste sa, neviem s kým, rozhodli. Vysvetlite ľuďom to, že prečo ste si chceli sprivatizovať dôchodkový systém. Vysvetlite ľuďom to, prečo predovšetkým zastávate záujmy dôchodcovských správcovských spoločností. A vysvetlite ľuďom to, akým spôsobom to, čo ste v predchádzajúcom jeden a pol roka pokašľali, treba napraviť. Vysvetlite im to.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2014-04-01):
Pán poslanec Brocka s reakciou.
Osuský, Peter, poslanec NR SR (2016-04-21):
Ďakujem pekne, pani predsedajúca. No, všeobecne je jadrová energia niečo, čo u laikov – a tých je tu plná sála, aj keď je teraz prázdna – vzbudzuje také niečo ako úctu a odstup. Pravda ale je, že ešte aj u takýchto vecí, u terrawatthodín a podobne sa nakoniec dá veľmi často ten problém z pohľadu daňového poplatníka a občana republiky zredukovať na zdravý rozum a tiež na jeho peniaze. To znamená, že ak je tu reč o drahej energii a o žabe na prameni, ktorou je šéf ÚRSO, a o jeho, dá sa povedať, celkom dobrej vízii istôt; aspoň niekto ich má; tak takéto vystúpenie odborníka je i pre mňa obohatením. A rovnako je pre mňa obohatením; škoda, že nás tu bolo tak málo, z vládnucej koalície šesť, ktorá stojí za programovým vyhlásením vlády. Bolo to poučné v tom zmysle, že sa i laik ako ja, pretože pochopiteľne s voľbou na poslanca nikto nezíska rozum na všetko a kto si to myslí, je asi hlupák, ale v takomto prípade získame vhľad do obrovských investícií. A to kolega ešte nehovoril, čo mňa laika napadá, že potom je otázka uložení a nakladania s vyhoreným rádioaktívnym materiálom, na ktoré zaväzujeme, ako povedal pekne, nenarodené deti. A to je presne tá redukcia na zdravý rozum. Teda otázka je, komu to pomôže, kto z toho niečo má a či je toto to najlepšie vynakladanie obrovských peňazí v krajine, ktorá potrebuje mnoho iných vecí.
Sulík, Richard, predseda NR SR (2011-09-14):
Pán poslanec Matovič.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2006-02-09):
M. Demeterová, poslankyňa: Ja by som len chcela podporiť názor, ktorý tu predniesol pán poslanec Hrušovský, a chcela by som upozorniť, že táto veta je nekorektná najmä tým, že máme troch nových ministrov dnes vymenovaných. Čiže žiadny dôvod tohto druhu neexistuje. Ďakujem.
Sulík, Richard, predseda NR SR (2011-02-08):
Ďakujem. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Nasleduje druhé čítanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach. Vládny návrh zákona je pod tlačou 152 a spoločnú správu výborov má ako tlač 152a. Poprosím ministra Daniela Lipšica, aby vládny návrh zákona uviedol, a poprosím spoločného spravodajcu pána poslanca Radošovského, aby zaujal miesto pre spravodajcov. (Rokovanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov , tlač 152.)
Svrček, Miloš, poslanec NR SR (2022-10-05):
Týmto sme hlasovali o všetkých pozmeňujúcich návrhoch a podľa § 84 ods. 2 zákona o rokovacom poriadku navrhujem, aby sme pristúpili k tretiemu čítaniu ihneď. Dajte, prosím, hlasovať.
Šimečka, Michal, podpredseda NR SR (2023-12-08):
Ďakujem veľmi pekne. Pán poslanec Krátky.
M. Číž, podpredseda NR SR: (2007-06-20):
Chce sa k rozprave vyjadriť spravodajca, pán Senko? Nech sa páči.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2018-05-23):
Ďakujem. Otváram rozpravu. Do rozpravy som dostal 2 písomné prihlášky za kluby, za klub SaS pani poslankyňa Zemanová a za klub OĽANO pán poslanec Fecko. A ďalej sa písomne prihlásili pani poslankyňa Antošová a poslanec Zsolt Simon. Nech sa páči, za klub SaS, pani poslankyňa Zemanová, máte slovo.
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2016-10-11):
A druhý procedurálny návrh je, aby sa, aby sa o stanovisko ústavnoprávneho výboru požiadalo aj vo vzťahu k bodu 53, ktorý je návrhom novely zákona o dani z príjmov, ktorý predkladá skupina poslancov za SNS. Obsahovo ide o zhodný návrh s návrhom, ktorý na septembrovú schôdzu predložila skupina poslancov za SaS (tlač 220), o návrhu sa hlasovalo 21. septembra 2016. Podľa § 96 ods. 3 zákona o rokovacom poriadku, ak Národná rada návrh zákona neschválila, nový návrh zákona v tej istej veci môžeme podávať najskôr o 6 mesiacov odo dňa neschválenia návrh zákona. Z uznesenia ústavnoprávneho výboru č. 196 zo 16. mája 2011 vyplýva, že nemusí ísť o formálne a obsahovo totožný návrh zákona a pojem v tej istej veci je pre účely tohto ustanovenia potrebné vykladať tak, že tou istou vecou sa rozumejú tie isté právne vzťahy, ktoré upravoval neschválený návrh zákona, teraz sme nepochybne v tej istej situácii. Takže nemôžeme o tom rokovať, lebo by to... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)