F. Mikloško, poslanec: (2002-07-10):
J. Migaš, predseda NR SR: Panie poslankyne, páni poslanci, poprosil by som vás, aby sme ešte prerokovali jeden bod programu a odhlasovali ho. Čiže pristúpime k bodu programu Milénium – Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov . Túto informáciu alebo správu prednesie pán minister školstva. Nech sa páči, pán minister Ponický, máte slovo. (Hlasy z pléna.) Nech sa páči, dajte slovo pánu poslancovi Cuperovi, má procedurálny návrh. Pán minister, chvíľu počkajte. Nech sa páči, zapnite mikrofón pánu poslancovi Cuperovi. J. Cuper, poslanec: Pán minister, prepáčte, že vás trochu zdržím. Pán predsedajúci, mám procedurálny návrh, aby ste dali hlasovať o tom, že tento bod programu sa bude prerokúvať až vtedy, keď bude prítomný v rokovacej sále pán exminister Ftáčnik. Nemyslím si, že by bolo vhodné prerokúvať tento bod programu bez prítomnosti exministra, keď sa tak zaslúžil o vytvorenie toho nezmyselného dokumentu. A to už je druhý z jeho dielne, pretože prvým bol zákon o vysokých školách. A okrem toho ešte mal také racionalizačné návrhy, akože máme tu sedieť do 21.00 hodiny. Tak bolo by dobré, aby ste buď ho dali zohnať, alebo teda dali hlasovať o tom, že jednoducho tento bod sa nebude prerokúvať. J. Migaš, predseda NR SR: Je to procedurálny návrh, panie poslankyne, páni poslanci, aj keď rokovací poriadok nevyžaduje, aby poslanec sedel v rokovacej miestnosti pri určitom bode. Bol prednesený procedurálny návrh. Prezentujme sa a hlasujme. Hlasujeme o procedurálnom návrhu pána poslanca Cupera. (Hlasovanie.) Prítomných je 64 poslancov. Národná rada nie je schopná sa uznášať. Nech sa páči, budeme pokračovať, pán minister, máte slovo. P. Ponický, minister školstva SR: Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, predkladaný program obsahuje víziu rozvoja, výchovy a vzdelávania Slovenskej republiky na najbližších 15 až 20 rokov. Milénium odráža projekt človeka budúcnosti. Preto Milénium obsahuje tzv. životné kompetencie postmoderného človeka, ktoré sú výrazne iné, ako dnes akcentujeme. Pôjde napr. o také kompetencie, ako je kompetencia zdravo žiť, tvoriť zdravé životné prostredie, ako i kompetencia komunikačná, výučba cudzích jazykov, práca s internetom a podobne. Tomu by mala pomôcť aj kompetencia neustále sa učiť, zdokonaľovať sa a vzdelávať v rámci celoživotného vzdelávania. Projekt Milénium vychádzajúc z perspektív človeka v postmodernom globálnom svete prezentuje 12 základných pilierov, na ktorých celý projekt stojí. Týchto 12 pilierov predstavuje 12 systémových a podstatných... (Ruch v sále.) J. Migaš, predseda NR SR: Panie poslankyne, páni poslanci, ak máte nejaké diskusie alebo rozhovory, buďte mimo rokovacej miestnosti. Pán minister, nech sa páči. P. Ponický, minister školstva SR: Teda ak dovolíte, ja, pretože ten projekt je známy, vynechám veľkú časť vymenovávania tých pilierov. Vážený pán predseda, vážené dámy a páni, pri každej kompetencii, pri každom projekte je potrebné zvážiť ako víziu, ktorá v nich je naznačená, aj realizáciu. Isté garancie nám v tomto smere dáva uznesenie vlády k Národnému programu, kde vláda o. i. zobrala na vedomie aj realizačný plán k Národnému programu, ktorý obsahuje súbor krátkodobých a tak isto i dlhodobých úloh s tým, že spresňuje tieto úlohy vrátane ich finančného zabezpečenia, ktoré budú pravidelne zabezpečované prerokovaním vo vláde, a to každý nepárny rok začínajúc rokom 2003 až do roku 2015. S týmto uznesením bezprostredne súvisí aj uznesenie, ktoré sa navrhuje prijať k Národnému programu po prerokovaní v Národnej rade Slovenskej republiky. Sme presvedčení, že ak sa v súlade s navrhovaným uznesením bude Národná rada Slovenskej republiky v dvojročných intervaloch začínajúc rokom 2004 zaoberať správou o stave výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike, tak projekt Milénium nezapadne prachom. Ďakujem pekne. J. Migaš, predseda NR SR: Tak ďakujem, pán minister. Nech sa páči, zaujmite miesto určené pre navrhovateľov. Teraz by som poprosil spravodajkyňu pani poslankyňu Dolník, aby podala informáciu o prerokovaní uvedeného materiálu vo výbore. Nech sa páči, pani poslankyňa, máte slovo. E. Dolník, poslankyňa: Vážený pán predseda, vážená Národná rada, dovoľte, aby som vám predniesla spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní vládneho návrhu, Milénia – Národného programu výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov. Predseda Národnej rady Slovenskej republiky rozhodnutím č. 1483 z 28. januára 2002 pridelil Milénium – Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov na prerokovanie všetkým výborom Národnej rady Slovenskej republiky vrátane Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre európsku integráciu a okrem mandátového a imunitného výboru, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií štátnych funkcionárov, Osobitného kontrolného výboru Národnej rady Slovenskej republiky na kontrolu činnosti Slovenskej informačnej služby a Osobitného kontrolného výboru Národnej rady Slovenskej republiky na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva. Predseda Národnej rady Slovenskej republiky zároveň určil lehotu prerokovania materiálu vo výboroch do 7. mája, v gestorskom výbore do 10. mája a uložil mu, aby predložil Národnej rady správu o výsledku prerokovania materiálu vo výboroch a návrh na uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky. Určené výbory prerokovali Milénium – Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov v lehote stanovenej predsedom Národnej rady Slovenskej republiky okrem Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo materiál prerokoval, avšak neprijal uznesenie, lebo podľa § 52 ods. 3 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov nesúhlasila s ním nadpolovičná väčšina prítomných členov výboru. Členov výboru je 12 poslancov, prítomných bolo 9 poslancov, za návrh uznesenia hlasovali 3 poslanci a 6 poslancov sa hlasovania zdržalo. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre európsku integráciu taktiež materiál prerokoval, ale neprijal uznesenie, pretože nebol uznášaniaschopný. Všetky výbory, ktoré uznesenia prijali, zhodne odporúčajú Národnej rade Slovenskej republiky Milénium – Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov (tlač 1296) vziať na vedomie. Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnosti, zahraničný výbor, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre kultúru a médiá, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre životné prostredie a ochranu prírody a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, vedu, mládež a šport odporúčajú Národnej rade Slovenskej republiky žiadať vládu, aby v roku 2004 a následne každý druhý rok do konca decembra predkladala na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky správu o stave školstva v Slovenskej republike, v ktorej bude obsiahnuté plnenie zámerov vyplývajúcich z Národného programu výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov. Gestorský výbor na základe uvedených stanovísk odporúča Národnej rade Slovenskej republiky vziať na vedomie Milénium – Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov a žiadať vládu Slovenskej republiky, aby v roku 2004 a následne každý druhý rok do konca decembra predkladala na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky správu o stave školstva v Slovenskej republike, v ktorej bude obsiahnuté aj plnenie zámerov vyplývajúcich z Národného programu výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov. Ďakujem, vážený pán predseda, otvorte rozpravu. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pani poslankyňa. Nech sa páči, zaujmite určené miesto pre spravodajcov. Otváram rozpravu. Písomne sa neprihlásil nikto. Pýtam sa, kto sa do rozpravy hlási ústne. Pán poslanec Švec, pani poslankyňa Rusnáková. Uzatváram možnosť sa prihlásiť do rozpravy ústne. Nech sa páči, pán poslanec Švec ako prvý. J. Švec, poslanec: Vážený pán minister, vážený pán predseda, dámy a páni, Milénium, ktoré prijímame v Národnej rade Slovenskej republiky, je iste krokom vpred. Podľa môjho názoru však je to skôr filozofia, ktorá predkladá istú víziu o tom, ako by malo vyzerať naše základné a stredné školstvo v období na najbližších 15 rokov, ale netýka sa celkom súčasnej situácie a vývoja, ktoré predpokladáme na najbližšie obdobie 5 až 10 rokov. Je všeobecne známe, že základné, ale najmä stredné školstvo neprešlo takou reformou, ktorá by umožnila, aby všetci absolventi stredných škôl našli uplatnenie na trhu práce, aby sa nám nestávalo, že stredné školy naďalej produkujú veľmi veľké počty nezamestnaných absolventov, ktorí končia na úradoch práce a nemajú šancu sa ďalej vzdelávať, príp. sa zamestnať. V školstve, ako aj v iných oblastiach v modernej ekonomike sa prihliada na základné princípy ekonomických vzťahov – mal dať a dal alebo ponuka a dopyt. Je všeobecne známe, že je obrovský rozdiel v tom, čo by naše deti chceli študovať a čo im náš školský systém poskytuje. Nehovorím nič nového, keď zdôrazním, že napr. žiadatelia o štúdium na gymnáziu päťkrát svojím počtom prekračujú možnú kapacitu gymnázií, a to roky sme svedkami toho, že stredoškolský systém nijakým spôsobom nereaguje na požiadavky mladých ľudí a ich rodičov, na typ vzdelávania, ktorý by si chceli vybrať. Okolo 30 000 miest na učňovských školách sa každým rokom obsadzuje čoraz ťažšie. A čoraz naliehavejšie sa tu javí potreba nájsť spôsob, ako reformovať rezort stredných škôl, pretože predovšetkým učňovské školstvo a stredné odborné školstvo bez maturity nám produkuje najviac nezamestnaných. Je zarážajúce, že v období, keď končí svoj mandát súčasná vláda a keď 3,5-ročné úsilie pána exministra Ftáčnika hodnotíme aj v súvislosti s týmto Miléniom, musíme konštatovať, že ešte v apríli tohto roku Slovenský štatistický úrad zaznamenal 39 246 nezamestnaných absolventov stredných škôl, predovšetkým stredných škôl bez maturity. Pán minister nie je iste autorom Milénia a iste veľmi ťažko zasahoval do koncepcie tohto dokumentu vzhľadom na to, že tento dokument, ako mi je známe, bol dokončený a aj diskusia o ňom vlastne skončila odchodom pána exministra Ftáčnika z postu ministra školstva. Ja sa teda pýtam, pán exminister: Ako vy, pán exminister, vidíte budúcnosť nášho stredného školstva z hľadiska nezamestnanosti absolventov tohto rezortu? Ako si predstavujete zníženie tohto enormného počtu nezamestnaných stredoškolákov v budúcnosti? Akým spôsobom by Milénium mohlo vstúpiť do procesu transformácie stredného školstva v prospech našich mladých ľudí? Ako je možné zabezpečiť, aby sa zvýšil podiel stredoškolákov, ktorí budú študovať na stredných školách s maturitou a ktorým sa otvára ďalšia možnosť vzdelávania na vysokých školách? Pýtam sa, pán exminister, ako Milénium pomôže reformovať aj vysoké školstvo, pretože vieme dnes, že podiel vysokoškolsky vzdelanej populácie v našej ekonomicky činnej populácii je enormne nízky proti priemerom vyspelej Európy. Teda vidieť, že Milénium ako projekt, ako filozofia budúcnosti a reálny život, ktorým žijeme dnes a ktorým sme konfrontovaní každodenne, sú dve úplne rozličné cesty. Reforma stredných škôl a reforma vysokých škôl so sebou súvisia a súvisia veľmi-veľmi úzko. Pokiaľ nebude reformované základné a stredné školstvo, ktoré by rešpektovalo požiadavky trhu práce, ale aj požiadavky mladých ľudí na štúdium, nebude možné reformovať ani vysoké školstvo. A vysoké školstvo ťažko možno reformovať bez toho, aby sme neprihliadali na potreby vysokých škôl naplniť kvalifikačné predpoklady na to, aby čím viacej ľudí mohlo študovať na vysokých školách. Teda filozofia Milénia možno je dobrá, ale dopad na dnešný život a život v najbližšej dekáde nevidím veľmi ružovo. Ďakujem pekne. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Ďalej vystúpi v rozprave pani poslankyňa Rusnáková. Nech sa páči. E. Rusnáková, poslankyňa: Vážený pán predseda, vážený pán minister, vážené dámy, vážení páni, dovoľte mi len veľmi stručne sa vyjadriť k niektorým tézam, ktoré obsahuje Milénium, a možno niekedy aj trošku v rámci diskusie polemicky. Vládou schválené Milénium – Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov tvorí koncepčné a zásadné východisko pre pozitívne a kvalitatívne zmeny, ktoré sa budú týkať základných a stredných škôl a školských zariadení a ktoré načrtávajú dôležité vízie do roku 2015 až 2020. V súlade s Miléniom sa začala konštituovať a už sa vlastne aj ukončila konštitúcia Národnej kurikulárnej rady, ktorá má pomôcť nielen kontrole, ale aj sledovaniu tých kvalitatívnych zmien, ktoré by malo Milénium zabezpečiť. Milénium by malo súčasne vytvoriť ten rámec, na základe ktorého sa vytvorí legislatíva pre nový školský zákon. Samozrejme, že o školskom zákone je potrebné hovoriť práve len na základe Milénia, pretože to je ten základ, od ktorého by sa mali odrážať všetky legislatívne zmeny v tých typoch a druhoch škôl, o ktorých je reč v Miléniu. Základný cieľový stav výchovy a vzdelávania, ktorý si dovolím prejsť len veľmi stručne, veľmi správne upozorňuje na to, že je potrebné zvýšiť počet prijímaných študentov na vysoké školy, zvýšiť podiel maturantov, zvýšiť počet žiakov gymnázií, rozvíjať ďalej systém vyučovania cudzích jazykov, na čo by sme, samozrejme, mali dávať čím ďalej, tým väčší dôraz, a aj, samozrejme, od toho tretieho ročníka základných škôl, kde je úplne prirodzené, aby sa výučba cudzích jazykov začala rozširovať v tom väčšom množstve a zmysle, v akom sme tomu teraz svedkami dnes. Milénium súčasne hovorí aj o tom, že dôraz treba klásť na počítačovú a informačnú gramotnosť. A myslím si, že v súlade s tým Národná rada sa snažila aj zvyšovať finančné prostriedky, ktoré išli napr. na Infovek. Ale je všeobecne známe, že tieto finančné prostriedky sú nedostatočné a že základné a stredné školy majú veľký problém s tým, aby teda všetky mali možnosť zabezpečiť pre svojich študentov túto informačnú a počítačovú gramotnosť. Treba povedať, že ona je pomerne nízka aj u tých, ktorí by ju mali v čo najväčšom množstve využívať a učiť svojich žiakov, študentov. To znamená, je veľký priestor ešte nevyplnený aj v počítačovej gramotnosti samotných učiteľov pedagógov. Je potrebné upozorniť na to, že sa v Miléniu hovorí o potrebe zvýšiť pozornosť venovanú deťom zo znevýhodneného sociálneho prostredia a že nielen táto Národná rada v podstate už urobila istý krok v súvislosti s nultými ročníkmi a s asistentmi učiteľov, ale že jednoducho v tomto trende treba pokračovať ďalej. Pri zvyšovaní počtu prijímaných študentov na vysoké školy dovolím si len upozorniť na to, že v tomto ohľade budem osobne považovať naozaj za nevyhnutné znovu v Národnej rade, v budúcej Národnej rade otvoriť diskusiu o spoplatnení vysokoškolského štúdia, pretože dôsledok bezplatného štúdia aj bezplatného externého štúdia sa odrazil práve v tom, že ten počet študentov klesol, aj keď ich záujem je neustále, samozrejme, vyšší. Ak hovoríme o jednotlivých programových zmenách, ktoré sú potrebné na dosiahnutie týchto cieľov, chcela by som upozorniť na to, že možnože sa v niektorých momentoch budeme rozchádzať v názore na zaradenie predškolskej výchovy v súvislosti s tým, aby teda posledný rok predškolskej výchovy a vzdelávania bol povinný. Zaškolenosť detí v materských školách na Slovensku je veľmi vysoká, je jedna z najvyšších v Európe. Ak sa nemýlim, je to približne 95 %. Ak sa v Miléniu hovorí o tom, že by posledný rok pred nástupom na základnú školu tam mal byť povinný, možnože je to snaha riešiť práve tých 5 % nezaškolených detí, ktoré pochádzajú zo sociálne znevýhodneného prostredia. Ale myslím si, že by naozaj mala byť teda táto otázka vecou ešte ďalšej diskusie, pretože je možné to riešiť aj inými pákami, a nie tým, aby sme vlastne nútili rodičov dávať na povinnú predškolskú prípravu aj tie deti, ktorých to rodinné zázemie predsa len je dostatočne sociálne výhodné a ktorých rodičia vedia postarať o túto prípravu na vstup dieťaťa do prvého ročníka tak, že ono má všetky vedomosti, základné znalosti a zručnosti, ktoré ho predurčujú na to, aby ten prvý ročník dokázalo zvládnuť. Ale je to len téma na diskusiu a v tomto prípade aj môj iný názor na to, ako by sa mohlo v tejto otázke pokračovať. Pri základných školách považujem za naozaj dobré návrhy tie, ktoré hovoria o tom, že je potrebné redukovať rozsah súčasného učiva tak, aby na jeho osvojenie bola potrebná 60-percentná časová dotácia ročného počtu hodín v jednotlivých predmetoch základnej školy, a že vlastne tá istá náročnosť, ktorá viac-menej pretrváva na základných a stredných školách, to znamená v osvojovaní si istých vedomostí, ktoré ani nemusia patriť medzi základné, ale napriek tomu sa neúnavne vyžadujú a v praxi možno ani nie sú také dôležité, aby ich žiak ovládal v takom rozsahu, ako je to vyžadované dnes, považujem za správne naozaj to, aby sme hovorili, že tie hodiny je potrebné odľahčiť aj v tom, aby boli zavádzané nielen alternatívne metódy, ale aby sa ten obsah vlastne transformoval tak, aby sme si povedali, čo patrí medzi základné vedomosti a čo bude potrebné vyžadovať na maturite a čo sa smie vyžadovať na prijímacom konaní na vysoké školy, čo v podstate ten vysokoškolský zákon do istej miery už rešpektuje. Štátne kurikulum pre základnú školu teda bude obsahovať len vymedzenie základného obsahu a oblasti činnosti, pomocou ktorých sa bude realizovať výchova a vzdelávanie. Dovoľte mi teda povedať, že medzi pozitíva tohto Milénia – Národného programu výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov považujem aj návrh vypracovať štátny učebný plán pre základnú školu a štátne kurikulum pre základnú školu a, samozrejme, v nadväznosti na to aj obdobné plány, ktoré sa týkajú stredných škôl. Pri základných umeleckých školách sa vedie diskusia o tom práve v nadväznosti na predložený školský zákon, ale ktorý sa do parlamentu nedostal, či základné umelecké školy poskytujú základný stupeň vzdelania v danej oblasti alebo nie. Patrím medzi tých, ktorí budú v každom prípade podporovať to, aby sa postavenie základných umeleckých škôl ponechalo v tom postavení, v ktorom je dnes, ale, samozrejme, s tým, že tá pomoc na rozvoj základných umeleckých škôl bude musieť byť aj po finančnej stránke vyššia, ako je dnes. Oceňujem, že vlastne Milénium dáva dobrý základ na to, aby sa do budúceho školského zákona dostal súlad s plnením medzištátnych dohôd, aby sa podporoval rozvoj bilingválneho vzdelávania, to znamená, aby bilingválne vzdelávanie a bilingválne školy prestali byť v Slovenskej republike experimentom, experimentálnym projektom a aby sa stali súčasťou škôl a školských zariadení. Ďalej si myslím, že je dôležité podporiť teda snahu o objektivizáciu štátnej maturitnej skúšky. Treba však povedať, že ako sa diskusia vedie medzi odborníkmi o tom, či by mali byť maturitné skúšky, tak sa vedie diskusia o tom, že ak by mali byť, tak v akej novej transformovanej podobe by mali byť. Vidno vo verejnosti aj snahy o diskusiu o zmene prístupu k prijímaciemu konaniu na vysoké školy. V každom prípade dúfam, že bude teda snahou ministerstva tieto dva dôležité momenty v živote mladého človeka uspôsobiť tak, aby neboli zbytočne stresujúce, ale aby sa pri nich vlastne mohlo odzrkadliť to, že je nielen maturitná skúška, ale sú aj štyri roky štúdia. A globálne by sa teda ten žiak mal hodnotiť tak, aby väčšia váha sa dávala jeho štvorročnej práci a aby teda to prijímacie konanie, ktoré vysoké školy budú robiť, bolo prijímacím konaním, ktoré bude odzrkadľovať jeho základné vedomosti a znalosti zo strednej školy. Ďalej by som chcela upozorniť na to, že pri odbornom stredoškolskom vzdelávaní je dobrým odporúčaním Milénia prispôsobiť odborné vzdelávanie požiadavkám jednotného európskeho trhu práce. Tu by som teda chcela požiadať zároveň pána ministra, aby mal na pamäti to, že ešte stále nie je uzatvorená dohoda medzi ministerstvom školstva a Národným úradom práce, pretože tieto dve inštitúcie mali vypracovať spoločný postup, ako zabezpečiť v jednotlivých regiónoch Slovenska také študijné a učebné odbory, ktoré dané regióny potrebujú, to znamená presne to, aby sa teda otvárali také učebné a študijné odbory, ktoré v tom regióne majú najväčší zmysel, kde je dopyt po týchto študijných a učebných odboroch a kde vlastne sa zaručuje tým ustanovením istého zoznamu taká najväčšia potrebnosť študijných a učebných odborov v daných dnes vyšších územných celkoch. Je potrebné povedať, že bez vyšších územných celkov to nikdy nepôjde, a teda bude úlohou ministerstva školstva a ministerstva práce alebo Národného úradu práce, aby s predstaviteľmi vyšších územných celkov povedali, o čom je trh práce vo VÚC-kach a ako sa dá zabezpečiť aj práve takouto vzájomnou dohodou týchto troch orgánov. Dovoľte mi súčasne upozorniť aj na to, že ak hovoríme o dôležitosti transformácie v školstve a novom financovaní v školstve, že tak ako je potrebné, aby na trh práce reagoval aj Národný úrad práce a aby povedal vo vyšších územných celkoch, aký je dopyt a aká je ponuka, že to isté platí aj pre reakciu zo strany ministerstva školstva, pretože na tento problém aj náš výbor upozorňuje už niekoľko rokov, že obidva rezorty hovoria o tom, že treba zvýšiť zamestnanosť, treba ju zvýšiť vo vzájomnej koordinácii s ministerstvom školstva, ale napriek tomu sa teda ticho toleruje to, že pomaly už ôsmy rok táto zmluva ešte stále medzi rezortmi nie je dohodnutá. Dovoľte mi povedať, že považujem za dôležité, aby sme Milénium zobrali na vedomie, aby sme si povedali, že tento Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov je potrebné podporiť, aby sme každý štvrtý rok nevytvárali nové projekty na výchovu a vzdelávanie. A, samozrejme, pri budúcom školskom zákone už bude vecou aj diskusie budúcich predstaviteľov vo vláde a v parlamente, k akým konkrétnym legislatívnym záverom dospejú. Ďakujem pekne. J. Migaš, predseda NR SR: S faktickou poznámkou na vystúpenie pani poslankyne Rusnákovej sa hlásia pán poslanec Antecký a pán poslanec Švec. Nech sa páči, pán poslanec Antecký. M. Antecký, poslanec: Vážený pán predseda, vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, nebudem polemizovať o tom, či program Milénium je alebo nie je dôležitý. Ale nedá mi, aby som nezareagoval na dve časti vystúpenia pani poslankyne Evy Rusnákovej. Viete, som otcom troch detí, z ktorých všetky chodili na vysokú školu od roku 1988. A tretie moje dieťa vlastne ešte chodí na vysokú školu. A preto ma veľmi trápi, že človek, ktorý nevie, čo je porodiť a vychovať decko, tu hovorí o tom, že je presvedčený o tom, že treba spoplatniť školstvo. To je po prvé. Sú to náklady pri viac početných rodinách a mzdách, ktoré rodiny majú na úrovni priemerných miezd, kde by si pri spoplatnení školstva ťažko mohli dovoliť dať deti študovať na vysokú školu. Druhý problém, na ktorý chcem zareagovať, je problém predškolskej výchovy. Ja súhlasím s tým, že sú to výdavky aj štátu na predškolskú výchovu, ale nemôžem súhlasiť s tým, že ten, kto na to má, nech si nedáva deti na predškolskú výchovu, lebo to nie je len o financiách, ale to je aj o tom, aby sme tie deti, ktoré sú zo zámožných rodín, aj v predškolskej výchove zbavili sebeckosti, naučili kolektívnosti. A ak bojujeme o rovnosť šancí, tak nemali by sme ani polemizovať o tom, či predškolská výchova je alebo nie je dôležitá. Veď aj vyspelé štáty ekonomické, vyspelé štáty Európy, ako bola Veľká Británia, mali založené programy po dlhoročnom poznaní na tom, že predškolská výchova je potrebná. Ďakujem za pozornosť. J. Migaš, predseda NR SR: Ďalej s faktickou poznámkou vystúpi pán poslanec Švec. J. Švec, poslanec: Ďakujem pekne. Z vystúpenia pani poslankyne je zrejmé, že sa potvrdzuje to, čo som povedal ja vo svojom vystúpení, že Milénium je krokom dopredu vo filozofii, akým spôsobom si predstavujeme rozvoj základného a stredného školstva. Ale, žiaľ, neprináša tie zásadné rozhodnutia, ktoré, samozrejme, bude musieť prijať legislatíva v oblasti základného a stredného školstva. K otázke zaťaženosti študentov, k otázke rozsahu štúdia a pod., k otázke reprofilizácie absolventov. V týchto otázkach sme neustále aktívni od roku 1991. Na tieto problémy sa upozorňuje už viac ako desať rokov a napriek tomu sme sa k ničomu zásadnému nedopracovali. A to je ten problém, o ktorom ja som si myslel, že Milénium aspoň čiastočne vyrieši. A, bohužiaľ, musím konštatovať, že sme opäť len v tej rovine filozofie a zatiaľ nevidím východisko v nejakých konkrétnych krokoch. Samozrejme, treba súhlasiť s tým, že predškolská výchova je veľmi významným momentom v rozvoji intelektu dieťaťa, najmä tých detí, ktorým sa nedostáva výchova v usporiadaných rodinách. Mám teraz napr. na mysli rómske deti, ktoré vyrastajú na ulici a ktoré zďaleka svojím intelektuálnym vývojom nemôžu konkurovať deťom, ktoré vyrastajú v usporiadaných rodinných pomeroch, ktoré sa značne líšia v možnostiach zahájenia učenia sa na základnej škole a ktoré sú zásadným spôsobom v tomto zmysle handicapované. O spoplatnení štúdia by sa dalo veľa hovoriť. Spoplatnenie štúdia je možné zaviesť aj takým spôsobom, že sa nenaruší sociálny štandard najslabších skupín obyvateľstva a že sa umožní vysokým školám, aby rozšírili svoje možnosti financovania tak... (Zaznel zvuk časomiery.) J. Migaš, predseda NR SR: Pani poslankyňa Rusnáková chce reagovať na faktické poznámky. Nech sa páči. E. Rusnáková, poslankyňa: Ďakujem pekne. K prvému kolegovi, ktorý vystúpil, by som chcela povedať len toľko, že to bolo dosť trápne, čo povedal. Ja by som sa teda na jeho mieste hanbila, keby som takto argumentovala, lebo to je to, ako keby ste povedali, že k právnym veciam sa môže vyjadrovať len ten, kto má právnické vzdelanie. Ale už to ďalej komentovať nebudem. Čo sa týka povinnej predškolskej prípravy, vážený kolega, vy ste ma nepočúvali. Ja som nepolemizovala o tom, či predškolská príprava je alebo nie je dôležitá. Hovorila som o tom, či zavádzať povinnú predškolskú prípravu. A to je obrovský rozdiel. A znovu vám zopakujem to číslo. Na Slovensku je 95-percentná zaškolenosť detí. Ide o to, ako zaškoliť tých zvyšných 5 %, o ktorých vieme, že sú zo sociálne slabších rodín. Ale o to sme sa už pokúsili jedným veľmi dobrým krokom, aspoň si ja myslím, a to sú tie nulté ročníky, ktoré majú pomôcť práve týmto deťom, ktoré majú problémy so vstupom do prvého ročníka základnej školy. Ďakujem pekne. J. Migaš, predseda NR SR: Tak, vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Pán minister, chcete vystúpiť? Nech sa páči, pán minister. P. Ponický, minister školstva SR: Ďakujem pekne. Ak dovolíte, by som iba reagoval veľmi stručne. Zaiste, že projekt Milénium je víziou, je to v ňom aj napísané, tým pádom, samozrejme, aj istou filozofickou predstavou o tom, ako by malo vyzerať alebo kam by malo smerovať naše základné a stredné školstvo. Chcem k tomu povedať, že Milénium je národný program, ktorý je živý dokument. Aj preto sú tie dvojročné cykly tých vstupov, ako sa plní a ako v realizačnej fáze sa dopĺňa o tie veci, ktoré budú konkrétne vyplývať zo situácie v tom-ktorom období. Pätnásť rokov je dostatočne dlhá doba, aby dnes sme nedefinovali procesy, ktoré by sme vtedy chceli vidieť ako cieľové. Týka sa to ale tých profilových zámerov, ktoré tam sú. A tie sú i dnes aktuálne a budú aktuálne. To je komunikačná kompetencia, kompetencia jazyková a kompetencia informačná. V tom sa veľa pravdepodobne meniť nebude. Ale chcem k tomu povedať, samozrejme, i to, že to, čo hovoril pán poslanec Švec, veľmi výrazne súvisí s podstatou rozvoja ekonomického alebo hospodárskeho systému tejto krajiny. To je podstatné. Ja si to veľmi dobre uvedomujem a od toho bude vo veľkej miere závisieť aj to, ktoré budú tie kroky a ako zásadne sa ich podarí naplniť v každom roku. Ja to veľmi dobre viem. Týka sa to, samozrejme, aj materiálneho zabezpečenia i svojím spôsobom reformy či zmeny školského systému jeho zoštíhlením, s optimalizáciou a s racionalizáciou, samozrejme. Som ale optimista, resp., poviem to tak, nie som skeptik. A myslím si, že tieto procesy sa podarí naštartovať, resp. práve preto, že mnohé z nich už budú v kompetencii samospráv, samosprávnych orgánov, ktoré do toho budú vstupovať práve v súvislosti s regionálnym vývojom. A to sa týka nielen základných, ale aj stredných škôl vyšších územných celkov. Už dnes veľmi výrazne do toho vstupujú nielen kraje, teda VÚC, ale aj Asociácia zamestnávateľských zväzov, Slovenská obchodná a priemyselná komora, ktorá má záujem vstupovať do toho, ako a akých odborníkov mimo, samozrejme, Národného úradu práce vychovávať v tej-ktorej lokalite. Ja som pred dvomi týždňami mal vo Zvolene s takýmto zameraním stretnutie s reprezentantmi Slovenskej obchodnej a priemyselnej komory. A aj oni pozitívne hodnotili, že komunikujeme, že teraz je na programe práve to, aby sme urobili istý výber toho, čo potrebujeme, a racionalizáciu aj študijných odborov na stredných školách, na odborných školách. Je záujem aj z priemyselnej sféry vrátiť sa k tomu, aby mohli do tohto vzdelávania výraznejšie zasiahnuť a zasahovať najmä v oblasti praktickej prípravy. To trošku tu zaznelo, že nášmu školskému systému v mnohom mu môžeme kdečo vyčítať a môžeme sa naň pozerať, že v mnohých oblastiach nie je na špici doby. Na druhej strane, prosím, obzrime sa reálne naspäť. Ja som včera prijímal mladých fyzikov, ktorí skončili v medzinárodnej súťaži ako tím na štvrtom mieste, vlani boli prví. Vieme, aké výsledky majú naši mladí v olympiádach odvetvových odborných škôl, ale aj v olympiádach fyziky, matematiky, chémie a tak ďalej. Pred zhruba mesiacom sme mali európsku konferenciu ministrov, kde zazneli slová v podstate chvály, ak to tak môžem nazvať, v tom, že Slovensko nepatrí medzi krajiny, kde ešte sú problémy alebo kde by boli zásadné problémy s negramotnosťou. V mnohých veciach môžeme byť príkladom a dokonca v oblasti výchovy a vzdelávania vo vede sme koordinátorom alebo stávame sa koordinátorom pre Európsku úniu. Takže, nemyslím si, že by sme boli úplne niekde mimo vývoja. Naopak, môžeme dávať aj isté ponaučenia alebo môžeme pomôcť aj iným, možno tým, o ktorých sa hovorí, že sú ďaleko pred nami, členom a krajinám Európskej únie. Chcem ale na záver povedať jedno, to, čo som povedal na začiatku. Milénium je živý dokument. Je dôležité, aby sa na ňom pracovalo, aby sa reagovalo na lokálne podmienky aj na vývoj, vývoj v spoločnosti, najmä ekonomický vývoj. A predpokladám, to bolo podstatné, to bolo to, čo tu zaznelo, Milénium je krokom vpred. Ďakujem pekne. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán minister. Pani poslankyňa chce tiež ako spravodajkyňa sa vyjadriť k rozprave. Nech sa páči. E. Dolník, poslankyňa: Ďakujem. Vážený pán predseda, vážený pán minister, kolegyne, kolegovia, len stručne, skutočne dve-tri vety na záver tejto krátkej diskusie, krátkej rozpravy, len toľko. Vo výbore sme viackrát, samozrejme, hovorili o tejto koncepcii a skonštatovali sme, samozrejme, to, čo už odznelo aj tu v sále a, samozrejme, aj vo verejnej diskusii medzi odborníkmi, že takéto koncepcie, ktoré majú zabezpečiť filozofiu ďalšieho rozvoja školstva na Slovensku alebo, samozrejme, aj v iných krajinách, pokiaľ tam o tom diskutujú, sú určitým rámcom, na ktorý potom, samozrejme, nadväzujú tie zákony, ktoré by sme mali aj my prijať a majú podporovať, samozrejme, reformu školstva na Slovensku – odštartovali sme ju niektorými zákonmi, napr. aj zákonom o vysokých školách, ktorý je taký, aký je, bol aj kritizovaný, teraz nám, samozrejme, chýba najviac už spomenutý zákon o základných a stredných školách a niektoré aj ďalšie –, to znamená, že dôležitosť tejto koncepcie je hlavne v tom, že má zabezpečiť dlhodobú našu predstavu o vývoji školstva a o reforme, ktorú sme, ako som hovorila, naštartovali. Aj v rozprave tie vystúpenia, ktoré tu odzneli, v podstate nespochybnili dôležitosť tejto koncepcie, takže dúfam, že túto koncepciu teda budeme brať na vedomie, keď tu budú aj poslanci. Ďakujem pekne. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pani poslankyňa. O tomto bode už som vyhlásil rozpravu za skončenú. Vystúpil pán minister, pani poslankyňa. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu, budeme hlasovať zajtra o 11.00 hodine. Panie poslankyne, páni poslanci, prerušujem rokovanie 61. schôdze do zajtra do 9.00 hodiny. (Prerušenie rokovania o 18.42 hodine.)