Petrák, Ľubomír, poslanec NR SR (2016-11-28):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predseda, vážené kolegyne, kolegovia, vážený pán minister, vážená pani spravodajkyňa, dovoľte, aby som sa vyjadril aj ja k tomuto predkladanému návrhu zákona. Pravdepodobne začnem tam, kde skončila pani poslankyňa Remišová, a to je otázka objemu financií, ktoré idú do Fondu na podporu vzdelávania. Pani poslankyňa, vy ste neboli na štvrtkovom zasadnutí výboru, boli ste riadne ospravedlnená, čiže nechcem hovoriť niečo, čo nie je pravda, ale tam sme sa dohodli s pánom ministrom, že aj na rok, teda v budúcom kalendárnom roku, v roku 2017 pôjde do pôžičkového fondu 2,5 mil. eur, ktorým sa navýšia tieto prostriedky, a v ďalších rokoch sme sa dohodli takisto, že pôjdu do pôžičkového fondu finančné prostriedky minimálne vo výške 2,5 mil. eur. To znamená, to, čo hovoríte, že tam treba naliať ďalšie finančné prostriedky, je dohoda, ktorá je uzatvorená a ktorá bude aj realizovaná. V roku 2017 bude realizovaná prostredníctvom rozpočtového opatrenia, v ďalších rokoch to bude zahrnuté už do štátneho rozpočtu. Takže toto sú fakty, ktoré sú. To, čo hovoríte, to, čo ste spomínali vo svojom vystúpení, že sa idú zvyšovať úroky z 0,89 % na úroveň 3 plus %, je pravda, ale treba povedať aj vývoj úrokovej miery, ako sa vyvíjal po jednotlivých rokoch na fonde. Čiže tento rok 0,89, rok predtým 2,27, rok predtým 3,19 a rok ešte predtým 4,5 %. Ak by sme zobrali priemernú úrokovú mieru za toto obdobie, pohybuje sa na úrovni 3,24 %. Takže ak, ak budeme dávať do súvisu nejaké čísla, tak sa nemôžeme odraziť iba od posledného čísla, ale treba korektne povedať, že tá úroková miera, ktorá je nejakým spôsobom dlhodobá, a to je ešte dlhodobá z pohľadu toho, že bola zastropovaná do výšky 4,5 %, je na úrovni 3,24 %, a tým, čo je uvedené v novele zákona, ju dostávame iba späť na takú istú úroveň, ako je priemerná úroková miera počas doby trvania tohto fondu. Druhú vec, je tu rad vecí, ktoré ste, ktoré ste pomenovali, že fond by nemal byť zárobkový. Ja sa s tým stotožňujem a ja si takisto myslím, že fond nie je prioritne zriadený za to, aby, aby bol nulový. Ale zase na druhej strane treba povedať pravdu, ktorá spočíva v tom, že pedagógovia, predovšetkým pedagógovia majú odpúšťané časti istiny a tieto náklady sa ročne pohybujú od nejakých 400-tisíc až do 1 mil. eur. Čiže odpisy istiny pôžičiek, tí, ktorí čerpajú z pôžičkového fondu, sa pohybujú 400-tisíc až 1 mil. eur ročne a toto je čiastka, ktorá sa nikdy do fondu späť nevráti a o túto čiastku sa pravidelne znižuje objem finančných prostriedkov, ktoré sa vo fonde nachádzajú. Áno, máte pravdu v tom, že riešenie z tohto je iba naliať tam ďalšie finančné prostriedky, ale to hovorím, k tomuto riešeniu sme sa dopracovali. Ak dovolíte, ja by som predložil aj iný spôsob riešenia vo forme pozmeňujúceho návrhu, ako ste ho predložili vy, a prečítam znenie pozmeňujúceho návrhu. Text pozmeňujúceho návrhu: V čl. I sa za bod 8 vkladá nový bod 9, ktorý znie: „9. § 13 sa dopĺňa odsekmi 6 až 8, ktoré znejú: (6) Ak dlžník fondu podľa § 12 ods. 4, ktorý je daňovníkom s neobmedzenou daňovou povinnosťou,20a) preukáže, že vykonával zárobkovú činnosť, ktorá zakladá nárok na príjem zo závislej činnosti, z podnikania, z inej samostatnej zárobkovej činnosti alebo príjem z použitia diela a použitia umeleckého výkonu zdaňovaný podľa osobitného predpisu20b) počas piatich rokov od začiatku plynutia lehoty splatnosti pôžičky pre študentov, nesplatená istina pôžičky sa zníži o jedno percento za každý rok vykonávania zárobkovej činnosti. (7) Do času výkonu zárobkovej činnosti na uplatnenie nároku podľa ods. 6 sa započítava čas trvania invalidity,23) materskej dovolenky a rodičovskej dovolenky. Do času výkonu zárobkovej činnosti na uplatnenie nároku podľa ods. 6 sa čas trvania materskej dovolenky a rodičovskej dovolenky započítava v celkovej dĺžke najviac tri roky. (8) Spôsob preukazovania výkonu zárobkovej činnosti na uplatnenie nároku podľa ods. 6 upraví zmluva o pôžičke.“ Poznámky pod čiarou k odkazom 20a a 20b znejú: „20a) § 2 písm. d) prvý bod zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení zákona č. 534/2005 Z. z. 20b) § 5 a § 6 ods. 1, 2 a 4 zákona č. 595/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov.“ Ostatné body sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie: Účelom predmetného pozmeňovacieho návrhu je motivovať' absolventov vysokých škôl, ktorí sú občanmi Slovenskej republiky, aby počas určitej doby od skončenia vysokoškolského štúdia vykonávali zárobkovú činnosť na území Slovenskej republiky, a tým umožnili spoločnosti využívať ich vedomostný a tvorivý potenciál získaný vysokoškolským štúdiom s podporou štátu. Priznanie benefitu v podobe zníženia nesplatenej časti istiny je rozsahom obdobné ako v prípade pedagógov podľa § 16 ods. 3 a 4 v znení novelizačných bodov 13 a 14. Toľko k predloženému pozmeňujúcemu návrhu. Ja ho odovzdávam v tejto chvíli pani spravodajkyne a skúsim povedať ľudskou rečou, o čo v tomto pozmeňujúcom návrhu ide. Podstatou tohto pozmeňujúceho návrhu je, že študent, ktorý po skončení vysokej školy bude pracovať na území Slovenskej republiky, za každý rok bude mať odpočítané 1 % istiny. Môžeme sa baviť o tom, či 1 % je dosť, alebo má byť viacej. Berme to ako pilotný projekt, ktorý ak sa osvedčí, môžeme ho ďalej rozširovať. Finančné náklady takéhoto kroku predstavujú ročne 400- až 500-tisíc eur, to znamená z finančnej čiastky, ktorú dnes nalievame do fondu alebo budeme nalievať vo výške 2,5 mil. eur, 0,5 mil. odíde na krytie tohto pozmeňujúceho návrhu, pričom na všetky ostatné záväzky, ktoré dnes sa pohybujú v tom fonde od 400- do jedného milióna, tam naďalej zostávajú. Čiže môžeme povedať, že z tých 2,5 mil. eur postupne bude odchádzať na takéto odpúšťanie úrokov a istiny celkovo minimálny objem 1 až 1,5 mil. eur. Čiže ročné navyšovanie fondu, prostriedkov v ňom, bude čisto vo výške asi 1 mil. eur. Podstata tohto riešenia spočíva v tom, aby sme zabránili úniku mozgov alebo motivovali, zabrániť sa určite nedá, ale aby sme motivovali ľudí, aby pracovali na Slovensku, aby nepredávali s vysokou školu hamburgery v Londýne alebo neumývali riad v Londýne, ale aby pracovali na Slovensku a získavali aj pracovné návyky v odbore, ktorý vyštudovali prioritne. Druhá motivácia, ktorá je týmto pozmeňujúcim návrhom, je to, aby mladí ľudia mali vôbec ochotu sa zamestnať. A nemajme ružové okuliare, je rad mladých ľudí, ktorí skončia vysokú školu a po skončení vysokej školy povedia, že si ešte idú predĺžiť svoju mladosť, budú pol roka, rok alebo dva roky cestovať, túlať sa po svete a predlžovať si svoju mladosť. V tejto chvíli, ak takto učinia, dôjdu a mali pôžičku zo Študentského pôžičkového fondu, majú o 1-2 % viac, teda nedostanú úľavu vo výške 1-2 %, lebo podľa počtu rokov, ktoré takto budú robiť. A tretia motivácia, ktorá z tohto celého vyplýva, je tá, aby si mladí ľudia vyberali študijné odbory, v ktorých sa dokážu zamestnať. Nerozlišujeme, že či ten mladý človek, z akého dôvodu je nezamestnaný, lebo tá nezamestnanosť v tomto prípade sa do toho nezapočítava, ale motivujeme, aby si hľadali študijné odbory, v ktorých sú zamestnateľní. To znamená, nie študijný odbor, ktorý vám dá s istotou vysokoškolský diplom a z ktorého ste nezamestnateľný a potrebujete ísť priamo na úrad práce, ale taký študijný odbor, aby boli zamestnateľní. Je to trošku iný prístup k veci, ktorú navrhujete vy. My sme sa snažili skĺbiť aj motiváciu študentov s tým, aby neplatili úroky v takej výške, ako sú pôvodne navrhované touto novelou zákona, to znamená tri a viac percent. Je to iste jedno z možných riešení, netvrdím, že je konečné a že sa nedá ešte vylepšovať. Ale bol by som rád, keby sme získali pre toto riešenie podporu. Ďakujem pekne.