I. Šimko, minister vnútra SR: (2001-09-21):
Vláda Slovenskej republiky teda predložila návrh, ktorý vzišiel z týchto rokovaní a vyslovili s ním súhlas spomínané organizácie. Tak ako v prvom čítaní aj na rokovaní výborov, ktorým bol vládny návrh pridelený, nezazneli pripomienky, ktoré by vylučovali prijatie vládneho návrhu. Za najcitlivejšie považujem tie, ktoré sa týkali § 7 až § 9, ktoré sa zaoberajú problematikou majetku a rozpočtu obcí. Chcem podotknúť, že v navrhovanom znení boli tieto ustanovenia koordinované s prípravou návrhov zákonov, ktoré patria do pôsobnosti ministerstva financií, teda so zákonmi o majetku obcí a zákonom o rozpočtových pravidlách. Ďalšou problémovou otázkou, ktorá zaznela vo výboroch, je aj otázka úpravy ustanovení o kontrolórovi obce. Výbory k uvedeným problémom prijali viaceré pozmeňujúce návrhy. Vyše 60 pripomienok, ktoré obsahuje spoločná správa, dokumentuje živú diskusiu o návrhu. V mnohých prípadoch však ide len o odlišné formulačné a technické úpravy, respektíve o rozdelenie navrhovaných ustanovení do viacerých bodov alebo vzhľadom na rozsah navrhovaných zmien uvedenie celého textu príslušného ustanovenia. Pokiaľ ide o spoločnú správu, s prevažnou väčšinou pripomienok môžem vysloviť súhlas. Na rokovaní gestorského výboru sme si neakceptovanie pripomienok k niektorým bodom vysvetlili. A s tými, ktoré odporúča prijať aj gestorský výbor, súhlasím. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi vyjadriť názor, že vládny návrh zákona upravený podľa vami schválených pripomienok vytvorí dobrý právny rámec nato, aby naše obce a mestá mohli kvalifikovane a v prospech svojich obyvateľov vykonávať im zverené a presúvané kompetencie. Pre potreby praxe sa vzhľadom na už šestnástu novelu zákona navrhuje vydať aj jeho úplné znenie. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, chcem vás požiadať o podporu tohto návrhu a zároveň možno trochu netradične vás chcem požiadať ešte o jednu vec. Vzhľadom na situáciu, ktorá, na bezpečnostnú situáciu, ktorá je v našej krajine, musím robiť niektoré opatrenia, ktoré považujem za neodkladné. A jedno z takýchto opatrení je aj opatrenie, ktoré by som mal urobiť dnes o 10.00 hodine v súvislosti s desaťročným výročím existencie Útvaru osobitného nasadenia, teda tých kukláčov, a nemám tu nikoho, kto ma môže alternovať. Preto by som vás chcel celkom otvorene poprosiť o zhovievavosť v tomto a požiadať pána predsedajúceho o asi 20-minútovú prestávku, aby som si túto moju povinnosť mohol splniť a požiadať vás o zhovievavosť na uskutočnenie tohto, že by som ich zavolal sem? (Hlasy z pléna.) To sú iní kukláči, to je Útvar osobitného nasadenia, je iné ako pohotovostné krajské. Takže s týmto malým dôvetkom vám ďakujem za pozornosť a prosím vás o podporu vládneho návrhu novely zákona o obecnom zriadení. Ďakujem pekne. (Reakcie z pléne.) I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne. Prosím, je všeobecný súhlas, aby by bola prestávka od 10.00 hodiny do 10.30 hodiny. Ďakujem pekne. Ďakujem pánu ministrovi za odôvodnenie vládneho návrhu zákona. Prosím ho, aby zaujal miesto určené pre navrhovateľov. Dávam slovo určenému spoločnému spravodajcovi z výboru pre verejnú správu poslancovi Romanovi Vavríkovi a prosím ho, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výborov o tomto vládnom návrhu zákona a aby odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru. R. Vavrík, poslanec: Vážený pán podpredseda, ctené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som ako poverený spoločný spravodajca predložil spoločnú správu Výboru Národnej rady pre verejnú správu, správu o prerokovaní vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré ďalšie zákony, tlač 1075. Výbor Národnej rady pre verejnú správu ako gestorský výbor pri rokovaní o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o obecnom zriadení, podáva Národnej rade správu v súlade s § 79 ods. 1 zákona Národnej rady o rokovacom poriadku. Národná rada svojím uznesením 1589 z 13. septembra tohto roku pridelila vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o obecnom zriadení, tlač 1075, na prerokovanie týmto výborom Národnej rady: ústavnoprávnemu výboru, výboru pre financie, rozpočet a menu, výboru pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie, výboru pre pôdohospodárstvo a výboru pre verejnú správu. Všetkých päť výborov prerokovalo predmetný návrh zákona v lehote určenej uznesením pléna Národnej rady. Gestorský výbor nedostal do 17. septembra tohto roku žiadne stanoviská poslancov Národnej rady, ktorí nie sú členmi výboru, ktorým bol návrh zákona pridelený. Predmetný vládny návrh novely zákona o obecnom zriadení odporúčalo Národnej rade schváliť s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi všetkých päť výborov, ktoré materiál 1075 prerokovali. Z uznesení výborov Národnej rady uvedených v predchádzajúcej stati vyplýva 68 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré máte uvedené v spoločnej správe, ktorá je označená číslicou 1075a, a máte ju všetci pred sebou. Samozrejme, tie pozmeňujúce návrhy nebudem v tejto chvíli čítať. V spoločnej správe na strane 27 máte taktiež uvedené, ako gestorský výbor - výbor pre verejnú správu navrhuje jednotlivé body prijať a prípadne ktoré neprijať. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o obecnom zriadení vyjadrených v ich uzneseniach uvedených v predchádzajúcich statiach odporúča Národnej rade Slovenskej republiky, aby vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré ďalšie zákony, tlač 1075, v znení schválených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov uvedených v tejto správe a prednesených v rozprave schváliť. Toľko zo správy spravodajcu, pán podpredseda, prosím vás, aby ste otvorili rozpravu k tejto novele vládneho návrhu zákona. Ďakujem pekne. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pánu poslancovi a prosím ho, aby zaujal miesto určené pre spravodajcov výborov. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Konštatujem, že do rozpravy sa písomne za klub HZDS prihlásil pán poslanec Ján Cuper a ďalší poslanci jednotlivo - pán poslanec Prokeš, pán poslanec Slafkovský a pán poslanec Oberhauser. To sú všetko písomne prihlásení poslanci do rozpravy k tomuto bodu programu. Ako prvý v rozprave vystúpi pán poslanec Ján Cuper za klub HZDS-ĽS. Nech sa páči. J. Cuper, poslanec: Vážený pán predsedajúci, milé dámy, vážení páni, akosi sa po včerajšku pomalšie rozbiehame. Zrejme vo vládnej koalícii zavládlo uspokojenie nad tým, že požiadavky maďarskej koalície boli splnené, a teda vládna koalícia je zachránená. Môže ďalší rok viesť Slovensko k totálnemu rozkladu. Predkladaný návrh zákona, ktorým sa má novelizovať zákon č. 369 o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, vychádza z toho, že sa nahromadili isté skúsenosti z desaťročného fungovania obecného zriadenia, ktoré v podstate bolo opätovne zavedené takmer po päťdesiatich rokoch pauzy, keď Slovensko ako súčasť bývalej federatívnej republiky žilo v režime, ktorý jednoducho korporatívne organizácie alebo stavovské jednoducho neuznával. Vrátili sme sa teda zákonom o obecnom zriadení kdesi pred druhú svetovú vojnu, keď sa obnovilo obecné zriadenie a obciam sa dala maximálna miera samostatnosti. Skúsenosti sú podľa môjho názoru pozitívne, ale ako ukazuje aj táto novela, je alebo nahromadili sa aj problémy, na ktoré vláda a tento parlament sú povinní reagovať. Pokiaľ ide o samotný návrh zákona alebo novely zákona, ten v prvom rade sa snaží nanovo definovať v § 1, čo je obec. Samotná definícia podľa môjho názoru, teda legálna definícia, ktorú obsahuje § 1, obec je samostatný územný samosprávy a správny celok Slovenskej republiky, združuje osoby, ktoré majú na jej území trvalý pobyt. Podľa mňa táto definícia nie je celkom výstižná a nie je úplná. Všeobecne sa hovorí, že obec je predovšetkým korporácia, ktorá je alebo ktorej ľudí spája istý sociálny, ale tiež ekonomický záujem. Preto si myslím, že samotné konštatovanie, že obecné spoločenstvo tvoria iba ľudia, ktorí majú na jeho území trvalý pobyt, podľa môjho názoru, nie je celkom v súlade s touto vžitou definíciou. Je potrebné sa pozrieť na to, či by náhodou nebolo možno rozumné vrátiť sa k tomu, čo za prvej republiky obsahoval pojem domovská príslušnosť, to znamená, že nielen ten, kto má trvalý pobyt, ale aj ten, kto má napríklad ekonomické aktivity alebo vlastní majetkové práva v obci, aj ten môže byť súčasťou obecného spoločenstva. Samozrejme, pretože v inom prípade, ak má ekonomické aktivity a majetkové práve na území obce a býva trvale v inej obci, samotná obec na neho má alebo bude mať zrejme menší ekonomický dosah aj sociálny, a teda aj jednoducho sa vymyká z toho spoločenstva. Nie je viazaný akýmisi povinnosťami voči tomuto obecnému spoločenstvu či už ekonomicky, ale ekonomickými morálnymi alebo inými. Teda navrhujem rozmýšľať ešte o tom, či táto definícia by nebola alebo nebolo by možné ju doplniť aj o tých, ktorí teda nielenže majú trvalý pobyt, ale na území obce vyvíjajú ekonomickú činnosť alebo vlastnia majetkové práva. Ďalej samotný návrh novely zákona hovorí o tom, že základnou úlohou obce pri výkone samosprávy je starostlivosť o všeobecný rozvoj jej územia a potreby jej obyvateľov. Obci pri výkone samosprávy možno ukladať povinnosti a obmedzenia len zákonom, nariadením vlády alebo na základe medzinárodnej zmluvy. Toto konštatovanie vychádza z toho, že teda obec, obec nie je iba obecným spoločenstvom, ktoré, ale je aj súčasťou štátneho organizmu, najmä orgány obce plnia nielen samosprávne, ale aj správne funkcie. Teda ide o povinnosti nielen voči občanom alebo obyvateľom obce, ale aj teda isté povinnosti voči štátu, ktoré štát môže ukladať obciam na základe zákona. Ja si myslím, že predovšetkým z toho potom vyplýva aj to, čo sa týka symboliky obce. Ja som rád, že v § 1b sa konštatuje stav, ktorý sa reálne za desať rokov vytvoril, čo sa týka symboliky a heraldiky obcí, najmä ich návratu k historickým hodnotám. Obce akosi túto činnosť začali robiť, aj keď nemali na to zákonný podklad. Tento zákonný podklad, ktorý je v § 1b, si myslím, je dobrým zákonným východiskom a vnesie do veci symboliky a heraldiky poriadok. Myslím si ale, že z toho, čo som povedal, že obec nie je len samosprávnym, ale aj správnym celkom, teda je súčasťou štátu, a preto by bolo dobré, ak by zákonodarca konštatoval, že popri heraldike a symbolike obce je povinnosťou obce rešpektovať najmä v úradných miestnostiach aj symboliku štátu. To znamená vlajku, štátny znak, prípadne symbol prezidenta alebo teda portrét prezidenta. Ale predovšetkým ide o to, aby teda bolo jasné, že obec, prislúcha jej právo zároveň reprezentovať aj štát, ktorého je súčasťou alebo integrálnou súčasťou. Áno, len bolo potrebné spomenúť aspoň pod čiarou nadväznosť na teda zákon o štátnej symbolike, potom by to bolo v poriadku. Pokiaľ ide o samotné územie obce a vôbec definovanie toho, čo obcou sa rozumie. V podstate ide o to, že zákonodarca nepriamo v iných ustanoveniach hovorí o tom, že teda obec je alebo za obec sa pokladá len také spoločenstvo, ktoré má teda do tých 5 000 obyvateľov. Potom teda už nie je obec obcou, ale má právo žiadať, aby jej teda bol priznaný štatút obce vyššieho rangu, to znamená štatút mesta. Pokiaľ ide o ustanovenia, ktoré súvisia so zlučovaním a rozdeľovaním obcí, je možné len kvitovať, že tieto skutočnosti sa objavili v zákone, pretože boli s tým značné problémy, ale v každom prípade zákonodarca sa mal pozamýšľať aj na tým, že akosi z hľadiska efektivity výkonu obecnej správy je príliš veľa obecných municipiálnych správ na Slovensku a tieto správy, táto správa je potom z hľadiska svojho výkonu finančne náročná. Možno, že by bolo bývalo rozumné zvažovať aj o ustanoveniach, ktoré by hovorili o tom, že sa bude vytvárať integrovaná obecná správa, do ktorej by sa obce, ktoré, je taký jav v Slovenskej republike, že obce sa stále vyľudňujú a s tým súvisí aj problém ich budúcej správy alebo výkonu efektívnej správy, že teda riešiť problém, ako spájať obce z hľadiska integrovanej správy a alebo teda stanoviť zo zákona povinnosť, aby menšie obce vytvárali jednu alebo integrovanú správu, a tým by sa teda zefektívnil výkon obecnej samosprávy. Na to teda zákon alebo novela zákona jednoducho nereaguje. Podotýkam, že v iných krajinách tento problém bol riešený tým, že sa vytvára integrovaná štátna správa a samospráva pre viacero obcí. Riešili to aj iné krajiny, najmä severské, kde tento problém je vypuklejší a kde tie obce alebo samoty, v ktorých obyvatelia žijú, potom sa integrujú do vyšších územných celkov. Nemyslím si, že by to malo byť to, čomu sa hovorilo za bývalého režimu strediskové obce, keď sa teda týmto systémom potom vyľudňovali obce menšie, v ktorých bola stavebná uzávera a ďalšie súvisiace problémy. Pokiaľ ide o samotnú novelizáciu § 7 a § 8 súvisiacich s financovaním obce a majetkom obcí, je potrebné zdôrazniť, že § 8, ktorý je v zákone a ktorý upravuje majetok obce, nie je plný a vyčerpávajúci a hlavne nie je kompatibilný s tým, čo sme včera schválili, pretože obciam sa síce hovorí alebo pán minister zdravotníctva to tu povedal, že obciam pribudne majetok, ktorý dostanú na výkon funkcií, ktoré súvisia s decentralizáciou štátnej správy a so schváleným zákonom o decentralizácii štátnej správy a prenosom kompetencií na krajské a obecné samosprávy. Hovorí sa alebo hovorilo sa včera aj o tom, že tento majetok bude jednorazovo oddlžený, ale treba podotknúť, že to nie je celkom pravda. Podlžnosti sa neviažu alebo viažu na majetok ako majetok, ktorý je zapísaný v pozemkových knihách. To znamená, že jednorazové oddlženie majetku k istému dňu nezbavuje ale veriteľov, aby uplatňovali svoje majetkové pohľadávky voči majetku, ktorý prejde do majetku obcí aj po tom, čo bude prepísaný v pozemkových knihách do majetku alebo teda ako vlastníctvo obcí. Takto obce môžu, takto obce v budúcnosti môžu prísť o budovy alebo pozemky, ktoré im budú prevedené v súvislosti, napríklad školské budovy alebo budovy polikliník, alebo iných zariadení napríklad opatrovateľskej starostlivosti, alebo sociálnej starostlivosti, ktoré predpokladá zákon o decentralizácii štátnej správy. Na toto chcem podotknúť, že na toto § 8 nereaguje, takže podľa mňa by, pán minister, bolo potrebné sa pozamýšľať nad jeho presnejšou právnou úpravou, lebo starostovia obcí a obecné zastupiteľstvá zistia v konečnom dôsledku, že majetok, ktorý dostanú alebo ktorý im je sľubovaný na základe zákona o decentralizácii, nemusia potom efektívne vlastniť. A stane sa predmetom handrkovania a súdnych sporov. Pokiaľ ide o ďalšie ustanovenia, ktoré upravujú najmä kontrolné právomoci voči obecným zastupiteľstvám a starostovi, treba povedať, že stále nie je vyriešený problém v § 9. To, čo sme tu už niekoľkokrát v tomto parlamente, o čom sme hovorili, t. j., že obec bude disponovať nielen prostriedkami vlastnými, teda ktoré jej budú plynúť do obecného rozpočtu z poplatkov a dávok, ktoré bude môcť vyberať a ktoré vyberá aj dnes, ale obec bude dostávať aj prostriedky zo štátneho rozpočtu, a preto by bolo potrebné riešiť nadväzne na novelu zákona o Najvyššom kontrolnom úrade, aby aj tieto prostriedky boli kontrolovateľné týmto nezávislým kontrolným úradom, nie iba obecným audítorom alebo auditom a obecným kontrolórom, ktorý bude len predsa závislý od obecného zastupiteľstva. Treba len uvítať to, že sú spresnené ďalšie ustanovenia v zákone o výkone priamej demokracie v obci. Ďalej je potrebné zdôrazniť, že aj ustanovenia § 13 a ktoré súvisia s mandátom starostu a jeho zánikom sú tiež spresňujúce a je ich potrebné uvítať, pretože problémy s výkonom mandátu a najmä zánikom mandátu starostu boli, objavovali sa a bolo ich potrebné riešiť aj na tejto pôde. Pokiaľ ide o ustanovenia, ktoré sú do zákona zavedené a týkajú sa združovania obcí, spolupráce obcí, medzinárodnej spolupráce, správne sa konštatuje, že obce aj pri uzatváraní medzinárodnej spolupráce nevytvárajú medzinárodné alebo nadštátne združenia, ale že teda tieto združenia sú na báze súkromného práva, teda občianskeho práva a práva, ktoré vytvára obecné zriadenie, ale len predsa si myslím, že vylúčenie kontrolnej funkcie vlády voči tejto medzinárodnej spolupráci obcí nie je rozumné a zveriť kontrolu spolupráce obcí so zahraničím iba krajským zastupiteľstvám, nie je podľa mňa rozumné a bolo by potrebné, aby vláda mohla kontrolovať alebo aby vláda mala dosah a ingerenciu na spoluprácu obcí najmä cezhraničnú a zahraničnú, pretože len predsa Slovenská republika je suverénnym a zvrchovaným štátom a mala by vedieť ako taká, čo sa deje alebo ako, na akej báze spolupracujú jej jednotlivé subjekty, to znamená obce alebo kraje, najmä po tom, čo dosah alebo ingerencia vlády na krajské samosprávy bude minimálna. Porozmýšľame, možno predložíme ešte pozmeňujúce návrhy. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, to sú všetky pripomienky alebo poznámky, ktoré som k návrhu novely zákona č. 369 o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov chcel povedať. Vystúpim ešte raz vo všeobecnej rozprave a dovolím si predniesť niektoré pozmeňujúce návrhy v tom zmysle, ako som o nich hovoril. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec Cuper, za vaše vystúpenie v rozprave. Dve faktické poznámky k vášmu vystúpeniu má pán poslanec Kužma a pán poslanec Kvarda. Končím možnosť prihlásiť sa do faktických poznámok. Dávam slovo pánu poslancovi Kužmovi.