Fico, Robert, predseda vlády SR (2012-05-04):
Ďakujem pekne. Vážená pani podpredsedníčka, dámy a páni, využívam príležitosť vystúpenia pána poslanca Mikloša, aby som možno zdôraznil niektoré veci, ktoré považujem v tomto okamihu za osobitne dôležité. Chcem zopakovať to, čo som včera uviedol vo svojom úvodnom príhovore k programovému vyhláseniu vlády, a v tomto sa asi zhodneme všetci, či sme napravo alebo naľavo, že bez hospodárskeho rastu nie sme schopní sanovať štátny rozpočet. Máme teda spoločné východisko. A pravdepodobne sa zhodneme bez ohľadu na to, či sme napravo alebo naľavo, aj na tom, že nestačí len škrtať a nestačí len sanovať, ale musíme ísť aj cestou, o ktorej hovorí Európska únia veľmi jasne, podporovať hospodársky rast a súčasne vytvárať nové pracovné miesta. V tomto teda sa zdá, že na slovenskej politickej scéne existuje zhoda. Ja vítam slová, ktoré povedal pán poslanec Mikloš, že to bude veľmi ťažké v nasledujúcich dvoch rokoch, do 31. decembra 2013 aj dosiahnuť záväzok, ku ktorému sme sa všetci oficiálne prihlásili, znížiť deficit pod 3 % a súčasne popri tom garantovať, aký taký hospodársky rast, aby sme nešli do recesie, a ešte okrem toho aj vytvárať nové pracovné miesta. Ja som označil tento plán za diabolský. A dokonca som povedal, že to ani príliš nejde, pretože škrty, obmedzenia majú vždy opačný efekt ako efekt podporujúci alebo rastový. To sme si sami vyskúšali v roku 2011. A nehovorím to teraz v zlom. Ja dúfam, že uznáte znovu, to nie je môj výmysel, ale bol to dokument, myslím, od Inštitútu finančnej politiky, ktorý konštatoval, že akonáhle sa urobia ozdravné opatrenia vo vzťahu k rozpočtu v roku 2011 k januáru, tak to bude mať negatívny vplyv na rast, na zamestnanosť, na infláciu, ako aj na rast reálnych miezd. A všetko sa naplnilo, pretože išlo sa len cestou v januári ozdravovania verejných financií. Teda vítam  konštatovanie, pán poslanec Mikloš, lebo myslím si, že to je asi názor, ktorý zdieľa väčšia časť opozície, že tento plán je veľmi, veľmi náročný a sme v nejakej objektívnej situácii. A teraz ani nebudem nikoho haniť, ani nebudem hľadať vinníka v minulosti. Fakt je ten, že na tento rok máme dosiahnuť deficit 4,6 %, nie my, ale už po troch mesiacoch, za január, február, marec, je tu hodnotenie, ktoré príde 10. mája z Bruselu, a Brusel hovorí veľmi jasne, je to nereálne, zdá sa, že deficit bude na úrovni skôr 4,8 až 5 %, máme ďalší veľký problém, ktorý sa nazýva udržanie hospodárskeho rastu, máme ďalší problém, ktorý sa nazýva aj zamestnanosť. Poďme teda hovoriť o tom, súhlasím, aké máme recepty na tento diabolský plán, diabolský plán ozdravovania a súčasne podpory hospodárskeho rastu a vytvárania nových pracovných miest. Vítam ďalšie vyjadrenie, a to si teda naozaj budem pamätať veľmi dlho, ktoré ste povedali, pán poslanec, že celoplošné opatrenia sú vyčerpané, vy ste ich prakticky všetky vyčerpali, a vítam rovnako vaše vyhlásenie, ktoré ste povedali, že bez zvyšovania daní to nejde. Otázka je, ako sa budú dane zvyšovať a ktoré dane budeme zvyšovať alebo nebudeme zvyšovať. Čiže postupne sa dostávame do roviny, že máme na mnohé veci rovnaké názory, pokiaľ ide o popísanie stavu, aké máme k dispozícii nástroje na použitie, aby sme tento stav dokázali riešiť. Čiže celoplošné škrty už nie sú možné, lebo ste ich vyčerpali, a bez zvyšovania daní to nejde. Toto je vyhlásenie bývalého ministra financií, ktorý jednoducho objektívne konštatuje, že takýto je stav a prichádzajú do úvahy len štrukturálne zmeny. Dobre, prvé štrukturálne zmeny budú musieť byť urobené v oblasti daňového systému. Nebudem sa vracať ani k tomu, že čo sa udialo na daňovom úrade, ale fakt je ten, kolegyne a kolegovia, nevytvárajme ilúziu pred slovenskou verejnosťou, že ak sa niekde objavil údaj o možných únikoch na DPH vo výške 1 mld. eur, že nemusíme nič v tejto krajine urobiť, len zastaviť tento únik na dani z pridanej hodnoty. Dobre viete, že to je ilúzia. A my sme všetci šťastní, aspoň že naštartoval sa starý komunikačný informačný systém v rámci Daňového riaditeľstva a že máme aspoň základné informácie o tom, čo sa deje s daňami na Slovensku. Čiže nevytvárajme túto ilúziu, nepoužívajme tento argument ako argument, aby sme súčasne odmietali rozhodnutia, ktoré budú veľmi ťažké a veľmi komplikované. Pokiaľ ide o daňový systém, tu má pravica a ľavica rozdielne postoje, úplne preukázateľne. Vy ste pristúpili k zvýšeniu daní spotrebných (DPH plus spotrebné dane) v januári 2011. A keď ste pripustili, pán poslanec, že bez zvyšovania daní to nejde, tak teda ak odmietate zvyšovanie priamych daní, pokiaľ ide o daň z príjmu fyzických a právnických osôb, na tabaku a na alkohole už neurobíte nič, ja som to povedal veľmi presne, to by museli fajčiť a piť nenarodené deti na Slovensku, aby sme získali nejaké väčšie sumy peňazí do štátneho rozpočtu, aj tu ste už vyčerpali možnosti, pretože nastavili ste spotrebné dane na alkohol a tabak už tak vysoko, že podľa mňa už je to kontraproduktívne a začína to vytvárať tlak na čierny trh, že začína sa opäť vyplácať voziť, vyrábať alkohol, tabak a ďalšie veci. Čiže zostáva potom už iba zavedenie majetkových daní, ak sa bavíme o daniach. Čiže išlo by aj o nejakú daň na nehnuteľnosti alebo niečo podobné a potom prichádza do úvahy, pán poslanec, len DPH. V tom je ten rozdiel, že my nechceme ísť cestou zvyšovania DPH, a keď vy sám hovoríte, že bez zvyšovania daní to nejde, tak vo vašom prípade môžeme hovoriť len o zvyšovaní DPH, ak odmietate zvyšovanie priamych daní. My si myslíme, že progresivita pri priamych daniach je správna a je spravodlivá. A nebojíme sa toho efektu, o ktorom hovoríte vy, že by to začalo brzdiť hospodárstvo. Uvedomme si, a o tom sa málo hovorilo, keď sa robil prieskum dôvodov, prečo prichádzajú na územie Slovenska investori. Pán poslanec Mikloš, rovná daň bola uvádzaná vždy až na treťom mieste. Na prvom mieste bola vždy uvádzaná lacná a kvalifikovaná pracovná sila. Toto bol hlavný dôvod, prečo investori prichádzali a prichádzajú na Slovensko, a nie rovná daň. Čiže my si myslíme, a získali sme na túto politiku aj mandát, my sme nikoho neklamali, pán poslanec, my sme veľmi otvorene pred parlamentnými voľbami slovenskej verejnosti hovorili, že musí byť zavedená progresivita daní. A prekvapil ma aj prieskum, ktorý, myslím, Hospodárske noviny zverejnili, že takmer 70 % ľudí na Slovensku je presvedčených, že tí, čo zarábajú viac, čo majú veľké zisky, by mali platiť vyššie dane ako tí, čo zarábajú menej. To je náš pohľad. A myslíme si, že takáto štrukturálna zmena, pokiaľ pôjde o zmenu daňových sadzieb a zrušenie rovnej dane ako takej, je legitímny krok, ktorý neohrozí. A je to v podstate aj v rámci vášho zmýšľania, že bez zvyšovania daní to jednoducho nejde. Ďalšia oblasť, o ktorej by som chcel hovoriť a kde bude štrukturálna zmena, je penzijný systém, ale my nechceme vytrhnúť z penzijného systému iba 2. pilier, chceme hovoriť aj o 1. pilieri. To znamená, chceme hovoriť o sociálnej poisťovni, ktorú budeme vnímať ako základ sociálneho zabezpečenia. To je to, na čo sa my chceme sústrediť a čo považujeme za prioritné. Tam takisto musí dôjsť k zmenám, my sme si absolútne vedomí toho, tak ako musí dôjsť k zmenám v 2. pilieri a ako by malo dôjsť k zmenám aj 3., doplnkovom dôchodkovom sporení. Dovoľte mi pár slov k 2. pilieru, ktorý bol včera veľmi tu obhajovaný a oslavovaný. Ja si niekoľko slov predsa len v tomto okamihu neodpustím. Predovšetkým chcem povedať, že rozhodnutie, pokiaľ ide o 2. pilier, bude jedno z najnáročnejších a najťažších. A budeme na laboratórnych váhach vážiť, čo sa dá a čo sa nedá urobiť. Ale sú tu fakty, ktoré sú neodškriepiteľné. Prvý fakt je, že ľudia, ktorí sú v 2. pilieri, nič o tomto pilieri nevedia a nevedia, aké sú jeho obrovské nevýhody. Pán poslanec Kaník, myslíte si, a teraz sa v dobrom pýtam, že slovenská verejnosť, teda ľudia, ktorí majú peniaze v 2. pilieri, vedia, tieto peniaze kedy sa dedia a kedy sa nededia? To neexistuje. Vedia títo ľudia napr. to, že tieto peniaze sa dedia len dovtedy, pokiaľ nie je vyplatená prvá suma z 2. piliera? To nevedia. A vedia oni to, že stačí, aby jeden mesiac zobrali dôchodok z 2. piliera, a keď zomrú, tak nikto po nich nič nededí? (Reakcia z pléna.) Práveže, nehovoriac o tom, že môžeme sa baviť... (Reakcia poslanca.) To môžete vysvetľovať, viete, samozrejme, slovenskej verejnosti, nie mne, pretože ľudia musia vedieť, o čo ide v 2. pilieri. Je pravda, že výnosnosť týchto fondov je nižšia ako inflácia? (Odpoveď poslanca.) To je jasné, to už poznáme, lebo Fico, lebo SMER, lebo medveď, to je v poriadku, my sme na toto naučení a to takto bude dlhodobo. Je pravda, ako sú nastavené systémy dôchodkové v iných krajinách, napr. v Poľsku? Čo idú urobiť teraz s dôchodkovým systémom v Českej republike? My len chceme slovenskej verejnosti povedať, aké sú riziká sporenia v 2. pilieri, ja by som v živote tam ani korunu nevložil, pretože si myslím, že veľa ľudí, ktorí majú dnes sporenie v 2. pilieri, skončí tak, že ich peniaze budú znehodnotené a spadnú naspäť do siete záchrannej štátu a my nielen budeme každý rok doplácať miliardu eur do Sociálnej poisťovne, ale možno sa ešte budeme musieť starať aj o ľudí, ktorí vďaka tomu, že tieto peniaze sa znehodnocujú, budú odkázaní na malý dôchodok zo Sociálnej poisťovne. Plus k tomu ešte budeme musieť v rámci sociálneho zabezpečenia týchto ľudí vyrovnávať. Toto ľudia musia vedieť, aké sú riziká. Čo je na tom zlé, keď chceme verejnosti hovoriť, v akom stave je dnes 2. pilier a že ich peniaze sa znehodnocujú? A musíme otvoriť tému, či pôjdeme cez garancie, musíme otvoriť tému, či pôjdeme cez otvorenie tohto systému. A čo je na tom zlého? Prečo by sa ľudia nemohli znovu rozhodnúť v nejakom ročnom, dvojročnom horizonte, či tam chcú alebo nechcú zostať? Súhlasíte? A súhlasíte potom aj s tým, pán poslanec, aby vláda vyčlenila 30 mil. eur na dobrú reklamnú kampaň? Nebudete mať s tým problém? (Reakcia z pléna.) Koľko stála reklamná kampaň? (Odpoveď z pléna.) 45 mil. eur. (Hlas z pléna: „45 mil. korún.“) No jasne, 45 mil. eur je hodnota kampane. (Reakcia poslanca.) Ale hovorím teraz o sume, ktorá bola vyššia ako 1,5 mld. korún, bola vložená do kampane rôznej televíznej a ďalšej, aby sa ľudia lákali na vstup do 2. piliera. Pán poslanec, takže budete mať s tým problém, keď vyčleníme 33 mil. eur a urobíme obrovskú kampaň, v ktorej vysvetlíme slovenskej verejnosti, čo je za problém v 2. pilieri? (Hlasy v sále.) Ale máme rozdielny pohľad. Ja len tvrdím, že ak má byť štrukturálna zmena, musí byť štrukturálna zmena urobená aj v dôchodkovom systéme, ale ľudia musia mať konkrétne informácie, čo sa tam deje alebo nedeje. (Potlesk.) My ponúkame aj štrukturálne zmeny, pokiaľ ide o fungovanie štátu. To, čo ohlásil podpredseda vlády a minister vnútra, a to, čo je aj súčasťou programového vyhlásenia vlády, to nie je výmysel. Máme jedinečnú šancu. Pán poslanec Mikloš, boli ste opakovane ministrom vlády v koaličných vládach, SMER má jedinečnú šancu ako jedna strana vo vláde uskutočniť zmeny v miestnej, regionálnej štátnej správe a na ústrednej úrovni, pretože nás nebrzdí žiadny koaličný partner. Ja si to pamätám veľmi dobre, my sme zrušili všeobecné krajské úrady, v roku 2009 alebo roku 2010, to si presne teraz nepamätám, ale už sme nemohli zrušiť špecializovanú štátnu správu, lebo sme narazili na koaličných partnerov, ktorí povedali, že nesúhlasia s tým napr., aby sa zrušili školské úrady na úrovni krajov. My máme dnes šancu urobiť rozhodnutia tak, že 1. januára 2014 bude úplne inak vyzerať fungovanie Slovenskej republiky z hľadiska štátnej správy. K 1. januáru 2013 chceme úplne zrušiť celú špecializovanú štátnu správu na úrovni krajov a nastaviť postupnú integráciu miestnej štátnej správy. Je neuveriteľne rozdrobená, obrovské množstvo budov, veľké množstvo administratívy, čo je spojené s výkonom miestnej štátnej správy. Vidíme tu aj veľké úspory. Sú už určité odhady, určité analýzy, ktoré naznačujú, že by to mohol byť veľmi úspešný projekt. A ako poznám ministra vnútra a podpredsedu vlády, všetku energiu do toho dá. A myslím si, že to bude jeden veľmi zaujímavý reformný krok, ktorý urobí vláda v nasledujúcom období, lebo nikto nám v tom nebráni. Áno, máme iný pohľad aj na fungovanie európskych fondov. To, o čom sa dlho rozprávalo, rozprávalo, rozprávalo, sme zrazu zrealizovali za dva týždne, vyslali sme tímy do Bruselu, dohodli sme realokáciu jednotlivých európskych fondov. A dnes môžem konštatovať, že sme veľmi blízko k tomu, aby sme 270 mil. eur použili na projekty na podporu zamestnávania mladých nezamestnaných ľudí. Je to možno suma, ktorá z hľadiska Európy nie je veľká, ale takmer 9 mld. korún je už niečo, čo pre malé, stredné podniky môže byť zaujímavé, čo môže byť zaujímavé, nakoniec tie projekty budú rôznorodé. Minister pôdohospodárstva naznačoval, že chce určitú výzvu, pokiaľ ide o vytváranie malých podnikov v oblasti poľnohospodárstva. Čaká nás veľké rozhodnutie, vážené dámy a páni, ako sa postavíme v rokoch 2014 až 2020 k čerpaniu európskych fondov. Tých peňazí bude ešte viac. Teraz to bolo niečo cez 11 mld. a možno to bude ja neviem 14 mld. či koľko... (Odpoveď z pléna.) ... 13,5 mld. – 14 mld. eur v najbližšom období. Opäť veľmi citlivo musíme nastaviť operačné programy, ako to celé chceme urobiť. Čiže, áno, my sme za štrukturálne zmeny v tejto krajine a budeme sa im venovať s plnou náležitosťou. A teraz, všetci si uvedomujeme, že to musíme urobiť, do toho treba zaradiť aj štýl alebo metódu, ktorú použijeme. Vážené dámy a páni, v Českej republike vláda nedávno oznámila takisto ozdravný balíček a povedala, čo všetko ide urobiť. A prakticky siahla na všetky dane, aspoň taký je návrh, ktorý je z dielne českej vlády. Ja nechcem komentovať, zasahovať, je to suverénna, vnútorná vec Českej republiky, ako si riešia svoje problémy a čo ponúkajú verejnosti. Vláda to však podľa všetkého urobila bez akejkoľvek konzultácie so sociálnymi partnermi. A o týždeň na to mali 120 000 ľudí na uliciach, obrovské protesty a demonštrácie a možno to bude pokračovať ďalej. To nie je o tom, že nemáme čo robiť, vážené dámy a páni, ale je to o prevencii a je to o sociálnom zmieri, je to o pokoji, je to o kľude v tomto štáte. Aj preto sme sa rozhodli, že všetky tieto konkrétne veci, ja naznačujem určité trendy, povedal som, že sa končí rovná daň, ideme do progresivity, naznačil som, že musíme urobiť nejaké rozhodnutia v dôchodkovom systéme, naznačil som, že ideme robiť veľké zmeny v štátnej správe, že máme iný pohľad na čerpanie eurofondov. Nechceme prijímať rozhodnutia, vážené dámy a páni, tak, že sa stretne 14 – 15 ľudí na vláde, všetko pripravíme, donesieme to sem a 83 poslancov Národnej rady to schváli. Takto to robiť nebudeme. (Potlesk.) Takto to robiť nebudeme a takto sme to nerobili ani pri zostavovaní programového vyhlásenia vlády. Chápem, že by ste chceli vidieť, že sa postaví 141,752 km diaľnic, že by ste chceli vidieť, že sa daň zvýši pri fyzických osobách zarábajúcich nad 2 750 eur ja neviem o 3 alebo o 4 %, ale tento dokument, ktorý som predstavil, je dokument, ktorý vznikol naozaj po vážnom sociálnom dialógu. To nebol figový list, to nebolo tak, že došli sociálni partneri, dali sme si po pohári vína alebo sme si dali kávu a čaj a sme sa rozišli, ale 100 bilaterálnych rokovaní medzi ministrami a sociálnymi partnermi. A konštatovali sociálni partneri, že na 80 % môžu povedať, že ich pripomienky a ich zásadné postoje sú v tomto materiáli reflektované. Z tohto titulu chceme v tejto metóde práce pokračovať. Chceme pozvať za rokovací stôl, pokiaľ pôjde o konkrétne rozhodnutia a opatrenia, všetkých sociálnych partnerov, pretože tí sú pre nás dôležití partneri, zamestnávatelia, preto, lebo vytvárajú pracovné miesta, odborári, preto, lebo majú svoju úlohu, pokiaľ ide o ochranu práv zamestnancov. Potrebujeme hovoriť s mestami, obcami, vyššími územnými celkami, ale potrebujeme hovoriť aj s ďalšími partnermi, ako sú dôchodcovia alebo ako sú cirkvi, školy. Tých možností je tam pomerne veľa. My sme mali veľmi dobré skúsenosti z krízovej rady v rokoch 2009 a 2010. Z tohto dôvodu budeme takto pokračovať. A chceme na pôde tejto Rady solidarity a rozvoja prijať a dohodnúť sa na všetkom tom, čo potom vláda profesionálne spracuje a predloží do legislatívneho procesu. Toto je jediná cesta, ktorá je dnes možná, pretože my si nemôžeme dovoliť sociálne napätie, my si nemôžeme dovoliť teraz, aby pri každom jednom rozhodnutí, ktoré vláda urobí, prišli demonštrácie, protesty, my potrebujeme kľudnú, zmierlivú atmosféru na prijímanie vecí. Áno, aj my budeme musieť asi ustúpiť z niektorých našich predstáv, ak teda ponúkame sociálnym partnerom možnosť určitých kompromisov. Prosím, rešpektujte toto rozhodnutie vlády, rešpektujte toto rozhodnutie politickej strany SMER – sociálna demokracia, že sociálny dialóg, skutočný, intenzívny sociálny dialóg bude naša základná pracovná metóda. Ak nebudeme takto pokračovať ďalej, tak napätie bude na Slovensku stúpať mimoriadne dynamicky. A úplne na záver chcem povedať, že som sa zastavil pri poznámke trochu, keď pán poslanec Mikloš avizoval možné víťazstvo socialistického kandidáta v prezidentských voľbách a že možno niektorí politici na Slovensku sa domnievajú, že to môže znamenať zmäkčenie určitých povinností, ktoré dnes Európska únia očakáva od členských štátov. Nie, pán poslanec, my nejdeme ozdravovať verejné financie kvôli Bruselu, my nejdeme ozdravovať verejné financie preto, že sa bojíme 140 mil. eur pokuty, ozdravovať verejné financie treba preto, lebo chceme byť dôveryhodným partnerom a chceme, aby Slovensko sa ľahšie pohybovalo na finančných trhoch, ako keď jednoducho nie je dôveryhodnou krajinou. My si uvedomujeme, že sme členským štátom eurozóny. A chceme tam zostať. My nebudeme nikdy spochybňovať euro a rozhodnutie, ktoré sme prijali 1. januára 2009. Veď to je úspešný príbeh. Slovensko nemôže za to, že iné krajiny zlyhali a že iné krajiny spôsobili eurozóne nejaké ťažkosti. My v eurozóne chceme byť. Eurozóna je pre nás klub. V klube platia nejaké pravidlá. My tieto pravidlá budeme, samozrejme, rešpektovať. Preto neočakávam, pán poslanec Mikloš, žiadnu úľavu, pokiaľ ide o podmienky alebo požiadavky, ktoré sú dnes nastavené v Európskej únii. Naopak, niekedy sme mali aj spor v tom, či zásah štruktúr v Bruseli do národných rozpočtov, do národných ekonomík je adekvátny alebo nie je adekvátny. Ale ak nebudeme dávať dohromady fiškálne politiky, hospodárske politiky v rámci eurozóny, to nemôže fungovať. Nie je možné mať spoločnú menu, ak súčasne by si každá krajina vo fiškálnej a hospodárskej politike robila, čo chce. Sme v eurozóne, musíme pravdepodobne touto cestou sa aj uberať. Ale čo budem podporovať, a preto narážam na možného víťaza, nikto nevie, čo urobia francúzski občania, je to ich suverénna vec, ak sa stane to, čo ste avizovali, predpokladám, že príde podstatne väčší tlak, vážené dámy a páni, v rámci Európskej únie na to, aby ak je povinnosť škrtať a ozdravovať, aby súčasne povinnosťou bolo podporovať hospodársky rast a súčasne aby bolo povinnosťou vytvárať pracovné miesta, som pripravený podporiť za Slovenskú republiku všetky takéto kroky, ktoré by v Európskej únii mohli byť prijaté, všetky. Prečo by sme nemohli mať Pakt o hospodárskom raste? Prečo by nemohla Európska únia prijať rozhodnutia, z ktorých by aj Slovensko mohlo do určitej miery profitovať? My tiež participujeme na všetkých európskych politikách ako takých. Toto je dôvod, prečo si myslím, že je správne, aby do Európskej únie prichádzali aj politici, ktorí prinášajú takéto podnety. A to, čo hovorí nádejný kandidát na francúzskeho prezidenta, nás vo vláde a v strane SMER – sociálna demokracia veľmi zaujíma, pretože to je presne to, čo sme povedali, nielen ozdravovať, ale aj podporovať hospodársky rast a súčasne vytvárať podmienky na nové pracovné miesta. A chcem vás požiadať znovu, povedal som to aj vo svojom vystúpení, ak budeme tu v parlamente ratifikovať významné dokumenty, ktoré sa týkajú Európskej únie, a ja verím, že ich budeme ratifikovať, pretože sme sa na tom dohodli, za určitých podmienok, tak vás požiadam, aby ste priamo z Národnej rady Slovenskej republiky dali mandát, ale nie iba 83 poslancov, ale celá Národná rada, vláde a predsedovi vlády, aby sa pripájal k takýmto aktivitám, ktoré na pôde Európskej únie sa pravdepodobne objavia. Očakávame neformálny samit, samit má byť niekedy až na prelome mája a júna. A práve na tomto samite sa má hovoriť o možných krokoch. Ja som privítal iniciatívu predsedu Európskej komisie pána Barrosa, pokiaľ ide o možnosť realokácie zdrojov v rámci európskych fondov, využili sme ju. A verím, že keď budú dané ďalšie šance Slovenskej republike v rámci európskych programov, tak ich určite využijeme. Aspoň toľko som považoval za dôležité reagovať na niekoľko slov alebo niekoľko myšlienok, ktoré ma zaujali z príhovoru pána poslanca Mikloša. Ďakujem pekne. (Potlesk.)