Ľ. Vážny, minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR: (2008-12-04):
V rozprave odznelo, že nie je dôvod na odvolanie pána predsedu Telekomunikačného úradu Slovenskej republiky, pretože ak došlo k pochybeniu, tak došlo podľa zákona o digitálnom vysielaní, a nie podľa zákona o elektronických komunikáciách. Na túto argumentáciu týkajúcu sa postupu Národnej rady podľa § 7 ods. 10 zákona o elektronických komunikáciách môžem skonštatovať len to, že je zavádzajúca. Národná rada Slovenskej republiky môže v súlade s dikciou § 6 ods. 3 písm. n) zákona o elektronických komunikáciách predsedu odvolať aj vtedy, ak úrad neplní zákonné úlohy, ktoré vyplývajú z osobitných predpisov, keďže úrad je národný regulátor a cenový orgán v oblasti elektronických komunikácií, ktorý podľa tohto zákona vykonáva ďalšie činnosti podľa osobitných predpisov, t. j. aj činnosti podľa osobitných predpisov úlohami vykonávanými podľa tohto zákona. Navyše, úrad je povinný všetky činnosti vykonávať a svoje rozhodnutia vydávať v súlade s princípmi efektívnosti, objektívnosti, transparentnosti, nediskriminácie, primeranosti a odôvodnenosti a to bez ohľadu na to, či ich vykonáva podľa zákona o elektronických komunikáciách alebo zákona o digitálnom vysielaní. Mimochodom, za schválenie tohto zákona hlasoval celý klub SDKÚ. Nakoniec zákon o digitálnom vysielaní je len predpisom, ktorý dopĺňa zákon o elektronických komunikáciách, je teda lex specialis k zákonu o elektronických komunikáciách, a preto všetky úlohy zverené Telekomunikačnému úradu sú aj úlohami podľa zákona o elektronických komunikáciách. To znamená, že môže byť predseda Telekomunikačného úradu odvolaný aj podľa zákona o elektronických komunikáciách. To, čo vytýkame, je, že svojím konaním úrad najmä nerešpektoval subsidiaritu výkonu štátnej správy v oblasti digitálneho vysielania, kde podľa § 5 ods. 2 zákona o digitálnom vysielaní ministerstvo dopravy monitoruje podmienky prechodu a koordinuje činnosť orgánov vykonávajúcich štátnu správu v oblasti digitálneho vysielania a podľa ods. 3 tohto zákona úrad a rada spolupracujú pri regulácii digitálneho vysielania a poskytujú potrebnú súčinnosť ministerstvu dopravy. Je zrejmé, že prechod z tejto dikcie, prechod na digitálne vysielanie je procesom, za ktorý nesie zodpovednosť štát a nie regulátor trhu, preto opatrenia všeobecnej povahy, napríklad určenie kompresného štandardu nemožno vykonávať v rozpore so všeobecnou politikou v danej oblasti, ktorej nositeľom je v zmysle zákona o digitálnom vysielaní jednoznačne Ministerstvo, dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky a úrad je povinný poskytovať mu súčinnosť. To je skrátka odpoveď alebo časť odpovede aj na často v dnešnej rozprave spomínanú nezávislosť úradu. K tej nezávislosti ešte toľko, že podľa nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky z 24. 2. 1998, ktorý bol publikovaný v Zbierke zákonov pod č. 78/98, nezávislosť štátneho orgánu nemožno ustanoviť zákonom, ale iba Ústavou Slovenskej republiky. Ináč povedané, na to, aby bol štátny orgán nezávislý, musí to mať zakotvené priamo v ústave. Samozrejme, o Telekomunikačnom úrade nie je v ústave ani čiarka, v zákone o elektronických komunikáciách nie je o nezávislosti Telekomunikačného úradu ani čiarka. Telekomunikačný úrad je definovaný ako orgán štátnej správy v oblasti elektronických komunikácií. Nezávislosť sa vždy myslí nezávislosť z politickej moci a nie od smerovania štátu. Čo sa týka toho, že vláda mu odporúča, znamená to len toľko, že vláda nie je jeho nariadeným orgánom, t. j. nemôže mu niečo priamo nariadiť, ale zároveň to neznamená, že má nezávislé postavenie, resp. že uznesenia vlády sú preňho zdrap papiera. Skúsim demonštrovať ešte tú nezávislosť napríklad na kompresnom pomere, ktorý tu takisto zaznel z viacerých príspevkov. Jednoduchý príklad, kompresný pomer bol v tendri jednoznačne definovaný ako MPEG4. Je pravdou, že v prípade, že by bol povolený aj MPEG2, resp. ak by nebol definovaný, bolo by to z pohľadu štátu lepšie, pretože štát sa snaží – budeme vo vláde prerokúvať tento materiál – podporiť prechod na digitálne vysielanie a podporiť najnižšie príjmové skupiny občanov tak, že bude podporovať tzv. setoboxy, ktoré zabezpečia prechod tohto vysielania digitálneho do televíznych prijímačov a v prípade, že definujeme MPEG4, ktorá má síce vyššiu pridanú hodnotu a vie dosiahnuť väčší rozsah príjmu, väčší rozsah kanálov príjmu, bude nevyhnutné pri tej najnižšej príjmovej skupine vynaložiť zo štátneho rozpočtu cca 4,6 mld. Sk na dotáciu setoboxov pre najnižšie príjmové skupiny obyvateľstva. Pri MPEG2 je to cca 2 mld. Sk. To znamená, toto je takisto jedno z pravidiel, prečo nemôže Telekomunikačný úrad konať absolútne nezávisle, pretože jednoducho štát nebude mať možno na to, čo sa tam takto zadefinuje. Takisto v prípade, že by sme išli MPEG4, ja mám veľmi veľa takýchto žiadostí, čo to vlastne robím, pretože cca 140 000 domácností je už dnes vybavených prijímaním MPEG2, hlavne v tých oblastiach alebo v ktorých alokmentoch je zavedená pilotná prevádzka digitálneho vysielania a takisto je tu jeden silný argument, že keby sme išli MPEG4, tak dovolím si tvrdiť, 80 % obyvateľstva nevyužije tú pridanú hodnotu MPEG4, pretože najmä starší obyvatelia nebudú vedieť využiť ani z pridanej služby, ako je internet, ja neviem, igaloment a rôzne iné pridané hodnoty. Je to ďalší moment, že kým za tie dva roky zavedieme digitalizáciu, možno bude aj MPEG4 zastaralá a možno príde nový, vyvinutejší a efektívnejší systém. Viete, že v elektronike sa to vyvíja veľmi, veľmi rýchlo. Taktiež chcem skonštatovať ohľadne skupiny pre digitálne vysielanie, kde tu bolo argumentované, že nedošlo tam k tomu a vôbec nebolo treba rešpektovať nič z tejto skupiny, čiže chcem skonštatovať to, že skupina pre digitálne vysielanie vznikla na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky ako diskusné a koordinačné fórum v procese digitalizácie. Vyjadrenia skupiny pre digitálne vysielanie mali pre úrad len poradnú váhu, predseda úradu ich akceptoval v tom rozsahu, v akom považoval za dôvodné ich akceptovať, resp. neakceptoval vôbec. Takisto tu bolo skonštatované, že skupina pre digitálne vysielanie je privátna firma. Mám tu mená členov, potom som si to pozrel, mám tu mená členov tejto skupiny, kde z 12 členov je pravdou, že sú 4 zo súkromných médií, ale 8 členovia sú zástupcovia štátnej správy. Či tu bol vyvíjaný nátlak, to nekomentujem, to neviem, to odznelo z rozpravy. Takisto odznelo to, padli otázky, kto bude novým predsedom. Tie výroky v médiách nekomentujem, lebo ja som ich neposkytol, ktoré zazneli o tých menách. Ale kto bude novým predsedom, je skoro, pretože najprv treba urobiť tento krok, či predseda súčasný zostáva vo funkcii, alebo nie. Ja som ešte nad tým nerozmýšľal, nad náhradou myslím, áno. Takisto tu zaznelo kriticky, že zlyhalo prenášanie návrhov zo strany vysielateľov a prevádzkovateľov a to, že nie je chyba. Musím skonštatovať, že musíme komunikovať aj s vysielateľmi, najmä s vysielateľmi, tento fakt ste nám zadefinovali vy. V roku 2004 za vlády súčasnej opozície boli pridelené licencie komerčným televíziám až do roku 2019. Nepoznám žiadnu republiku na svete, ani banánovú krajinu, keď to tak môžem povedať, ktorá na takéto dlhé obdobie prideľuje licencie. V prípade, že s nimi nebudeme komunikovať, vôbec nezavedieme digitálne vysielanie, pretože mi budú mávať právoplatnou zmluvou, kde majú pridelenú licenciu do roku 2019 na analógové vysielanie a jednoducho budú žalovať štát za to, že porušil túto zmluvu, tí vlastníci tej licencie, ktorá im bola pridelená v roku 2004. Takže tie polená, ktoré sú prvé tomuto tendru hodené pod nohy a ten fakt, že sme odsúdení na komunikáciu s komerčnými televíziami, bol natvrdo daný v roku 2004 tým, že vtedajšia vládna koalícia pridelila licencie na takýto dlhý čas v takomto nezmyselnom duchu a prakticky nevypovedateľné. Posledné, čo mám, zaznelo tu, že predseda vlády Slovenskej republiky ovplyvňoval podmienky tendra. Ja som na tom rokovaní bol, kde sme boli v zložení predseda vlády, predseda Telekomunikačného úradu a ja a tam takéto nič nepadlo, naopak, predseda vlády vtedy povedal, aby pán predseda Telekomunikačného úradu pokračoval v tom tendri tak, ako je teraz. Takže myslím si, že to sú nepravdy, fakty sú tie, čo hovorím ja. To, čo som sa snažil demonštrovať, je, že zodpovednosť za prechod na digitálne vysielanie má voči Európskej komisii štát. Štát preto musí konať zodpovedne a štát preto musí konať tak, aby sme zaviedli digitálne vysielanie na Slovensku tak, aby sme mohli vypínať analógové vysielanie postupne do konca roku 2012. Nevidím rozumnú cestu v tom, že pri súčasnom predsedovi Telekomunikačného úradu k takýmto záväzkom, ktorými sa Slovenská republika zaviazala voči Európskej komisii, dospejeme. Preto navrhujem odvolanie predsedu Telekomunikačného úradu a žiadam vás o jeho podporu v prípade, ak aj vy všetci máte záujem o digitálne vysielanie, ktoré bezo sporu je prínosom pre Slovenskú republiku. Ďakujem za pozornosť.