P. Farkas, poslanec: (2004-12-03):
Parlamentom odsúhlasený štátny rozpočet je najvýraznejším nástrojom v rukách vlády na zabezpečenie a dosiahnutie programovaných cieľov. V hospodárskej politike vytvára určitý stabilný rámec pre udržateľný hospodársky rast krajiny. V tejto súvislosti štátny rozpočet u nás zohráva oveľa dôležitejšiu úlohu než v ekonomicky vyspelých krajinách. Je to odôvodnené hlavne tým, že podiel štátneho rozpočtu na hrubom domácom produkte u nás je oveľa väčší než vo vyspelých ekonomikách. Aj preto má u nás parlamentom odsúhlasený štátny rozpočet nezastupiteľnú úlohu. Návrh štátneho rozpočtu na rok 2005 oproti návrhom rozpočtov z predchádzajúcich rokov má niektoré špecifické znaky, ktoré sa z nášho pohľadu dajú hodnotiť pozitívne. Jedným takým znakom je, že od existencie nezávislej a suverénnej Slovenskej republiky vôbec prvýkrát prerokujeme taký návrh rozpočtu, ktorý obsahuje aj návrh rozpočtu verejnej správy na nasledujúce trojročné obdobie. Teda je to snaha o posilnenie postavenia viacročného rozpočtovania. Kým v predchádzajúcom roku súčasťou rozpočtu bol iba určitý výhľad o fiškálnej politike vlády na nasledujúce obdobie, v návrhu, ktorý tu prerokúvame, sú už konkrétne a konkretizované zdroje a čerpania na jednotlivé subjekty verejnej správy na nasledujúce trojročné obdobie. Takýmto spôsobom jednotliví správcovia rozpočtových kapitol majú možnosť si naplánovať svoje aktivity v širšom časovom horizonte, čo prispeje k zabezpečeniu väčšej stability činnosti dotknutých verejných inštitúcií. Ďalším špecifickým znakom, ktorý z nášho pohľadu hodnotíme pozitívne, je, že v prerokovanom návrhu rozpočtu verejnej správy oproti návrhom z predchádzajúcich rokov je posilnená úloha programového rozpočtovania, ktoré je vo všeobecnosti jedným z hlavných nástrojov na zefektívnenie a sprehľadnenie čerpania verejných zdrojov. Vo všeobecnosti hlavným poslaním programového rozpočtovania musí byť reálny vzťah medzi zdrojmi na jednej strane a existujúcimi prostriedkami a programami na strane druhej, ktoré vychádzajú z reálnych potrieb spoločnosti. Uvedené programy musia zabezpečiť hospodárnejšie, adresnejšie čerpanie verejných zdrojov, aby výdavky rozpočtu smerovali vždy tam, kde prinesú najväčší výsledok či efekt. Kľúčovou otázkou každého návrhu rozpočtu podľa nás musí byť efektívnosť čerpania naprogramovaných verejných zdrojov. Hlavným ukazovateľom pri hodnotení tohto cieľa musia byť výsledky, ktoré tieto zdroje dokážu priniesť. Pri aplikácií programového rozpočtovania v nasledujúcom krátkom období bude potrebné podľa nášho názoru uberať sa týmto smerom. Nasledujúcim špecifickým znakom, ktorý je potrebné hodnotiť pozitívne, je, že v posledných dvoch rokoch boli vládou prijaté a Národnou radou Slovenskej republiky odsúhlasené viaceré zásadné štrukturálne zmeny a reformné zákony, ktoré výrazne a hlavne pozitívne sa odzrkadlili aj na prerokovanom návrhu rozpočtu verejnej správy. Tu predovšetkým máme na mysli fiškálnu decentralizáciu verejnej správy, novú daňovú politiku štátu a v neposlednom rade aj dôchodkovú reformu, ktorá začína fungovať od nasledujúceho rozpočtového roka. V tejto súvislosti je potrebné spomenúť aj ten fakt, že druhý pilier nového dôchodkového zabezpečenia bude mať vari najvýraznejší vplyv na vývoj deficitu verejných financií v nasledujúcom období. Výška tohto vplyvu bude známa až po prvom polroku, keď sa skončí lehota určená občanom na rozhodovanie o otázke vstupu do tohto druhého piliera dôchodkového zabezpečenia. Do tejto doby táto otázka ako aj vplyv tohto faktora na ďalší vývoj verejných financií ostáva veľkou neznámou. Ďalším špecifickým znakom je aj fakt, že prerokovaný návrh rozpočtu oproti rozpočtom z predchádzajúcich rokov sa pripravoval relatívne v stabilnom legislatívnom prostredí. Riziká z prijatých nových zákonných noriem sú minimálne. Príjmovú stránku predovšetkým predurčuje výška daňového zaťaženia a výdavkovú stránku ohraničuje stanovená výška deficitu verejných financií. Vďaka dynamickému rastu hospodárstva krajiny ako aj významnejšieho čerpania európskych podporných fondov je možné zabezpečiť nárast verejných výdavkov oproti predchádzajúcemu obdobiu. Najvýraznejším špecifickým znakom prerokovaného návrhu rozpočtu oproti návrhom z predchádzajúcich rokov je, že rok 2005 je prvým plným rokom nášho členstva v Európskej únii. Finančné výhody nášho vstupu podľa nás sú nespochybniteľné. Prejavuje sa to tým, aj tým, že Slovensko môže v tomto roku získať z fondov Európskej únie o 28 miliárd Sk viac, ako bude musieť do európskeho rozpočtu odviesť. Okrem tohto číselného vyjadrenia nášho vstupu k Európskej únii alebo nášho vzťahu k Európskej únii musíme spomenúť aj tiež pozitívny vplyv nášho členstva v Európskej únii na celkový chod a fungovanie spoločnosti, hospodárstva, či politického a spoločenského života. Je veľmi pozitívnym javom, že výsledkom racionalizačných opatrení a reformných krokov, ktoré boli vykonané zo strany vládnej koalície v predchádzajúcom období, už začínajú prinášať svoje výsledky hlavne v makroekonomickej oblasti. Väčšina týchto ukazovateľov oproti predchádzajúcemu obdobiu sa postupne zlepšuje a stabilizuje. Pokračovaním takéhoto vývoja bude možné zabezpečiť dlhodobo udržateľný ekonomický rast krajiny. Aj z tohto hľadiska je veľmi dôležité, z akých národohospodárskych trendov a pozícií sa vychádza pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu. Podľa nášho posúdenia makroekonomické ukazovatele a východiská návrhu štátneho rozpočtu sú postavené realisticky a dodržaním rozpočtovej disciplíny pri čerpaní zdrojov z neho sú dosiahnuteľné. Je to dôležité konštatovanie aj preto, že úlohou štátneho rozpočtu okrem zabezpečenia dostatočného finančného krytia požiadaviek verejného sektoru je snaha pozitívne a motivačne vplývať a pôsobiť na podnikateľskú sféru a takisto aj správanie sa domácností. Priaznivý makroekonomický vývoj pokračuje aj v roku 2004. A tento vývoj bude pozitívne vplývať aj na vývoj v nasledujúcom období. Hospodársky rast je na zdravej úrovni ktorý okrem rastu exportu je podporený už aj rastom domáceho dopytu. Inflačné tlaky sú minimálne a deficit na bežnom účte na ročnej báze je na nízkej úrovni, ale v nasledujúcom období bude potrebné počítať taktiež s nárastom obchodného deficitu. Bude to účinkom neustále a výrazne silnejúcej slovenskej koruny voči americkému doláru a euru a dôsledkom toho zhoršujúcej sa exportnej pozície Slovenskej republiky. Okrem týchto väčšinou pozitívnych ekonomických javov a vplyvov v súčasnej ekonomike, ale aj v nastávajúcom období budú dočasne pretrvávať niektoré negatívne efekty vyplývajúce tiež z procesu jednak z transformácie našej ekonomiky, ale aj z vplyvu vonkajšieho ekonomického prostredia na našu ekonomiku. Tu predovšetkým máme na mysli určité riziká vo vzťahu k našej surovinovej odkázanosti na dovoz a s tým súvisiace cenové šoky na svetových trhoch, alebo nižším zahraničným dopytom po našich výrobkoch. V nastávajúcom období bude potrebné ešte stále počítať s pretrvávajúcou vysokou mierou nezamestnanosti ako aj relatívne nízkou úrovňou ceny práce. Je to výrazný hendikep, najmä vo vzťahu k našim silným ambíciám o skoré etablovanie sa v otvorenom ekonomickom priestore v rámci krajín Európskej únie. Verejný dlh Slovenskej republiky sa v priebehu rozpočtového obdobia mierne zvyšuje a má sa stabilizovať na úroveň 45 % hrubého domáceho produktu, ktorý je na jednej strane vysoký, hlavne keď ho treba zaplatiť, ale na strane druhej je pod úrovňou maastrichtských kritérií. Podľa nášho názoru v nasledujúcom období bude potrebné maximálne redukovať poskytovanie štátnych záruk za poskytované úvery v podnikateľskej sfére, čo bude mať pozitívny vzťah aj na efektívnosť čerpania rovnako, na transparentnosť čerpania verejných zdrojov a taktiež výrazne spomalí tempo nárastu zadlženia krajiny, tým aj budúcich generácií. Príjmy návrhu štátneho rozpočtu tvoria predovšetkým daňové príjmy, nedaňové príjmy ako prostriedky z rozpočtu Európskej únie. Podiel daňových príjmov na celkových príjmoch oproti predchádzajúcemu obdobiu má klesajúcu tendenciu, na čo majú najväčší a najvýznamnejší vplyv granty a transfery z rozpočtu Európskej únie. Podiel z celkových príjmov štátneho rozpočtu na hrubom domácom produkte má taktiež poklesnúť oproti predchádzajúcemu roku pri ich nominálnom raste. Na vývoj daňových príjmov bude mať výrazným vplyv zavedenie daňovej reformy, v rámci ktorej dochádza k nárastu priamych daní a spotrebných daní pri súčasnom znižovaní priamych daní, hlavne dane z príjmu ako aj z dôvodu zrušenia zdanenia dividend, dare z darovania, dane z dedičstva a dane z prevodu a prechodu nehnuteľností. Vývoj nedaňových príjmov v rozhodujúcej miere ovplyvní výška dosiahnutého pozitívneho hospodárskeho výsledku v podnikoch s majetkovou účasťou štátu a následný príjem z dividend. Pri prerokovaní príjmovej stránky návrhu štátneho rozpočtu na rok 2005 je potrebné spomenúť otázku vysokých daňových nedoplatkov zo strany podnikateľskej sféry. Celková výška daňových nedoplatkov presiahla už varovnú 80-miliardovú hranicu a k 30. 9. 2004 je na úrovni 88 miliárd Sk a to tvorí 30 % celkových programovaných príjmov štátneho rozpočtu na rok 2005. Problém je závažnejší aj tým, že tento nárast má neustále stúpajúcu tendenciu. Iba za posledných 9 mesiacov daňové nedoplatky rástli o 6 miliárd Sk, čo približne predstavuje o miliardu viac než za rovnaké obdobie v predchádzajúceho roka. Tým chcem naznačiť, že aj pred rokom pri prerokúvaní návrhu štátneho rozpočtu my poslanci za Stranu maďarskej koalície sme upozornili na nepriaznivý vývoj daňových nedoplatkov a predkladali sme aj návrh uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky, ktorý bol schválený v pléne Národnej rady. V zmysle tohto uznesenia Národnej rady sme požiadali vládu prijať opatrenia na zamedzenie ďalšieho nárastu daňových nedoplatkov a taktiež štvrťročne vyhodnotiť stav týchto daňových nedoplatkov. Pravdu povediac, my poslanci Národnej rady nemáme k dispozícii ich prehľad a žiadne informácie, či vôbec došlo zo strany vlády k splneniu tohto uznesenia Národnej rady. Jedno je však isté, že v období od prijatia uznesenia Národnej rady došlo k ďalšieho výraznému nárastu celkových daňových nedoplatkov. Vychádzajúc z toho, že Národnou radou prijaté uznesenie je ešte stále v platnosti, dnes nebudeme predkladať žiadny iný návrh, len požadujeme od vlády, aby rešpektovala pôvodné uznesenie Národnej rady, ktoré sa vzťahuje k tejto problematike. Celkové výdavky v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2005 sa programujú vo výške 320, o niečo viac ako 320 miliárd Sk, čo predstavuje nárast o 10 miliárd Sk oproti schválenému rozpočtu na rok 2004. Charakteristickým znakom celej výdavkovej časti návrhu rozpočtu je, že oproti predchádzajúcemu obdobiu už dochádza k miernemu nárastu kúpnej sily týchto výdavkov. Tento ukazovateľ v predchádzajúcich rokoch má skôr stagnujúci charakter. Na strane druhej však určitým negatívom prerokovávaného návrhu rozpočtu naďalej zostáva, že dochádza k vysokému podielu bežných výdavkov na celkových rozpočtovaných výdavkoch. Týmito bežnými výdavkami sa financujú prevádzkové potreby štátu, ktoré hodnotovo sú veľmi vysoké a tým menej prostriedkov ostáva na zabezpečenie požiadaviek v oblasti kapitálových výdavkov. Z tohto vyplýva, že kapitálové výdavky sú rozpočtované na nižšej, neuspokojujúcej úrovni. Takisto ako v predchádzajúcich rokoch vo všeobecnosti môžeme konštatovať, že aj v prerokovanom návrhu štátneho rozpočtu na rok 2005 naďalej pretrváva takzvaný spotrebný charakter tvorby návrh rozpočtu. Nízky podiel kapitálových výdavkov nevytvára a negeneruje dostatok pozitívnych impulzov pre našu ekonomiku a preto návrh rozpočtu iba v minimálnej miere dokáže ovplyvniť ďalší rozvoj na trhu investícií u nás. Možno jediným svetlým bodom v tomto smere sú plánované zdroje na spolufinancovanie programov z fondov Európskej únie, hlavne na rozvoj infraštruktúry. Pokiaľ ide o rozpočtovanie výdavkov jednotlivých rozpočtových kapitol, vo svojom príspevku sa chcem zameriavať iba na niektoré stránky výdavkov kapitoly ministerstva pôdohospodárstva, ministerstva životného prostredia a Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. Vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie dochádza k výrazným a pozitívnym zmenám v oblasti financovania pôdohospodárstva a poľnohospodárstva. Hodnotíme pozitívne, že celkové zdroje pre poľnohospodárstvo budú v nastávajúcom období postupne stúpať. Celkové zdroje oproti roku 2004 budú vyššie o viac ako 16 %. Podiel európskych zdrojov na celkových výdavkoch plynúcich do pôdohospodárstva v roku 2005 dosiahne 62 %. Spolu so zvýšeným prílevom finančných zdrojov Európskej únie z programu rozvoja vidieka, štrukturálnych fondov a predvstupových fondov budú rásť aj zdroje na zabezpečenie spolufinancovania a čerpania zdrojov Európskej únie. Jednou našou prioritou bolo dorovnanie priamych platieb poľnohospodárom aspoň na ich úroveň v roku 2004, čo sa aj podarilo, lebo oproti roku 2004, v ktorom bola stanovená úroveň dorovnania priamych platieb 53 % priemeru Európskej únie, v prerokovanom návrhu rozpočtu sa počíta s dorovnaním týchto platieb na úrovni 54 % priemeru Európskej únie. Teda na jednej strane dochádza k miernemu zvýšeniu o 1 % oproti roku 2004, ale na strane druhej nevyužije Slovenská republika možnosť dorovnania týchto platieb na úroveň 60 % priemernej úrovne Európskej únie, čo v rámci prístupových rokovaní vyrokovala s orgánmi Európskej únie. Celkovo oproti schválenému rozpočtu rezortu pôdohospodárstva na rok 2004 sú programované výdavky na rok 2005 nižšie o 3,5 miliardy slovenských korún, ale naopak, z rozpočtu Európskej únie na rok 2005 dostávame o 4,6 miliardy Sk viac než v roku 2004. Životné prostredie patrí medzi oblasti, ktoré v nasledujúcom období môže počítať s najväčším prílevom prostriedkov z Európskej únie. Aj z tohto dôvodu v roku 2005 vzrastú výdavky na životné prostredie o viac ako 73 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Rizikom v súvislosti s návrhom štátneho rozpočtu je oblasť vodného hospodárstva, kde nie sú v dostatočnej miere pokryté požiadavky rezortu na jednotlivé prioritné projekty. Hlavne na dokončenie rozostavaných objektov vodného hospodárstva, ale nie sú v dostatočnej miere pokryté ani požiadavky na protipovodňové opatrenia a na odstránenie environmentálnych záťaží. Na regionálny rozvoj sa na rok 2005 navrhujú výdavky v celkovej výške 3,6 miliardy Sk, čo je viac oproti predchádzajúcemu roku o necelú miliardu Sk. Takmer celú sumu podpory tvoria prostriedky Európskej únie zo štrukturálnych fondov a z fondu Phare. Tieto prostriedky sú určené na podporu budovania a rozvoja lokálnej infraštruktúry, na budovanie a rekonštrukciu školských a zdravotníckych objektov, ale budú podporené aj iniciatívy hlavne obcí na rekonštrukciu a renováciu objektov slúžiacich pre rozvoj kultúry ako aj na zabezpečenie dostatočnej úrovne sociálnej starostlivosti na lokálnej úrovni. Na realizáciu projektov bytovej výstavby sa navrhujú prostriedky z verejných zdrojov vo výške viac 8,3 miliardy Sk, čo predstavuje o 140 miliónov Sk viac, než sme mali k dispozícii v roku 2004. Táto štátna podpora na výstavbu bytu za predpokladu dokončenia necelých 17 000 bytov bude znamenať, že štát bude prispievať na výstavbu jedného bytu sumou 500 000 Sk. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, som presvedčený o tom, že v mojom príspevku sa mi nepodarilo hovoriť o každom probléme, či o každej otázke, ktorá súvisí s návrhom štátneho rozpočtu na rok 2005. Je ich veľa a pravdu povediac, nebolo to ani mojím cieľom. O niektorých ďalších súvislostiach a návrhoch možno budú ešte hovoriť moji kolegovia z poslaneckého klubu Strany maďarskej koalície. Chceli sme vám poskytnúť náš pohľad na prerokovaný návrh rozpočtu na rok 2005 a na návrh rozpočtu verejnej správy na nasledujúce trojročné obdobie predovšetkým zo všeobecného hľadiska. Vymenovali sme niektoré pozitíva návrhu, ale sme poukázali aj na niektoré úzke, problémové miesta prerokovaného návrhu. Podľa nášho posúdenia ak návrh rozpočtu na rok 2005 bude vylepšený tými pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi, ktoré sú zapracované do spoločnej správy výborov Národnej rady a ktoré gestorský výbor pre financie, rozpočet a menu odporúča schváliť a prípadne ešte ďalšími opodstatnenými pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi z pléna Národnej rady, tak budeme môcť odhlasovať taký návrh rozpočtu na nasledujúci rok, ktorý na jednej strane zabezpečí základné istoty pre nerušené fungovanie verejného života a na strane druhej vytvára konkrétne možnosti a prostriedky pre ďalší ekonomický rast a rozvoj krajiny. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, poslanci Strany maďarskej koalície aj v zmysle tohto, čo tu odznelo, v zásade podporia prerokovaný návrh štátneho rozpočtu na rok 2005 a berieme na vedomie návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007. Ďakujem vám pekne za pozornosť.