Hrnko, Anton, poslanec NR SR (2019-03-27):
Vážený pán predsedajúci, vážené plénum, prepáčte mi, ak by som bol trošku nekonzistentný, ale dúfam, že to pochopíte. V prvom čítaní v našom návrhu bolo niekoľko pripomienok z pléna. Zákon bol síce označený za bezvýznamný, ale diskutovalo sa o ňom vyše dve a pol hodiny. To znamená, že za asi až celkom tak bezvýznamný ho niektorí, ktorí ho za taký označovali, nepokladali. Ale chcem povedať, že kto sa maximálne snažil vyjsť v ústrety všetkým tým pripomienkam, ktoré boli relevantné, pretože štátne symboly sa dotýkajú nás všetkých, sú naším vlastníctvom, sú našou identifikáciou, a preto mať dobrý zákon o štátnych symboloch je pre nás určitým spôsobom aj taká záruka, že tieto štátne symboly sa nebudú zneužívať, že sa nebudú zosmiešňovať alebo sa nebudú nejakým spôsobom hanlivo používať. Treba povedať, že štátne symboly sú jednoznačné, určené v Ústave Slovenskej republiky, to znamená, že na týchto štátnych symboloch ani tento zákon nič nemení. Tak ako sú stanovené v zákone o štátnom znaku, štátnej vlajke, štátnej hymne, takým istým spôsobom sú aj uplatnené v tomto zákone. Prax však ukázala niektoré veci, ktoré súvisia aj s tým, že zákon v roku 1993 bol prijatý v analógovej sfére; dnes máme vlastne digitálnu sféru; a že treba upravovať aj tieto veci. A pritom sa ukázali aj niektoré veci, ktoré si možno vtedy zákonodarci nevšimli, napríklad to, že štátny znak je na kontúru okolo znamenia štátneho znaku a v štátnej vlajke štátny znak túto kontúru nemá. Takže aj tieto veci sme sa rozhodli upraviť tým, že v spolupráci s ministerstvom vnútra, heraldickou komisiou sme urobili všetky varianty, akým spôsobom sa má štátny znak zobrazovať s kontúrou, bez kontúry, ako má vyzerať štátna vlajka, ako má vyzerať zástava v rôznych, ako má vyzerať koruhva v rôznych týchto štádiách, a priložili sme do prílohy, ktorú prednesie potom spoločný spravodajca, aj návod na konštrukciu štátnych symbolov. Takže keď chcem hovoriť o tomto zákone, chcel by som povedať, že som sa snažil maximálne vyjsť v ústrety tomu, čo tu bolo povedané. Zároveň sme zobrali do úvahy názory, ktoré vznikli v odbore legislatívy a práva a na príslušnej sekcii ministerstva vnútra, a tieto všetky návrhy sme dopracovali do jedného komplexného návrhu, ktorý spoločný spravodajca predloží, pretože bol v príslušnom gestorskom výbore schválený. Niektoré veci, ktoré vznikli ako nedorozumenie, napríklad otázka, čo to je významné športové podujatie, tam sa treba pozrieť do zákona o športe, ktorý kvalifikuje, čo to je významné športové podujatie. Je tam aj tá otázka, ktorá súvisí, že ten znak má „najmä jeho vyobrazením spôsobom ustanoveným týmto zákonom“. Viete, ten znak, ktorý používali hokejisti, ktorý používali naši reprezentanti od vzniku Česko-Slovenskej republiky nepretržite, mal vždy nejakú podobu, hej? Napríklad keď chceli za socializmu, ešte pred Novotným, dať do toho nášho symbolu červenú hviezdu, tak zrušili štít, hej, a teda nad tým, bez toho štítu bol lev normálne s tým štítkom s tradičným slovenským znakom a namiesto korunky dali levovi červenú hviezdu. Ale hovorím, že takýmto spôsobom vždy, stále išlo o to, že ide o symbol, ktorý je v súlade s týmto princípom. Tam napríklad ruská reprezentácia takisto nemá štátny znak v erbovom poli, ale ho má normálne len ako znamenie štátneho znaku na drese. Podobne to má švédska reprezentácia, ktorá tri korunky nemá v erbe, čo je oficiálny štátny znak Švédskeho kráľovstva, ale má ich v drese. Tak to znamená, že takéto úpravy, ktoré nemenia znamenie štátneho znaku, sú aj v zmysle tohto zákona príbuzné. Ešte tam bola aj otázka nadradenosti. To sme hovorili aj na ústavnoprávnom výbore, aj na výbore pre kultúru a médiá, bol tam heraldik, ktorý to jasne vysvetlil, že vlastne ten štátny znak nemôže byť konkurenčne podradený nejakému inému symbolu. To sa netýka napríklad čísla športového dresu ani reklamy, ktorá sa dá na športový dres. To sa týka iného symbolu, ktorý by nemal byť nadradený tomuto symbolu. Bola aj otázka, prečo zavádzame nový termín „znamenie štátneho znaku“. No, štátny znak je presne definovaný, ako som povedal, ale existuje už prax, že znamenie štátneho znaku, ktorým je vlastne tento konkávny (rečník sa obrátil, ukazujúc na štátny znak v rokovacej sále) patriarchálny kríž na troch kopcoch s vyvýšeným stredným kopcom používaný v rôznych iných, ďalších symboloch. Je to napríklad znamenie, ktoré používa slovenská armáda, je to znamenie, ktoré sa nachádza na prezidentskej štandarde a je to aj znamenie, ktoré sa používa na európskych minciach. To znamená, že treba týmto spôsobom určiť aj toto, že toto je znamenie štátneho znaku a týmto spôsobom sa môže používať aj bez erbového poľa. Samozrejme, vyšli sme aj v ústrety tomu, že tá hra, kedy sa hrá tá štátna hymna, vlastne vždy to bude závisieť od organizátora. Samozrejme, nie sme za to, aby sa takáto vec nadužívala. Pamätáte si aj tu, vlastne v tejto sále sme prijali zákon, že sa vlastne štátna hymna hrá na začiatku a na konci zasadania. Keďže naše zasadnutie je permanentné, netreba každé ráno hrať štátnu hymnu, ako si niektorí predstavovali, že by to mohlo byť. To znamená, že nie sme za to, aby sa štátne symboly nadužívali, ale tam, kde to je vhodné, príslušné, kde to rozhodnú organizátori a bude to v dôstojnom móde, tak, samozrejme, treba vyjsť týmto smerom v ústrety. A, samozrejme, vyšli sme aj v ústrety pánovi Dostálovi, ktorý, sa mu zdala veľká a nadbytočná z hľadiska ostatných druhov priestupkového zákona pokuta pre fyzické osoby, tak to sme zrušili a vlastne tam sa odvolávame na priestupkový zákon, kde je tá pokuta nižšia. Samozrejme, je to priestupkové konanie, takže sa pôjde podľa priestupkového zákona. Myslím si, že tento zákon, ktorý, ja viem, že je to neprípustné používať názorné pomôcky, ale každý ste si mohli zobrať tú správu spoločnú, kde sa vlastne jednoducho určuje, ako majú vyzerať jednotlivé štátne symboly, ako sa majú zobrazovať, že vlastne štátnym znakom nie je možné chápať len teda farebné vyobrazenie. Možno ho chápať aj ako kontúrové, ako sa používa napríklad na úradných pečiatkach. Možno ho vytvoriť heraldickým spôsobom šrafovaním, ako sa napríklad používa na štátnej pečati. Ale za štátny znak možno považovať aj znak čiernobiely, ktorý jednoducho nezohľadňuje existujúce farby. Takže v tomto zmysle si myslím, že zákon sme čo najviac upravili spôsobom, aby bol prijateľný pre väčšinu tohto parlamentu, a najmä by som chcel zdôvodniť, že nám ide o to, aby štátny znak bol rešpektovaný, aby sa; ešte jednu vec som zabudol. Je tam vlastne zavedený aj pojem náhradného symbolu, a to je to ľudové na troch vŕškoch dvojitý kríž, hej, aj to sa pokladá za národný symbol bez ohľadu na to, akým spôsobom. A ten národný symbol už nie je takým spôsobom chránený ako znamenie štátneho znaku alebo ako štátny znak, ale takisto o ochranu, pretože mnohých ľudí uráža, keď sa ich symboly, ktoré pokladajú za svoje, ktoré pokladajú za svoju identitu, zosmiešňujú. Ja si myslím, že medzi nami by mala existovať elementárna slušnosť a vzájomne by sme sa mali ctiť. Jednému sa to páči, druhému sa to nepáči, jeden je ateista, jeden je veriaci, jeden je katolík, druhý je evanjelik, ak sa nechceme v tomto štáte jednoducho, ľudovo povedané, požrať alebo zožrať, tak sa musíme v týchto osobitostiach rešpektovať a mali by sme rešpektovať aj to, že mnohým ľuďom záleží na tom, akým spôsobom sa nakladá s ich štátnym znakom alebo národným symbolom. Ďakujem za pozornosť.