Pellegrini, Peter, predseda vlády SR (2019-01-31):
Ďakujem pekne. Dotknem sa teda môjho osobného vystúpenia, takže nebudem opakovať otázku, ktorú som povedal, a ani nechcem opakovať a zdržovať čas, ale možno len, aby ste mali asi takú hrubú predstavu. Vo svojom príspevku medzi lídrami a ministrami rôznych krajín som hovoril o tom, že ak chce Európa naďalej byť konkurencieschopnou v rámci globálneho sveta, stále čelíme v určitých oblastiach fragmentácii. To znamená, stále ide o 27 alebo ešte o 28 fragmentovaných trhov, kde sa nepodarilo úspešne dokončiť projekt jednotného trhu. Ja vítam, že v niektorých oblastiach už úspechy na stole máme, ale v mnohých nie. Skonštatoval som, že tie najlepšie a mnohé z tých najlepších nápadov sveta vznikli práve na pôde Európskej únie alebo v niektorých z krajín Európskej únie. Ale vzhľadom aj na túto fragmentovanosť nakoniec boli realizované tieto projekty v Spojených štátoch amerických alebo v Ázii, pretože to pre investorov a realizátorov týchto projektov bolo jednoduchšie ako sa trápiť na európskom trhu. A to sú všetky veci, ktoré spôsobujú to, že Európa nie je schopná byť tak konkurencieschopná, ako je schopná byť, môžu byť Spojené štáty alebo Ázia. Hovoril som o tom, že ako Európska únia nemáme víziu. My hovoríme o budúcoročnom, viacročnom finančnom rámci a rozpočte na ďalších sedem, osem rokov, ale my nevieme, čo sú vízie Európskej únie, ako má Európska únia vyzerať v roku 2030, 2025. A tomu máme podriadiť aj tvorbu rozpočtu. A to som vytýkal lídrom, že sme neboli schopní zadefinovať víziu Európy do roku 2030 a tomu podriadiť naše konanie, ale riešime len ad hoc problémy, ktoré nastávajú, a nejak sa domnievame, že kde by sme asi tými riešeniami mohli prísť. Zároveň som povedal, že na pôde Európskej únie konáme veľmi pomaly. Ak hovoríme o moderných technológiách a o tom, ako sa dynamicky mení svet, musel som kriticky skonštatovať, že my na politickej úrovni v rámci Európskej komisie reagujeme ex post, častokrát s niekoľkoročným opozdením, kedy sa snažíme dobehnúť moderné technológie nejakou reguláciou a upraviť niečo, čo už dávno funguje, a aj tam poväčšine spravíme chyby a urobíme takú reguláciu, ktorá nakoniec tie inovácie zahatá alebo im bráni. A to sú všetko veci, ktoré, ktoré, si myslím, nie sú správne. A použil som také nové prirovnanie, a to sa tak prelínalo mojím vystúpením, a som povedal, ak hovoríme o priemysle 4.0, štvrtej generácie, ak hovoríme o priemyselnej revolúcii a digitálnej revolúcii 4.0, tak som povedal, že by som si veľmi želal, aby aj v európskych krajinách sme mali vlády 4.0. To znamená vlády, ktoré sú moderné, a vlády, ktoré reagujú na tieto nové princípy, a zvýraznil som, že taká vláda 4.0 by mala byť založená na piatich základných princípoch. To znamená, že je to vláda, ktorá je v prvom rade zameraná na občana. Po druhé, že verejné politiky musia byť založené na faktoch, nie na emóciách. Po tretie, dôraz musí byť kladený na konkrétne výstupy. To znamená, vládnuť sa musí tak, že ak sa niečo zadefinuje, tak sa musí potom kontrolovať, či sa tento cieľ aj opatreniami dosiahol. Po štvrté, vláda má byť proaktívna a nie preventívna. To znamená, my nemôžme čakať, čo sa nám stane, my dopredu musíme predvídať, čo nám hrozí a primerane na to reagovať. A po piate, samozrejme, takáto vláda musí pravidelne informovať spoločnosť, verejnosť a daňových poplatníkov o využívaní verejných zdrojov a účelnosti ich využitia. Toľko zhruba asi to vystúpenie, ktoré sa naozaj stretlo s porozumením, a mnohí rečníci po mne potom reagovali aj na slová, ktoré som povedal. Ďakujem veľmi pekne. Toľko asi zhruba obsah môjho vystúpenia na tom hlavnom paneli, ktorého som sa zúčastnil. Ďakujem pekne.