Kiššová, Jana, poslankyňa NR SR (2016-05-18):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Vážené dámy, vážení páni, dovoľte mi, prosím, v mene všetkých predkladateľov predložiť návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 124/2006 o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení zákona č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia. Cieľom tohto predloženého návrhu zákona je zrušenie pracovnej zdravotnej služby vo vzťahu k zamestnancom, ktorí sú zaradení v prvej a druhej rizikovej kategórii. Zároveň upozorňujem, že vo vzťahu k zamestnancom, ktorí sú zaradení do tretej a štvrtej rizikovej kategórie, ostáva táto povinnosť nezmenená. Súčasná úprava zakotvujúca povinnosť pracovnej zdravotnej služby vo vzťahu k zamestnancom zaradeným do prvej a druhej kategórie je príkladom šikanózneho výkonu štátnej moci vo vzťahu k podnikateľom zamestnávajúcim uvedené kategórie zamestnancov a profitujú z tohto, z tejto pracovnej zdravotnej služby, samozrejme, niektoré spoločnosti. Uhrádzať ju ale musia zamestnávatelia, ktorým táto samoúčelná povinnosť, ktorá im nič neprináša, len im odčerpáva zdroje, je pre nich okrem finančnej aj administratívnou záťažou a je to nedôvodné. Podľa názoru nášho aj podľa právnych analýz dnes už aj bez existencie povinnosti pracovnej zdravotnej služby pre prvú a druhú kategóriu je učinením zadosť požiadavkám Smernice Rady č. 89/391 EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci. Tieto povinnosti sú obsiahnuté v čl. 7 až 14 tejto smernice a pokiaľ by to niekoho zaujímalo, tak v dôvodovej správe je aj podrobne špecifikované, o akých povinnostiach sa v tejto smernici hovorí. Tieto požiadavky, resp. nároky, ktoré sú tu uvedené, sú už v našej legislatíve v dostatočnom rozsahu naplnené samotným zákonom č. 124/2006, čiže to je ten zákon o BOZP, ako aj zákonom č. 577/2004 o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti, ktorý už dnes priznáva aj bez existencie pracovnej zdravotnej služby každému jednému poistencovi nárok na preventívnu lekársku prehliadku. Čiže v týchto dvoch zákonoch sú definované povinnosti, pre ktoré je pracovná zdravotná služba už len akousi zbytočnou duplicitou, ktorá ale ide na vrub podnikateľov, ktorí ju musia zaplatiť. Zároveň okrem zrušenia povinnosti pracovnej zdravotnej služby pre prvú a druhú kategóriu rizikovú tento návrh zákona rieši aj vypustenie prílohy č. 3b, ktorá ustanovuje minimálny časový rozsah pracovnej zdravotnej služby. Európska legislatíva, teda táto smernica žiadny minimálny časový rozsah nevyžaduje. A stanovovať minimálny časový rozsah u zdravotníckych postupov nebýva zvykom ani v iných zdravotníckych výkonoch, resp. medicínskych výkonoch. A my nevidíme žiadny dôvod na to, aby práve v prípade pracovnej zdravotnej služby zákon toto určoval. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi a ďalšími všeobecne záväznými právnymi predpismi, ako aj s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentami, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie. Ministerstvo financií uvádza, že návrh zákona bude mať pozitívny vplyv na verejné financie, to je zjavne z dôvodu, že aj štátni zamestnanci a zamestnanci vo verejnej sfére sú takisto obsiahnutí v týchto povinnostiach, čiže aj tam by tá povinnosť bola zrušená. A tento návrh zákona, resp. tento zákon nebude mať zároveň vplyv na životné prostredie, informatizáciu spoločnosti ani sociálny vplyv. Návrh zákona má pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie. Účinnosť navrhujeme od 1. januára 2017. Ďakujem pekne za slovo a hlásim sa rovno aj do rozpravy. Ďakujem.