Kondrót, Maroš, poslanec NR SR (2020-06-03):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážený pán minister, vážení kolegovia, kolegyne, Slovensku sa v boji s koronavírusom zatiaľ darí. Z doteraz publikovaných čísel sa zdá, že máme jeden z najnižších podielov infikovaných na populácii spomedzi všetkých členských krajín EÚ a takisto aj najmenej úmrtí. Veľký podiel na úspechu má skoré prijatie karanténnych opatrení, ktoré zatiaľ poslušne dodržiavame. Prenos vírusu COVID-19 do Európy zastihol európske štáty a ich zdravotné systémy nepripravené. Plošné prísne karanténne opatrenia pôsobia ako drastická diéta hladovkou. Krátkodobý efekt je výrazný, ale takáto stratégia sa nedá aplikovať dlhodobo, lebo by viedla k samodeštrukcii. Ekonomické dopady pandémie na európske ekonomiky však budú významné. Podľa jarnej prognózy Európskej komisie hospodárstvo eurozóny má v roku 2020 poklesnúť o 7,75 %, aby v roku 2021 vzrástlo o 6,25, takže ani na konci roku ´21 pravdepodobne nedosiahneme úroveň z roku 2019. Ekonomické náklady karanténnych opatrení sú enormné. Prudký prepad ekonomiky, pokles príjmov domácností a nárast verejného dlhu o viac ako miliardu mesačne. Netreba zabúdať ani na duševné náklady vyplývajúce zo sociálnej izolácie. Zanedbávaním a nedostatočným financovaním starostlivosti o duševné zdravie kladie pandémia koronavírusu na rodiny a spoločnosť ďalší psychický nápor. Starostlivosť o duševné zdravie musí byť základnou časťou všetkých reakcií vlád na COVID-19. Musí byť rozšírené a dostatočne financované. Hneď úvodom otázka, ako sa vysporiadala naša vláda s touto otázkou a kde sú na to vyčlenené financie a spracované materiály na postup a na opatrenia. Nenašiel som to. Je zrejmé, že každá ekonomika má svoje limity, ako dlho dokáže fungovať v režime prísnej karantény alebo koľkokrát si ňou dokáže opakovane prejsť. Preto je veľmi dôležité, aby prísne plošné karanténne opatrenia nahradil čo najefektívnejší režim, ktorý je pružný, udržateľný a zároveň zabráni tzv. jojo efektu. Program stability je hlavný strednodobý rozpočtový dokument Slovenskej republiky. Aby to nevyzeralo ako ambiciózna aktivita súčasnej vlády, je potrebné hneď úvodom uviesť, že Slovensko týmto dodržiava povinnosť vymedzenú v čl. 4 nariadenia Rady Európy 473/2013. Vzhľadom na výraznú neistotu ohľadom budúceho ekonomického vývoja budú musieť byť fiškálne ciele aj potreba opatrení na ich dosiahnutie v prípade zmien aktualizované. Preferované by mali byť opatrenia zvyšujúce efektívnosť verejných financií. Dlhodobú udržateľnosť verejných financií musia podporiť aj štrukturálne reformy na naštartovanie ekonomického rastu. Opatrenia musia byť zamerané na hlavné štrukturálne výzvy slovenskej ekonomiky, a to zdravotníctvo, vzdelávanie, trh práce a efektívnejšie využívanie zdrojov v ekonomike. Tu sa možno moje konštatovanie môže prekrývať aj s ambíciami vyjadrenými v programe stability. Zámerne uvádzam ambíciami, pretože toto všetko sa nezabezpečí samé. Na zabezpečenie je potrebný koordinovaný a profesionálny, odborný prístup. Tu nastávajú pochybnosti zabezpečovania a napĺňania ambícií vyjadrených v programe stability. Pokiaľ hovorím o koordinácii, tak sme boli svedkami v priamom prenose, ako sa nedokázal predseda vlády a podpredseda zodpovedný za hospodársku oblasť nielenže koordinovať, ale ani rozprávať o postupe uvoľňovania reštrikčných ekonomických a hospodárskych opatrení a odkazovali si štipľavé výroky cez médiá. To je ten kameň úrazu. Nebudem spomínať odborné a manažérske predpoklady predsedu vlády a ministrov, ktorí v tejto oblasti pôsobia alebo začnú pôsobiť, keď sa im zriadi namiesto úradu ministerstvo. Vláda chce zvýšiť transparentnosť rozpočtu častejším a zrozumiteľným informovaním o jeho príprave a plnení. To, že už je spoločnosť presýtená nič nehovoriacimi a pritom častými tlačovými konferenciami premiéra a jeho prejavmi na sociálnych sieťach, ťažko uveriť tomu, že takéto náročné odborné témy bude prezentovať občanom Slovenskej republiky, ktorých nazýva štekajúcimi psami a to len preto, že sa občan SR, ktorému to priamo ústava dovoľuje a má na to právo, ak sa chce dostať do svojej práce alebo ku svojej rodine. Medzi ďalšie ciele patrí zabezpečenie lepšej prípravy investičných projektov s dôsledným uplatňovaním princípov hodnoty za peniaze a zadefinovanie novej stratégie riadenia štátneho dlhu podloženou analýzou rizík a nákladov v súlade s najlepšou praxou vo svete. Tu sa opäť musím vrátiť k personálnym obsadeniam na riadiacich úrovniach. Sú pripravení odborníci, ktorí budú zabezpečovať tieto náročné ciele? Alebo pôjde ďalej vládna garnitúra cestou dosadzovania svojich verných, ale neodborných nominantov? Veď príkladov je za tú krátku dobu naozaj veľa. Stačí spomenúť len nedávnu výmenu riaditeľov nemocníc, keď napríklad riaditeľ detskej fakultnej nemocnice sa ešte ani nestihol stretnúť s ministrom, ktorý ho odvolal po rokoch jeho kvalitnej práce bez slova dôvodu, ale aj schválenie bývalého policajta na miesto riaditeľa pre investície v Národnej diaľničnej spoločnosti, kde sa rozhoduje o strategických investičných projektoch rádovo v sto miliónoch euro a po 24 hodinách ho pod tlakom externého prostredia minister odvolal. Tých príkladov je množstvo a čarovné slovko totálneho zahmlievania vlády je, že výberové konania na tieto dôležité miesta budú ešte v tomto roku. Tomu ale neveria ani tí, ktorí to hovoria. Súčasťou programu stability sú aj tri revízie výdavkov a súhrnná implementačná správa. Revízia výdavkov zamestnanosti a odmeňovania vo verejnej správe prináša ambíciu potenciálnych úspor a to aj pri vytvorení nového ministerstva a aktuálnej tendencii, keď sú pracovníci na ministerstvách z hľadiska počtov zabetónovaní. Nikde vláda nezakomponovala úlohu pre seba, že urobí veľmi dôkladný personálny a finančný audit, ktorý by nastavil efektívny modus vivendi nielen v obsahu prác štátnej správy, ale hlavne v ich počtoch. Predpokladaných skoro 90-tisíc nezamestnaných bude najmä z radov živnostníkov, zamestnancov malých, stredných, ale veľkých firiem. Súčasne sa v programe stability píše, že vláda posilní úlohu ministerstva financií a Útvaru hodnoty za peniaze pri riadení investícií a investičného rozpočtu. Vytvoria sa kapacity na prípravu a kontrolu projektov počas všetkých fáz životného cyklu investícií od prípravy až po finálne odovzdanie. Posilňovanie kapacít je ale v rozpore s vytváraním úspor na rezortoch. Revízia výdavkov na informatizáciu spomína potenciál znížiť ročne IT výdavky o 10 až 20 %, čiže 48 až 95 mil. eur. Je však potrebné si plne uvedomiť, v akej dobe žijeme a čo všetko bude potrebné v oblasti IT uskutočniť a vzhľadom na konkurencieschopnosť krajiny a naplneniu moderných a nevyhnutných potrieb nielen občanov, ale hlavne podnikateľov. Slovenská ekonomika bude v roku 2020 výrazne podchladená. Hoci sú opatrenia a zvýšenie spoločenského odstupu len dočasné, obnovenie ekonomického rastu bude sprevádzané zvýšenou nezamestnanosťou a opatrným míňaním domácností. Oživenie tak bude v domácej ekonomike a zahraničnom dopyte len postupné. Produkčná medzera sa neuzavrie hneď, ale až za horizontom prognózy. Karanténne opatrenia sú v kombinácii s nižším zahraničným dopytom, sa odrazia v nižšej produkcii domácich podnikov a dôjde k okamžitému spomaleniu slovenských exportov. V dôsledku nižších tržieb budú podniky nútené výraznejšie znižovať náklady a zmierniť investičnú aktivitu oproti základnému scenáru. A práve investičná aktivita je najviac zasiahnutá v krátkodobom a strednodobom horizonte. Nižšie mzdy a zamestnanosť sa zároveň premietnu do nižšej spotreby domácností, ktorú čiastočne tlmí spotreba verejného sektora. A pokles produkčnej medzery následne zníži inflačné tlaky v ekonomike. Brusel chce, aby zotavovanie prebiehalo zeleným, digitálnym a odolnejším spôsobom. Slovenskí vládni predstavitelia sa zatiaľ verejne v prebiehajúcej diskusii o podobe hospodárskej obnovy Európskej únie vyjadrovali iba ojedinele. V tomto by mal zazvoniť veľmi silný budík, aby ich zobudil a začali dňom i nocou pracovať na tom, ako budú prostriedky pre Slovensko využité. Je potrebné pripraviť štrukturálne výzvy slovenskej ekonomiky, a to pre zdravotníctvo, vzdelávanie, trh práce a efektívnejšie využívanie zdrojov v ekonomike. Zatiaľ našu vládu nie je počuť ani doma a ani v Bruseli. Tu je priestor na budúce tlačové konferencie a vystúpenia premiéra a členov vlády, aby začali ponúkať pre spoločnosť niečo perspektívne a konštruktívne. Zmysluplné a konštruktívne návrhy, ktoré budú v prospech Slovenska, vieme podporiť. Len musia prísť. Ďakujem za pozornosť.