Sloboda, Vladimír, poslanec NR SR (2018-12-06):
Vážené kolegyne, kolegovia, teší ma, že sme sa dopracovali k novele zákona na ochranu verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov. Na úvod však musím spomenúť proces, akým táto novela vznikla. Bola ustanovená komisia, v ktorej mohli jednotlivé politické strany v parlamente dať svoje pripomienky a návrhy k budúcej novele. V realite však stretnutie komisie prebehlo tak, že s týmito kumulovanými všetkými návrhmi, koalícia len k nim oznámila, ktoré pripomienky akceptuje a s ktorými nesúhlasí. A pred touto schôdzou už sme dostali len na výber, či pod samotný návrh chceme byť podpísaní alebo nie, pričom naše najdôležitejšie návrhy neboli prijaté, takže súhlasiť sme s ňou nemohli. To len k tomu, aby nedošlo k omylu, že ide o nejaký kompromisný návrh od všetkých strán, ktoré sú v parlamente. Tento návrh s kompromisom nemá nič spoločné. To, čo je doňho zahrnuté, sú drvivou väčšinou technické požiadavky, ktoré sú, ktoré by dala hociktorá zo strán, ktoré sú v parlamente, koniec koncov obsahovali tieto technické pripomienky už predchádzajúce, predchádzajúce návrhy, ktoré dávali prechádzajúci predsedovia výboru pre nezlučiteľnosť funkcií. Ale teraz konkrétne k obsahu. V prvom rade, navrhovali sme, aby limit na priznávaný majetok či záväzky bol nižší, namiesto 35 násobku minimálnej mzdy iba 20 násobok, čo znamená, že by sa hodnota tohto priznaného majetku znížila na necelých 10-tisíc eur. V novele o zmene limitov však nie je ani zmienka. Takisto sme navrhli, aby boli priznávané povinne všetky príjmy poslancov, nielen príjmy z verejnej funkcie či iných funkcií a zamestnaní. Týka sa to napríklad aj paušálnych náhrad poslancov, ale aj všetkých príjmov, ktoré podliehajú dani z príjmov. Návrh, ktorý máte pred sebou, obsahuje priznávanie darov alebo iných výhod, ktoré prijal verejný funkcionár. Limit na priznávanie darov je však približne od 5000 eur, čo je však tak vysoké, že nebudú priznávané prakticky žiadne dary. Navyše chýba požiadavka na uvádzanie údajov o darcovi. Pri daroch nemôžem nespomenúť návrh etického kódexu, ktorý pravdepodobne bude na programe najbližšej schôdze. V ňom je navrhnutá veta, že „poslanec nie je povinný oznámiť prijatie darov poskytnutých pri osobných výročiach poslanca". „Osobným výročím“ poslanca môže byť pritom hocijaký deň, keďže to nie je nikde zadefinované. Hlavne však navrhovaný etický kódex obsahuje viacero ustanovení, ktoré sú v rozpore s touto navrhovanou novelou. Ďalším naším návrhom bolo priznávanie užívania cudzej hnuteľnej či nehnuteľnej veci. Navrhli sme limit už od 10 násobku minimálnej mzdy. Takýto limit by zohľadňoval predpokladané sumy, ktoré verejný funkcionár vynaloží na prenájmy. Koaličný návrh pritom obsahuje limit 35 násobku minimálnej mzdy, čo je zhruba 1 400 eur za mesiac. Tým sa stáva táto položka úplne bezpredmetná, pretože takéto sumy vynakladajú akurát tak verejní funkcionári bývajúci v Bonaparte. Zmysel priznávania darov, ako aj užívania cudzích vecí je najmä na preukázanie prípadných konfliktov záujmov či skrytého uplácania verejných funkcionárov. Vysoké limity však tieto ustanovenia robia bezzubými. Na prvý pohľad pozitívne znejú ustanovenia týkajúce sa straty verejnej funkcie. O verejnú funkciu príde každý, voči ktorému sa počas jedného volebného obdobia dvakrát právoplatne rozhodlo, že porušil povinnosti podľa tohto zákona. No zmena tohto ustanovenia vôbec nerieši otázku, či sa tieto dve rozhodnutia majú týkať rozličných volebných období alebo jedného volebného obdobia, tak ako napríklad v kauze pána Matoviča. Celkovo sme boli s opozičnými návrhmi, návrhmi k novele výrazne ambicióznejší, ako nám tu koalícia v návrhu predložila. Považujem to za stratu príležitosti na to, aby sme zlepšili vnímanie verejných funkcionárov zo strany verejnosti. Vyššou otvorenosťou a transparentnosťou sme mohli odstrániť aspoň kúsok z toho negatívneho pocitu z volených predstaviteľov. Negatívne pocity bude určite vyvolávať aj koaličný návrh, aby primátori miest a predsedovia samosprávnych krajov podávali svoje majetkové oznámenia priamo výboru Národnej rady, namiesto toho, aby sa nimi zaoberali zastupiteľstvá. Považujeme to za hrubé zasahovanie do samosprávnych kompetencií. Ich zlyhania by mali riešiť priamo volení zástupcovia u nich doma. Znovu tento rok zasahujeme do vzťahov medzi primátormi a poslancami. Minimálne tretíkrát zasahujeme do pôvodne rovnocenného postavenia primátorov a poslancov a poslancov staviame na nižší stupeň. S týmto ustanovením rozhodne súhlasiť nemôžeme. V novembri bol na Slovensku hodnotiaci tím zo Skupiny štátov proti korupcii, GRECO, ktorý prišiel posúdiť postup Slovenska v prijímaní opatrení proti korupcii. Hodnotiaci tím sa najviac pozastavil práve nad limitmi a vykazovaní, vykazovaním darov a iných výhod. Takisto sa pozastavili nad nedostatočným zabezpečením ľudských zdrojov na preventívnu kontrolu oznámení verejných funkcionárov a chýbajúcim prepojením na systémy, kde by sa tieto údaje mohli aj overiť. To, že už niekoľko rokov im len ukazujeme návrhy, ale žiadne sme v realite neprijali, to už nad tým len zdvihli obočie, pretože to už poznali z predchádzajúcich hodnotiacich kôl. Potešilo ma aspoň to, že tím z nášho výboru vyhodnotili ako najlepšie pripravený a najviac otvorený voči nim. Za to ďakujem pani Kuciaňovej, pani tajomníčke výboru, pánu Fajtákovi, ako aj riaditeľovi Parlamentného inštitútu. Na záver k predloženej novele zákona. Obsahuje len technické zmeny, ktoré vzišli z praxe pri používaní zákona. Jediná významná zmena v obsahu je akurát to, že primátori a predsedovia samosprávnych krajov budú svoje oznámenia dávať priamo výboru Národnej rady a nie svojim zastupiteľstvám, čo je zásahom do samosprávnych kompetencií, a budem usilovať o to, aby to vypadlo z novely zákona. Tak isto podáme pozmeňujúce návrhy, ktoré by mohli túto čisto byrokratickú novelu významnejšie obohatiť o protikorupčné požiadavky, tak ako sme sa zaviazali, je to od nás požadované, ale najmä je to naozaj potrebné. Ďakujem za pozornosť.