Kažimír, Peter, minister financií SR (2016-10-27):
Ďakujem veľmi pekne, pán podpredseda. Prajem všetkým príjemný dobrý deň a ďakujem aj, pán poslanec, za otázku, i keď musím povedať, že tentokrát vo vašom prípade trochu prekvapujúcu z hľadiska dikcie, pretože musím, musím skonštatovať, že je populistická. A inak, pán poslanec Beblavý, poznáme sa dlhšie a z tohto pohľadu mne je aj ťažko niekedy pochopiť vaše ukotvenie z hľadiska ľavo-pravého priestoru. Počul som, že ste začínali u Alexandra Dubčeka v sociálno-demokratickej strane. Neviem, či je to pravda, ale počul som o takomto niečom a preto o tom hovorím, lebo vaše postoje sú často, často stredové alebo niekto by ich mohol z nejakej krajnej pravice označiť dokonca za ľavicové, ale ak vám vadí zdanenie dividend, tak vás posúva tento názor jednoznačne doprava, jednoznačne doprava. A začnem tým, že aj dnes zdaňujeme dividendy, len to pokútne voláme zdravotný odvod z dividend. Toto filigrantstvo zaviedol do legislatívy v roku 2011 sociálny inžinier zo stajne SaS, si myslím, a bol to proste spôsob, ako si nepošliapať po jazyku, pretože viete, že v roku 2004 bola zavedená rovná daň. Rovná daň priniesla ľuďom s vyššími príjmami nebo na zemi, pretože odrazu zo 40-percentných sadzieb sa dostali k sadzbám 19-percentným. Poznám ľudí, ktorí ušetrili milióny korún ročne na tom, lenže sa dožili takéhoto benefitu a len tých ľudí je, bohužiaľ, niekoľko desiatok alebo stovák na Slovensku a nie niekoľko miliónov, ako je zamestnancov napríklad na Slovensku. Takže daň z dividend je aj dnes, akurát je zastropovaná na úrovni cez 50-tisíc eur a zodpovedá to proste vzorcu, ktorý sa každoročne, vzorec je stály, ale ten strop sa každoročne mení a sadzba je 14 %. Štrnásť. To číslo je dôležité pre porovnanie s číslom 7. Sedem je dvakrát menej ako 14. Sedem je dvakrát menej ako 14, to znamená všetci tí, ktorí vystupňovali dividendy do výšky vyše 50-tisíc eur, ušetria. Dokonca ušetria aj tí nad tým, tá hranica je niekde 60 – 70-tisíc eur, kde sa vôbec nemenia podmienky, no a samozrejme platiť budú všetci tí, ktorí majú distribúciu väčších dividend. A tých je, tých je naozaj málo. Podľa údajov, ktoré nie sú ale zase presné, pretože od roku 2004 v podstate presná evidencia výplaty dividend neexistuje, tak tých ľudí mohlo byť okolo 2 500 ročne. A tí sú strašne hluční. A možno by ste sa mali opýtať, prečo sú takí hluční? Sčasti sú to aj majitelia médií, sčasti sú to ľudia, ktorí vo svojich portfóliách majú investovanie či do politických strán alebo do médií, sú krstnými otcami všeličoho v tejto krajine a nepáči sa im to, pretože budú platiť viac. Zdaňovanie dividend je štandardným nástrojom zdaňovania kapitálových ziskov a v najvyspelejších krajinách sveta a v krajinách Európskej únie a preto aj Slovenská republika opätovne implementuje tento spôsob zdanenia do svojej legislatívy. Neďaleko vás sediaci Zsolt Simon úr nedávno spomenul, že tento spôsob zavedenia dividend pomáha nejakým privatizérom, Mečiarovým dokonca privatizérom, no ale potom je úplne v rozpore s tým, čo hovoríte vy, lebo v podstate sa zastáva stanoviska, že by, jemu teda evidentne dvojité zdanenie nevadí, to, na čo on naráža, je zmena sadzby. To znamená, je to zosúladenie sadzieb, lebo máme niekoľko režimov, v ktorých sa bude vyplácať a aj nerozdelený zisk z minulých období. Návrh, ktorý je stanovený, je stanovený, je prísne v súlade s ústavou z pohľadu možného čo len podozrenia z retroaktivity, pretože viete, že nerozdelené zisky z minulých období sa budú vyplácať vždycky v tých právnych režimoch, ako boli nadobudnuté. A snáď ešte taká hitparáda sadzieb dane z dividend. Rakúsko 25 %, Česká republika 15 %, Nový Zéland nedávno, nedávny víťaz z predvčera Doing Business, Nový Zéland 33 %, víťaz rebríčka Doing Business, najlepšie trhy business a majú sadzbu 33 % a daň z dividend, evidentne tu nie je problém z hľadiska podnikateľského prostredia. Nórsko, kde som bol minulý týždeň, 29 % skoro, Poľsko 19 %, Švajčiarsko 21 %.