I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2004-02-03):
K pozmeňujúcim návrhom, ktoré boli podané, chcem však uviesť toto: Po prvé, pán poslanec Šulaj interpretoval zákon o spotrebných daniach, a teda výšku spotrebných daní z piva, ktoré boli naposledy upravované k 1. 7., ako tú príčinu, ktorá mala spôsobiť nižšiu spotrebu, výrazne podľa neho nižšiu spotrebu a zároveň nižší potenciálny výnos tejto dane. Chcem povedať, že v žiadnom prípade nedošlo k výraznému poklesu spotreby. Došlo k poklesu spotreby, ale takému, ktorý na medziročnej báze pri porovnaní – a môžem to povedať presne aj v hektolitroch, ak máte záujem, pán poslanec – znamenal v roku 2003 3,1-percentný pokles spotreby piva. Teda v žiadnom prípade nedošlo k nejakému enormnému poklesu spotreby piva. Pričom, samozrejme, spotreba piva je komplexnejší fenomén, nejde len o dosahy na výrobcov, ide aj o isté súvislosti zdravotné a ďalšie. Takže ja si myslím, že nedošlo k žiadnemu dramatickému poklesu, pokles 3,1 % je poklesom nepatrným. Zároveň pán poslanec Šulaj hovoril, že potenciálne klesol výnos tejto dane tým, že vyššia spotrebná daň znamenala nižšiu spotrebu. Opakujem, tá nižšia spotreba bola nepatrná o 3,1 % a o nepravdivosti ich argumentov svedčia aj ďalšie čísla, ktoré hovoria o tom, že v roku 2003 došlo k nárastu výberu spotrebnej dane o 17 %, pán poslanec. V roku 2002 sa na spotrebnej dani z piva vybralo 1 337 mil. korún, v roku 2003 sa vybralo 1 565 mil. korún, teda 17-percentný nárast. Myslím si, že tieto čísla veľmi jasne hovoria o tom, že čísla, ktoré ste interpretovali, boli veľmi-veľmi účelovo interpretované, a dokonca aj niektoré z nich nie pravdivé, resp. nepravdivé závery boli vyvodzované. Ďalej ste spomínali, že sme nedodržali pôvodne predpokladaný princíp zdaňovania alkoholických nápojov rovnako podľa obsahu alkoholu. Áno, pôvodná predstava bola taká, ale potom sa nepodarilo dosiahnuť politickú dohodu na jej uplatnení, a preto sa išlo diferencovane na určovanie spotrebných daní pri rôznych nápojoch. Ale, pán poslanec, ak by sa bol uplatnil princíp, ktorý pôvodne v pôvodnom návrhu koncepcie bol, že by sa rovnako zdaňoval podľa obsahu alkoholu každý alkoholický nápoj, tak potom by platilo, že dnes by spotrebná daň z piva bola rádovo vyššia, ako je tá, ktorá dnes platí a ktorá bola schválená k 1. 7., pretože potom by sme išli na rovnakú úroveň podľa liehu, ktorý ostal zachovaný, a bola by z vína nielen vyššia, ale bola by spotrebná daň, ktorá dnes nie je, a z piva by bola oveľa vyššia, ako je dnes. Takže zdá sa mi veľmi kontraproduktívne, resp. rozporné na jednej strane nás kritizovať, že sme príliš zvýšili spotrebnú daň z piva, a na druhej strane nám vyčítať, že sme ju nezvýšili podľa pôvodného návrhu koncepcie. Pretože ak by sme to boli urobili, tak potom by bola rádovo vyššia, ako je dnes. K rozpočtovým dôsledkom, pretože pán poslanec nepovedal, aké sú rozpočtové dôsledky tohto návrhu, tak chcem veľmi presne povedať, pretože sme to veľmi rýchlo vyčíslili, rozpočtové dôsledky tohto návrhu aj pri znížení stupňa Plato za hektoliter z 50 na 40 a pri tej zníženej sadzbe z 37 na 26, rozpočtové dôsledky schválenia tohto návrhu by boli 370 mil. korún. Takže chcem veľmi jasne povedať, že prípadné schválenie alebo podpora takého návrhu by znamenala nemožnosť naplniť predpokladané príjmy verejných financií a tým pádom nemožnosť naplnenia jednej z kľúčových priorít programového vyhlásenia a to je ozdravovanie ekonomického prostredia, znižovanie deficitu verejných financií a plnenie maastrichtských kritérií na vstup do eurozóny v rámci tohto volebného obdobia. Čo sa týka pozmeňujúcich návrhov pána Maxona, tam on navrhuje, aby sa rozšírila aj možnosť problematiky zábezpek pri colnom dlhu aj o poistné. Tam je problém v tom, že my sme presvedčení, že tento návrh je nevykonateľný, resp. že aj keby to takto schválené bolo, takže poisťovňa takúto poistku neuzavrie a ani colný dlh sa nepoisťuje. Dá sa použiť banková záruka a tá v zákone zabezpečená je. Čo sa týka návrhu pána poslanca Hurbana, ja si myslím, že tu ide o nedorozumenie, dal som to preskúmať veľmi rýchlo a tá interpretácia naša je taká, že v novom zákone o spotrebných daniach – a to platí teraz nielen o pive, ale o všetkých, lebo zrejme ich pri všetkých chcete predkladať – je umožnený ten režim, ktorý v zásade platí dnes. Čiže čo sa týka tranzitu do iných krajín mimo Európskej únie, to nejde v colnom režime, pretože to je vyňaté z colného režimu a tam bude možné na letiskách bez daní nakupovať a vyvážať tovar mimo zóny Európskej únie bez daní. Čo sa týka diplomatov, tam taktiež bude možné a je to riešené, konkrétne to riešenie toho bezdaňového vývozu mimo Európskej únie je riešené v § 32 tohto zákona. A čo sa týka diplomatov, tak tam tiež ten mechanizmus bude fungovať tak, ako funguje doteraz. A tam váš návrh je nevykonateľný, lebo váš návrh by bol vykonateľný jedine vtedy, keby sa zriadili špecializované predajne s licenciami, ktoré by boli len pre diplomatov. Preto. A ja to aj vysvetlím prečo. Dnes je to tak, že diplomati nemôžu nakupovať bez daní, oni nakupujú normálne s daňou, ale potom sa im vracia táto daň tým, že oni predkladajú bločky z nákupov, ktoré uskutočnili, a ex post sa im tá daň vracia. Čiže de facto nakupujú bez dane, nakupujú s daňou, ale táto daň sa im ex post refunduje. Nedá sa to urobiť ex ante, nedá sa to urobiť dopredu alebo pri tom nákupe, pretože na to by museli byť špecializované predajne. Jednoducho v tom obchode, v Tescu alebo inde, nevedia mu to, ani keby chceli, bez tej dane predať a nebudú to vedieť urobiť, ani keď sa schvália pozmeňujúce návrhy, ktoré navrhujete. Takže stanovisko ministerstva financií je také, že ten režim duty-free inštitúcie predaja ostáva zachovaný, ostáva zachovaný cez letiská. Ešte čo sa týka cestných priechodov. Na cestných priechodoch predaj týchto výrobkov bez dane je v Európskej únii zakázaný. Je zakázaný a to je jednoducho jednoznačne náš záväzok, ktorý musíme naplniť, ale pri leteckej doprave je to možné, bude to ďalej pokračovať a pri diplomatoch tým spôsobom, aký som povedal. Preto z tých dôvodov, ktoré som spomenul, by som chcel za vládu požiadať Národnú radu, aby schválila tento zákon v znení tých pozmeňujúcich návrhov, ktoré odporúča gesčný výbor podľa spoločnej správy, a aby neboli akceptované pozmeňujúce návrhy, ktoré boli predložené. Ešte by som k tým rozpočtovým dôsledkom chcel povedať, že – považujem to za veľmi dôležité a kľúčové – my budeme stáť pred ďalšou veľmi ťažkou úlohou alebo výzvou, a to v prípade, ak budeme úspešní pri získaní investície Kia Hyundai, čo je možné, kde máme reálnu šancu, tak budeme potrebovať nad rámec toho, ako bol rozpočet schválený, nájsť ďalšie prostriedky úsporami, viazaním v štátnom rozpočte na tento rok vo výške asi 2 mld. korún. Preto by som naozaj veľmi vážne chcel vyzvať všetkých poslancov, aby veľmi zodpovedne zvážili schvaľovanie pozmeňujúcich návrhov, ktoré zvyšujú deficit verejných financií. Tento konkrétne návrh pána poslanca Šulaja by znamenal zvýšenie deficitu verejných financií o 370 mil. korún, pričom chcem povedať, že k istému kompromisu pri pive došlo už pri schvaľovaní tých pôvodných zvyšovaní, keď najskôr sa navrhovalo, aby bola jedna jednotná sadzba, a potom sme ako kompromis pristúpili k tomu, že je znížená sadzba spotrebnej dane pri malých pivovaroch. Takže schválenie tohto pozmeňujúceho návrhu, prípadne ďalších, ktoré zvyšujú deficit verejných financií a aj vo väzbe na ďalšie prostriedky, ktoré budeme musieť nájsť, zrejme, by znamenali, že by nebolo možné znížiť deficit verejných financií a naplniť kľúčové priority programového vyhlásenia. Ďakujem pekne za pozornosť.