Žarnay, Oto, poslanec NR SR (2019-05-16):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predseda, vážené kolegyne, vážení kolegovia, vykonávať prácu vo verejnom záujme je náročné. Okrem zákonných limitov a nie práve ideálneho finančného ohodnotenia množstvo práce, jej účel a drobnohľad, pod ktorým sa zamestnanci nachádzajú, sú faktory, ktoré pracovníkov v tomto segmente ovplyvňujú, nehovoriac o širokej škále profesií, ktoré spadajú do tejto oblasti, a celkovej definovanej nejednoznačnosti samotného pojmu verejný záujem. Verejný záujem je koncipovaný pomerne široko a môže sa líšiť v súvislosti s časom i priestorom. Vo všeobecnosti by sa dal pojem verejný záujem definovať ako záujem, ktorý prináša majetkový alebo iný prospech všetkým občanom alebo väčšine občanov. Čiastočne iný verejný záujem budú riešiť obyvatelia obce na Záhorí alebo na Kysuciach, iný vo väčších či veľkých mestách a iný zas v rámci celého územia Slovenskej republiky. Vo verejnom záujme sa staráme o seniorov, o deti, budujeme kultúrne, spoločenské a športové centrá, spravujeme historické pamiatky i majetok obce, spravujeme a budujeme cesty, kde na základe verejného záujmu sme odobrili i vyvlastňovanie, obhospodarujeme vodné zdroje, lesy, staráme sa o životné prostredie, zabezpečujeme širokú škálu sociálnych služieb a tak ďalej. Mestá a obce budujú svoje vlastné podniky či spoločnosti, ktorých sú vlastníkmi alebo majú v nich spoluúčasť, aby prostredníctvom nich napĺňali potreby verejného záujmu. Zároveň všetky tieto aktivity, ktoré pokrývajú verejný záujem, sú financované z verejných zdrojov. Hospodárne a efektívne nakladanie s verejnými finančnými prostriedkami a majetkom je prioritným kritériom dobrej správy veci verejných rovnako ako etická, osobnostná a odborná integrita ľudí, ktorí spravujú týchto, ktorí správu týchto zdrojov vykonávajú a práce v prospech verejnosti riadia. A aký dosah na dynamiku rozvoja, transparentnosť a reálne naplnenie verejných záujmov majú samotní obyvatelia? Minimálny. Rozhodujú ich volení zástupcovia a starostovia, primátori a predsedovia. Častokrát ani nevedia, že nejaký konkrétny podnik patrí pod obec či mesto, nepoznajú jeho obsahové a finančné zázemie, nevedia, prečo a ako bol do jeho vedenia dosadený konkrétny človek. Poniektorí štatutárni zástupcovia si z toho vybudovali malé súkromné impérium, z ktorého pod rúškom verejného záujmu profituje úzky okruh ľudí, alebo papierovo je všetko v poriadku. Niekde je to rodinná či politická trafika, kde pre svojich ľudí zabezpečíme pohodovú existenciu, a niekde iné dôvody, ktoré udržia v kresle riaditeľa či riaditeľky človeka aj 30 rokov. A aj keď sa takémuto človeku nedajú uprieť skúsenosti a znalosti, o dynamike a progrese tu skutočne nemožno hovoriť. Potreba zavedenia zákonnej limitácie dĺžky výkonu funkcie vedúceho zamestnanca, ktorý je zároveň štatutárom, na päť rokov je nielen zjavná, ale nevyhnutná. Okrem toho, že je dnes úplným štandardom limitácia takejto funkcie vo verejnej a štátnej správe, je zároveň i predpokladom pre väčšiu dynamiku rozvoja, inovatívnosť a tým aj progresívnosť postupov v riadení a tým aj zabezpečenie vyššej atraktivity daného segmentu pre verejnosť. Zároveň však v snahe zabrániť klientelizmu a osobným preferenciám je potrebné zaviesť verejné vypočutie kandidátov na pozíciu vedúceho zamestnanca, ktorý je štatutárnym zástupcom. Tento verejný kontrolný prvok vnesie do výberových konaní vyššiu transparentnosť a zároveň slúži nielen ako kontrolný mechanizmus pri samotnom výbere z prihlásených uchádzačov, ale prispieva aj k ochrane autorských práv vo vzťahu k predkladaným koncepciám rozvoja, ktorými sa uchádzači prezentujú. Limitáciou vymenovania do pozície vedúceho pracovníka, ktorý je štatutárnym zástupcom, iba jedenkrát toho istého človeka, a to maximálne na dobu 6 mesiacov sa predchádza obchádzaniu zákona. Keďže doposiaľ táto limitácia nebola striktne vymedzená, stávalo sa, že takýto jeden pracovník mohol byť a bol vymenovaný do pracovnej pozície vedúceho pracovníka, ktorý je štatutárnym zástupcom, aj niekoľkokrát po sebe a bez výberového konania tak riadi danú inštitúciu rok aj dlhšie obdobie. Všetky uvedené požiadavky a navrhované zákonné zmeny nie sú nóvum. Zaujímavým a podnetným je príklad Trnavského samosprávneho kraja, kde zaviedli nové pravidlá pre riaditeľov všetkých svojich inštitúcií podľa novej prijatej smernice z decembra roku 2018. Tie sa dotknú 18 kultúrnych a 21 sociálnych zariadení v ich zriaďovateľskej pôsobnosti. Päťročné funkčné obdobie pre riaditeľov všetkých svojich inštitúcií platilo doteraz len pre riaditeľov škôl. Cieľom je, citujem: „zdynamizovať činnosť inštitúcií vo svojej zriaďovateľskej pôsobnosti a priniesť im nový rozvojový impulz“, ako uvádzajú vo svojej správe. Dôvod, ktorý ich k takémuto rozhodnutiu viedol bol ten, že riaditelia viacerých inštitúcií v zriaďovateľskej pôsobnosti kraja sú vo funkciách dlhé roky. V kultúre sú riaditelia vo funkcii v priemere 16 rokov. Služobne najstarší je riaditeľ Záhorskej galérie, ktorý ju riadi 35 rokov. Takisto aj v zariadeniach sociálnych služieb sú viacerí riaditelia ešte z obdobia spred vzniku samosprávnych krajov. Odvolávanie sa netýka riaditeľov, ktorí absolvovali výberové konania v tomto volebnom období. Ako sa vyjadril predseda Trnavského samosprávneho kraja Jozef Viskupič, citujem: „Všetky naše inštitúcie postavíme na rovnakú štartovaciu čiaru a ich koncepcie rozvoja budeme posudzovať pravidelne každých 5 rokov. Je to nový systémový prvok, ktorý zabezpečí, aby sa naše organizácie rozvíjali, a zároveň vytvárame prirodzený tlak, aby riaditelia po uplynutí funkčného obdobia museli podať odpočet, čo v inštitúcii urobili, a zároveň predstaviť nové vízie a nápady.“ Ďalším pozitívnym príkladom je mesto Bratislava, kde vypísali nové výberové konania na predsedov predstavenstiev mestských podnikov, ktorí budú zároveň vykonávať činnosti, ktoré doteraz vykonávali generálni riaditelia uvedených spoločností, a taktiež na pracovné pozície riaditeľov organizácií. Hlavné mesto má majetkovú účasť vo viacerých spoločnostiach. „Cieľom vedenia mesta,“ ako uvádza vo vzťahu k týmto spoločnostiam, „je najmä“, citujem: „depolitizácia riadenia mestských podnikov, zabezpečenie účinnej kontroly mestských podnikov mestom, zabezpečenie súčinnosti mestských podnikov pri zavádzaní viacerých politík mesta v oblasti pôsobenia mestských podnikov, zabezpečenie výkonu zo strany mestských podnikov a ich manažmentu a náležitého odmeňovania založeného na výkone, posilnenie kontrolných a manažérskych kapacít na magistráte mesta.“ Mesto vypracovalo a zverejnilo podrobné a jednoznačné zásady výberu členov orgánov v podnikoch vlastnených alebo ovládaných mestom s cieľom, aby výsledky a proces výberu boli zmysluplné a dôveryhodné, čiže zabezpečenie efektívneho a transparentného výberového konania s výsledným výberom kompetentných manažérov s integritou konajúcich vo verejnom záujme. Štandardnou súčasťou je aj verejné vypočutie, ktoré bude nasledovať priamo po neverejnom vypočutí s určenou štruktúrou priebehu vypočutia, čiže prezentácia kandidáta maximálne 15 minút, otázky komisie maximálne 15 minút, otázky verejnosti maximálne 15 minút. Toto boli len dva ilustratívne príklady a som si istý, že takýchto počinov je u nás vo verejnej správe viac. Preto v tomto návrhu zákona navrhujeme, aby zákon limitoval dĺžku funkčného obdobia vedúceho zamestnanca, ktorý vykonáva funkciu štatutárneho orgánu, na 5 rokov. Pred uplynutím funkčného obdobia je zamestnávateľ podľa zákonných podmienok povinný vyhlásiť výberové konanie na túto pracovnú pozíciu. Tiež tento zákon určuje zamestnávateľovi pri výberovom konaní na pracovnú pozíciu vedúceho zamestnanca, ktorý vykonáva funkciu štatutárneho zástupcu, aby uchádzači na túto pracovnú pozíciu boli vždy verejne vypočutí. Taktiež zákon limituje zamestnávateľa pri obsadzovaní voľného miesta vedúceho zamestnanca bez výberového konania tak, že okrem maximálnej dĺžky 6 mesiacov výkonu práce na tejto pracovnej pozícii do vymenovania nového vedúceho zamestnanca po úspešnom výberovom konaní môže týmto spôsobom tá istá osoba vykonávať prácu na danej pracovnej pozícii iba jedenkrát, t. j. jedna osoba môže byť vymenovaná bez výberového konania na miesto vedúceho zamestnanca iba jedenkrát maximálne na dobu 6 mesiacov. Taktiež zákon stanovuje, že ak do účinnosti tohto zákona vedúci pracovník, ktorý vykonáva funkciu štatutárneho zástupcu, nebol na pracovnej pozícii dlhšie ako 5 rokov, vykonáva prácu na danej pracovnej pozícii dovtedy, kým sa nenaplní päťročné funkčné obdobie. Ak od účinnosti tohto zákona je na danej pracovnej pozícii vedúci pracovník, ktorý vykonáva funkciu štatutárneho zástupcu dlhšie ako 5 rokov, je zamestnávateľ povinný vyhlásiť nové výberové konanie na uvedenú pracovnú pozíciu. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, ako už bolo povedané, zavedenie otvorených a priamych demokratických inštitútov vo verejnej správe je nutnosťou. Táto nutnosť sa dotýka aj výkonu práce vo verejnom záujmu, a to najmä vo vzťahu k vedúcim zamestnancom, ktorí vykonávajú funkciu štatutárneho zástupcu. Nestačí na nedostatky poukazovať, je potrebné niečo urobiť, aby sme ich eliminovali. Zároveň v záujme právnej istoty je potrebné, aby stanovené základné právne limity boli platné pre všetkých, ktorí chcú vykonávať prácu vedúceho zamestnanca s výkonom funkcie štatutárneho zástupcu rovnako. Zmeny sú potrebné a možné, čoho príkladom sú uvedené samosprávy. Našou úlohou je podporiť ich vytvorením právneho rámca a zároveň tým zabezpečiť rovnomernejší rozvoj a progres vo verejnej správe na celom území Slovenskej republiky. Z tohto miesta vás preto žiadam o podporu tohto zákona a tým aj o podporu výkonu verejnej správy. Všetci máme právo na dobrú správu veci verejných a povinnosť pričiniť sa k tomu. Ďakujem za pozornosť.