Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2013-11-29):
Ďakujem veľmi pekne, pani predsedajúca. Prajem všetkým príjemné dobré ráno. No a dovoľte mi, aby som sa vyjadril teda k zákonu, pri ktorom sa asi zdržíme niekoľko hodín až dní a dovoľte mi teda, aby som uviedol návrh novely zákona o dani z príjmov. Táto novela naozaj z hľadiska svojho obsahu obsahuje niekoľko odkazov, na ktoré sa treba kľúčovo sústrediť a musím povedať, že z hľadiska úvodného celého legislatívneho procesu tým kľúčom, na základe ktorého boli vytvárané jednotlivé legislatívne zmeny, je tvorba priaznivého a stabilného podnikateľského prostredia. Lebo určite si dobre pamätáte, že som vlastne len minulý mesiac ukončil celú legislatívnu púť asi s dvanástimi zákonmi, ktoré sa týkali lepšieho podnikateľského prostredia, hlavne znižovania administratívnej náročnosti. Týkalo sa to zákonov o účtovníctve, rôznych typov spotrebných daní. Podobný úmysel je aj v tomto zákone a ja vám vlastne len opíšem niekoľko opatrení, ktoré smerujú práve k oblasti znižovania administratívnej záťaže a tým pádom aj zlepšenia nášho daňového systému z pohľadu aj hodnotenia medzinárodných inštitúcií, rôznych ratingov z hľadiska toho, koľko hodín strávia podnikatelia na vyplňovaní daňových priznaní, aká náročná je vôbec agenda daní na Slovensku a viete, že roky napriek rôznym typom daňových reforiem v tejto oblasti naozaj zaostávame. Čiže v návrhu tohto zákona je zjednodušenie a zjednotenie evidencie preukázateľných príjmov a výdavkov pre fyzické osoby podnikateľov. V ďalšom ide o zrušenie oznamovacej povinnosti pri platbách v hotovosti vzhľadom na prijatie zákona obmedzujúceho platby v hotovosti. Rušíme vlastne ďalšiu povinnosť, ktorá obťažovala podnikateľov a vzhľadom na obmedzenie hotovostných platieb pokračovanie tohto, tejto povinnosti je podľa nás zbytočné a dubiózne. Zrušením, ďalej navrhujeme zrušiť oznamovaciu povinnosť začatia a ukončenia nezahrňovania kurzových rozdielov vznikajúcich v účtovníctve z dôvodu nezrealizovaného inkasa pohľadávok alebo neuhradených platieb záväzkov. Ďalej, zvyšujeme spodnú hranicu pre platenie preddavkov na daň u právnických osôb na úroveň hranice pre platenie preddavkov na daň u fyzických osôb na 2,5-tisíc eur. Asi si budete pamätať, že minulý rok sme v zhode s kolegami z SDKÚ v podstate zvýšili hranicu na 2,5-tisíc pre fyzické osoby podnikateľov. Teraz navrhujeme túto hranicu zjednotiť, čiže 2,5-tisíc eur, až nad túto hranicu sa začínajú platiť preddavky potom po novom. A takisto navrhujeme zjednodušiť poukazovanie dvojpercentného podielu zaplatenej dane zamestnancom prostredníctvom hlásenia u zamestnávateľa. Ide o spôsob, dobrý deň, (reakcia na okoloidúceho poslanca) asignácie, kde je stále obrovský priestor na asignáciu, ktorá pomôže tretiemu sektoru hlavne u fyzických osôb, kde tá administrácia je komplikovaná a podľa nás toto opatrenie umožní druhému sektoru získať viac peňazí práve z asignácie fyzických osôb. To, čo je druhou oblasťou, ktorej sa v novele zákona venujeme, je naozaj nekompromisný a koncepčný boj proti daňovým únikom. Viete, že to je nekonečný príbeh, ktorý myslíme smrteľne vážne a aj preto navrhujeme zavedenie zvýšenej zrážkovej dane vo výške 35 % na vybrané druhy príjmov vyplácané ne rezidentom so sídlom alebo trvalým pobytom v nezmluvných štátoch. Ide v podstate o tie známe nezmluvné štáty, aby som vám to preložil do slovenského jazyka, ide o tie klasické daňové raje, ktoré nemajú so zvyškom sveta vlastne žiadnu zmluvnú základňu a tým pádom sa využíva tá anonymita pôsobenia v týchto krajinách aj na potenciálne daňové úniky. To znamená, krajiny, ktoré nebudú mať so Slovenskom žiadnu zmluvu o výmene daňových informácií, alebo nebudú mať uzavretú zmluvu o zamedzení dvojitého zdanenia, to znamená, nebudú mať žiadny kontakt daňové správy týchto dvoch krajín medzi sebou, tam akýkoľvek prevod do tejto krajiny bude zaťažený zrážkou dane 35 percentami. No a v ďalšom sa venujeme aj otázke zvýšenia právnej istoty daňovníkov a to je podľa nás tiež súčasť atraktivity podnikateľského prostredia. Upravujeme základne, z ktorých sa stanovuje nepeňažný príjem vo výške 1 % pri používaní motorového vozidla zamestnancom na služobné, aj súkromné účely. Tento text neznie veľmi sexi, ale ide o veľmi zaujímavú tému. Ide o používanie služobného motorového vozidla na súkromné účely, čo všetci vieme, že zo zákona sa to má robiť a zas na druhej strane vieme, že sa to vo veľkých, vo veľkej časti prípadov nedeje. Podľa nás motiváciou, aby sa tak dialo, aby si naozaj daňovníci zarátavali ako nepeňažný príjem používanie súkromného motorového vozidla, je aj to, že to jedno percento chceme upraviť nie z obstarávacej ceny, ale postupne z amortizovanej ceny. To znamená, tá záťaž bude nižšia. Úplne logicky, u staršieho auta, ktoré sa bude používať na súkromné účely, tá záťaž nebude rovnaká, ako u nového auta, hej? Doteraz to bolo stabilné jedno percento, čo naozaj odpudzovalo a možno aj právom z tohto pohľadu. Takže toto je úľava, ktorá ináč aj stojí nie málo, nie málo peňazí, je to asi 7 mil. eur. Ďalej navrhujeme zjednotenie podmienok pre zahrnutie záväzkov a pohľadávok po lehote splatnosti do základu dane. Toto je zasa záležitosť, ktorá sa týka veľkého, veľkého problému nášho biznisu a to je druhotnej platobnej neschopnosti. Ak si dobre pamätáte a kto sa trošku vyzná v účtovníctve, už dnes kto má, kto má záväzok, si ho môže, a nemá ten záväzok zaplatený, môže si ho postupne daňovo odpočítavať, tuším v sadzbách 20, 30 a 50 % v troch rokoch. No ale my sa snažíme teraz to urobiť symetricky. To znamená, a kto má aj záväzok, tak postupne si ho bude musieť dávať von z nákladov. To znamená, bude to postupne pripočítateľná položka k daňovému základu. Čiže ak neplatíte, máte vystavenú faktúru, faktúru máte zahrnutú automaticky v daňových výdavkoch, tak postupne v troch rokoch si budete musieť pripočítať k daňovému základu, odviesť z neho daň, čo podľa nás je motivácia k tomu, aby si firmy platili svoje povinnosti a je to len symetrické k tej druhej strane, k tomu, kto má svoju pohľadávku nezaplatenú a má daňovú výhodu. Tak podľa nás je to fér, fér prístup. V ďalšom je to úprava v oblasti finančného prenájmu v nadväznosti na ponechanie zrýchleného leasingového odpisovania. Takže tiež nič, čo by malo vadiť prostrediu. No a takisto paušalizujeme výdavky na pohonné látky pre fyzické osoby, podnikateľov v prípade použitia motorového vozidla nezahrnutého do obchodného majetku. Asi si pamätáte, v roku 2009 sme, tuším, zaviedli možnosť paušálneho odpočítavania výdavkov na pohonné hmoty. Opäť stará známa vec, kniha jázd v prípade často falšovaná, manipulovaná, zaviedli sme nejaký mechanizmus, kde v podstate súčet všetkých výdavkov mínus nejaké percento je zjednodušená forma uplatnenia týchto výdavkov. Neplatilo to pre tých, ktorí používali svoje súkromné vozidlo pre tieto účely, čiže dopĺňame tú možnosť aj pre takúto formu používania auta na podnikanie. Dobre. V ďalšom v predmetnom návrhu novely zákona, ktorým sa mení zákon 564/2004 o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve a o zmene a doplnení nejakých ďalších zákonov sa navrhuje ustanovenie termínu na akceptovanie prípadných opráv údajov poskytnutých prostredníctvom štatistického úradu. Časové ohraničenie zvýši tlak na kontrolu údajov a na čo najrýchlejšie vykonanie prípadných opráv s pozitívnym vplyvom na stabilitu prerozdeľovania podielov na výnose z daní z príjmov fyzických osôb v priebehu roka. Toto je opatrenie, ktoré sa kľúčovo, bolo vyvolané situáciou v Bratislave. Možno si pamätáte, ale posledný plebiscit, posledné sčítanie obyvateľov na Slovensku, tuším v roku 2011, ak sa nemýlim a nedopadlo dobre pre Bratislavu, pretože v Bratislave sa nezapočítalo niekoľko desaťtisíc ľudí. Tým pádom Bratislava pri prerozdeľovacom mechanizme podielových daní dopláca na nový počet, asi nie úplne reálny počet obyvateľov Bratislavy. Čiže toto je opatrenie, ktoré napomáha riešiť aj tento problém. Teraz vám v krátkosti chcem opísať situáciu, ktorá sa vyvíjala potom na rokovaniach výborov, kde boli prijaté potom aj významné pozmeňovacie návrhy. Došlo k úpravám v oblasti medzinárodného zdaňovania, kde sa precizuje definícia daňovníka nezmluvného štátu, na ktorého sa uplatní zvýšená sadzba daní vyberaná, vyberanej zrážkou a zavádza sa spoplatnenie odsúhlasovania metódy transferového oceňovania vo výške podľa daňového poriadku v závislosti od toho, či ide o jednostranné, dvojstranné, alebo viacstranné odsúhlasenie. Je to v podstate iniciatíva, ktorá smeruje naozaj k agende, ktorej sme sa začali smrteľne vážne venovať a to je transferové oceňovanie. Možno aj s hanbou v hlase musím povedať, aj za všetkých mojich predchodcov, aj za seba, že sme sa v tejto krajine nevenovali transferovým oceňovaniam, ktorý je jeden, to je kľúčový kanál aj pri pološtátnych firmách, kde nám odtekajú peniaze. Je to veľmi zložitá agenda. Má v sebe medzinárodný prvok, nutnosť dohody s daňovou správou tej ďalšej krajiny, ale kľúčovo je to postavené na profesionáloch finančnej správy, ktorí tam neboli. Proste neboli do roku 2013, takže vytvoril sa osobitný tím, ktorý sa bude schopný vyrovnať tým neuveriteľne dobre plateným daňovým poradcom na druhej strane, lebo hovoríme, hýbeme sa v legálnom prostredí, ktorých ale dopady sú devastačné z pohľadu dane z príjmov, ktorá môže byť príjmom štátneho rozpočtu Slovenskej republiky. A v ďalšom tak isto rozširujeme oznamovaciu povinnosť o zrazenie odvedení dane pri platbách plynúcim daňovníkom v nezmluvných štátoch. To sú všetko vzťahy s tzv. daňovými rajmi. Navrhujeme zmenu účinnosti postupu asignácie dane zamestnancom prostredníctvom ich zamestnávateľov. To je zámer, ktorý sa v pôvodnej novele zákona nachádzal. Posúvame ten termín až na 1. 1. 2016 a tu je ten dôvod veľmi prozaický, ide o to, že 1. 1. 2015 mal nám začať konečne fungovať štandardný daňový systém informačný, to je ten nasledovník toho zhavarovaného z roku 2012. Z tohto pohľadu formulovanie procesnej analýzy, na ktorom sú postavené tvorba takého systému, sú viac – menej uzavreté, to znamená nechceme komplikovať a zahrávať sa s ohňom z pohľadu toho, že by sme zaťažovali budovanie toho systému ďalšími a ďalšími zmenami. Z tohto pohľadu aj predpokladám vo veľkej oblasti také legislatívne moratórium, lebo nebudeme si môcť naozaj v budúcom roku veľmi môcť meniť legislatívu, ktorá by mala zásadný dopad na zmenu informačného systému, keďže ho chceme v priebehu budúceho roku spustiť do testovacej prevádzky a následne do ostrej prevádzky a chceme sa vyhnúť možným katastrofám, ako to bolo pred pár rokmi. Potom zavádzame nový inštitút daňovej licencie pre vymedzené právnické osoby. K tejto téme tu bude určite veľa, veľa čo povedať. Ďalej vo výboroch bola schválená zmena spôsobu odpočtu daňovej straty, kde daňovú stratu po novom, dnes je tá možnosť umorovania 7 rokov, po novom od roku 2014 by mala byť možnosť umorovať si daňovú stratu odpočítavaciu len rovnomerne počas najviac 4 rokov po sebe, bezprostredne v 4 nasledujúcich zdaňovacích obdobiach. V ďalšom, vôbec nie malicherná vec, veľmi dôležitá vec, navrhujeme zníženie sadzby dane z príjmov právnických osôb z 23 na 22 %, čiže pre rok 2014 bude platiť sadzba 22 % pre daň z príjmu právnických osôb. Arogujem to aj preto, že budeme vám vedieť aj v najbližších dňoch doniesť jasné dôkazy o tom, že náš spoločný súboj s daňovými únikmi má svoje veľmi, veľmi dobré a hmatateľné výsledky. Takže tak ako sme boli sľúbili minulý rok, keď sme zvyšovali sadzbu dane z príjmov právnických osôb, vtedy sme hovorili, že ak sa nám podarí zlepšiť výber daní aj iných daní, tak sa vrátime k tejto téme a postupne budeme znižovať sadzbu dane z príjmov právnických osôb a sadzba 22 % nie je konečná sadzba. Z môjho pohľadu mám jasnú ambíciu, aby sme ešte pred koncom nášho volebného obdobia išli s touto sadzbou smerom dole. Samozrejme aj na základe vývoja verejných financií, ale kľúčovo súboja s daňovými únikmi a s možnosťou doplnenia tých potrieb štátu z tých daní, kde nám evidentne vyteká z hrnca. V ďalšom, vo výboroch prešla zmena spôsobu zdaňovania úrokových výnosov z dlhopisov vyplácaných fyzickým osobám. Tomu sa určite bude venovať pán poslanec Kollár, kde od 1. 1 2014 sa tieto výnosy vyplácané fyzickým osobám budú zdaňovať daňou vyberanou zrážkovo okrem výnosov zo štátnych dlhopisov a štátnych pokladničných poukážok, ktoré sa budú naďalej zdaňovať podaním daňového priznania. K tomu tiež bude veľká debata, ale v podstate je to v tejto časti návrat naspäť. A v zákone o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve sa zvyšuje podiel na 67 %. Tak isto významná zmena, ktorá bola, rozhodnutie o tejto zmene je výsledkom rokovaní vlády a ZMOS-u, predstaviteľov samospráv, čiže podielové dane pre mestá a obce budú pre rok 2014 vyššie, vo výške 67 %. Nevylučujem, že ešte zaznejú ďalšie pozmeňovacie návrhy z jednej i z druhej strany, samozrejme v priebehu rozpravy sa k nim vyjadrím. Ja by som na záver ešte chcel jednu tému pomenovať a ktorá sa volá asignačná daň a je to problematika, ktorú trápi, ktorá trápi tretí sektor. Tu musím ísť trošku do histórie, tuším v roku 2009 sa nám podarilo dohodnúť po niekoľkých rokoch s tretím sektorom na zmene asignačného mechanizmu, na dohode na tom, že asignačná daň, to znamená podiel zaplatenej dane z príjmov právnických osôb bude postupne doplňovaná aj skutočným donorstvom. To znamená skutočnými peniazmi a tzv. čistými, z čistého zisku konkrétnych firiem, čiže to bude kombinácia časti dane, ktorej sa vzdáva štát a kombinácia čistých príjmov, ktoré dáva konkrétny donor. Dohodli sme sa na tom so samosprávou preto, pretože si všetci uvedomujeme, že dlhodobo tretí sektor z hľadiska svojho financovania visí na jednom lane. Tým lanom je asignačná daň. Je to nie málo peňazí, sú to desiatky miliónov eur. Tie peniaze im nikto nezávidí, ale zas každý chápe potreby financovania úlohy tretieho sektoru, ale je to málo z hľadiska bezpečnosti financovania takejto veľkej skupiny ľudí, hovoríme o 40-tisíc občianskych združeniach, nadáciách, v ktorých sú zamestnaní možno aj 100-tisíc ľudí, z tohto pohľadu je dôležité edukovať Slovákov, podnikateľov, aj fyzické osoby k donorstvu. Viete, že to v našom kultúrnom prostredí nie je úplne jednoduché a je úplne bežné. Z tohto pohľadu sme sa snažili dohodnúť a dohodli sme v legislatíve kombináciu donorstva a asignačnej dane. Do toho nám vstúpila kríza a z tohto pohľadu aj pokles ziskovosti firiem a na to sme začali postupne reagovať zmrazovaním tohto dohodnutého mechanizmu. Udialo sa to tak prvýkrát pre rok 2012, druhýkrát pre rok 2013 a chcem oznámiť, že na základe aj rokovania a požiadaviek 3. sektoru sme pripravení urobiť tak aj pre rok 2014 na základe prepočtov a odhadov a prognóz, ktoré my máme na stole. Musím povedať, že 3. sektoru by v budúcom roku, de facto v roku 2015, lebo tam je istý časový posun, ale by v roku 2015 určite mal pomôcť aj systém zavedenia daňových licencií, pretože súčasťou návrhu zavedenia daňových licencií je možnosť asignovania časti tejto sumy tretiemu sektoru. Čiže to je dodatočných, podľa našich odhadov, 1 až 2 mil. eur kapacity, ktorá môže byť poskytnutá tretiemu sektoru z tej sumy, ktorá je prognózovaná z príjmu štátneho rozpočtu z daňových licencií. Napriek tomu sme sa pre krehkosť ziskovosti a aj toho ekonomického oživenia v budúcom roku rozhodli vyjsť v ústrety tretiemu sektoru s jednou jedinou poznámkou, pretože s jednou jedinou poznámkou a ja ju musím zopakovať tak, ako som ju priamo do očí povedal aj predstaviteľom tretieho sektoru. Minulý rok sme sa dohodli na zmrazení tohto mechanizmu aj na základe dohody, že nám tretí sektor, opakujem, 40-tisíc občianskych združení a nadácií, v ktorých je zainteresovaných možno vyše 100-tisíc ľudí, že nám táto masa ľudí, masa občanov Slovenskej republiky pomôže v zmene atmosféry v oblasti boja s daňovými únikmi. Pretože aj celý tretí sektor z tohto pohľadu musí mať záujem na lepšom výbere daní, pretože kľúčovo žije z asignačnej dane, ako som vám to pred chvíľou povedal a tretí sektor a predstavitelia tretieho sektoru, ktorí v zásade sú apolitickí, to znamená a majú vplyv, sú to mienkotvorné osoby, z tohto pohľadu považujeme za úplne fér, keby v tomto súboji, ktorý je apolitický, za to každé jedno euro do štátnej kasy z daní, ktoré patria štátu, aby v tomto súboji nám podali pomocnú ruku a aby sme možno aj spolu sa podpísali pod kampaň, ktorá bude edukovať našich občanov k tomu, aby sa stali aj oni našimi daňovými kontrolórmi vo svoj prospech, lebo nakoniec tie peniaze samozrejme kľúčovo sa vracajú späť do verejných služieb. Takže môj odkaz stále znie, že budeme súhlasiť so zmrazením asignačného mechanizmu aj na rok 2014 a spravodajca prednesie potom pozmeňovací návrh v tejto oblasti, ale stále prosíme a žiadame tretí sektor, aby nám pomohol v oblasti boja s daňovými únikmi. Podľa nás je tam obrovský priestor na to, aby mienkotvornosť ľudí, ktorí pracujú v tomto sektore, pomohla aj tejto téme. Toľko na úvod, ďakujem veľmi pekne. Ring voľný, ďakujem.