Gibalová, Monika, poslankyňa NR SR (2014-06-11):
Dobrý deň prajem, Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, dovoľte mi, aby som predložila návrh zákona, ktorý predkladám spolu s pánom Martinom Froncom, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o sociálnom poistení a reaguje na zhoršenú situáciu študentov, ktorí sa snažia cez letné prázdniny privyrobiť si na pokrytie výdavkov spojených s ich vzdelávaním. Novelizáciou zákona o sociálnom poistení od 1. 1. 2013 sú študenti, ktorí pracujú na dohodu o brigádnickej činnosti, poškodení zo strany štátu výrazným zvýšením odvodov. To sa najviac prejavilo počas letných prázdnin, kedy si časť študentov snaží zarobiť aj na nasledujúci školský rok, resp. akademický rok. Vláda umožnila študentovi, ktorý nedosiahol vek 18 rokov, oslobodenie jednej brigády mesačne vo výške 8,39 % priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky zistenej Štatistickým úradom za rok, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, za ktorý sa platí poistné na dôchodkové poistenie, a to až do konca kalendárneho mesiaca, v ktorom fyzická osoba dovŕšila vek 18 rokov, inak vo výške 19,72 % priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky zistenej Štatistickým úradom za rok, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, za ktoré sa platí poistné na dôchodkové poistenie. V roku 2014 sú to mesačné sumy 68 eur do 18 rokov a 159 eur od 18 rokov. Vzhľadom na to, že výška oslobodenia je v každom mesiaci rovnaká, nereflektuje skutočnosť, že študenti počas letných prázdnin pracujú výrazne viac ako počas školského či akademického roka. Návrh zákona umožňuje študentom počas mesiacov júl a august privyrobiť si cez dohody o brigádnickej činnosti v práci bez zvýšených odvodov do dvojnásobnej výšky oproti ostatným mesiacom kalendárneho roka. A teraz trošku dovoľte jednoduchšie trochu genézy. V lete pred dvoma rokmi vláda prijala v skrátenom legislatívnom konaní opatrenia, dôsledkom ktorých bolo zvýšenie odvodov. Po letných prázdninách študenti brigádnici precitli a sklamaní zistili, že vláda plánuje znížiť aj ich brigádnické príjmy. Pod tlakom študentov, ale aj opozície vláda napokon pristúpila na možnosť zarobiť si bez zvýšených odvodov v tomto čase do výšky 155 eur. Dneska je to do výšky 159 eur. Odvtedy sa snažíme návrhmi zákonov v opozícii, aby to bolo do výšky životného minima. Pokúšali sme sa o to niekoľkokrát. Posledný pokus na ostatnej schôdzi, ktorý sme zrealizovali s pánom poslancom Štefancom, nebol akceptovaný. A keďže sa to nepodarilo v takejto podobe, tak sa pokúšame teraz s pánom poslancom Froncom predložiť cez novelu zákona umožniť študentom zarobiť si viac aspoň cez prázdniny. Sme presvedčení, že mali by sme študentov motivovať, ak si chcú cez prázdniny zarobiť, a nie ich trestať. Preto prichádzame s návrhom, aby cez letné prázdniny sa zdvojnásobil limit alebo možnosť zarobiť si u študentov; u stredoškolákov by sa zvýšil zárobok zo súčasných 68 eur na 136 eur a u vysokoškolákov zo 159 na 318 eur mesačne. Bolo by to fér, pretože študenti si, drvivá väčšina študentov si potrebuje cez prázdniny zarobiť na výdavky, ktoré ich čakajú počas nasledujúceho školského alebo akademického roka. Návrh, ktorý sme predložili, môžme veľmi vtipne ilustrovať na príklade vysokoškoláka, ktorý sa rozhodne pracovať na dohodu o brigádnickej práci študenta a uplatňuje si pritom nezdaniteľnú časť aj odvodové oslobodenie. My sme si pripravili taký príklad študenta, ktorý, ak pracoval minulý rok za mesiac júl aj august, dostal 600 eur, tak z týchto 600 eur mu zostalo 520 eur. Ak by sa prijal náš návrh zákona, tak po prijatí zákona by študent, ktorý si počas letných prázdnin zarobí 600 eur, by dostal 594 eur. Keď sme žiadali ministerstvo financií o stanovisko k tomuto návrhu, nášmu návrhu zákona, ministerstvo sa k tomu postavilo veľmi alibisticky s poukázaním, ako to už obligatórne býva v týchto stanoviskách, aby sme sa zamysleli nad tým, alebo poukázali, odkiaľ na to vziať financie, pretože iste aj takýto návrh, ktorý by u jedného študenta zdanlivo nepatrne spôsobil výšku príjmu, iste by štátny rozpočet stál nemalé finančné prostriedky. No, napríklad Ministerstvo financií Slovenskej republiky minulý rok spustilo zavádzanie nového počítačového programu na všetky obce, cez ktoré chce monitorovať ich peniaze. Len za to, že nejaká ekonómka z obce zavolá do centra a spýta sa, ako do programu niečo naťukať, tak si externá firma vypýta od štátu 66 eur za hodinu. Táto firma pritom možno zamestnáva práve študenta brigádnika, pretože tí často pracujú v takýchto centrách, za 10 hodín jeho práce vytiahne od štátu firma 660 eur, pričom tieto peniaze mu možno vyplatí za celý júl a august jeho práce. Tu je len malá ukážka toho, že ak by ministerstvo financií chcelo, tak nájde finančné prostriedky na vylepšenie situácie študentov, ktorí, nie všetci, ale drvivá väčšina študentov, chcú, majú záujem a sú aj mnohí odkázaní na to, aby si cez letné prázdniny mohli privyrobiť na svoje budúce výdavky v školskom alebo akademickom roku. Napríklad len 65 eur, o ktoré by sa zvýšil príjem takéhoto študenta po prijatí nášho návrhu zákona, by študent mohol použiť napríklad na zaplatenie internátu, čo si myslím, že možno pre nás 65 eur nie je veľká suma, ale pre študenta, ktorý má mnohé iné výdavky, aj základné, aj tie, ktoré sú neočakávané, je to dosť veľká suma. Preto, vážení, vážené kolegyne, kolegovia, tento návrh zákona stojí za to, aby sme zvážili, aby ste zvážili, či podporíte, alebo nepodporíte, a ja vás prosím aj v mene kolegu predkladateľa, spolupredkladateľa pána Fronca, aby ste tento návrh zákona podporili. Ďakujem.