Mitrík, Karol, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2020-09-16):
Vážený pán podpredseda, panie poslankyne, páni poslanci, pán minister, dovoľte, aby som predniesol stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu k štátnemu záverečnému účtu za rok 2019. V zmysle § 5 ods. 1 zákona o NKÚ si vám dovoľujem predložiť stanovisko úradu k návrhu štátneho záverečného účtu za ten; za uplynulý rok. Štátny záverečný účet je mimoriadne dôležitý dokument, ktorého obsah stanovuje metodika ESA 2010, čo umožňuje objektívne porovnávať parametre hospodárenia štátu a samosprávy s ostatnými členskými krajinami. Zároveň štruktúra tohto dokumentu dáva jasnú odpoveď, ako sme v uplynulom roku naplnili záväzné ciele hospodárenia hlavných subjektov verejnej správy. Tiež veľa napovedá o kvalite plánovacieho procesu jednotlivých rozpočtov i úrovni ich riadenia a kontroly. Prvým posolstvom tohto štátneho záverečného účtu je fakt, že hlavný cieľ rozpočtu verejnej správy nebol splnený, naopak, deficit verejnej správy sa prehĺbil. Schodok verejnej správy dosiahol výšku 1,22 mld. eur a medziročne stúpol o 9,6 percenta. Schodky verejnej správy nie sú ničím výnimočným, ale Národná rada Slovenskej republiky schválila cieľ vyrovnaného hospodárenia krajiny a tento cieľ napriek hospodárskemu rastu nebol splnený. Nenaplnila sa tak dlhodobo proklamovaná potreba vyrovnaného rozpočtu. Táto skutočnosť sa najmä v období pandémie, ktorá sa výrazne podpísala pod najhlbšie prepady hospodárskeho rastu v posledných desiatich rokoch, ukazuje, ako bola nesprávne zvolená rozpočtová politika najmä v oblasti vývoja štátneho rozpočtu. Najvyšší kontrolný úrad dlhodobo zdôrazňoval potrebu vyrovnaného hos... vyrovnaného rozpočtu a vytvárania rezerv na horšie časy. Čo sa však nestalo, naopak, dobré časy sa nevyužili pre zásadné reformy, ktoré by vytvorili podmienky pre dlhodobo udržateľné verejné financie. Riziko vážnych problémov v oblasti verejných financií sa tak pre ďalšie obdobie prehlbuje a to aj napriek možnostiam využitia značných európskych zdrojov. Najvýraznejšie sa na schodku verejnej správy podieľal štátny rozpočet. Nedosiahli sa plánované daňové príjmy a to i napriek medziročnému nárastu takmer o šesť percent. Neplnenie plánovaných cieľov v daňových príjmoch bolo okrem iného spôsobené tým, že v priebehu roka sa rušili niektoré opatrenia, ktoré mali prispieť k rastu daňových príjmov, na druhej strane sa nerealizovali opatrenia zvyšujúce daňové príjmy. Opätovne sa v priebehu roka menila daňová legislatíva, v dôsledku ktorej sa znížila daňová sadzba na vybrané činnosti. Najvyšší kontrolný úrad dlhodobo poukazuje na riziká zmien v priebehu rozpočtového roka, ktoré sa podieľajú na zníženej kvalite výsledkov plánovania rozpočtov. Prijímanie takýchto zmien by malo byť výnimočné a nie takmer pravidlom ostatných období plánovacieho procesu. Slovensko príliš často mení daňovú legislatívu i odvodovú legislatívu v priebehu rozpočtového roka, často bez dostatočného zváženia dopadov na správu daní a platcov daní a na všetky väzby, ktoré takéto zmeny ovplyvňujú. Výsledkom neplnenia zámerov v oblasti príjmov znamená, že Slovenská republika stále zaostáva za priemerom Európskej únie v podiele príjmov na hrubý domáci produkt. Kým priemer v Európskej únii je podiel na úrovni cirka 45 %, Slovenská republika dosiahla úroveň 41,5 %, čo je horší výsledok, ako dosiahlo napríklad Česko či Maďarsko. Výdavky verejnej správy v roku ´19 dosiahli výšku 40,4 mld. eur, čo znamená, že rástli nielen medziročne, ale boli o 9,5 % vyššie, ako sa rozpočtovalo. V absolútnom vyjadrení to znamená, že verejná správa minula cirka o 3,5 mld. viac, ako sa zaviazala v schválenom rozpočte. Aj tieto čísla svedčia o tom, ako je záväzné schválenie rozpočtu verejnej správy vrátane štátneho rozpočtu, ktorý je v zmysle legislatívy zákonom roka. Najvyšší kontrolný úrad zdôrazňuje, že okrem výšky výdavkov je dôležitá aj štruktúra. A práve štruktúra výdavkov verejnej správy, najmä štruktúra výdavkov štátneho rozpočtu, poukazuje, že hlavná časť navýšenia výdavkov išla do spotreby, ktorá nebude generovať výrazné budúce príjmy, naopak, skôr navyšovať výdavky aj v budúcom období. Zásadnejšie reformy výdavkov sa neudiali ani v roku 2019. Naopak, volebný rok priniesol obeť rastúcich výdavkov. Výška kapitálových výdavkov ani v roku 2019 neprispela k odstráneniu modernizačného dlhu a presúva sa tak na ďalšie roky. Aj rok 2019 potvrdil riziká, na ktoré Najvyšší kontrolný úrad poukazuje dlhodobo, a to je nedostatočne fungujúce programové rozpočtovanie, ktoré sa postupne stáva formálnou záležitosťou. Výdavky štátneho rozpočtu boli v roku 2019 rozdelené do 72 programov. Merateľné ukazovatele priradené k jednotlivým programom sú však iba formálne. Nehovoria o výsledkoch a poskytujú minimálnu pridanú hodnotu pri rozhodovaní. Síce sa vie, kam výdavky smerujú, ale na základe ukazovateľov nevieme posúdiť, aká je efektívnosť a účinnosť použitia týchto výdavkov. Takýto stav rozpočtového programovania potvrdzujú závery kontroly Najvyššieho kontrolného úradu vo väčšine ministerstiev. Merateľné ukazovatele a rozpočty na väčšine rezortov, a to aj na tých najväčších, neposkytujú komplexný a efektívny nástroj na monitorovanie a hodnotenie programov vlády Slovenskej republiky. Osobitným problémom je kontrola celého rozpočtového procesu a jeho výsledkov. Kontrolné kapacity verejnej správy, ale najmä štátnej správy sú vysoko poddimenzované a objektívne nemôžu poskytovať manažmentu štátnej správy vierohodné informácie o tom, ako hospodárne, efektívne a účelne peniaze a ľudia sú využité. Kým na kontrolu použitia každého eura z eurofondov máme rôzne úrovne kontroly, milióny a niekedy až miliardy eur z vlastného rozpočtu sú bez kontroly a ich efektívneho a účelného využitia. Súčasťou rozpočtu verejnej správy sú aj rozpočty územnej samosprávy, ktoré dosiahli na hotovostnej báze prebytok 641 mil. eur, pričom až 64 % prebytku tvorili rozpočty obcí. Výsledky hospodárenia územnej samosprávy sú tak aj v roku 2019 ako výsledky štátneho rozpočtu. Relatívne pozitívne sa vyvíjalo hospodárenie Sociálnej poisťovne a štátnej zdravotnej poisťovne a to najmä vďaka vývoju na trhu práce. Najvyšší kontrolný úrad však dlhodobo upozorňuje na prístup štátu k odvodovým povinnostiam ako povinnej osoby, ktorý nesie znaky diskriminácie voči ostatným povinným osobám. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vzhľadom k tomu, že zostavenie štátneho záverečného účtu zodpovedá požiadavkám metodiky ESA 2010, Najvyšší kontrolný úrad nemá zásadné pripomienky k predloženému dokumentu. Pripomienky vznesené v našom stanovisku majú byť inšpiráciou pre zodpovedné orgány štátnej správy, ako eliminovať hlavné riziká rozpočtového procesu, zvýšiť kvalitu rozpočtového procesu a hodnotenie výsledkov hospodárenia. Národnej rade Slovenskej republiky odporúčame zobrať na vedomie, že schodok štátneho rozpočtu vykázaný v štátnom záverečnom účte na rok 2019 vo výške 2 mld. 201 mil. eur bol krytý finančnými prostriedkami získanými z predaja štátnych dlhopisov v hodnote 1,9 mld. a prijatými bankovými úvermi v hodnote 300 miliónov. Pán podpredseda, skončil som. Laurendpredseda NR SR Ďakujem. Prosím, aby ste zaujali nie miesto pre navrhovateľa, teraz by som sa pomýlil, svoje miesto. Prosím predsedu výboru pre financie a rozpočet pána poslanca Mariána Viskupiča, aby podal správu o výsledkoch prerokovania návrhu vo výboroch. Nech sa páči, pán predseda, máte slovo.