I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2005-10-25):
Po prvé, chcem povedať, že tie dôsledky navrhovaných úprav vôbec nie sú také katastrofické a ani ten stav nie je taký alarmujúci, ako sa možno mohlo zdať z vystúpení niektorých pánov poslancov alebo paní poslankýň. Čiže musím povedať, že tie dôsledky na zamestnanosť, stavebnú výrobu, daňové príjmy, ktoré vyčíslila pani poslankyňa Antošová, považujem výrazne, výrazne nadhodnotené a my nepredpokladáme žiadne takéto negatívne dôsledky. Dovolím si poznamenať, že analytická kapacita ministerstva financií sa v posledných rokoch výrazne zlepšila a všetky naše odhady priamych aj nepriamych dôsledkov na makroekonomiku, na daňové príjmy, na zamestnanosť sa ukazujú v posledných rokoch byť veľmi presné a zároveň sú rešpektované tieto naše odhady alebo verifikované nielen realitou, ale aj odhadmi nezávislých kapacít, analytikov a inštitúcií. Po druhé, chcem povedať, že základným dôvodom, prečo navrhujeme tieto úpravy, neboli dôvody rozpočtové. Je pravdou, že tieto opatrenia prinášajú aj istú úsporu prostriedkov, úsporu verejných výdavkov, ale to nebolo prioritou. To nebolo prioritným dôvodom, prečo ich predkladáme. Veď navyše my väčšinu tých úsporných prostriedkov chceme použiť naďalej v systéme bývania, v systéme podpory bývania. Keďže polovica z tých zhruba 600 miliónov korún, ktoré by sa týmto ušetrili, má ísť na zvýšenie podpory nájomných bytov a podpory bývania cez iné nástroje a zároveň zhruba suma vo výške tej druhej polovice, aj keď s prispením aj z iného zdroja z SPP má ísť na nový program zatepľovania domov a zatepľovania bytov. Čiže chcem povedať, že týmito krokmi, týmito opatreniami sa neznižuje miera štátnej podpory bytovej výstavby a tá štátna podpora je pomerne značná. Keď si porovnáte dve čísla zhruba okolo 14 000 bytov a domov sa postaví na Slovensku a verejné výdavky na podporu bytovej politiky sú okolo 7 miliárd korún, tak to znamená 500 000 korún na jeden byt. Samozrejme, nie všetky nástroje idú na nové byty, ale pri porovnaní týchto dvoch čísiel to znamená zhruba 500 000 korún na jeden byt alebo jeden dom nenávratnej štátnej podpory zo strany štátu. Ešte aj k tomu, ako pán poslanec Maxon vykreslil alarmujúcu situáciu v oblasti výdavkov na bývanie a v oblasti očakávaných nákladov na energiu a teplo, chcem povedať, že to v žiadnom prípade takto alarmujúco nevyzerá. Rovnako opozícia, ale aj niektoré médiá, aj odbory vykresľovali alarmujúcu situáciu v roku 2004, keď došlo začiatkom roka 2004 napríklad k rastu plynu pre domácnosti o 35 percent, aj k rastu cien elektriny, aj k rastu cien tepla. Napriek tomu konkrétne čísla, reálne čísla za celý rok 2004 ukazujú, že nedošlo k poklesu reálnych príjmov u žiadnej signifikantnej skupiny obyvateľov, ktorí majú príjmy z pracovnej činnosti. Nami nedávno zverejnená analýza fungovania prvého roku nového daňového systému ukázala, že napríklad ľudia, ktorí pracovali v roku 2004 za minimálnu mzdu, že ich reálny príjem vzrástol o 3,1 percenta. V tomto čísle sú zakomponované všetky zvýšené náklady z titulu elektriny, plynu, tepla, dopravy a tak ďalej a tak ďalej, dokonca aj vplyvy zjednotenia dane z pridanej hodnoty a zvýšenia spotrebných daní. Takže poprosím, aby sme nemaľovali žiadne katastrofické scenáre. Je pravda, že niektoré životné náklady rastú, je tiež pravda, že iné životné náklady klesajú, ale je pravda, že predovšetkým vďaka reformám rastie nielen nominálna, ale aj reálna mzda, ktorá kompenzuje tento rast nákladov v týchto položkách. A dovoľte mi teda konkrétne k tomu stavebnému sporeniu. Po prvé, tým hlavným dôvodom, ako som povedal, neboli rozpočtové fiškálne dôvody, ale bola snaha zachovať istú proporciu  medzi rôznymi produktmi finančného trhu. Dochádza k tomu a chvalabohu, že k tomu dochádza, že sa práve vďaka úspešnej ekonomickej politike znižujú úrokové náklady nielen štátu, ale znižujú sa celkove úrokové sadzby. Vďaka tomu, že sa znižujú výrazne veci, porovnajme, za koľko si požičiaval štát, ale nielen štát, aj občania pred siedmimi rokmi. Za vyše 20 percent. Dnes sú úrokové sadzby veľmi nízke, historicky najnižšie. Aj kvôli tomu je potrebné prispôsobovať nástroje podpory stavebného sporenia úrovni iných produktov tak, aby to nebolo nesystémové a aby sme jednoducho z verejných zdrojov nefinancovali nadmernú ziskovosť stavebných sporiteľní. Proste je to tak. Pretože my, keď sme navrhovali tieto zmeny, tak sme ich navrhovali tak, aby bolo zachované rešpektovanie špecifickosti produktov stavebného sporenia, niekto to tu povedal, myslím si, že pani poslankyňa Antošová, že produkty stavebných sporiteľní, stavebného sporenia sú menej flexibilné, pretože nie je možné s nimi nakladať, predávať ich, a to sa zohľadňuje. Pri vládnom návrhu, ktorý máte predložený, by rendita stavebného sporenia, teda ziskovosť, produktovosť stavebného sporenia bola 4,4 percenta oproti zhruba 2,8 percentám miery ziskovosti v porovnateľných bankových produktoch, miery zhodnotenia. Čiže ostáva zachovaný rozdiel, vyše jednopercentný rozdiel pre produkty stavebného sporenia práve preto, aby sme rešpektovali a zachovali špecifickosť týchto produktov. A k tomu vzorcu. Áno, ja uznávam, že zásah do vzorca nie je najšťastnejším riešením. Je to zrejme spôsobené aj tým, že ten vzorec možno nebol nastavený optimálne. Ale zároveň treba povedať, že znovu ten návrh na to, lebo tam navrhujeme tú jednopercentnú bonifikáciu, to úročenie o jedno percento vyššie zrušiť. To je dané tým, že pred rokom sme zrušili jednopercentnú bonifikáciu hypotekárnych úverov. Čiže toto je len krok a nástroj, ktorým chceme a chceli sme porovnať tie podmienky, pretože keď sme ten vzorec tvorili, tak v tom čase hypotekárne úvery boli z verejných zdrojov bonifikované vo výške jedného percenta. Ale aj preto, že úrokové sadzby výrazne klesli a že sa zlepšil prístup aj stredných a nižších stredných vrstiev k hypotekárnemu financovaniu sme dospeli k záveru, a tu sa to schválilo v Národnej rade pred rokom, že sa zrušila bonifikácia hypotekárnych úverov. Takže z hľadiska proporcie medzi  štátnou podporou hypotekárnych úverov a štátnou podporou stavebného sporenia by vlastne zmenou vzorca o to odstránenie jednopercentnej bonifikácie došlo len k vyrovnaniu toho rozdielu, ktorý vznikol v neprospech hypotekárnych úverov a v prospech stavebného sporenia. No, a dovoľte mi na záver teda povedať, že, lebo aj sa ma na to pýtal, myslím si, že pán poslanec Burian, či došlo k nejakým rokovaniam a k nejakému posunu. Áno, prebehli rokovania, ja som prijal zástupcov stavebných sporiteľní a vysvetlili sme tieto naše argumenty a tieto naše dôvody, ktoré nás k tomu viedli. Súhlasili sme s tým, že sme ochotní rokovať ešte o prípadnej úprave. A keďže je pravdou, a ako som už povedal, uznávam, že ten vzorec sme nepredpokladali, že sa bude meniť, tak sme nakoniec dospeli k takej dohode, ktorú si viem predstaviť, že by aj z hľadiska z pohľadu verejných financií mohla byť obhájiteľná a že by neurobila neakceptovateľné dôsledky v štátnom rozpočte, ktorý tento kompromis by možno umožnil podporiť aj pre opozíciu alebo časť opozície tento návrh. Preto chcem predoslať a informovať, že na týchto rokovaniach sme súhlasili s tým, že z tých troch opatrení, ktoré sa tam navrhujú, ten, ktorý sa týka vzorca, by nemusel byť schválený. Teda, že do vzorca by sa nezasahovalo. Takýto pozmeňujúci návrh, ak bude zhoda v gestorskom výbore, by mohol byť navrhnutý prostredníctvom gestorského výboru a možno by sa potom mohla zvýšiť pravdepodobnosť priechodnosti aj tejto novely. Ďakujem pekne.