Kiššová, Jana, poslankyňa NR SR (2019-05-14):
Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán predseda, vážené dámy, vážení páni, opäť mi dovoľte, prosím, predložiť jeden návrh zákona, ktorý je z takej vzorky sady opatrení na zlepšenie podnikateľského prostredia, ktoré aj s kolegami na tejto schôdzi predkladáme. Jedná sa o návrh zákona, ktorým sa mení dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. Povinnosť platiť preddavky na daň sa v súčasnosti týka daňovníkov, ktorých posledná známa daňová povinnosť presiahla 2500 eur. Po prekročení tohto limitu sa preddavky platia povinne od 1. dňa, ktorý nasleduje po uplynutí lehoty na podanie daňového priznania za predchádzajúce zdaňovacie obdobie, do posledného dňa lehoty na podanie daňového priznania v nasledujúcom zdaňovacom období. Podľa výšky daňovej povinnosti sa odvíja aj frekvencia platenia týchto preddavkov. Ak daňová povinnosť je v rozmedzí od 2500 do 16 600 eur, preddavky sa platia kvartálne. Platenie tých preddavkov prirodzene zaťažuje či právnické osoby alebo fyzické osoby, podnikateľov. Jednak im to zhoršuje cash flow, pretože každého štvrť roka poslať určitú sumu na daňový úrad a teda touto sumou svojich vlastných prostriedkov nemôžu disponovať a teda im tieto ich vlastné prostriedky chýbajú na chod firmy, na nákup čohokoľvek, čo v prevádzke potrebujú. Svojím spôsobom tak úverujú daňový úrad, jemu síce jeho cash flow zlepšuje, pretože mu vopred posielajú peniaze, o ktorých sa ešte stále nevie, či na ne daňový úrad má nárok, ale zároveň zhoršujú svoj cash flow. A na tejto druhej strane im to môže spôsobovať rôzne finančné problémy. A opäť, ak je to firma, ktorá funguje na hranici svojich možností, tak až to môžu byť až likvidačné problémy. Ak mal napríklad podnikateľ predošlý rok lepší, vyšla mu pomerne vysoká daň a povinnosť platiť vysoké preddavky a ak sa mu následne napríklad ďalší rok nedarí, tak platenie týchto vysokých preddavkov môže byť preňho problematické a, ako som už povedala, možno až likvidačné. A cieľom tohto nášho predkladaného návrhu je preto z uvedených dôvodov zvýšenie zákonnej výšky poslednej známej daňovej povinnosti, nad ktorú je daňovník povinný platiť preddavky na daň, a to z pôvodných 2500 eur na 5000 eur. Toto opatrenie nebude mať negatívny vplyv na podnikateľské prostredie, čo, na čom sa zhodlo množstvo odborníkov, naopak, bude to mať pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie. Nebude to mať vplyv na rozpočet, pretože ide len o cash flow, a ten, si skutočne myslím, že nie je dôvodné, aby štát takýmito opatreniami negatívne cash flow jednotlivých firiem ovplyvňoval. Vážené dámy, vážení páni, ja som postrehla, že rezort financií dal koncom apríla tohto roku do pripomienkového konania, a to už bolo v čase, keď sme tento návrh podali do parlamentu, ale rezort financií podal návrh, rozsiahly návrh zákona o dani z príjmov, ktorého cieľom je aj podpora malých a stredných podnikateľov. Musím povedať, že konečne. Konečne niečo nešlo len na tlačovej besede, ale aj do nejakých zákonov. A dokonca keď som sa na tento návrh zákona pozrela trošku lepšie, tak ministerstvo v ňom dokonca navrhuje zvýšiť hranicu pre platenie preddavkov u fyzických aj právnických osôb z 2500 na 5000 eur. No akáže to náhoda. Až mám veľkú radosť, tento návrh zákona nepredkladáme s kolegami v tomto pléne prvýkrát, predkladáme ho niekoľkýkrát, a napriek tomu, že zaň koalícia nikdy nezahlasovala, tak by som tu teraz v tomto momente s týmto návrhom nestála, ak by ho niekedy schválila, ale som veľmi rada, že ak ho aj teda neschválila, takže sa ním aspoň inšpirovala, že sa dostal do vládneho, teda zatiaľ do pripomienkového konania. A verím tomu, že keď aj takto uvažuje rezort financií, tak chcem veriť, že dnes už nebráni nikomu nič, ani z členov koalície, aby za tento návrh zahlasovali. Považujem to skutočne za zbytočnú finančnú aj administratívnu prekážku, aby v takejto forme takouto periodicitou a v takejto výške bola stanovovaná výška preddavkov. Opäť pre poriadok uvádzam, návrh zákona nebude mať vplyv na verejné financie, životné prostredie a informatizáciu spoločnosti, ani sociálne vplyvy, bude mať pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie. Zároveň tento návrh je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi a ďalšími všeobecne záväznými právnymi predpismi, ako aj medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie. S týmto všetkým je tento návrh zákona v súlade. Účinnosť tejto novely navrhujeme od 1. januára roku 2020, pretože takto to máme aj my v SaS v DNA, že zákony, ktoré majú dopady na daňové zákony a daňové povinnosti a účtovníctvo, by mali mať účinnosť 1. januára kalendárneho mesiaca. Verím tomu, že tento návrh zákona podporíte. Vyzerá, že na ňom máme zhodu, koalícia a opozícia, takže verím, že dnes už nič nebráni tomu, aby bol čo najskôr prijatý. Veľmi pekne ďakujem.