Lajčák, Miroslav, podpredseda vlády a minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR (2014-11-27):
Ďakujem pekne, vážený pán podpredseda. Vážený pán poslanec, predsedníctvo v Rade Európskej únie kladie na každý členský štát, teda aj na Slovensko, ktoré sa tejto úlohy zhostí v II. polroku 2016 po prvýkrát, vysoké nároky. Tie sa týkajú ako obsahovej prípravy a vedenia formálnych rokovaní prípravných orgánov samotnej Rady Európskej únie, tak aj organizačného zabezpečenia predsedníckych podujatí. Okrem formálnych zasadnutí v Bruseli a v Luxemburgu zvykne predsednícka krajina organizovať počas svojho polročného predsedníctva okolo 200 neformálnych podujatí na vysokej úrovni, pracovných a expertných rokovaní, konferencií a sprievodných podujatí. Slovensko nebude v tomto smere výnimkou. Podľa aktuálnych podkladov ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy zorganizujeme na Slovensku 22 podujatí na ministerskej úrovni a asi 190 podujatí na pracovnej a expertnej úrovni. V rámci parlamentnej dimenzie predsedníctva máme momentálne v kalendári slovenského predsedníctva zaradených aj 11 podujatí Národnej rady Slovenskej republiky. Organizácia neformálnych predsedníckych podujatí na Slovensku má pre nás zásadné rozpočtové, logisticko-organizačné a bezpečnostné implikácie. Okrem nevyhnutnej dopravnej infraštruktúry, ako je napríklad blízkosť medzinárodného letiska, primeraných ubytovacích kapacít a bezpečnostných opatrení, potrebujeme zabezpečiť najmä kapacitne postačujúce a reprezentatívne konferenčné priestory. V zásade existujú dva modely realizácie predsedníctva v Rade Európskej únie, centralizovaný, kedy sa podujatia na území predsedníckeho štátu konajú v jednom vybranom meste, respektíve regióne, a decentralizovaný s podujatiami na rôznych miestach krajiny predstavujúci zároveň príležitosť prezentovať viaceré regióny. Od vypuknutia ekonomickej krízy členské krajiny Európskej únie uprednostňujú centralizovaný model, ktorý sme zvolili aj my v zmysle uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 354/2013 z 3. júla 2013 k návrhu na logisticko-organizačné zabezpečenie slovenského predsedníctva. Znamená to efektívnejšie vynakladanie finančných a ľudských zdrojov, efektívnejšie organizačné zabezpečenie a jasnejšiu koordináciu. Jednoznačný trend organizovania predsedníckych podujatí vo finančne menej nákladnom a celkovo úspornom centralizovanom variante potvrdzujú aj skúsenosti predsedníctiev v ostatných troch rokoch, najmä skúsenosti menších štátov, respektíve štátov porovnateľných so Slovenskom, ako je napríklad Maďarsko, Dánsko, Cyprus, Írsko, Litva či Lotyšsko. Vybrali si ho tiež partneri z nášho predsedníckeho tria, Malta a Holandsko. Hoci Česká republika, ktorú pán poslanec Radošovský vo svojej otázke spomínate, zvolila v roku 2009 decentralizovaný model podujatí, obdobne ako napríklad aj Poľsko v roku 2011, v obidvoch prípadoch náklady na predsedníctvo výrazne prekročili sumu 100 mil. eur, čo je skutočne vysoké číslo, dnes v našich podmienkach nepredstaviteľné. V slovenských podmienkach sa preto ako najvhodnejšia lokalita javí Bratislava a jej okolie a to hlavne kvôli blízkosti viedenského letiska Schwechat, ktoré je najbližším medzinárodným letiskom s pravidelným leteckým spojením s hlavnými mestami členských štátov Európskej únie, dopravnej infraštruktúre a ponuke kapacitne vyhovujúcich konferenčných a ubytovacích zariadení a služieb. V záujme čo najefektívnejšieho vynakladania verejných prostriedkov budeme predsednícke podujatia organizovať prioritne v objektoch v správe štátu, najmä v budove Reduty, na Bratislavskom hrade, v historickej budove Národnej rady Slovenskej republiky, v hoteli Bôrik a v ďalších priestoroch v správe jednotlivých rezortov. Keďže ide o množstvo podujatí, v rámci ktorých navštívi Slovensko približne 20-tisíc zahraničných delegátov, prípravu koordinujeme aj s bratislavskou samosprávou a ďalšími subjektami, ako je napríklad Slovenská agentúra pre cestovný ruch, Bratislavská turistická rada a podobne. To však neznamená, že jednotlivé rezorty a inštitúcie, ale tiež samospráva, neziskové organizácie či akademická obec nemôžu organizovať svoje podujatia súvisiace s predsedníctvom aj v regiónoch po celom Slovensku mimo Bratislavy. Práve naopak, moje ministerstvo podporuje a podporí všetky iniciatívy, ktoré pomôžu upriamiť pozornosť na priority nášho predsedníctva, jeho úlohu a význam a prispejú k zvýšeniu informovanosti a povedomia čo najväčšieho počtu slovenských občanov o európskej agende. Dovoľte mi ešte pripomenúť, že v zmysle Deklarácie k príprave a výkonu predsedníctva Slovenskej republiky v Rade Európskej únie v roku 2016, ktorú v máji 2013 podpísali predstavitelia všetkých parlamentných strán, zasielame materiály týkajúce sa nášho predsedníctva v Rade Európskej únie schvaľované vládou na pripomienkovanie všetkým parlamentným stranám. Aj poslanci Národnej rady Slovenskej republiky sa tak majú možnosť vyjadriť k jednotlivým aspektom prípravy predsedníctva. Návrh na logisticko-organizačné zabezpečenie predsedníctva nebol v tomto smere výnimkou. Náš zámer realizovať centralizovaný model predsedníctva sme tiež včas a transparentne komunikovali aj prostredníctvom médií. Vážený pán poslanec, slovenské predsedníctvo v Rade Európskej únie nie je len záležitosťou rezortu diplomacie. Verím, že spoločným úsilím a zaangažovaním všetkých dôležitých aktérov vrátane samospráv sa nám podarí dosiahnuť stanovené ciele a priority v politickej oblasti, posilniť záujem Slovákov o európske otázky a zabezpečiť dôstojnú prezentáciu našej krajiny. Ďakujem za pozornosť, skončil som.