D. Lipšic, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: (2004-06-17):
Návrh Trestného poriadku vychádza z legislatívneho zámeru trestnej rekodifikácie, ktorý schválila ešte predchádzajúca vláda 31. mája 2000. Na základe legislatívneho zámeru, ktorý obsahoval základné princípy rekodifikácie, rekodifikačná komisia spracovala paragrafované znenie návrhu Trestného poriadku. V rekodifikačnej komisii, ktorú viedol prof. Matern, boli zastúpení mnohí významní sudcovia a prokurátori a záverečný text je podľa môjho presvedčenia veľmi dobrý základ na diskusiu v snemovni. Chcel by som sa preto poďakovať aj z tohto miesta členom rekodifikačnej komisie a takisto ako pri uvádzaní hmotnoprávnej rekodifikácie aj bývalému generálnemu riaditeľovi sekcie trestného práva na ministerstve Dr. Šándorovi, ktorý už nie je medzi nami a ktorý zabezpečoval rekodifikačné práce počas niekoľkých rokov. Základným cieľom nového Trestného poriadku je postaviť obvineného čo najskôr po spáchaní deliktu pred súd. Som totiž presvedčený, že predpokladom adekvátneho účinku trestu je nielen jeho spravodlivá výška, ale aj to, aby bol rýchlo uložený a aby bol rýchlo vykonaný. Dovoľte mi spomenúť len základné zmeny, ku ktorým v novom Trestnom poriadku prichádza a ktoré zrejme budú predmetom ďalšej diskusie. Návrh Trestného poriadku počíta s podriadením ozbrojených zborov pod vojenskú justíciu. Tento návrh má dva ciele: Jedeným z cieľov je oslabiť personálne väzby príslušníkov ozbrojených zborov s predstaviteľmi civilnej justície. Policajti a príslušníci iných zborov sa z titulu svojej práce často dostávajú do pracovných kontaktov s prokurátormi a sudcami v obvodoch, kde pôsobia. Dnes ešte stále máme 55 okresných súdov a prokuratúr. V budúcnosti ich bude 45. Vojenských súdov a vojenských prokuratúr je však oveľa nižšie číslo. Sú len 3. To znamená, tie personálne prepojenia a väzby, ktoré môžu mať aj negatívny dosah na trestné stíhanie, majú rádovo nižšiu úroveň. Takisto druhým cieľom je, aby v týchto veciach trestné konanie postupovalo obzvlášť rýchlo. A je pravdou, že vojenská justícia je personálne dobre vybavená, takže v zásade trestné stíhanie prebiehajúce v jurisdikcii vojenskej justície je rýchlejšie a to tiež napomáha lepšiemu generálno-preventívnemu účinku trestu. V návrhu Trestného poriadku sa posúva vecná príslušnosť na okresné súdy, teda tie najzávažnejšie delikty, ktoré dnes podľa § 17 Trestného poriadku prejednávajú krajské súdy, budú prejednávať okresné súdy. Nie všetky, tie v sídle kraja, to znamená 8 okresných súdov, čím vznikne klasická trojstupňová sústava, kde bude rozhodovať v prvom stupni okresný súd, v rámci odvolania krajský súd a Najvyšší súd bude rozhodovať len o dovolaní ako novom mimoriadnom opravnom prostriedku. Najvyššiemu súdu zostane v odvolacej jurisdikcii len agenda, ktorú bude rozhodovať v prvom stupni špeciálny súd. Je to odôvodnené nutnosťou špecializácie tejto agendy, ale aj príkladmi zo zahraničia, kde Najvyšší súd pri týchto trestných činoch uplatňuje odvolaciu jurisdikciu. Návrh Trestného poriadku zakotvuje osobitnú formu skráteného vyšetrovania v prípade, ak je páchateľ pristihnutý buď priamo pri páchaní prečinu, ako menej závažnej formy trestného činu, alebo je zastihnutý na úteku. V takomto prípade bude možné, aby bol odovzdaný s obžalobou súdu do 48 hodín od zadržania. A v prípade, ak súd nerozhodne trestným rozkazom, určí do 5 dní termín hlavného pojednávania. Táto osobitná forma zrýchleného skráteného vyšetrovania je známa v mnohých krajinách vrátane nám z hľadiska právneho poriadku najbližšej Českej republike a veľmi sa v praxi osvedčila. Návrh Trestného poriadku posilňuje formy procesných odklonov, ktoré už trestný proces na Slovensku pozná a rozširuje ich o nový inštitút tzv. dohodovacieho konania. Ide o konanie o dohode o priznaní viny medzi obvineným a prokurátorom, pričom na platnosť dohody sa podľa zákona bude vyžadovať jej schválenie súdom z pohľadu, či táto dohoda nie je celkom zjavne neprimeraná. Kvôli tomu, aby prokurátor mal možnosť poskytnúť motiváciu obvinenému ísť do dohodovacieho konania, v návrhu Trestného zákona sa umožňuje, aby v takomto prípade mohol prokurátor ísť o 1/3 pod dolnú hranicu trestnej sadzby. Aj z toho dôvodu kritika Trestného zákona z titulu jeho prílišnej prísnosti zrejme bola trochu zapríčinená aj nie celkom dobrou znalosťou celkovej koncepcie rekodifikácie. Spomeniem len príkladmo dva štáty, kde veľkú časť vecí sa darí vybaviť mimosúdnou cestou, najmä cez určité formy dohodovacieho konania. V Spolkovej republike Nemecko je to 45 % vecí, v Spojených štátoch amerických dokonca až 95 % vecí. A rekodifikačná komisia aj ministerstvo spravodlivosti počíta s tým, že veľká časť vecí, nechcem to kvantifikovať percentuálne, by bola vybavovaná práve cez rôzne formy procesných odklonov, najmä dohodovacie konanie, ale aj zmier alebo podmienečné zastavenie trestného stíhania, čo sú odklony známe aj v platnom právnom poriadku. Návrh Trestného poriadku zriaďuje inštitút sudcu pre prípravné konanie, ktorý bude rozhodovať o zásahu do základných ľudských práv a slobôd v prípravnom konaní, napr. rozhodnutie o väzbe, domovej prehliadke alebo odpočúvaní telekomunikačných činností. Návrh zákona mení spôsob výpočtu maximálnej dĺžky väzby, ktorá sa bude odvíjať od trestnej sadzby, ktorá hrozí páchateľovi za spáchaný trestný čin. Pri prečine, kde ide o delikty so sadzbou do 5 rokov, bude maximálna doba trvania väzby 1 rok, pri zločine 3 roky a pri obzvlášť závažnom zločine bude maximálna lehota trvania väzby 4 roky. Návrh Trestného poriadku preberá ustanovenia o agentovi a korunnom svedkovi, ktoré boli doplnené do nášho právneho poriadku v posledných rokoch a v praxi sa úspešne uplatňujú najmä pri odhaľovaní korupcie a organizovaného zločinu. Návrh Trestného poriadku zavádza vyššiu mieru kontradiktórnosti hlavného pojednávania. Teda hlavné pojednávanie bude mať viac charakter sporu, a to najmä z pohľadu spôsobu vykonávania dôkazov, to znamená, svedkov budú zásadne vypočúvať procesné strany, teda prokurátor a obvinený, resp. jeho obhajca, avšak s tým, že bude ponechaná možnosť zasiahnutia súdu do spôsobu vykonania takéhoto výsluchu. Za účelom zrýchlenia konania sa výrazne limituje možnosť súdu vrátiť vec na došetrenie a vrátenie veci na došetrenie bude možné iba na žiadosť prokurátora, ak počas hlavného pojednávania vyjde najavo, že obžalovaný spáchal ešte ďalší trestný čin. Zodpovednosť za podanú obžalobu musí v kontradiktórnom konaní niesť štát reprezentovaný prokurátorom. V odvolacom konaní sa zvýrazňuje apelačný princíp. To znamená, limitujú sa možnosti odvolacieho súdu kasačne zrušiť rozhodnutie prvostupňové a vrátiť vec na nové konanie. Odvolací súd bude mať povinnosť doplniť dokazovanie a bude mať možnosť vrátiť vec iba vtedy, ak by doplnenie v konaní pred odvolacím súdom bolo spojené s neprimeranými ťažkosťami. Cieľ je tiež zrýchliť celkovú dĺžku trestného konania, pretože opakované posúvanie spisu medzi súdnymi inštanciami neúmerne predlžuje celkovú dĺžku trestného konania. Zároveň sa v návrhu Trestného poriadku upresňujú a doplňujú ustanovenia upravujúce vykonávacie konanie, ako aj právny styk s cudzinou. Vážený pán predseda, vážené pani poslankyne, páni poslanci, takisto ako k návrhu hmotnoprávnej rekodifikácie očakávam kvalifikovanú diskusiu. Predpokladám, že budeme mať možnosť aj v neformálnom prostredí komunikovať s členmi ústavnoprávneho výboru a inými poslancami, ktorí sa zameriavajú na trestné právo, aby sme mohli podrobnejšie a hlbšie diskutovať o návrhu Trestného poriadku. A ja verím, že návrh získa vašu podporu, pretože jeho základný cieľ je zrýchliť samotnú dĺžku trestného konania a postaviť obvineného čo najskôr pred súd na rozhodnutie o vine alebo nevine. Ďakujem, pán predseda.