Karas, Viliam, minister spravodlivosti SR (2022-09-30):
Ďakujem, pán predsedajúci. Takže dovolím si na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky predložiť vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 221/2006 Z. z. o výkone väzby v znení neskorších predpisov (ďalej len vládny návrh zákona). Vládny návrh zákona bol vypracovaný na základe Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na rok 2021 až 2024, vláda Slovenskej republiky sa v programovom vyhlásení zaviazala pokračovať v humanizácii a v zmierňovaní obmedzení väznených osôb v kontexte odporúčaní vnútroštátnych a medzinárodných inštitúcií s osobitným dôrazom na vzdelávanie a posilňovanie pozitívnych sociálnych väzieb, najmä prostredníctvom zvyšovania dostupností rôznych foriem kontaktu väznených osôb s rodinou. Cieľom predkladaného návrhu právnej úpravy ustanovujúcej spôsob výkonu väzby, práva a povinnosti osôb vo výkone väzby, disciplinárnu zodpovednosť a trovy výkonu väzby je dosiahnuť čo najvyššiu formu efektivity, humanizácie výkonu väzby v súvislosti so znížením miery nevyhnutnosti uplatňovania jednotlivých obmedzení väzobne stíhaných osôb. Navrhovaná právna úprava reaguje i na minimálne štandardy pre osobnú obytnú plochu vo väzenských zariadeniach stanovené Európskym výborom na zabránenie mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania (ďalej len známe pod skratkou výbor CPT) pre viacmiestne cely a súčasne sa napĺňajú odporúčania výboru CPT týkajúce sa spôsobu realizácie fyzických návštev rozšírením možností kontaktu maloletých detí s ich rodičmi. Vládny návrh zákona teda smeruje k zmierneniu podstatného obmedzenia súkromného a rodinného života osôb vo výkone väzby spôsobeného pozbavením osobnej slobody, a to jednak rozšírením možností komunikácie a zachovania kontaktov s okolitým svetom, najmä s najbližšou rodinou, zvýšením časového intervalu minimálneho zákonného nároku na telefonovanie zvoleným osobám, ako i rozšírením spôsobu realizácie práva na návštevu o ďalšiu formu, videonávštevu. Systém ukladania disciplinárnych trestov sa dopĺňa o pravidlo postihu pri súbehu viacerých disciplinárnych previnení. Navrhované znenie reaguje i na aplikačné problémy súvisiace s nevykonateľnosťou disciplinárneho trestu, ktorý bol obvinenému uložený za disciplinárne previnenie, ktorého sa dopustil vo výkone väzby bezprostredne pred nástupom do výkonu trestu. Odstraňuje sa problém s faktickým režimom samoväzby u mladistvých, samoväzba je v prípade mladistvých neprípustná, vznikajúci pri ukladaní celodenného trestu celodenného umiestnenia do cely disciplinárneho trestu. Taktiež sa vypúšťa v súlade s odporúčaniami výboru CPT povinnosť lekárov potvrdzovať možnosť výkonu disciplinárnych trestov, keďže platná právna úprava podmieňuje výkon disciplinárneho trestu práve stanoviskom ošetrujúceho lekára, pričom sa navrhuje zdravotný stav obvineného, najmä existencia psychiatrických kontraindikácií zohľadňovať v štádiu konania o disciplinárnom previnení. Zásadnou zmenou prechádza aj povinnosť obvinených uhrádzať trovy výkonu väzby. Súčasná podmienka právoplatného odsúdenia sa precizuje iba ako podmienka odsúdenia na výkon nepodmienečného trestu odňatia slobody. Zároveň sa s cieľom prebratia záväzku štátu za obmedzenie osobnej slobody skracuje rozhodné obdobie pre výpočet výšky trov výkonu väzby zo 180 dní na 90 dní a obdobie trvania záväzku sa obmedzuje iba na obdobie nepodmienečného trestu odňatia slobody. Cieľom tejto zmeny je eliminácia dlhov, ktoré mal odsúdený po prepustení z výkonu trestu, pretože zadlženosť rozhodne sťažovala prepustenému odsúdenému reintegráciu do spoločnosti. Ak podľa predkladaného návrhov nebude odsúdený z objektívnych dôvodov schopný predmetné trovy uhradiť počas výkonu trestu, po ukončení výkonu trestu zaniknú zo zákona. Účinnosť predkladaného vládneho návrhu zákona sa navrhuje od 1. januára 2023, vládny návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, s nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a zákonmi a súčasne v súlade s právom Európskej únie. Vládny návrh zákona nebol predmetom vnútrokomunitárneho pripomienkového konania. Vládny návrh zákona bude mať negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy, pozitívny vplyv na manželstvo, rodičovstvo a rodinu a pozitívny sociálny vplyv. Návrh zákona nemá vplyv na podnikateľské prostredie, na informatizáciu, na služby verejnej správy pre občanov ani na životné prostredie. Vládny návrh zákona bol predmetom riadneho pripomienkového konania, rokovania Legislatívnej rady vlády a rokovania vlády Slovenskej republiky, ktorá ho prerokovala a schválila na svojom rokovaní dňa 26. mája 2022 uznesením č. 355/2022. Dovoľujem si vás požiadať o podporu predloženého vládneho návrhu zákona. Ešte k spoločnej správe výborov. Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky na svojom rokovaní dňa 9. septembra prerokoval vládny návrh zákona a odporučil ho Národnej rade schváliť uznesením č. 545 z 9. septembra 2022 v znení pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu uvedeného v správe Ústavnoprávneho výboru Národnej rady o prerokovaní vládneho návrhu zákona. Ústavnoprávny výbor prijal pozmeňujúci a doplňujúci návrh, v rámci ktorého sú prevzaté legislatívnotechnické pripomienky z časti C stanoviska Kancelárie Národnej rady, odboru legislatívy a práva, k vládnemu návrhu zákona. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh akceptujem a odporúčam ho schváliť. Ďakujem za pozornosť.