Grausová, Natália, poslankyňa NR SR (2019-02-18):
... územiach najmä v južných oblastiach Slovenska, kde tvoria Slováci národnostnú menšinu. V priebehu posledných rokov bolo evidovaných viacero prípadov, kedy sa slovenským rodičom na národne zmiešanom území nedarilo umiestniť svoje deti do slovenskej základnej školy. S takýmto problémom zápasí napríklad čoraz viac obyvateľov slovenskej národnosti žijúcich v okrese Dunajská Streda. V tomto okrese sa v poslednom období podstatne zvýšil počet obyvateľov slovenskej národnosti najmä na trase Bratislava – Šamorín – Báč – Horný Bar, kam sa prisťahovalo množstvo mladých slovenských rodín. Prirodzene, že tieto rodiny chcú svoje deti umiestniť do slovenských materských a základných škôl. Stretávajú sa však, žiaľ, s odporom miestnych samospráv tvorených prevažne predstaviteľmi maďarskej národnosti, ktorí nechcú povoliť zriadenie nových slovenských základných škôl a ani vytváranie nových slovenských základných škôl a ani vytváranie slovenských tried v školách s vyučovacím jazykom maďarským. Napríklad samospráva v obci Rohovce, kde by bolo najideálnejšie miesto pre školu, nechce zriadiť materskú školu a základnú školu s vyučovacím jazykom slovenským, hoci v miestnej škole s vyučovacím jazykom maďarským by bol dostatok miesta aj pre slovenské triedy. Slovenskí rodičia tak musia umiestňovať svoje dieťa buď do školy s vyučovacím jazykom maďarským, alebo musia hľadať komplikované, často až nedôstojné spôsoby, ako dostať svoje dieťa do vzdialenejšej školy s vyučovacím jazykom slovenským. Podobne sa zachovala aj samospráva v Šamoríne, ktorá nesúhlasila so zriadením aspoň niekoľkých slovenských tried v národnostnej škole s vyučovacím jazykom maďarským, hoci táto menšinová škola je nenaplnená a miestna slovenská základná škola už nemá dostatočné priestory. S rovnakými problémami zápasia rodičia slovenskej národnosti aj v mnohých ďalších oblastiach južného Slovenska. Svoje deti nedokážu umiestniť do slovenských škôl, pretože tie sú čoraz viac preplnené a samosprávy pod kontrolou politikov maďarskej národnosti nechcú rozširovať ich kapacity. Naopak, menšinové školy s vyučovacím jazykom maďarským, ktoré zívajú prázdnotou, často nezmyselne udržiavajú. Miestne samosprávy zastúpené najmä predstaviteľmi maďarskej národnosti, ktoré zamietli žiadosti rodičov slovenských detí o zriadenie slovenských škôl a tried, argumentujú najmä nedostatkom peňazí. Takáto argumentácia je však neprijateľná, pretože podľa údajov z ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu bolo ku koncu júna 2018 na území Slovenskej republiky zriadených až 27 menšinových základných škôl pre ročníky 1 až 4 s vyučovacím jazykom maďarským, na ktorých sa celkový počet žiakov v škole pohyboval v rozmedzí 3 až 12 žiakov. Na niektorých základných školách nebol v skúmanom období dokonca ani jeden žiak. Priemerný počet žiakov na týchto maďarských základných školách je 7,2. Je absurdné, že Slovenská republika nedokáže vytvoriť pre deti Slovákov žijúcich na zmiešanom území rovnaké podmienky na vzdelávanie v materinskom jazyku, ako vytvára pre príslušníkov národných menšín. Je základnou povinnosťou a zodpovednosťou štátu zachovať a rozvíjať národnú identitu Slovákov v Slovenskej republike, najmä v oblastiach, kde hrozí ich asimilácia inými národnosťami. Pri tejto príležitosti by som chcela pripomenúť aj podmienky Slovákov v Maďarsku. Ani zďaleka nemajú taký komfort. (Ruch v sále.) Prepáčte, páni, neruším vás svojou rozpravou?! (Rečníčka sa obrátila k predsedajúcej.) Pani, prosím o vrátenie času. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)