Pelegrini, Peter, poslanec NR SR (2011-02-11):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predseda, panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte, aby som v krátkosti vystúpil k predmetnej novele zákona a predložil aj niekoľko pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, pretože aj napriek tomu, že niektorí kolegovia konštatovali, že sa na tej novele ešte počas medzi prvým a druhým čítaním narobili a majú predstavu, že došlo k podstatnému vylepšeniu, som presvedčený, že nie vo všetkých prípadoch sa im to podarilo. Preto si dovolím predložiť nasledujúce pozmeňujúce návrhy spolu s ich odôvodnením. Bod 1. V čl. I sa 5. bod vypúšťa. Nasledujúce body sa prečíslujú. Podľa môjho názoru navrhovaná definícia verejného obstarávateľa právnickej osoby, ani jej zmenená verzia v 3. bode spoločnej správy výborov Národnej rady Slovenskej republiky nie je v súlade s pojmom inštitúcie, ktorá sa spravuje verejným právom upraveným v čl. 1 ods. 9 druhý pododsek smernice 2004/18 Európskeho spoločenstva a v čl. 2 ods. 1 písm. a) druhý pododsek smernice 2004/17 Európskeho spoločenstva, z ktorého vyplýva, že „inštitúciou, ktorá sa spravuje verejným právom, je každá inštitúcia 1. zriadená na osobitný účel plnenia potrieb všeobecného záujmu, ktoré nemajú priemyselný alebo komerčný charakter, 2. má právnu subjektivitu, 3. je z väčšej časti financovaná štátnymi regionálnymi alebo miestnymi orgánmi alebo inými inštitúciami, ktoré sa spravujú verejným právom alebo jej riadenie podlieha dohľadu týchto inštitúcií, alebo má správny riadiaci alebo dozorný orgán, ktorého viac ako polovicu členov vymenúvajú štátne regionálne alebo miestne orgány, alebo iné inštitúcie, ktoré sa spravujú verejným právom.“ Tieto tri podmienky majú kumulatívny charakter. Posledná podmienka pozostáva z troch znakov, z ktorých je postačujúce splnenie aspoň jedného. Rovnako ani navrhovaný odsek 4 nie je v súlade s čl. 2 ods. 2 písm. a) a b) smernice, z ktorého vyplýva, že smernica 2004/17 Európskeho spoločenstva sa vzťahuje aj na verejných obstarávateľov, pokiaľ títo vykonávajú niektorú z činností uvedených v čl. 3 až 7 tejto smernice. Preto sa navrhuje ponechať súčasné platné znenie zákona. Zároveň navrhujem vyňať zo spoločnej správy výborov na osobitné hlasovanie bod 3 a odporúčam tento bod 3 neschváliť. Druhý bod pozmeňujúceho návrhu znie: v čl. I šiesty bod znie: „6. V § 7 sa v celom texte suma „120-tisíc eur“ nahrádza sumou „100-tisíc eur“ a suma „300-tisíc eur“ nahrádza sumou „10-tisíc eur“.“ Odôvodnenie: Navrhované znenie je v rozpore s čl. 8 smernice 2004/18 Európskeho spoločenstva, v ktorom sa ustanovuje povinnosť uplatňovať túto smernicu aj pri zadávaní zákaziek, na ktoré verejní obstarávatelia prispievajú priamo viac ako 50 % a presahujú prahové hodnoty určené touto smernicou. Pre stavebné práce je to 4 845-tisíc eur a pre služby 193-tisíc eur. Členské štáty v zmysle tohto článku majú prijať opatrenia potrebné na zabezpečenie súladu s touto smernicou. Navrhovaným znením je prahová hodnota zákaziek na služby vyššia ako prahová hodnota požadovaná smernicou, keďže finančný limit pre zadávanie zákaziek na poskytnutie služieb pre obstarávateľa je až 387-tisíc eur na rozdiel od smernice ustanovenou prahovou hodnotou pre verejného obstarávateľa 193-tisíc eur. Keďže sa na zadávanie dotovaných zákaziek vzťahuje smernica, vzťahujú sa na ňu aj metódy výpočtu predpokladanej hodnoty, ktoré majú vychádzať z celkovej sumy bez DPH, ako vyplýva z čl. 9 ods. 1 smernice 2004/18 Európskeho spoločenstva. Tým, že predpokladaná hodnota zákazky podľa navrhovaného znenia má určiť zvyšky poskytnutých prostriedkov, nie je dodržaná prahová hodnota vzťahujúca sa na zadávanie dotovaných zákaziek a súčasne ani metóda výpočtu predpokladanej hodnoty dotovanej zákazky. Preto navrhujem ponechať znenie § 7 súčasne platného zákona a upraviť v ňom len finančné limity, ktoré sa viažu na navrhovanú zmenu finančných limitov pre podprahové zákazky na uskutočnenie stavebných prác, podprahové zákazky na dodanie tovarov a podprahových zákaziek na poskytnutie služieb. Súčasne navrhujem vyňať zo spoločnej správy výborov Národnej rady na osobitné hlasovanie bod 5. A takisto odporúčam tento bod neschváliť. Tretí bod pozmeňujúceho návrhu znie: V čl. I sa 41. bod vypúšťa. Nasledujúce body sa prečíslujú. Odôvodnenie: Navrhovanú úpravu, ktorá má umožniť súdu rozhodovať o neplatnosti zmluvy uzavretej v rozpore so zákonom aj pri podlimitných zákazkách, hodnotím síce ako pozitívnu, avšak za konanie vo veci určenia neplatnosti zmluvy je viazaný výber súdneho poplatku upravený zákonom č. 71/1992 Zb. o súdnych poplatkoch a poplatku za výpis z registra trestov v znení neskorších predpisov. Súčasná výška súdneho poplatku berie do úvahy skutočnosť, že napadnúť žalobou možno len nadlimitné zákazky a je diferencovaná v závislosti od typu týchto zákaziek. Navrhovaná úprava predkladateľmi nepočíta s úpravou súdnych poplatkov za konanie vo veci určenia neplatnosti zmluvy, ktorá je výsledkom zadávania podlimitnej zákazky. A keďže sadzobník súdnych poplatkov nediferencuje zákazku na nadlimitnú a podlimitnú a vzhľadom na navrhované zníženie finančných limitov pre zadávanie podlimitných zákaziek, navrhovateľ poplatkového úkonu zaplatí rovnakú sadzbu súdneho poplatku nezohľadňujúcu hodnotu zákazky, ak sa táto navrhovaná úprava prijme. Teda sa nám môže stať, že za konanie vo veci určenia neplatnosti zmluvy na dodanie tovaru v hodnote 40-tisíc eur a zmluvy na dodanie tovaru v hodnote 125-tisíc eur sa musí zaplatiť rovnaký súdny poplatok, a to vo výške 15-tisíc eur, čo je neprimerané a môže byť považované aj za sťažené uplatnenie práva na súdnu ochranu zaručenú Ústavou Slovenskej republiky. A posledný, štvrtý pozmeňujúci návrh síce, samozrejme, nemusel by byť v písomnom znení, ale je súčasťou pozmeňujúceho návrhu. A to je, pán spravodajca, len ak si poznačíš, navrhujem vyňať zo spoločnej správy výborov na osobitné hlasovanie s návrhom neschváliť aj bod 6 a bod 33. K šestke veľmi krátko. Opäť v bode 6 spoločnej správy sa navrhuje, aby bola doplnená nová činnosť v bode 6, ktorá sa týka prepravy ropy a skladovania ropy, čo je takisto nad rámec činností, ktoré pokrýva smernica 2004/17 Európskeho spoločenstva, takže sa navrhuje, aby sme neprijali. Podrobnejšie zdôvodnenie budete mať rozdané. A takisto bod 33, ktorým je splnomocňovacie ustanovenie pre úrad, aby úrad vydal vykonávací predpis, ktorým sa má upraviť podoba štruktúrovaných údajov na účely automatizovaného spracovania. Opäť chcem skonštatovať, že úrad sa musí v danom prípade riadiť zákonom č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov a výnosom ministerstva financií č. 310/2010 Z. z. o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy, preto vydanie vykonávacieho predpisu, ktorý si má vydať úrad sám pre seba, je irelevantné. Preto odporúčam pánom kolegom, aby sme bod 33 spoločnej správy, ako aj bod 6 spoločnej správy takisto neprijali. Ja sa nebudem vyjadrovať k ďalším častiam, ešte sú prihlásení do rozpravy aj moji kolegovia. Opäť chcem zdôrazniť, že som rád, že podobný názor zdieľa aj kolega Přidal, že takto rozsiahle novely zákonov a takýchto zložitých zákonov by mali vždy prebiehať klasickým legislatívnym procesom a mali by prechádzať celým medzirezortným, vnútrorezortným, medzirezortným pripomienkovým, na Legislatívnej rade vlády a tak potom v parlamente riadnymi čítaniami. Pretože sami vidíme, že tá spoločná správa obsahuje pomaly viac pozmeňujúcich návrhov ako samotný návrh pánov poslancov. A nie som si istý, že jeho prijatím sa dosiahne taký výsledok, aký bol pôvodným zámerom predkladateľov. A takisto som si nie istý, že či prijatím všetkých tých pozmeňujúcich návrhov budeme prijímať zákon, ktorý bude právne čistý a jasný pre tých, ktorí sa ním budú riadiť. Na druhej strane, ale aj v mene mojich kolegov, v prípade, že ten zákon má za cieľ opäť prispieť k vyššej transparentnosti, my sme to deklarovali už aj v prvom čítaní, my za návrh novely zákona o verejnom obstarávaní a za mnohé z tých podmieňujúcich návrhov uvedených v spoločnej správe zahlasujeme. Ďakujem pekne.