D. Lipšic, poslanec: (2007-03-23):
Dovoľte mi najskôr prečítať pozmeňujúci návrh a potom ho zdôvodniť. Je pomerne jednoduchý. V čl. II návrhu sa vypúšťajú body 1, 2, 3, 7 a v čl. I sa vypúšťa bod 8. Dám to pánovi spravodajcovi. Má to? No, aký je dôvod tohto pozmeňujúceho návrhu? Neviem celkom, aký cieľ viedol vládu priznať aktívne a pasívne volebné právo osobám právoplatne odsúdeným. Dokonca aj za najzávažnejšie zločiny. Čo sa týka ústavnoprávnej roviny a roviny Európskeho dohovoru o ľudských právach, Európsky súd rozhodoval v tejto veci v prípade Hirst proti Spojenému kráľovstvu, kde bolo namietané porušenie čl. 3 protokolu č. 1, teda pravidelné konanie slobodných volieb. Súd poukázal na rámec voľnej úvahy a rôznorodú úpravu v členských štátoch Rady Európy. Vo väčšine štátov Rady Európy majú občania vo výkone trestu obmedzené volebné právo. Tu išlo o osobitný prípad v Spojenom kráľovstve, kde zostal odsúdený vo výkone trestu aj po uplynutí tzv. tarify pri doživotnom treste, čo je veľmi osobitný inštitút v britskom právnom poriadku. O tej tarife rozhoduje minister vnútra, keď je na doživotie odsúdený páchateľ. Súd konštatoval, že v tomto prípade, konkrétnom v prípade, pokiaľ je zbavenie volebného práva považované za súčasť potrestania páchateľa, niet logického vysvetlenia pre pretrvávajúce zbavenie práva voliť v prípade sťažovateľa. Ale opakujem, to je úplne iná situácia, ale záver súdu, si myslím, že je veľmi dôležitý. A súd povedal: „Legislatívna moc v štáte by mala rozhodnúť, či akékoľvek obmedzenie volebného práva by sa malo spájať len s konkrétnymi trestnými činmi alebo trestnými činmi dosahujúcimi určitý stupeň závažnosti.“ V tomto si dovolím odcitovať aj smernice Benátskej komisie z roku 2002 k okolnostiam, za ktorých možno obmedziť právo voliť alebo byť volený. Po prvé. Ustanovenie možno prijať na zbavenie jednotlivcov ich práva voliť alebo byť volený, ak sú splnené tieto podmienky. Musí tak ustanovovať zákon, musí byť splnený princíp proporcionality a po ďalšie, pozbavenie sa musí zakladať na mentálnej nespôsobilosti alebo na trestnom odsúdení. Benátska komisia hovorí za závažný trestný čin. To sú ale odporúčania Benátskej komisie. U nás je ústavná situácia komplikovaná tým, že pasívne volebné právo do Národnej rady je v zmysle čl. 74 ods. 2 naviazané na podmienky výkonu aktívneho volebného práva. Čiže my nemôžeme celkom s výnimkou vekového cenzu odlišne upraviť aktívne a pasívne volebné právo. Čiže musíme to upraviť spoločne. A k tomu smeruje, k zachovaniu platného právneho stavu aj pozmeňujúci návrh. Včera, keď bola diskusia, tak bola polemika aj zo strany pána ministra, že veď ktorá strana by si dala na kandidátku osobu vo výkone trestu? To naozaj netuším, ale v každom prípade tento precedens by sa potom týkal určite aj zákona o komunálnych voľbách, zákona o voľbách do orgánov samosprávy a tam si už, žiaľ, viem celkom dobre predstaviť, že v nejakej malej obci by za starostu navrhli kamoša, ktorý je vo výkone trestu. A bol by zvolený. To už by bol naozaj veľmi reálny problém. A varujem pred tým, aby sme taký precedens urobili. Ja si myslím, že osoba, ktorá spácha závažný trestný čin by nemala mať právo počas výkonu trestu zúčastňovať sa správy vecí verejných. Ja si myslím, že tí, ktorí spáchali úkladné vraždy a vraždy by nemali mať rovnaké právo voliť a byť volení ako pozostalí po obetiach týchto trestných činov. Preto ma trochu mrzí, že ten návrh vôbec prišiel do parlamentu v takomto znení a pre budúcnosť je potrebné asi lepšie čítať vo vláde návrhy zákonov, ktoré pripravia aj v dobrej viere spolupracovníci. Takže by som vás chcel, milé kolegyne, vážení kolegovia, požiadať o podporu tohto stručného pozmeňujúceho návrhu, ktorý len zachováva platný právny stav tak, aby sme nepriznali rovnaké práva na účasť vo voľbách osobám, ktoré spáchali ťažké zločiny rovnako ako pozostalým po ich obetiach. Keď hovoríme v oblasti trestnej politiky aj ústavného práva, že je neprijateľný trest smrti, lebo nerešpektuje právo na život, rovnako je neprijateľné a nehumánne, aby sme osobám, ktoré spáchajú najzávažnejšie zločiny dávali osobitné ústavné práva zúčastňovať sa vecí verejných. Ďakujem, pán predsedajúci, skončil som.