NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
Senko, Ján, poslanec NR SR (2012-09-18):
Ďakujem za slovo. Diskusia k predchádzajúcemu zákonu na niečo poukazovala. Poukazovala na veľkú bulvarizáciu predovšetkým v komerčných médiách. Na tom sa asi všetci zhodneme. A ten priestor verejnoprávnych médií potrebuje zrejme niečo iné. A v súvislosti s tým by tu mali byť verejnoprávne médiá. Na tom sa asi tiež zhodneme. Treba iba nájsť spôsob ich financovania. Pán Matovič, vy vždy viete využiť situáciu takým spôsobom, že na to, na čom ste sa niekedy podieľali, ste schopný povedať, že ste sa na tom nepodieľali, a posunúť to verejnosti nejakým spôsobom ináč. Tak to bolo aj pri tom, že ste sa tu pred niekoľkými dňami alebo tuším včera dištancovali od možného pádu vlády aj vaším prispením predchádzajúcim. Vy ste boli tiež súčasťou bývalej koalície. A vy ste tiež prispeli k tomu, že predchádzajúca vláda padla. Ako poslanec koalície ste tesne predtým, keď už bolo úplne jasné, že vláda padne a že budú predčasné voľby, hlasovali za zákon, ktorý rieši možno aj tieto poplatky za poskytovanie služieb verejnoprávnych médií. Ale podstatou toho zákona neboli ani tak poplatky ako plat generálneho riaditeľa. A len preto, aby ste nejakým spôsobom pomohli SaS-ke v predvolebnej kampani, ste im zakomponovali toto ustanovenie do tohto zákona. O tom je celá pravda, pretože koncesionárske poplatky alebo úhrady vôbec ešte neboli zrušené, sú stále v platnosti a nenašli ste ani mechanizmus, akým spôsobom ich možno vykryť v štátnom rozpočte. Ani pán Mikloš o tom nevedel, nevedela to ani predchádzajúca vláda. Nenašli ste systém, akým spôsobom, aby nebol naštrbený štátny rozpočet, by ste to dokázali urobiť. A určite to neviete ani v tomto období povedať, ako vy... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Mizík, Stanislav, poslanec NR SR (2020-04-24):
Ďakujem za slovo. Pán Gyimesi, normálne som stratil reč. Čo to malo znamenať? V prvom rade by ste sa mali pozrieť, aké školy či triedy majú slovenské deti na územiach, ktoré obýva maďarská národnostná menšina. Minule, v minulom volebnom období sme riešili obštrukcie riadiacich funkcionárov v daných lokalitách, ktoré neumožňovali založiť slovenskú triedu alebo slovenskú školu. Dokonca aj ja som hovoril o tom na tlačovke. Vaše návrhy sú ne-re-a-li-zo-va-teľ-né, máte zmätok v pojmoch, plus nemáte tlmočníkov. Ja by som snáď vedel pretlmočiť „šun, more, čites“, hej, ale viacej asi nie. A ostatok perfektne vysvetlili moji dvaja predrečníci pán Kotleba a pán Suja. Ďakujem za slovo.
K. Tóthová, poslankyňa: (2008-04-08):
A naviac chcem upozorniť, že viaceré zákony výslovne hovoria, že oprava sa publikuje zdarma. Preto som nemilo prekvapená opozičnými poslancami, ktorí tu konštrukcie uvádzali, ako si tuto zakladáme možnosť prezentácie zákona na základe súkromného vlastníctva. Všetky zákony... (Vystúpenie prerušené časomierou.)
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-11-24):
Pán poslanec, vy nekomentujte, keď tak budem komentovať aj ja, nabudúce keď si vy, opoziční poslanci, zvoláte dve mimoriadne schôdze na odvolávanie ministra, tak si príďte do roboty a hlasujte si za ich odvolanie. (Potlesk.)Pán predseda Blaha.
Antal, Peter, poslanec NR SR (2018-06-12):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, Národná rada Slovenskej republiky uznesením č. 1139 z 10. mája 2018 pridelila vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39/2013 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, na prerokovanie týmto výborom: ústavnoprávnemu výboru a výboru pre pôdohospodárstvo a životné prostredie. Za gestorský určila výbor pre pôdohospodárstvo a životné prostredie. Výbory prerokovali predmetný návrh zákona v lehote určenej uznesením Národnej rady Slovenskej republiky. Poslanci, ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol vládny návrh zákona pridelený, neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko k predmetnému vládnemu návrhu zákona. Výbory, ktorým bol vládny návrh zákona pridelený, zaujali k nemu nasledovné stanoviská: Ústavnoprávny výbor uznesením č. 382 z 5. júna 2018 s vládnym návrhom zákona súhlasil a odporučil ho schváliť s pripomienkami. Výbor pre pôdohospodárstvo a životné prostredie uznesením č. 172 zo 7. júna 2018 s vládnym návrhom zákona súhlasil a odporučil ho Národnej rade schváliť s pripomienkami. Gestorský výbor odporúča hlasovať o bodoch spoločnej správy nasledovne: o bodoch spoločnej správy č. 1 až 6 hlasovať spoločne s návrhom gestorského výboru uvedené body schváliť. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k vládnemu návrhu zákona vyjadrených v ich uzneseniach uvedených pod bodom III spoločnej správy a v stanoviskách poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave k tomuto vládnemu návrhu zákona v súlade s § 79 ods. 4 a § 83 zákona o rokovacom poriadku odporúča Národnej rade predmetný vládny návrh zákona schváliť s pripomienkami. Spoločná správa výborov Národnej rady o prerokovaní predmetného vládneho návrhu zákona vo výboroch Národnej rady v druhom čítaní bola schválená uznesením Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a životné prostredie č. 184 z 12. júna 2018. V citovanom uznesení výbor poveril spoločného spravodajcu výborov predložiť Národnej rade Slovenskej republiky spoločnú správu výborov a splnomocnil ho podať návrhy podľa § 81 ods. 2, § 83 ods. 4, § 84 ods. 2 a § 86 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky. Pán predsedajúci, otvorte, prosím, rozpravu.
J. Burian, poslanec: (2006-10-24):
Takže poprosím, pán predseda, dajte hlasovať o pozmeňujúcich návrhoch pána poslanca Lipšica en bloc ako o celku.
Kuffa, Štefan, poslanec NR SR (2013-07-01):
Ďakujem za slovo. Naozaj faktom v praxi je to, že reálne to tak je, špecialista, odborník lekár, samozrejme, je platený vo vyšších platbách, ako je to trebárs u toho lekára prvého kontaktu. Aj to je nepochybné, že ja tu vôbec nechcem šetriť určite na zdraví pacientov. Ja som to nepovedal, lebo v podstate ironicky som to povedal, teda zrušme lekárov prvého kontaktu, ak ich teda nepotrebujeme tu, nech to robia všetko potom špecialisti, ak tými lekármi prvého kontaktu chceme byť my samotní pacienti. Si dovolím povedať, že nie sme nimi, lebo veľakrát navštívime toho špecialistu úplne iného, ktorý v podstate nám ani nepomôže, vyšetrí on nás a on zistí, že v podstate my k nemu nepatríme. No tak to zdržiavame. Samozrejme, potom sa tie čakárne špecialistov lekárov zapĺňajú. Samozrejme, aj tá duplicita tých liekov tu je a plytvanie týmito liekmi je tu. To je ďalší aspekt, ktorý tu je. Ušetrí sa na tých liekoch, aj keď ten lekár prvého kontaktu je v podstate tým reálnym kontaktom so svojim pacientom. Nezanedbateľná je tiež potom ďalšia vec, keď v podstate ten lekár prvého kontaktu nemusí vedieť, že špecialista predpísal nejaké lieky, a dochádza k nejakej kontraindikácii. To môže byť tiež jeden z problémov. Samozrejme, sa hovorí, že by mali byť väčší manažéri lekári alebo rodinní lekári. Ja o type rodinných lekárov aj v rámci tých seminárov, ktoré som absolvoval, mal možnosť zúčastniť sa na tých lekárskych seminároch. Hovorí sa o tom vyše 20 rokov, stále len sme pri nejakom tom verbálnom prevedení, že tí lekári rodinného typu akí by boli vynikajúci, že by sa postarali komplexne o celú rodinu, ako o deti, tak o dospelých jedincov, aby poznali tí lekári prvého kontaktu dôverne túto rodinu. Bolo by to dobré, ale zatiaľ to nie je.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-05-15):
Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Pani navrhovateľka, chcete zaujať stanovisko? Nech sa páči.
Tabák, Romana, poslankyňa NR SR (2022-04-28):
Ďakujem za slovo. Dámy a páni, mne je veľmi ľúto, že je tu tak negatívna, napätá atmosféra, ktorá škodí každému jednému z nás. Kto je bez viny, nech hodí prvý kameňom. Kto je bez viny, nech hodí prvý kameňom.
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2023-05-25):
Pýtam sa, či sa chce niekto prihlásiť ústne okrem pána navrhovateľa. V rámci rozpravy, Milan? (Reakcia z pléna. ) V záverečnom slove. Nikto, uzatváram možnosť ústnej rozpravy. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Nech sa páči, v záverečnom slove.
Habánik, Jozef, poslanec NR SR (2022-10-20):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte teda, aby som v rámci rozpravy v druhom čítaní uviedol pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, tak ako vyplynuli ešte z pripomienok k predmetu novely zákona o vysokých školách. V čl. I sa za bod 1 vkladajú nové body 2 a 3, ktoré znejú: „2. V § 9 ods. 1 písm. m) sa slová „berie na vedomie“ nahrádzajú slovom „prerokúva“. 3. V § 40 ods. 4 sa za slová „poslanca Národnej rady Slovenskej republiky,“ vkladajú slová „s výnimkou ak ide o starostu obce, primátora mesta alebo predsedu samosprávneho kraja“. Nasledujúce body sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie k bodu 2. Navrhovanou zmenou sa zabezpečuje súlad s § 41 ods. 13. Odôvodnenie k bodu 3. Navrhovanou zmenou sa upravujú podmienky funkcie člena správnej rady verejnej vysokej školy. Ďakujem pekne.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2015-06-17):
Na vystúpenie pána poslanca s faktickými poznámkami páni poslanci Blanár a Susko. Končím možnosť prihlásiť sa s faktickými poznámkami. Nech sa páči, pán poslanec Blanár.
Šimečka, Michal, podpredseda NR SR (2023-12-18):
Ďakujem pekne. Pán poslanec Spišiak.
Adamčík, Eduard, poslanec NR SR (2017-05-18):
Ďakujem, pán predseda. Vážený pán predseda, dajte, prosím, hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky berie na vedomie Správu o výsledkoch kontrolnej činnosti Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky za rok 2016.
Raši, Richard, poslanec NR SR (2011-06-30):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Chcel by som nadviazať na jednu informáciu, ktorú spomenul pán poslanec Valocký vo veľmi konzistentnom prejave, a to je, že bolo vznesených naozaj štyristo alebo päťsto pripomienok. Viete, nás na medicíne učili, a aj poslanec Markovič to spomenul, že si bude treba niečo zopakovať, nám hovorili, že opakovanie je matka múdrosti, repetícia est mater studiorum. Ja teda dúfam, že niektorí z našich poslancov, ktorí budú nasledovať, na to, aby sa naozaj verejnosť aj laická, aj odborná dozvedela, čo bolo príčinou tých štyristo alebo päťsto pripomienok. Myslím si, že je teraz čas, sme v prvom čítaní, nikde sa neponáhľame, aby sme všetkých tých štyristo alebo päťsto pripomienok prečítali v parlamente, aby naozaj každý vedel, čo bolo tým, čo spôsobilo taký nesúlad a takú nevôľu s týmto zákonom. Čiže ja dúfam, že budem mať priestor na to, aby sme si všetky tieto pripomienky vypočuli, jednu po druhej aj s adresátmi, aj s tým, kto ich mal a o každej sa pobavili, podiskutovali, aby sme naozaj prijali zákon poriadny, a nie paškvil. Čiže je na to priestor, máme ešte množstvo rečníkov, tie pripomienky sú verejne dostupné. Prečítajme si ich, aby sme všetci vedeli, kto si čo o tomto zákone myslí. Ďakujem pekne. (Potlesk.)
Šimko, Jozef, poslanec NR SR (2020-06-03):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, milé kolegyne, vážení kolegovia, v podstate rokujeme tu a diskutujeme o potrebe vyslania 152 vojakov do Lotyšska na hranice s Ruskou federáciou. Samozrejme, naše názory sú úplne iné ako názory pána ministra a to určite pán minister uzná, že teda to zrejme asi my s vašimi názormi v žiadnom prípade nemôžme súhlasiť. Ubezpečujem váženého pána ministra a každého z vás, ktorí ste tu ako koalícia, že nikdy; sme za to, aby nikdy na území Európy a celého sveta, nikdy nebola žiadna vojna. No ale uvažujme tu v podstate, aká je situácia. Niekto teda hovorí, že anexia Krymu. No ale uvažujme, do roku 1953 Krym skutočne patril pod Sovietsky zväz, pod Ruskú federáciu. V roku 1953 Chruščov daroval Krym v podstate Ukrajine. Že sa to zmenilo? Zmenilo. Prosím, je to na základe požiadavky a žiadosti občanov, ktorí v podstate na základe referenda chceli jednoznačne, aby Krym bol pripojený k Ruskej federácii. Ale, vážený priateľ, nože uvažujeme. Vy hovoríte o tom, že teda NATO nie je hrozbou pre svet. No ale poďme sa pozrieť do Líbye, do Libanonu, do Iraku, do Iránu, do Afganistanu, do Juhoslávie bývalej, na Ukrajinu. Vážený priateľ, alebo poďme do roku 1999, už to tu odznelo. Bola to vláda, vláda bývalého premiéra pána Dzurindu, ktorá v roku 1999 povolila prelety zločineckej armády cez územie Slovenskej republiky na bombardovanie bývalej Juhoslávie. Áno, bez mandátu OSN. A toto nám vadí, vážený pán minister. V podstate áno, my sme jednoznačne toho názoru, že NATO je, bohužiaľ, musím to otvorene povedať, zločinecká organizácia, ktorá vraždí ľudí v rámci celého sveta. Ďakujem pekne.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-04-29):
Pán minister sa chce vyjadriť, nech sa páči.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2016-10-21):
Otváram rozpravu. Do rozpravy som dostal tri písomné prihlášky: za klub SaS pani poslankyňa Kiššová a potom pani poslankyňa Zemanová a pán poslanec Antal. Nech sa páči, pani poslankyňa.
Ďuriš Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR (2017-05-17):
S faktickou poznámkou pán poslanec Poliačik.
Káčer, Rastislav, minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR (2022-10-06):
Pán predsedajúci, dobrý deň, ďakujem pekne za slovo. Panie poslankyne, páni poslanci, k otázke pána poslanca Gyimesiho, ja, samozrejme, nemôžem zodpovedať za môjho predchodcu Ivana Korčoka, ale nemám naozaj ten pocit, že on by bol ten, kto namietal alebo bránil prijatiu takéhoto zákona. Nie je to, napokon to nebolo ani v jeho gescii a vecnej kompetencii. Ministerstvo zahraničných vecí je len jeden z účastníkov tohoto procesu. No a na to margo chcem povedať, že v prvom rade ide o záväzok z programového vyhlásenia vlády a toto programové vyhlásenie vlády je záväzné pre vládu. Je na nej postavený mandát tejto vlády a ja sa cítim programovým vyhlásením Hegerovej vlády zaviazaný. Takže toto by som povedal rád na začiatok. Na ilustrovanie toho, čo urobil minister Korčok, som sa nechal informovať kolegami. Nominoval experta za náš rezort do pracovnej skupiny, ktorá má na starosti prípravu návrhu takéhoto zákona. Stalo sa to ešte v roku 2021. Mali sme isté výhrady a zrejme aj budeme mať výhrady, ktoré sú skôr procesného charakteru. Záleží nám na transparentnosti tohto procesu, záleží nám na kvalite tohto procesu. Žiadali sme, aby do draftovania takto významnej legislatívy boli zapojené aj iné ministerstvá, ktorých sa agenda priamo, ale aj nepriamo svojím výkonom dotýka, pretože sa budú potýkať s aplikovaním tohto zákona vo svojej dennej praxi. Čiže s týmito argumentami, ktoré som videl, ktoré naše ministerstvo v tomto procese tlmočilo, sa viem stotožniť. Ale na záver určite chcem povedať, že postoj ministerstva pod mojím vedením k prijatiu takéhoto zákona sa nemení v ničom a cítim sa byť zaviazaný programovým vyhlásením, ktoré je platné pre vládu. Ďakujem pekne.
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2023-05-25):
Ďakujem pekne. Na vaše vystúpenie, pán poslanec, sú tri faktické poznámky. Uzatváram možnosť prihlásiť sa s faktickými. S prvou pán poslanec Šeliga.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2018-11-28):
Pán poslanec Erik Tomáš. Je v sále pán poslanec Kéry? Nie je v sále, stratil poradie. (Reakcia z pléna.) Aha, tu ste, ja sa ospravedlňujem, som vás hľadal dlho. Nech sa páči.
Jarjabek, Dušan, poslanec NR SR (2017-12-06):
Ďakujem za slovo, pani podpredsedkyňa. (Povedané so smiechom.) Opäť jedna hlúpa, zbytočná, trápna schôdza, ktorá nič nevyrieši. Všetci to veľmi dobre vieme, vie to aj opozícia, vie to aj koalícia. Minister vnútra odvolaný nebude, keby ste náhodou nevedeli a veľmi vás to prekvapilo, takže nebude. Sedíme tu úplne zbytočne. Budeme tu sedieť ešte 5 alebo 6 hodín ďalších. Ale predsa tá schôdza nie je až taká zbytočná preto, lebo neuveriteľným spôsobom mňa a mojich kolegov táto schôdza zbližuje a utužuje vzťahy v rámci koalície. Čo je výborné. Čo je výborné. Jediný, ktorý si odnesie odtiaľto jednu politickú modrinu na čele, že sa možno už z nej možno aj nespamätá, je pán poslanec Rajtár, o ktorom tu tiež bola reč pred chvíľou, preto, lebo doteraz nevysvetlil, koľko odstal ten jeho asistent za to, že spôsobil tú blbosť v tej banke, že z nej spravil ten drevený dom, do ktorej už v podstate každý má problém chodiť. Ale to bude ten jediný, hej. Ostatné stojí za nič a viete to všetci tuná, ako sedíte. Čiže treba sa ospravedlniť občanom, mali by to urobiť tí, ktorí podpísali túto nezmyselnú schôdzu, že opäť strácajú čas s nami a opäť sa musia pozerať na tieto hlúposti zo strany opozície preto, lebo naozaj je to blbosť. Ale aspoň vieme, čo by sa stalo, keby sa takíto ľudia dostali k moci, čo sa, dúfam, dlho, dlho, dlho nestane. Prajem vám všetkým príjemné Vianoce.
Počiatek, Ján, minister dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR (2013-03-21):
Ďakujem za slovo. Vážená pani predsedajúca, vážené dámy, vážení páni, vážený pán poslanec, myslím si, že dnes je ešte predčasné hodnotiť tarifnú úpravu, ktorú pripravili českí kolegovia. Až čas ukáže, či jej výsledkom bude reálne zvýšenie počtu cestujúcich v málo využívaných vlakoch. Samozrejme, dobré a osvedčené myšlienky radi aj u nás akceptujeme. Na druhej strane však netreba zabúdať na to, že obyvatelia Slovenska už dnes prostredníctvom svojich daní dotujú osobnú vlakovú dopravu sumou 205 miliónov eur ročne. Navyše treba povedať, že zníženie cien lístkov, samozrejme, neznamená automaticky zvýšenie záujmu cestujúcich a môže tak viesť len k ďalšiemu prepadu tržieb štátneho železničného osobného prepravcu, ktorý je, ako som už hovoril, dotovaný. Jediný dôvod, prečo už na niektorých linkách nepremávajú osobné vlaky, je nezáujem cestujúcich o ne. Napríklad počas decembrovej veľkej zmeny železničného grafikonu sme spoje ubrali na tratiach, kde dlhodobo cestovalo v priemere 9 ľudí v celom vlaku. Asi sami uznáte, že je nielen ekonomickejšie, ale určite aj ekologickejšie týchto v priemere 9 ľudí prepravovať možno jedným mikrobusom ako veľkou lokomotívou. Vlakokilometre zo všetkých zrušených liniek sme presunuli tam, kde je o cestovanie vlakom záujem. Posilnili sme teda 13 regionálnych liniek od Bratislavy až po Humenné. Nejde o šetrenie zo strany štátu, ale o efektívnejšie využívanie existujúcich verejných zdrojov. Som presvedčený, že obyvatelia Slovenska si v súčasnej ekonomickej situácii nemôžu dovoliť dotovať prázdne vlaky napriek tomu, že sa to niektorým lokálnym obyvateľom môže nepáčiť, ale jednoducho na to štát nemá, aby premávali prázdne vlaky, a musia premávať plné vlaky. Čiže koncom minulého roku sme v spolupráci s osobným prepravcom zaviedli taktový grafikon. Jeho pozitívom je prehľadnosť a pravidelnosť, čo by malo viesť v konečnom dôsledku k zvyšovaniu komfortu cestujúcich. Zavedenie takéhoto systému v okolitých krajinách viedlo k zvýšeniu záujmu cestujúcich o železničnú prepravu a predpokladáme, že by to mohlo znamenať rovnaký efekt aj u nás. Je však treba prejsť ešte dlhú cestu a napraviť aj mnohé chybné rozhodnutia, ktoré sa tu kopili desiatky rokov. Už dnes vedieme veľmi intenzívne rokovania aj so samosprávnymi organizáciami, ktoré majú na starosti autobusovú prepravu, a to iste viete, že je tu problém tzv. súbehov autobusovej a železničnej dopravy. Často sa stáva, že jedným smerom z jedného miesta prakticky úplne v rovnakom čase odchádza poloprázdny vlak, ako aj poloprázdny autobus, ktoré si navzájom konkurujú. Čo je jasné, že je úplne neefektívne, keďže aj vlaková, aj autobusová doprava sú dotované. Čiže keby som to zhrnul, riešenie vidím v lepšej harmonizácii dopravných systémov, osobitne vlakov a autobusov, aby sa využili ich prednosti a synergický efekt, najmä v dobre nadväzujúcej hromadnej a tarifne zjednotenej preprave, a aby sa odstránili ekonomicky nevýhodné vedenia súbežných liniek a takýmto spôsobom by sa obmedzil negatívny vplyv aj tej individuálnej automobilovej dopravy. Ďakujem za slovo, skončil som.
Takáč, Richard, poslanec NR SR (2023-06-21):
Ďakujem veľmi pekne za slovo, pán predsedajúci. Pán Viskupič, tak vážim si tú korektnosť toho, že pomenuje sa tu, aký má postoj strana SMER – slovenská sociálna demokracia z hľadiska úlohy štátu pri takýchto situáciách a je, samozrejme, aj legitímny aj váš postoj liberálnej SaS-ky, ktorá hovorí o tom, že všetko trh vyrieši, že slobodne to tu bude všetko nejakým spôsobom fungovať. Asi si si chcel nejako vyčerpať dvadsať minút, preto si tu čítal ten list, ktorý ale fakt akože vôbec nebol smerovaný na naše zákony. Ja som po predmetnej tlačovej konferencii, z ktorej vznikol aj tento list, z hľadiska určitej kritiky niektorých návrhov zákonov v tomto pléne telefonoval s dotknutými pánmi, ktorí boli na tej tlačovej konferencii, a každý mi z nich povedal, že to nebolo na naše zákony, že tie naše zákony, ktoré tu predkladáme, sú svetlou výnimkou v tej smršti týchto zákonov, ktoré sa tu nachádzajú, a že sú to dobré zákony. Hovoril si o tom, že napríklad reťazce v iných krajinách tak ľahšie fungujú, že nemajú takú reguláciu alebo také povinnosti z hľadiska možno niektorých úloh ako napríklad reťazce na Slovensku. No ja ti chcem len povedať, že ja vidím veľký rozdiel medzi zahraničnými reťazcami niekde v Nemecku a Francúzsku a tými slovenskými so zahraničnými majiteľmi. No v tom Francúzsku a Nemecku majú trikrát nižšie zisky tie obchodné reťazce, ako majú na Slovensku. Na Slovensku majú reťazce klondajk, majú osem- až deväťpercentné zisky. To znamená, že táto novelizácia zákona hovorí o tom, že dávame povinnosťou, povinnosť ministerstvu financií, aby robilo tieto analýzy, keď nastane takáto výnimočná situácia, a to nielen v tomto prípade teraz do 30 dní po schválení zákona, ale potom aj dlhodobo a bude aj predkladať správu. Toto sú veci, ktoré sú veľmi potrebné, aby vedel, vedel, vedela vláda, štát vyhodnotiť takúto situáciu, keď nastane, a navrhnúť kroky a rieše... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
J. Pataky, poslanec: (2005-02-02):
Konštatujem, že uvedený vládny návrh zákona spĺňa po formálno-právnej stránke všetky náležitosti uvedené v § 67 a 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako pre spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla v zmysle § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku na tom, že po rozprave odporučí uvedený návrh zákona prerokovať v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky z 5. januára 2005 číslo 1002 a podľa § 71 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky navrhujem, aby návrh zákona prerokovali výbory: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť. Odporúčam, aby výbory predmetný návrh zákona prerokovali v druhom čítaní v lehote do 10. marca 2005 a gestorský výbor do 11. marca 2005. Pán predsedajúci, skončil som.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-02-03):
Nakoniec nepredložila, uhm. Ďakujem veľmi pekne. Takže ešte raz.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2015-09-23):
Panie poslankyne, páni poslanci, chcem vás požiadať o vyslovenie súhlasu všeobecného k tomu, aby sme mohli pokračovať v rokovaní, pretože problémy s hlasovaním alebo so sčítaním lístkov majú vzadu. Takže máme všeobecný súhlas k tomu, aby sme mohli pokračovať v rokovaní? (Súhlasná reakcia pléna.) Ďakujem pekne. Takže dávam slovo pánovi poslancovi Zsoltovi Simonovi, aby vystúpil so svojím prejavom. (Pokračovanie rokovania o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39/2013 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov , tlač 1583.)
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2023-05-17):
Ďakujem, pán navrhovateľ. Teraz ešte pred tým, ako otvorím rozpravu, udeľujem slovo pánovi spravodajcovi poslancovi Radovanovi Marcinčinovi, ktorý za gestorský výbor pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport uvedie spravodajskú informáciu v prvom čítaní k tomuto návrhu zákona. Nech sa páči, pán spravodajca.
P. Paška, predseda NR SR: (2007-07-03):
(Hlasovanie.) 135 prítomných, 54 za, 72 proti, 9 sa zdržalo. Návrh pána poslanca Devínskeho pod označením I sme neprijali. Ďalej.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2017-01-31):
Na vystúpenie pána poslanca s faktickými poznámkami dvaja, končím možnosť sa prihlásiť do faktických. Pani poslankyňa Grausová.
Suja, Miroslav, poslanec NR SR (2022-03-30):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Pani poslankyňa Saková, viacero kritiky zaznelo z vašich úst na ministra Mikulca, ale vám niečo poviem, čo zaznieva aj z úst koaličných partnerov OĽANO, ktorí sami hovoria, že Mikulec je taký neschopný, že ani kradnúť nevie. A keby to bolo opačne, tak tu všetci proti tomu protestujú a teraz sa to bagatelizuje. Ešte sa aj spýtali svojich koaličných kolegov z OĽANO, že načo to bolo dobré toto všetko. Že keby boli opačne, tak tu všetci teraz vykrikujeme proti niekomu zo súčasnej opozície. Takže oni si to veľmi dobre uvedomujú. Ale zasa potom je tu to bé, ako povedali, musíme si všetko odpustiť. Nech sa prevalí čokoľvek, všetko si odpustíme. Aj napriek všetkej tej kritike, ktorú ste, pani poslankyňa Saková, povedali od organizácií, združení, charity, samospráv, aj napriek tomu Mikulec nevyvodí osobnú zodpovednosť a neodíde a ani ho súčasná vládna koalícia neodvolá, aj keby to najradšej urobili. A ja sa preto pýtam alebo otázka znie, prečo je to tak? Vie na nich niečo? Prečo silou mocou ho takto držia, keď sami vedia, aký je neschopný? To znamená, že Mikulec musí, ľudovo povedané, držať s prepáčením ich za gule a boja sa ho odvolať. Inak si ja osobne to neviem vysvetliť.
M. Hort, podpredseda NR SR: (2008-11-27):
Nech sa páči.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2017-05-10):
Ďakujem, pán poslanec. Pán poslanec bol jediný, pokiaľ mám informáciu, lebo som nedostal odovzdanie vedenia, písomne prihláseným do rozpravy. Mali by sme pokračovať a vyzývam pánov poslancov, či sa chce niekto prihlásiť do rozpravy ústne. Uzatváram možnosť prihlásenia. Prihlásený je pán poslanec Peter Kresák. Nech sa páči.
M. Číž, podpredseda NR SR: (2006-12-12):
S reakciou na faktické pán poslanec Jarjabek, nech sa páči.
Petrík, Simona, poslankyňa NR SR (2024-05-03):
Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Pôjdem teda rovno k téme a k veci. Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov, teda antidiskriminačný zákon, v znení neskorších predpisov predkladajú poslankyne Simona Petrík a Beáta Jurík. V úvode poviem len stručne, čo je cieľom nášho návrhu zákona. Predložený návrh zákona sa týka dlhodobo pretrvávajúceho problému platových rozdielov medzi ženami a mužmi aj na rovnakých pracovných pozíciách, to je podstatné, nielen tak všeobecne, ale aj na rovnakých pracovných pozíciách. Krátkodobým až strednodobým cieľom návrhu zákona je zásadné zníženie tohto rozdielu v príjmoch žien a mužov a v dlhodobom horizonte aj jeho odstránenie, a to formou stransparentnenia platových pomerov medzi mužmi a ženami. Návrh podrobnejšie odôvodním v rozprave, do ktorej sa hlásim ako prvá. Ďakujem.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2023-02-02):
Pán poslanec Marián Viskupič.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-03-19):
(Hlasovanie.) 136 prítomných. Všetci boli za. Uznesenie sme schválili. Pán poslanec Bagačka uvedie v prvom čítaní hlasovanie o vládnom návrhu zákona č. 136 o ochrane hospodárskej súťaže. Tlač 897. (Hlasovanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov , tlač 897.)
Škopová, Anežka, poslankyňa NR SR (2024-02-21):
Ďakujem za slovo. Kolegyňa, ďakujem za tvoj príspevok v rozprave. V reakcii na tvoj prejav si dovolím prečítať kúsok z článku Jána Kuciaka, pretože je to práve dnes, kedy si pripomíname výročie jeho vraždy. Ján Kuciak, 18. 08. 2016, Komu patrí vila na Slavíne ? Z pozadia sa vynárajú ľudia blízki Kaliňákovi. Pod bratislavským Slavínom rastie luxusná vila za niekoľko miliónov eur. Už dlhšie sa špekuluje, že patrí ministrovi vnútra Robertovi Kaliňákovi. Vlastnícka štruktúra firiem v pozadí honosnej vily však naznačuje, že nemusí ísť len o klebety. Podľa zistení Aktuality.sk boli totiž jej majiteľmi aj ľudia blízki Kaliňákovi, advokát Marek Turčan a údajný mecenáš SMER-u Jozef Brhel. Dnes vlastní túto nehnuteľnosť schránková firma, milióny za poradenstvo. Turčan kúpil vilu spájanú s Kaliňákom v roku 2007 cez svoju firmu Medis Consulting, podľa ktorej účtovnej závierky stála 26 miliónov korún. Spoločnosť Medis Consulting vznikla v roku 2006, teda v čase, keď sa stal Robert Kaliňák prvý raz ministrom vnútra. Už v prvom roku existencie zarobila 25 miliónov korún, hoci nemala žiadnych zamestnancov a v predstavenstve sedel len Turčan. Takže na záver opäť, dnes je to šesť rokov od vraždy Jána Kuciaka. Pamätajme na jeho odhodlanie a odvahu odhaľovať pravdu. Ďakujem.
Mičovský, Ján, poslanec NR SR (2023-06-20):
Ospravedlňujem sa. Dobre, keďže pri poslednom hlasovaní nebol vyslovený súhlas pléna so skrátením lehoty pri pozmeňováku, tak, vážený pán predseda, budeme teraz hlasovať o pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu pani poslankyni Anny Miernej. Prosím vás, dajte hlasovať o tomto pozmeňujúcom návrhu
Glenda, Tibor, poslanec NR SR (2019-06-19):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, v rozprave vystúpil pán poslanec Vážny, ktorý podal dva pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. Keďže boli pozmeňovacie a doplňujúce návrhy poslanca Vážneho podané dnes, pán predsedajúci, dajte, prosím, hlasovať o skrátení lehoty podľa 
§ 83 ods. 4 rokovacieho poriadku.
Krištúfková, Petra, poslankyňa NR SR (2019-09-20):
Takže ešte raz, takže musíme uviesť, pardon, tým, že je rozprava spojená, tak... Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, vážení kolegovia, najlepší záujem dieťaťa musí byť rozhodujúcim kritériom v rozhodovacej činnosti orgánu štátu, preto je ale nevyhnutné vytvoriť také legislatívne podmienky v zmysle čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, aby štátne orgány mali možnosť účinne pomáhať tejto skupine obyvateľstva. Pomôcť deťom v situáciách, keď v dôsledku neplnenia najzákladnejšej povinnosti zo strany ich rodičov, vyživovacej povinnosti, aj keď je ohrozený ich zdravotný vývin, musí byť a je aj prioritou každej vyspelej spoločnosti. Zákonom č. 201/2008 Z. z. o náhradnom výživnom a o zmene a doplnení zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa upravilo poskytovanie náhradného výživného. Štát poskytuje náhradné výživné v prípadoch, ak si povinná osoba neplní vyživovaciu povinnosť voči nezaopatreným deťom, a v prípadoch, keď sirotský dôchodok, resp. suma sirotských dôchodkov u nezaopatreného dieťaťa nedosahuje výšku minimálneho výživného ustanoveného zákonom o rodine. Celé bremeno vymáhania nedoplatkov na výživnom ponecháva na pleciach jednotlivca, vo väčšine prípadov matky dieťaťa, ktorá je v mnohých prípadoch v nezávideniahodnej situácii. Cieľom predloženého návrhu zákona je vytvoriť pre deti a oprávnené osoby plnú vykonateľnosť rozhodnutí súdov alebo súdom schválenej dohody o vyživovacej povinnosti povinnej osoby a pre príslušné štátne orgány také podmienky, aby mali povinnosť vymáhať náhradu od povinných osôb za poskytnuté náhradné výživné prostredníctvom rozhodnutí vydaných v správnom konaní. Navrhovaný zákon teda zabezpečí rýchly a dostatočný spôsob náhrady za poskytnuté výživné žiadateľom, ktorým sa z rôznych dôvodov výživné neplatí. Návrh zákona obsahuje prísne mechanizmy postihovania tých, za ktorých sa poskytne náhradné výživné a ktoré sa, a ktoré sa zabránia pokusom o zneužitie tohto inštitútu. Ide najmä o povinnosť oprávnenej osoby podať celé trestné oznámenie na povinného pre zanedbanie povinnej výživy, nakoľko naplnenie jedného zo znakov trestného činu podľa § 207 Trestného zákona je totožné s podmienkou nároku § 2 ods. 1 písm. a) návrhu zákona, navýšenie vymáhanej pohľadávky o penále vo výške 0,05 % za každý deň z omeškania nezaplatenia náhradného výživného, ktoré úrad vymáha spolu s náhradou za poskytnuté náhradné výživné. Úrad vymáha pohľadávku, ktorá prešla na štát podľa § 38 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná a s právom Európskej únie. Ďakujem a hlásim sa do rozpravy.
Žiga, Peter, podpredseda NR SR (2024-01-08):
Pán poslanec Hajko.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2012-06-28):
Pán poslanec, chcete položiť doplňujúcu otázku?
Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2021-04-01):
No, ďakujem pekne za všetky pripomienky. Začnem asi Ondrom Dostálom. Áno, v podstate všetky krajiny, a to nielen Slovensko, ktoré malo maximálnych tuším 90 dní, ale väčšinou v Európe krajiny všetky mali nejaký relatívne krátky čas na núdzový stav. Áno, jedno vysvetlenie môže byť, že teda neboli takéto situácie, ale ďalšie vysvetlenie je, že no, ak to teda roky fungovalo, že ten núdzový stav stačil nejaké množstvo, možnože by bolo dobré fakt pozerať na to a verím, že tou cestou sa vyberieme a budeme vidieť iné svetlo než lokomotívu v tuneli, že sa teda prispôsobíme situácii nejakým epidemiologickým zákonom, ktorý bude skutočne riešiť tie opatrenia a aj obmedzenia, ktoré sú potrebné, a neničiť alebo neobmedzovať slobodu aj tam, kde to potrebné nie je. No, moje vystúpenie bolo hlavne o tom, skôr som chcel byť pozitívny, že tá situácia sa zlepšuje a bude zlepšovať a má potenciál sa zlepšovať. No, porovnanie s Brazíliou, paradox je ten, že no, aj Slovensko, aj Brazília sme boli chvíľu na tom rebríčku zle, takže ono to, ten vírus proste je zaujímavý a robí, robí problémy všade na svete, ale tá Brazília nie je, samozrejme, krajina, na ktorú sa treba, si brať z nej príklad. A... asi všetko. Ďakujem pekne.
Kuffa, Filip, poslanec NR SR (2022-09-28):
Stihnem.
Kuffa, Štefan, poslanec NR SR (2014-06-06):
Presunúť chceme, presunúť na budúcu schôdzu.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2021-03-17):
Tri faktické poznámky na vaše vystúpenie. Tak päť. Pán poslanec Martin Beluský, ako prvý.
Krajčí, Marek, poslanec NR SR (2023-06-21):
Ďakujem pekne za slovo. Ja považujem to vystúpenie z väčšej časti za hrubé zavádzanie a vidím tam motív, aby si dohodila dividendy v podstate Pente. Však ako to funguje v celej Európskej únii? Tam je zisk z verejného zdravotného poistenia zakázaný. Aké zdravotníctvo si videla na Taiwane, kde som ťa zobral, kde poisťovne, nemocnice sú neziskové organizácie? Majú kvalitné zdravotníctvo a vôbec k tomu nepotrebujú to, aby dividendy tam odchádzali do daňových rajov. Však samozrejme, hoden je pracovník svojej mzdy. Ale však motivujúce, manažérske platy alebo akékoľvek platy v zdravotníctve sú predsa prevádzkové náklady, na ktoré aj poisťovne v súčasnosti majú desiatky miliónov eur. Ja nevidím dôvod, prečo títo manažéri by nemali byť dostatočne motivovaní na to, aby odvádzali kvalitnú, aby odvádzali kvalitnú prácu v poisťovniach. Ja, my naozaj bojujeme nie proti zisku. Mnohí súkromní lekári vykážu zisk, ktorý si dávala do jedného balíku so ziskami pre oligarchov, ale oni ten zisk potrebujú. Pretože ten zisk si, za ten zisk si v podstate realizujú svoje životné náklady. Oni nepotrebujú ten zisk prelievať do daňových rajov. Takže my nemáme nič proti spravodlivému zisku. My bojujeme len proti tomu, aby dividendy odchádzali do daňových rajov, do vrecka, do vreciek oligarchov. A v tom zákone je tam kopec nášľapných mín, ktoré im to umožnia. A ďalšia otázka. Ako bude sektor motivovaný za to, že akcionárom Dôvery pôjde viac peňazí do daňových rajov? Prosím vás, alebo komukoľvek. Čo robili poisťovne doteraz, keď si mohli vyberať z verejného zdravotného poistenia zisk v podstate, aký chceli. Lepšie povedané zisk, ktorý získali tak, že ušetrili na zdravotnej starostlivosti. A zrazu prišli na perfektné vylepšenia zdravotníctva. Zrazu teraz, keď sa jedná o to, aby si im zrušila limit na maximálne, na minimálne... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-03-11):
V. Tkáč, poslanec: Ďakujem pekne kolegom za vystúpenie. Naozaj by som chcel podporiť hlas nášho kolegu, ktorý hovoril, že je nedôstojné, v akej zostave si Národná rada vypočuje argumenty pre a proti. Myslím si, že je tiež nedôstojné to, aby v čase, keď sa rokuje o osude dvoch našich kolegov, dvoch ľudí, ktorí sú z mäsa a kostí, ktorí majú svoje zázemie, rodiny, aby zasadala medziparlamentná únia Národnej rady. Myslím si, že to je absolútne nefér. Želal by som tým, ktorí tu nie sú, aby sa nikdy nedostali do takej situácie, že budú krivo obvinení a budú musieť bojovať za svoju česť. Myslím si, že ak niekto nemá toľko súcitu alebo toľko ľudskej dôstojnosti, aby si vypočul argumenty pre a proti, nemá ani morálne právo hlasovať. (Potlesk.)
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2017-09-07):
Pani poslankyňa Cigániková.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2010-12-07):
Panie poslankyne, páni poslanci, pýtam sa, či všetci, ktorí chceli využiť právo hlasovať, tak urobili. Pokiaľ áno, vyhlasujem voľby za skončené. A prosím overovateľov, aby zrátali hlasy a Národnú radu informovali o výsledku voľby. Prerušujem rokovanie. (Prestávka.) (Po prestávke.)
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-05-29):
(Hlasovanie.) 111 prítomných, 72 za návrh, 2 proti, 33 sa zdržalo, 4 nehlasovali. Konštatujem, že Národná rada Slovenskej republiky schválila vládny návrh zákona o sociálnom poistení. Ďakujem, pán poslanec Mesiarik. Prosím ešte, v rámci rozpravy bol podaný návrh na uznesenie. M. Mesiarik, poslanec: Vážený pán podpredseda, z uznesenia výboru pre sociálne veci a bývanie vyplýva návrh, aby Národná rada hlasovala o tom, aby požiadala vládu Slovenskej republiky k účinnosti zákona o sociálnom poistení, t. j. k 1. júlu 2003, aby vláda riešila osobitným zákonom invaliditu z mladosti, t. j. invaliditu občanov, ktorí sa stali invalidnými v čase do skončenia povinnej školskej dochádzky. Dajte, prosím, o tomto návrhu hlasovať.
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2013-10-25):
Vážená pani poslankyňa, páni poslanci, otváram ôsmy rokovací deň 25. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Na dnešnom rokovaní o ospravedlnenie požiadali Ladislav Adreánsky, Milan Géci, Ján Hudacký, Igor Choma, Vladimír Jánoš, Róbert Madej a Pavol Zajac. Podľa odsúhlaseného programu teraz pristúpime k druhému čítaniu o návrhu poslancov Tibora Bastrnáka, Bélu Bugára, Józsefa Nagya na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 577/2004 Z. z. o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov. Tento návrh zákona je pod tlačou č. 575. Spoločná správa výborov má označenie 575a. Teraz teda dávam slovo poslancovi pánovi Tiborovi Bastrnákovi, aby návrh zákona odôvodnil. Nech sa páči. (Rokovanie o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Tibora Bastrnáka, Bélu Bugára a Józsefa Nagya na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 577/2004 Z. z. o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov , tlač 575.)
Kollár, Miroslav, poslanec NR SR (2021-06-24):
Pán kolega, ja mám podobnú skúsenosť s okresným úradom, s odborom životného prostredia, s človekom, ktorý, keď sme tam riešili skládku, sa ukázalo, že dlhodobo vychádzal v ústrety prevádzkovateľom skládky mimo rámec zákona, skončilo to envirokriminálkou. Na konci dňa síce z úradu odišiel, ale pracoval potom ako súkromná osoba pre tých prevádzkovateľov skládky. Ale na základe takýto epizódnych vecí sa nedajú takýmto spôsobom riešiť tento typ problémov, pretože ak naozaj porušuje niekto zákon, tak tu skôr zlyhávajú iné orgány a zlyháva aj prednosta. Ja chápem, že tá dnešná právna úprava je mimoriadne komplikovaná, keď sa chcete takéhoto človeka zbaviť, sám mám za sebou aj súdne spory so zamestnancami, ktorí museli odísť, no ale hold je to tak, pokiaľ niekto porušuje zákon, ten nástroj máte. A vám na tom príklade, ktorý ste použili, ukážem, ako sa obráti proti vám táto novela zákona o štátnej službe. Predstavte si, že schválite tento zákon, odvoláte toho zlého šéfa odboru životného prostredia v tej Tatranskej Lomnici, nejaký váš dobrý prednosta dá tam dobrého človeka, ktorý, naopak, keď príde nejaký podnikateľ a tlačí, bude tlačiť na nejaké nezmyselné rozhodnutia, tak sa tomu človeku postaví, no ale zmení sa vláda po najbližších voľbách, vymenia prednostu, ktorý tomu podnikateľovi bude chcieť ísť po ruke, a na základe tohto vášho zákona do sekundy odpáli toho šéfa životného prostredia a sme tam, kde sme boli. Jednoducho toto nie je systémové riešenie tohto problému. Pokiaľ sú ľudia, ktorí porušujú zákony, na to existujú iné nástroje, ako sa ich zbaviť.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2023-05-18):
Pani poslankyňa, poprosím vás, lebo vrátim čas pánovi Tomášovi na začiatok. (Povedané súbežne s rečníkom.)
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2017-02-08):
Pán poslanec Kotleba. (Krátka pauza, predsedajúci telefonuje.) Pardon, komunikoval som s organizačným odborom. To boli faktické poznámky na pani poslankyňu Nehézovú. Mal som tu trošku chaos v tých papieroch. Takže sa pýtam, či pani poslankyňa chce zaujať, chce reagovať? Nie. Takže procedurálny návrh, pán poslanec Sopko.
Martvoň, Anton, poslanec NR SR (2012-06-21):
Ďakujem. Chcel by som dať jednu teda podotázku. Konkrétne, samozrejme, aj ďakujem za odpoveď, chcel by som sa ale spýtať na pištole, v akom stave sú, lebo v podstate viacerí policajti sa mi sťažovali, že s tými pištoľami majú problém niečo trafiť, tak neviem, že či neuvažuje sa výmena aj týchto, tohto typu zbraní.
Rajtár, Jozef, poslanec NR SR (2017-10-10):
Ďakujem. Ten reverse charge je založený na tom, že tá dépeháčka sa odvedie až na konci, teda odpadá tam ten pinpong, ale nie je to, že vďaka tomu sa naakumuluje nejaká veľká suma, to bol systém tzv. dane z obratu, ktorý bol predtým vo Švajčiarsku, podobný, kde sa vždy, keď sa niečo predalo ďalšej firme, tak jednoducho sa platila daň z obratu. Ale toto nie je ten istý princíp. Toto je princíp podobný tomu, ako je to v USA, kde sa jednoducho platí tá daň až pri predaji tomu konečnému spotrebiteľovi, tomu konzumentovi a dovtedy sa neplatí tá daň. Čiže tam sa nič vďaka takémuto systému oproti súčasnému systému neakumuluje na nejakú brutálnu čiastku. Čiže takáto, takáto zmena tam nie je. Čo sa týka zverejňovania, ja tu som to tiež kvitoval a kvitujem to, je to odvážny krok od ministra financií. Aj ten kompromis dosiahnutý bol vynikajúci, pretože najprv ministerstvo navrhovalo to, že by spravilo nejakú sadu pravidiel a zverejňovalo by iba tých, ktorí by sa označili, alebo tie firmy, ktoré by boli označené na základe týchto pravidiel za rizikové a podobne, čo je veľmi selektívna metóda, ktorá sa dá ľahko manipulovať, či už úmyselne, alebo aj neúmyselne v nej spraviť chyby. A tento návrh našťastie ministerstvo stiahlo a dohodli sme sa, že sa bude zverejňovať všetko, dokonca aj bez toho prahu alebo threshold. Áno, aj tu sa môže stať, že finančná správa, keď pôjde o citlivé veci, jednoducho, v úvodzovkách, zabudne niečo zverejniť. Áno, nie je to možno ľahké, ale aj teraz vieme, že niektoré firmy sú, majú špeciálnu ochranu a v systéme sú zablokované a môže sa ne pozrieť, možno traja ľudia, čiže takéto veci sa môžu stávať, ale kvitujem to opatrenie ako také, ale nie je naozaj všeliekom a mali by sme viac diskutovať tú odloženú dépeháčku.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2019-01-30):
Prosím, prezentujme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných 145 poslancov, za 109, proti 7, zdržalo sa 28, nehlasoval 1. Konštatujem, že sme uvedený návrh schválili. Pristúpime k tretiemu čítaniu o návrhu zákona. Otváram rozpravu v rámci tretieho čítania. Hlási sa niekto z poslancov do rozpravy? Ak nie, uzatváram možnosť prihlásenia a vyhlasujem rozpravu za skončenú. Pristúpime k hlasovaniu o návrhu zákona ako celku. Pán spoločný spravodajca, prosím, uveďte odporúčanie gestorského výboru.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2017-03-24):
Ďakujem, pán poslanec. Vzhľadom na to, že pán poslanec bol jediný prihlásený ústne do rozpravy, vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Chce k rozprave zaujať stanovisko navrhovateľ?
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-12-10):
(Hlasovanie.) 141 prítomných, 107 za, 34 sa zdržalo. Schválili sme 2. pozmeňujúci návrh pani poslankyne Černej. Pani poslankyňa podala ešte jeden pozmeňujúci návrh, o ktorom budeme hlasovať, k § 103 ods. 1. Pán spoločný spravodajca, hlasujeme o tomto návrhu.
Sopko, Miroslav, poslanec NR SR (2017-12-13):
Ďakujem za slovo. V rozprave vystúpil jeden poslanec. Prosím, pán predsedajúci, dajte hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky sa rozhodla prerokovať návrh zákona v druhom čítaní.
Beblavý, Miroslav, poslanec NR SR (2011-07-08):
Vážené kolegyne, vážení kolegovia, dovoľte mi predniesť pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Miroslava Beblavého a Jany Žitňanskej k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004. Pozmeňovací návrh znie: V čl. VI sa za pôvodný bod 1 vkladajú nové body 2 a 3, ktoré znejú: Bod 2. V § 3 ods. 3 písm. d) sa na konci pripájajú tieto slová „alebo žiak alebo študent, ktorý je Slovákom žijúcim v zahraničí4a) a zároveň študuje na škole v Slovenskej republike“. Poznámka pod čiarou k odkazu 4a) znie: „4a) Zákon č. 474/2005 Z. z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 344/2007 Z. z.“ Bod 3. V § 11 ods. 7 písm. h) znie: „h) študenta z iného členského štátu, zahraničného študenta na zabezpečenie záväzkov z medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná, alebo za žiaka alebo študenta, ktorý je Slovákom žijúcim v zahraničí4a) a zároveň študuje na škole v Slovenskej republike“. Ostatné body sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie: V nadväznosti na prípad Slovákov z Vojvodiny študujúcich na Strednej škole v Starej Turej sa navrhuje zmena zákona o zdravotnom poistení tak, aby zahraniční Slováci študujúci na škole v Slovenskej republike, ktorí nie sú poistení v inom členskom štáte, by boli na území Slovenskej republiky verejne zdravotne poistení ako poistenci štátu. Ide o veľmi obmedzený počet osôb a zvýšenie počtu poistencov štátu má zanedbateľný fiškálny dopad. Pôjde však o praktický spôsob vyjadrenia vlastenectva vo vzťahu k našim krajanom. Dovolím si ešte informovať kolegov, že podobný návrh bol už predložený vo výbore pre mládež, šport, vzdelanie a vedu, kde bol aj schválený dokonca pomerne výnimočne nadstraníckym konsenzom. Ministerstvo nás však požiadalo, aby sme tento návrh neschválili vzhľadom na nejaký technický nedostatok, ktorý tam nakoniec identifikovalo, a preto tento návrh gestorský výbor neodporúčal, predkladáme ho v doplnenej podobe. Ďakujem pekne.
Ďurkovský, Andrej, poslanec NR SR (2011-09-13):
Pán predsedajúci, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady prideľuje predložený vládny návrh zákona na prerokovanie výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady, Výboru Národnej rady pre financie a rozpočet, Výboru Národnej rady pre verejnú správu a regionálny rozvoj, Výboru Národnej rady pre sociálne veci a Výboru Národnej rady pre obranu a bezpečnosť. Ďalej aby za gestorský výbor určila hlasovaním Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu a regionálny rozvoj s tým, že určené výbory vládny návrh zákona prerokujú v termíne do 30 dní a v gestorskom výbore do 32 dní od prerokovania návrhu zákona v Národnej rade Slovenskej republiky v prvom čítaní.