J. Brocka, poslanec: (2001-09-17):
Ak som sa opýtal alebo položil si takú rečnícku otázku, či sme vôbec taký zákon, zákon o ochrane vkladov potrebovali, tak viedli ma k tej otázke viaceré skutočnosti. Fond na ochranu vkladov funguje od roku 1996 a on k dnešnému dňu nemá naakumulované žiadne prostriedky, od roku 1996, naopak, vyrobil, ak sa nemýlil, alebo má záväzky vo výške takmer 5 mld. korún, no a z tej spomínanej Devín banky pribudne ďalších takmer 11 mld. korún. Iste v tej správe sa dozvieme, predpokladám niečo, alebo v tej informácii aj o zodpovednosti dotknutých o bankovom dohľade, o činnosti vlády alebo príslušných ekonomických ministrov. Ale ja si myslím, že ak by sme takýto zákon nemali, tak by v tejto chvíli asi tie škody, ak to môžem tak nazvať, boli oveľa menšie. A ukážem to na jednom príklade. Občan sa správa väčšinou rozumne a celkom racionálne. A preto, ak narástli v poslednom čase, musím sa stále vracať k tej Devín banke, lebo na tej sa to dobre demonštruje zrozumiteľnými príkladmi, na tom, ako sa občania správajú pri existencii zákona, ktorý garantuje ich vklady vo výške 100 %. Aj keď je tam hranica 10-násobok priemerného platu, 30-násobok priemerného platu, ale predpokladám, že väčšina tých, ktorí si ukladali svoje peniaze najmä v poslednom roku, dvoch, neukladali si vo vyššej sume, ako bol 30-násobok priemernej mzdy. Ak teda uvažovali, ako bežný človek uvažuje, že nechce o svoje peniaze prísť, a keď mali istotu zo zákona, že aj keď tá Devín banka skrachuje, oni o svoje peniaze neprídu, tak to bol jeden z dôvodov, prečo zrazu za dva roky narástli úspory alebo teda uložené prostriedky sporiteľov v tejto banke z 2 alebo z 3 mld. na 11 mld. To znamená, že zákon nebol dobrý, ktorý takto podporoval nezodpovedné správanie aj na strane sporiteľov. Preto vítam to, že vláda konečne prišla s jeho novelou, mrzí ma, že neskoro, lebo ani nespĺňa svoj vlastný legislatívny plán. Myslím si, že keby ten zákon bol novelizovaný skôr a v tom smere, ako je novelizovaný, tak jednoducho by si občan - sporiteľ rozmyslel, či mu stojí zato uložiť peniaze do banky, ktorá, ak skrachuje, tak on nebude mať vo výške 100 %, to znamená 340 000 korún garantovaný vklad. Jednoducho by si rozmysel, či mu to stojí zato ulakomiť sa na ten vyšší úrok, keď v prípade krachu banky príde o podstatne viac. Nielen o úrok, ale aj časť svojej istiny. Je, samozrejme, otázne, či ten návrh, ako to vláda navrhuje v našom zdeformovanom prostredí stačí, ale ja si myslím, že už to je veľký posun, že v tomto teda sa približujeme Európe. Ale zdá sa mi, že my sa niekedy v niektorých veciach približujeme oveľa rýchlejšie, ako by bolo účelné a užitočné a zasa mi napadá táto posledná skúsenosť zo skrachovanej Devín banky. Ešte je tu jeden problém, ktorý v tomto návrhu zákona je vyriešený nie celkom štandardne, a to je ten problém, že keď sa fond dostane do zlej situácie, ako je teraz, takže ostatné banky, a teda klienti fondu, to znamená banky komerčné, ktoré zbierajú vklady od občanov, tak zvýšeným odvodom sú istým spôsobom zatiahnuté do tej kolektívnej spoluzodpovednosti. A tu sa mi nepáči, že ten zvýšený odvod sa bude týkať všetkých bánk rovnakým spôsobom. To znamená bez ohľadu nato, ako sa tie jednotlivé banky na bankovom trhu správajú. Zodpovední alebo menej zodpovední budú odvádzať z princípu solidarity rovnakým dielom. A to teraz zasa na príklade. Predstavte si, že aj taká Devín banka alebo niekto taký s podobným správaním, kto by lákal sporiteľov na vysoké úroky, by sa správal nezodpovedne alebo menej zodpovedne ako iné banky, že by odvádzal do toho spoločného Fondu na ochranu vkladov bez nejakého zvýšeného alebo sankčného odvodu. Veď to je obdobné ako pri poistnom princípe v iných oblastiach. Proste ak platím poistku za Felíciu, tak jednoducho, ak dôjde k poistnej udalosti, tak by som mal od poisťovne dostať prostriedky v tej hodnote, na ktorú som sa poistil, a nieže mi poisťovňa vyplatí poistku za Trabant. No čiže chcem tým povedať, že v druhom čítaní bude potrebné, aby sme diskutovali, a nielen diskutovali, ale dávali aj isté pozmeňujúce návrhy k tým zneniam, ktoré sú v tom vládnom návrhu. Inak s tým nebudú súhlasiť, predpokladám, ani banky, ony to už vyjadrili. V tlači som zachytil ich stanovisko. Členovia Prezídia Asociácie bánk práve s týmto v súvislosti s tým povinným a rovnakým odvodom, ktorý pre ne znamená len v súvislosti s Devín bankou 3,5 mld. navyše. Preto treba vymyslieť asi iný spôsob, ktorý by bol účelný, efektívny, ale najmä spravodlivý. Samozrejme, odporúčam kolegom, aby sme podporili tento vládny návrh zákona do druhého čítania a teším sa na diskusiu či pri tom poslednom bode rokovania tohto pléna, alebo potom vo výboroch o tomto zákone. Ďakujem vám za pozornosť.