Cséfalvayová, Katarína, poslankyňa NR SR (2019-10-24):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, ak by som mala zostaviť taký svoj vlastný rebríček najväčších rizík globálnych alebo ohrození, tak pravdepodobne na prvé miesto by som zaradila klimatické zmeny. Pretože skutočne som presvedčená, že klimatická zmena práve je väčším ohrozením z globálneho hľadiska ako ktorýkoľvek vojnový konflikt, ktorý dnes vo svete prebieha. Je väčším ohrozením dokonca ako terorizmus a je z dlhodobého hľadiska najväčším rizikom nielen z globálneho hľadiska, ale aj z hľadiska nášho európskeho alebo slovenského. A nie som sama, čo takto rozmýšľa, pretože ako na prvé miesto alebo na popredné miesta v rebríčkoch rizík klimatické zmeny zaraďuje aj Svetová zdravotnícka organizácia, ktorá v roku 2018 vyhlásila práve klimatické zmeny za najväčšie globálne riziko z pohľadu zdravia našej populácie, a zároveň aj Svetové ekonomické fórum, ktoré sa zas zaoberá práve tými ekonomickými, hospodárskymi rizikami a hodnotí riziká z viacerých aspektov. A takmer vo všetkých rebríčkoch je, ak nie prvá, tak na veľmi popredných miestach práve klimatická zmena. Rozumiem, že je možno ťažké tomu uveriť alebo, alebo pochopiť, že prečo, lebo veď tu máme násilné konflikty, máme tu omnoho viac iných ohrození, ktoré sa možno javia ako nebezpečnejšie, a navyše klimatickú zmenu, ak ju pociťujeme, tak sa nám môže dokonca zdať ako niečo príjemné. Na Slovensku húfne v týchto rokoch pribúdajú bazény v záhradách ľudí, pretože ich môžeme využívať namiesto jedného – dvoch mesiacov až možno tri alebo štyri, v južnejších okresoch dokonca bez nejakého dodatočného ohrevu vody. Na jeseň môžeme chodiť von bez toho, aby sme si každý deň brali so sebou dáždnik, ako tomu bolo ešte pred niekoľkými rokmi. Dnes 24. októbra môžeme chodiť vonku v krátkych rukávoch, takže sa nám to môže zdať ako niečo pozitívne. Ale nenechajme sa pomýliť, pretože práve aj na Slovensko a na tento región majú klimatické zmeny už dnes veľmi negatívny dopad. V posledných dňoch sme zachytili správy napríklad z Českej republiky o extrémnych suchách, vysychajú studne. Aj na Slovensku máme sucho. Poľnohospodári sa sťažujú na nedostatok zrážok, ak aj zrážky prídu, tak potom bývajú často extrémne až nárazové, spôsobujú krupobitia, pôda je tak vysušená, že ich nedokáže absorbovať, čo vedie k ďalším problémom. Doslova pred očami nám mizne jedna z našich najvýznamnejších vodných zdrojov alebo teda vodných nádrží. V Tatrách vyčíňa lykožrút, s ktorým si nevieme poradiť, a tiež mu významne napomáha klimatická zmena. Čelíme vyhynutiu niektorých živočíšnych druhov, významnej zmene biodiverzity, novým druhom chorôb a novým druhom škodcov. V poslednej dobe počujeme správy z južného Slovenska, ale aj z Bratislavy či Košíc o objavení nového druhu jedovatého pavúka, akého sme tu nikdy nemali. Takže tie riziká existujú aj tu. Napríklad v Bratislave podľa Jozefa Pecha, klimatológa Slovenského hydrometeorologického ústavu, dokonca tento región alebo mikroregión bratislavský a jeho okolie sa otepľuje až dvakrát rýchlejšie ako zvyšok regiónu strednej Európy. Takže skutočne je treba mať sa na pozore. A to sme ešte nehovorili o globálnych rizikách alebo o tom celosvetovom meradle, kde klimatická zmena spôsobuje globálne oteplenie planéty o dva až štyri, dokonca sedem stupňov podľa niektorých scenárov z dlhodobého hľadiska a spôsobí napríklad nárast hladiny svetového oceánu. Teda zaplavenie niektorých, území niektorých malých ostrovných štátov, napríklad úplne zaniknutie týchto štátov a problém z pohľadu medzinárodného práva, ale aj napríklad zatopenie niektorých území a regiónov juhovýchodnej Ázie, ktorá je svetovo najhustejšie obývaným regiónom s najväčšou koncentráciou populácie. A táto populácia, keď, keď bude mať zaplavené územie, tak logicky sa pohne a bude to viesť k migračnej vlne. Dokonca už dnes niektorí aj poslaneckí kolegovia, keď sme sa bavili o migračnej kríze už niekoľkokrát v tomto parlamente, tak sa čudovali, že prečo aj v európskych utečeneckých táboroch alebo v našom bezprostrednom okolí je toľko utečencov, žiadateľov o azyl napríklad z Bangladéša. No jednoducho preto, že keď vám voda štvrtýkrát po sebe zoberie dom, tak si už asi rozmyslíte, že či ho postavíte aj piatykrát alebo či sa pohnete niekde nejakým smerom, kde vám to nabudúce už nehrozí. A klimatickí utečenci, hoci dnes ešte môžeme polemizovať o tom, či sú alebo nie sú klimatickí, budú trendom a budú, bohužiaľ, vytvárať ďalšie migračné vlny, ktorým budeme musieť čeliť. Nie som zástankyňou nejakého vytvárania paniky a alarmistického prístupu šírenia strachu, ale keď sa pozrieme na dáta, na tie najoverenejšie vedecké dáta, ktoré poskytuje medzivládny panel vedcov a pre zmenu klímy, IPCC, ktorý pôsobí pri OSN, tak aj tí naj zarytejší skeptici si musia povedať, že sa niečo deje. IPCC, teda Medzivládny panel o zmene klímy, začal vydávať svoje správy, ktoré vydáva raz začas, za niekoľko rokov, v roku 1990 a hodnotí tam najmä alebo teda vychádza z koncentrácie emisií škodlivých látok, najmä CO2 a metánu, ale aj iných skleníkových plynov v atmosfére, a zároveň vytvára scenáre, čo to bude znamenať, aké to bude implikácie na globálne oteplenie, na zdvihnutie hladiny oceánov a tak ďalej a tak ďalej. Tie prvé, respektíve v týchto reportoch, v týchto správach zvykne pracovať s troma typmi scenárov a bývajú to teda tie nízke, potom tie stredné a tie vysoké riziká ohrozenia, alebo vysoké riziká v tomto prípade koncentrácie skleníkových plynov v ovzduší. A dnes už vieme zhodnotiť, že z tých prvých správ sa naplnili práve scenáre, ktoré boli na rozhraní stredných a vysokých. Teda ešte aj medzivládny panel vedcov, ktorý býva často obviňovaný z alarmizmu a zo strašenia ľudí, ešte aj ten je vo svojich odhadoch príliš konzervatívny a tá situácia je ešte vážnejšia, než si aj títo vedci ešte pred pár rokmi mysleli. Keď hovoríme o rizikách, ja som rozpráva najmä o bezpečnostných rizikách, ale samozrejme sú to kombinované aj ekonomické riziká, pretože to vytvára množstvo dodatočných nákladov, ktoré nejakým spôsobom budeme musieť vyfinancovať, či už náklady na, na adaptáciu alebo na migráciu, to znamená, na snahy o zmiernenie dopadov klimatických zmien a snahy o prispôsobenie sa alebo adaptáciu na tieto dôsledky. Ďalej sú to významné zdravotné riziká. Podľa Svetovej zdravotníckej organizácie bude najvyšší náklad celosvetovo v zdravotníctve práve predstavovať adaptácia na klimatické zmeny a sú to riziká, samozrejme, aj environmentálne. Ale práve preto, že je to téma tak široko spektrálna, nadrezortná, že sa dotýka toľkých oblastí, je základnou chybou, ktorej sa dopúšťame často aj my tu na Slovensku, nazerať na zmenu klímy ako na problém čisto environmentálny, ako na nejakú podmnožinu problematiky životného prostredia. A je preto problém riešiť ho len na sekcii, jednej sekcii ministerstva životného prostredia. Toto je žalostne málo. Potrebujeme tento prístup zmeniť, aby sme reflektovali aj v tej administratíve, správe štátu, že ide o problematiku široko spektrálnu, nadrezortnú, ktorá je pre nás veľkým rizikom a ktorej musíme venovať prioritne pozornosť. Tu prichádzam k predkladanému návrhu zákona, v ktorom navrhujeme rozšíriť a upresniť doterajšie znenie zákona o tvorbe právnych predpisov, a to obligatórnym zavedením doložky vplyvov na klimatickú zmenu. Považujeme totiž za nevyhnutné, aby si zákonodarcovia pri tvorbe právnych predpisov museli položiť otázku, aký vplyv bude mať každá jedna navrhovaná norma aj na klimatické zmeny a aký vplyv na zmenu klímy, aby vplyv na zmenu klímy bol práve rozhodujúcim alebo aspoň dôležitým faktorom pri rozhodovaní zákonodarného zboru o tom, že či daný zákon, daný právny predpis prijmeme alebo nie. V nijakom prípade nejde o snahu nijakým spôsobom skomplikovať zákonodarný proces. Táto doložka alebo uvedenie do doložky vplyvov vplyv na klimatické zmeny nebude znamenať, že tvorcovia legislatívy budú musieť robiť nejaké exaktné výpočty alebo nejak zvlášť im to bude vytvárať dodatočnú prácu, pretože tie dopady sú skutočne ťažko vyčísliteľné. Ide skôr o taký psychologický moment alebo memento, aby sme mali na pamäti pri každej jednej tvorbe legislatívy, pri každej jednej diskusii, že práve norma, ktorú prijímame, môže mať vplyv a musíme sa snažiť o to, aby mala pozitívny alebo aspoň neutrálny vplyv na klimatickú zmenu. Môže sa to zdať ako odškrtnutie nejakého ďalšieho okienka alebo nejakej povinnej jazdy, ale považujem za veľmi dôležité, hoci možno len symbolický základný krok, aby sme sa začali tejto téme venovať. A práve, aby sme sa všetci zákonodarcovia, ale aj všetci iniciátori na všetkých ministerstvách naprieč všetkými rezortmi zaoberali touto otázkou. Množstvo krajín v súčasnosti vyhlasuje stav klimatickej núdze, množstvo parlamentov vyhlasuje stav klimatickej núdze, bohužiaľ, nášmu sa to nepodarilo už na niekoľko pokusov. A ako posledné alebo ostatné v poslednej dobe to bolo Rakúsko, parlament Rakúska. Pripájajú sa samosprávy, obce, mestá. A je to možno taký symbolický akt, ktorý býva potom rozmenený na drobné do politických krokov, ktoré majú aj v legislatívnej oblasti pomôcť efektívnejšie bojovať proti klimatickej zmene alebo za zmiernenie dopadov klimatických zmien. A práve jedným z takýchto opatrení, ktoré môžeme ako zákon, ktorým môžeme ako zákonodarný zbor prispieť k systémovým krokom, je aj zaradenie vplyvov na klimatickú zmenu do doložky vplyvov pri tvorbe zákonov. Je to možno to minimum, čo dnes môžeme pre znesiteľnú klímu urobiť. Životné prostredie a zmena klímy sa stali významnými politickými témami. Mrzí ma, že častokrát pri komunikácii týchto tém hrajú prím vášne a ideológie, veľmi často dezinformácie, pričom by sme sa napriek politickým spektrom mali skôr držať vedeckých poznatkov a racionálnej diskusie, na ich základe racionálne rozhodovať. Proti klimatickým zmenám musíme konať nie preto, lebo Gréta, alebo nie preto lebo Donald, musíme konať preto, lebo tu sami chceme žiť na tejto planéte v tej krajine obdobným životným štýlom, ako sme žili doteraz a takéto prostredie chceme zachovať aj pre naše deti. Týka sa to všetkých, lebo nemáme ani náhradnú planétu a nik z nás nevie, či nám klíma dá ešte ďalšiu šancu. Preto verím, že nájdeme zhodu a toto systémové opatrenie spoločne nájde podporu, aby sme ho posunuli do druhého čítania a aby sme ho schválili. Ďakujem vám veľmi pekne za pozornosť.