J. Ďuračka, poslanec: (2006-12-07):
Schválenie štátneho rozpočtu na rok 2007, ako aj prerokovanie rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 bude dôležité nielen z pohľadu plnenia programového vyhlásenia vlády, ale aj z pohľadu plnenia Konvergenčného programu Slovenka do roku 2010 a Národného strategického referenčného rámca Slovenskej republiky do roku 2013. Vláda za toto krátke obdobie prerokovala a schválila aktualizáciu uvedených dokumentov. Táto aktualizácia bola nevyhnutná, pretože priority Národného strategického referenčného rámca do roku 2013 predchádzajúcou vládou boli nevyvážené čo do výšky prerozdelenia finančných prostriedkov do jednotlivých operačných programov a taktiež čo do územného rozdelenia v štáte. Prerozdelenie zhruba 11 mld. euro z európskych fondov musí byť účelnejšie a celoplošne rozdelené. Aj zámer Slovenskej národnej strany je ten, aby boli podrobne rozpracované jednotlivé operačné programy za aktívnej finančnej spoluúčasti orgánov samosprávy či už na regionálnej, alebo lokálnej úrovni. Takéto prerozdelenie finančných prostriedkov prostredníctvom štátneho rozpočtu bude mať nielen pozitívny dosah na obyvateľov, zvyšovanie kvality jeho života, ale aj pozitívny dosah na hospodárenie a podnikateľské sféry. V tomto je rozdiel terajšej a predchádzajúcej vlády. Reštrikčné opatrenia predchádzajúcej vlády najviac doľahli na domácnosti s nižšími príjmami. Máme záujem, aby sa z prostriedkov štátneho rozpočtu pre občanov stavalo napríklad viac nájomných bytov ako doteraz. Tiež aby sa urýchlila výstavba diaľnic, a tým aby sa vytvárali lepšie podmienky aj pre podnikateľské prostredie. Vláda sa musela veľmi rýchlo vysporiadať aj s aktualizáciou konvergenčného programu v zmysle programového vyhlásenia vlády tak, aby bola zachovaná kontinuita s predchádzajúcou vládou v zásadných otázkach ďalšieho vývoja a smerovania Slovenska. V kontexte spoločných zámerov hospodárskej menovej únie. Je pravdou, že návrh štátneho rozpočtu na rok 2007 je viac solidárny, ale nie na úkor zdravého ekonomického rastu. Návrh štátneho rozpočtu na budúci rok je zostavený tak, aby bola zabezpečená stratégia prijatia eura v roku 2009, aby postup vlády bol previazaný s Národnou lisabonskou stratégiou a Národným programovom reforiem do roku 2008. V návrhu zákona o štátnom rozpočte, ktorý sme dostali v zmysle zákona č. 583/2004 o rozpočtových pravidlách, príjmy štátneho rozpočtu sú navrhované vo výške 308 mld. a celkové výdavky vo výške 346,9 mld., čiže schodok štátneho rozpočtu predstavuje 38,8 mld. Tento schodok dáva reálnu šancu na to, aby celkový deficit verejných financií vrátane vplyvov dôchodkovej reformy bol pod úrovňou 3 % hrubého domáceho produktu. Súhlasíme s takou zmenou, aby sa schodok znížil o 478 mil. korún, čo predstavuje, že bude 2,94 % z hrubého domáceho produktu. S takouto zmenou súhlasíme. Analýza predloženého návrhu štátneho rozpočtu je taká, že vývoj daňových príjmov v roku 2006 je lepší, ako bol predpoklad pri zostavovaní návrhu štátneho rozpočtu verejnej správy v roku 2007 až 2009. Poslanecký prieskum výboru pre financie, rozpočet a menu, ktorý bol uskutočnený 15. – 16. novembra na Daňovom riaditeľstve v Banskej Bystrici a ďalších daňových úradoch, plne potvrdil plnenie príjmov do konca roku, ako aj stav kontrolnej a exekučnej činnosti. Vážené dámy, vážení páni, návrh štátneho rozpočtu okrem paragrafového znenia obsahuje aj 33 samostatných rozpočtových kapitol. Snahou tejto vlády je, aby sa aj mladým ľuďom vychádzalo čo najviac v ústrety. Ak sa pozrieme na návrh štátneho rozpočtu z pohľadu makroekonomickej prognózy, a to najmä v oblasti vývoja hrubého domáceho produktu, inflácie, priemernej mzdy, miery nezamestnanosti, je tento návrh realistický. Potvrdilo to aj ministerstvo financií, aj členovia výboru pre makroekonomické prognózovanie, v ktorom sú zastúpení siedmi členovia, ako sú Národná banka, zástupcovia VÚB, Tatra banky, ING Bank, Slovenskej sporiteľne, Infostatu a Slovenskej akadémie vied. Verím, že sa nám podarí udržať pod kontrolou aj výšku inflácie napriek tomu, že nevieme dopredu povedať vývoj a ceny ropy na svetových trhoch. Záleží nám na tom, aby rast ekonomiky priniesol stabilný rast životnej úrovne z pohľadu reálnych miezd, reálnych dôchodkov, ako aj z pohľadu znižovania počtu nezamestnaných a reálneho rastu spotreby domácností. Uvedomujeme si, že sme tu v prvom rade pre občana. Napríklad v sociálnej politike celkové výdavky sú rozpočtované vo výške 51,8 mld. Sk, čo predstavuje medziročne nárast o 5,9 %, a to hlavne na podporu rodiny a na pomoc v hmotnej núdzi. V zdravotníckej oblasti štát vynaložil na budúci rok 30 mld. korún, čo je nárast o 13,8 %. Vážené dámy, vážení páni, dovoľte mi pár slov aj k návrhu rozpočtu obcí a VÚC na rok 2007. V rozpočtoch obcí na rok 2007 sa predpokladajú príjmy vo výške viac ako 87,7 mld. Sk, čo je v porovnaní s rokom 2006 viac o 3,5 mld., a výdavky vo výške 86,1 mld., ktoré sú vyššie o 5,3 mld. Rozpočet obcí na hotovostnej báze je zostavovaný ako prebytok o 1,6 mld. Sk, čo zaručuje, že sa nebude prehlbovať schodok verejných financií. Chcem zdôrazniť, že v predpokladaných príjmoch obcí nie sú zahrnuté očakávané prostriedky z rozpočtov Európskej únie, ktoré budú zapojené do rozpočtu obcí v rámci fiškálnej perspektívy. Rozpočet vyšších územných celkov na hotovostnej báze je zostavený ako vyrovnaný rozpočet, v ktorom sa predpokladajú príjmy vo výške 27,9 mld., čo je v porovnaní s rokom 2006 vyšší o 2,7 mld. korún, a taktiež výdavky vo výške 27,9 mld., čo je zvýšenie oproti roku 2006 o 2,9 mld. korún. V roku 2007 sú pre Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky k dispozícii výdavky v celkovej výške takmer 5,9 mld. korún. Disponibilné zdroje predstavujú sumu cca 13,8 mld. Sk., tieto sú hlavne zamerané na oblasť bývania a ich sumu predstavuje 8,9 mld., čo je oproti roku 2006 vyššie o 865 mil. Sk. Školstvo. V tomto období rezonuje aj otázka prerozdelenia finančných prostriedkov v kapitole ministerstva školstva a zároveň aj prerozdelenie financií do celej oblasti školstva. Ide o druhú najväčšiu kapitolu. Ak sa pozriete na výdavky, tak v roku 2006 výdavky v kapitole predstavovali 48,9 mld. korún a v roku 2007 sú plánované vo výške 50,4 mld. korún. Predstavuje medziročne nárast o 3,1 %. Zároveň sú plánované finančné prostriedky na základe fiškálnej decentralizácie pre obce a vyššie územné celky. Po prerokovaní návrhu štátneho rozpočtu, ako aj pred prerokovaním návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 597/2003 Z. z. o financovaní základných škôl, stredných škôl, školských zariadení v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, sme dostali požiadavky od Združenia miest a obcí o zvýšenie záväzných limitov dotácií obciam, vyšším územným celkom. Združenie miest a obcí nás upozornilo na jednostranné hodnotenie dosahov fiškálnej decentralizácie na rozpočty miest a obcí zo strany štátnych orgánov, ktoré nevychádzajú zo skutočných dosahov fiškálnej decentralizácie. S týmto nemožno súhlasiť. Máme vlastné informácie aj z ministerstva financií, a preto informácie uvedené v tejto žiadosti z 22. novembra 2006 sú skreslené. Mám na mysli aj otázku rozdelenia spôsobu financovania neštátnych základných umeleckých škôl, neštátnych školských zariadení, ide o súkromné a cirkevné školy, ktoré sú financované z kapitoly ministerstva školstva, a základné umelecké školy a školské zariadenia v zriaďovateľskej pôsobnosti územnej správy s pôsobnosťou od roku 2005. Aj túto otázku rozdielneho spôsobu financovania musíme za predchádzajúcu vládu riešiť. Bolo by konkrétnejšie zo strany ZMOS, aby túto otázku vnímali v prvom rade v zmysle fiškálnej decentralizácie. Treba si uvedomiť, že základné umelecké školy, školské zariadenia v zriaďovateľskej spolupôsobnosti obcí a vyšších územných celkov sú financované prostredníctvom výnosu dane podľa zákona č. 564/2004 Z. z. o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samosprávy. Tento výnos dane priamo daňové úrady rozdeľujú a poukazujú podľa kritérií uvedených v nariadení vlády č. 668/2004 o rozdeľovaní výnosu dane z príjmov územnej samosprávy. Už som sa zmienil, že príjem obcí bude v roku 2006 vyšší o 3,5 mld. korún a vyšších územných celkov bude vyšší o 2,7 mld. korún. Najbližšia analýza nám ukáže, že dodatočná politika ide správnym smerom a finančné prostriedky sú účelne vynakladané, či ide o ich hospodárne vynakladanie a či kontrola týchto verejných financií je dostatočná. Tam uvidíme značné rezervy. Zazneli požiadavky aj na zvýšenie finančných prostriedkov na vedu, výskum. Kapitola Slovenskej akadémie vied má v roku 2007 vyčlenených 1,5 mld. korún. V ostatných kapitolách je na vedu a výskum vyčlenených 1,2 mld. korún. Aj v tejto vláde sa situácia určite zlepší, pretože okrem uvedených prostriedkov bude možné v nasledujúcich rokoch použiť aj prostriedky, ako bolo spomenuté, zo štrukturálnych fondov Európskej únie. Súčasná vláda si plne uvedomuje, aký je stav nášho športu. Jeho úroveň sa znižuje, športové ihriská zaberajú obchodné supermarkety, zvyšuje sa drogová závislosť mládeže, znižuje sa počet tried, na základných a stredných školách športoví manažéri majú veľký záujem o prácu s mládežou. Výška vynaložených prostriedkov do športu je rozhodujúca, ale jej využitie a prerozdelenie musí byť transparentné. Budeme pozorne sledovať napríklad, ako dopadne aj šetrenie údajnej korupčnej kauzy v našom futbale. Len na porovnanie, kam sa dostala Česká republika s úrovňou napríklad vo futbale, v atletike a podobne. A kde je Slovensko? Neodpustím si poznámku, že ľudský faktor je najrozhodujúcejší. Je predpoklad, že zriadenie nového splnomocnenca vlády pre šport bude prínosom a že konečne uzrie svetlo sveta aj zákon o športe, v ktorom sa pomenúvajú okrem iného aj práva, povinnosti a kompetencie všetkých zainteresovaných subjektov, použitie finančných prostriedkov a ich následná kontrola. Ďalej ma veľmi aj teší, že v rámci ministerstva kultúry boli zvýšené prostriedky na Maticu slovenskú, čo doteraz, myslím, že bolo troška zanedbávané. Týmto podporíme zo strany správy k návrhu rozpočtu pozmeňujúci návrh na zvýšenie výdavkov, ktoré budú určené na činnosť Matice slovenskej vo výške 24 mil. Sk. Podnetný článok o financovaní Slovákov žijúcich v zahraničí napísal napr. Vladimír Skalský, ktorý je súčasne predsedom Slovenského združenia Slovákov v zahraničí. Článok bol uverejnený v dennej tlači v piatok 1. decembra pod názvom „Tretina Slovákov je od macochy“, to hovorí za všetko. Treba si uvedomiť, že v zahraničí žije vyše 2 mil. Slovákov. Najviac ich je v Spojených štátoch, Českej republike, ďalej na tzv. dolnej zemi v Maďarsku, Rumunsku, Srbsku, ale značná skupina je aj v Argentíne. Novodobá migrácia mladých ľudí neustále zvyšuje počet Slovákov, ktorí odchádzajú za prácou do cudziny. I napriek tomuto trendu bývalá vláda nevenovala veľa pozornosti tejto problematike. Jediné, čo je pozitívne, je prijatie zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí a úprava legislatívy, ktorá umožnila občanom Slovenskej republiky voliť zo zahraničia. Otázka finančnej podpory bola za roky bývalej vlády stále poddimenzovaná. Podpora Slovenska svojim krajanom je neporovnateľná s okolitými susednými štátmi. Komunity žijúce v zahraničí zohrávajú veľkú rolu pri propagácii materskej krajiny, jej kultúry, cestovného ruchu a pri nadväzovaní rôznorodých obchodných vzťahov. Je známe, že napr. Maďari, Poliaci a taktiež Česi po novembrovej revolúcii využili a využívajú túto loby aj preto, aby sa asimilácia neprejavila na ich občanoch tak, ako sa to niekedy stáva v prípade Slovákov žijúcich v zahraničí. Treba podať pomocnú ruku Slovákom žijúcim v zahraničí, ktorí sa združujú v 70 krajanských spolkoch v 20 štátoch celého sveta. Skutočná politická vôľa sa však prejavuje až pri rozhodovaní o pridelení finančných prostriedkov na tento účel. Podporíme zvýšenie finančných prostriedkov tak, ako je to uvedené v spoločnej správe k návrhu štátneho rozpočtu, prostredníctvom Matice slovenskej v kapitole Ministerstva kultúry Slovenskej republiky o 6 mil. korún a taktiež aj prostredníctvom kapitoly Úradu vlády zvýšiť štátnu podporu Slovákom žijúcim v zahraničí o 12 mil. korún. Vážené dámy, vážení páni, na záver mi dovoľte k návrhu štátneho rozpočtu na rok 2007 a k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 konštatovať: 1. odhad makroekonomických ukazovateľov návrhu štátneho rozpočtu na rok 2007 je realistický, 2. daňové príjmy, granty a transfery, ako aj celkové príjmy strednodobého rámca príjmov za celý sektor verejnej správy sú stanovené takisto reálne, 3. plánovaný deficit za sektor verejnej správy je v súlade s Paktom stability a rastu, 4. rozdelenie celkových výdavkov na jednotlivé subjekty je primerané na zabezpečenie bežných funkcií, 5. strednodobé ciele a zámery stanovené v rámci stabilizovaných programových štruktúr sú reálne a naplniteľné. Spravil som vám stručnú analýzu, zhruba, návrhu štátneho rozpočtu a myslím si, že bude celou koalíciou podporený, pretože je reálny a sociálny. Ďakujem.