Vážny, Ľubomír, poslanec NR SR (2022-05-19):
Ďakujem. Budem veľmi stručný. Ďakujem. Vážený pán podpredseda, pani navrhovateľka, pán spravodajca, pani poslankyne, páni poslanci, v podstate skoro všetko sme povedali v tých faktických pripomienkach alebo faktických poznámkach. Je tu, mám, mňa mrzí, že sme, že som nezohnal teda podpisy a naozaj je to jednoduchá metóda, ktorá nevyjadruje indexácie. Jednoduchá metóda, ktorá, samozrejme, musí byť členená podľa JKSO, to znamená Jednotná klasifikácia stavebných objektov, aby bola odlíšená rôznorodosť stavebnej produkcie. Podľa môjho názoru sa toto bude musieť týkať nielen eurofondových stavieb, pretože sú národné projekty, ako iste viete, je ich 52, tie sú rozhodujúce. Tie fungujú na základe vyzvania. Ale potom sú dopytové projekty, ktorých sú možno stovky, možno tisíce, kde je dotknutá najmä tá samospráva, ktorá tu bola spomenutá, ale aj iné subjekty štátnej správy. To znamená, že to, to je časť eurofondových projektov, hej? Ale je tu aj časť neeurofondových projektov, ktoré zabezpečujú prijímanie prijímateľa, ktoré zabezpečuje štátna a, štátna správa a samospráva, to znamená verejná správa bez spolufinancovania z eurofondov a tieto projekty tiež podľa mňa budeme musieť nejakým takýmto spôsobom. Je dobré, že takýto návod je pripravený na eurofondy, eurofondové stavby, ale takýto podobný bude treba urobiť aj na tie neeurofondové stavby, pretože ten nárast je ozaj markantný. Nie je ten nárast, tak ako povedala pani podpredsedníčka, že stonásobne viac, pretože konkrétne tona ocele stála okolo 900 eur a dneska, dneska stojí už to, to už šplhá na oveľa vyššie, ale trojnásobne viac je určite, ale aj to sú náklady, ktoré nevedia zniesť súčasní zhotovitelia, pretože jednoducho to, to nevedia zabezpečiť a najmä tá oceľ je vážny problém a vážny problém bude aj cement na stavbách a nemôžme si dnes dovoliť, aby sme zastali s tými stavbami. Čiže oceľ je problém, že cena trojnásobne vzrástla a naviac je problém, že aj za tú trojnásobne vyššiu cenu nevedia dodávatelia oceľ zabezpečiť. Robí sa to rôznymi pokutými spôsobmi cez iné krajiny a je s tým skrátka komplikácia, ktorá je najmä vyvolaná cenami energií, ale, samozrejme, aj nepríjemnou vojnou a konfliktom na Ukrajine. Čiže preto bolo mojou ambíciou urobiť nejakú indexáciu alebo nie nejakú indexáciu cien stavebných materiálov v prípade, že ceny stavebných materiálov narastú a veľmi jednoducho sa to, ako kedysi v histórii, prenásobilo príslušným indexom raz za mesiac, ktorý vypočíta Štatistický úrad, ktorému by sme mali všetci veriť. A nebudeme robiť možno desaťtisíc individuálnych výpočtov, čo je teda komplikované a zároveň to nemá oporu v zákone a vždy to, čo som zdôraznil, že tú neistotu v prijímateľoch, ale aj v zhotoviteľoch vyvolávame v tom, že nebudú vedieť, ako na to a či tam dali správne tie náklady a či za rok niekto nepríde, kontrola buď z eurofondov, ale aj štátna kontrola na mimoeurofondové stavby a povedia: „toto si postupoval zle“. Alebo: „v eurofondoch, keď si postupoval zle, tak tieto náklady, ktoré si sem započítal, sú neoprávnené a vráť to“. A zase len znechutíme tie eurofondy. Preto sa mi zdá, že tá indexácia je veľmi rýchly, jednoduchý proces. Nie je taký presný, ako individuálna kalkulácia, ale je oveľa rýchlejší a vnáša určitú istotu do celého procesu investičnej výstavby. Takže to bol, to bola ambícia toho môjho pozmeňujúceho návrhu, urobiť indexáciu, zlegalizovať indexáciu, keďže tú právnu rovinu už dnes budeme mať zlegalizovanú, zlegalizovať aj indexáciu ako takú a takisto v druhom bode uložiť túto úlohu Štatistickému úradu Slovenskej republiky, ktorý na to určité kapacity má, ktorý to historicky robil, ale bude to musieť, tieto činnosti oprášiť a realizovať. To je všetko z mojej strany. Ďakujem za pozornosť.