B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-05-13):
V. Béreš, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, ctené poslankyne, poslanci, dovoľte mi, aby som sa pár vetami tiež vyjadril k predmetnému zákonu. Najprv by som chcel povedať, že bolo naozaj veľmi múdre rozhodnutie, že budú ponechané všetky krajské súdy vzhľadom na to, že aj ten argument zachovania počtu VÚC, ktorých je 8, rovnako by bolo trošku neúmerné, ak by teda Trnava a Trenčín vypadli ako sídla krajských súdov. To znamená, že vlastne táto replika, ktorú sme opakovali, tak sme naozaj veľmi radi, že vlastne široké spektrum poslancov prijalo a myslíme si, že bolo to naozaj veľmi správne rozhodnutie. Rovnako tak hrozila naozaj jedna vec, že tie župy, ak ich nazveme, v Trenčíne, Trnave boli by naozaj trošku menej hodnotné, takže jednoducho tento zámer zabráni takému stavu, bol veľmi správny. Čo sa týka, samozrejme, vyťaženosti krajských súdov – a to už sa vlastne dostávam k tej optimalizácii súdov –, tak naozaj je závažnou témou, pretože naozaj, kde chodíme dnes po Slovensku, tak súdne prieťahy alebo trvanie súdnych konaní je naozaj problémom Slovenska. Takže sme naozaj veľmi radi, že táto koncepcia, resp. už teraz ako návrh zákona, bude perspektívne riešiť aj tento problém. A samozrejme, že aj po zlúčení alebo aj zrušení niektorých súdov, tak pochopiteľne bude potreba zvyšovania počtu sudcov, čo samozrejme je nevyhnutné a vzhľadom na túto spoločnosť si myslíme, že je veľmi správne púšťať sa do takého typu optimalizácie súdov. Chcel by som taktiež povedať, že považujeme za veľmi správne aj vytvorenie inštitútu vyšších súdnych úradníkov, čo samozrejme odbremenilo mnohých sudcov, aby neboli zaťažení administratívnymi opatreniami. Takže aj toto je istým, vnímame to veľmi pozitívne, dobrým atribútom, aby jednoducho tie súdy pracovali a špecializovali sa, čo je napokon cieľom celej tejto reformy. Koncepcia v podobe alebo už stelesnená v zákone, ktorá je trojstupňová, bola dlho očakávanou a naozaj v zahraničí je veľmi bežnou, keď naozaj na tých prvých stupňoch okresných súdov existuje naozaj len ten prvý stupeň a odvolacie súdy sú na druhom stupni. Takže jednoducho, ak to k tomu má smerovať a ak to bude fungovať, tak naozaj možno to len a len podporiť. Čo sa týka samotnej súdnej reformy, myslím si, že prebehlo veľmi veľa rokovaní na túto tému, ale naozaj prečo dostáva aj zelenú z našej strany, je to tá myšlienka, samozrejme, že vlastne aj programové vyhlásenie vlády hovorilo prakticky o tomto, takže k tomuto zákonu sme sa veľmi prirodzene a v zmysle programového vyhlásenia vlády priblížili. Riešenie súdov, ak sme sa občas bavili aj s mnohými sudcami, niektorí sa pochopiteľne obracali s názorom, že aký na to máme, či už v klube alebo osobitne poslanci, tak všetci považovali to rušenie súdov za krajnú možnosť, ktorú považovali priam až za neadekvátnu. Na druhej strane treba povedať, že ak reforma má byť účinná, tak naozaj v istom zmysle je nevyhnutné rušenie niektorých súdov, ak teda bude vlastne ten súd naozaj nevyhnutne zrušiť v danom regióne. Chcel by som sa v tej druhej časti môjho vystúpenia vrátiť aj k Okresnému súdu v Skalici, ktorý je, samozrejme, funkčný, veľmi dobre pracuje a bol aj súčasťou vládneho návrhu, ktorý považujeme za alfu a omegu a naozaj vlastne po dlhých rokovaniach a príprave celého zákona sme radi, že naozaj sa vlastne tento súd dostal za veľmi potrebných argumentov aj do návrhu zákona. Predovšetkým by som chcel spomenúť argument ekonomický, ktorý hovorí v prospech Skalice, keď napríklad podľa oficiálnych údajov roku 2003 bola odvedená daň z príjmov právnických osôb okresu Senica len 318 mil. korún, naopak, v okrese Skalica to bolo 528 mil. korún. Podobne tak vyznieva vlastne ekonomický argument v prospech Skalice, aj keď dnes hovoríme prakticky o odvedených príjmoch z DPH a tieto dve čísla naozaj by som chcel spomenúť, keď v Senici to vychádza za minulý rok 309 mil. korún, v okrese Skalica 1 455 mil. korún. Hovorím to nie preto, aby som zdôraznil len to ekonomické hľadisko, ale hovorím to preto, pretože okres Skalica je z hľadiska výberu či už DPH a naozaj vlastne aj väčšiny daní na 9. mieste z hľadiska všetkých okresov na Slovensku. To znamená, že ak si predstavíme nejakú tabuľku, tak vlastne 7 krajských miest je pred Skalicou, potom je tam už iba Ružomberok a naozaj Skalica. Čiže si myslíme, že nie je správne, aby sa jednoducho delili okresy na administratívne a ekonomické, myslím si, že dá sa to zladiť do toho, že vlastne okres sa stane aj ekonomickým, ale, samozrejme, aj administratívnym centrom. Čo sa týka majetkového argumentu, tak by som ho nazval, tak prípadné zachovanie Okresného súdu v Skalici znamená, že máme naozaj vyriešený aj tento problém, pretože budova po bývalom okresnom úrade je naozaj k dispozícii. Naozaj dnes zíva prázdnotou a musím povedať, že je vyťažená možno na 10 %. A ak teda vnímame verejné výdavky ako veľmi potrebné, tak by som chcel len pripomenúť, že 53 mil. Sk bolo vynaložených na to, aby táto budova bola pred cca 5 rokmi zrekonštruovaná. A naozaj si myslím, že je vlastne adekvátna a veľmi vhodná na využitie budúceho okresného súdu a prokuratúry. Takže chcel by som zdôrazniť všetkým a hlavne tým, ktorí kritizovali, že nie sú vyriešené tie otázky týkajúce sa budov, že áno, je to vyriešené a tá rekonštrukcia, ktorá by súvisela vlastne s prijatím povedzme Okresného súdu zo Senice, tak by znamenala naozaj len minimálne náklady pohybujúce sa v rozsahu niekoľko desiatok, možno tisíc slovenských korún, čo napokon bude potrebné vo všetkých súdoch. Čo sa týka geografického hľadiska, tak tu by som naozaj veľmi úprimne chcel povedať, áno, pochádzam vlastne z regiónu Skalica a chcem povedať, že ak tisíce ľudí môžu dochádzať dnes do Skalice za pracovnými príležitosťami do veľkých firiem, nechcem tu menovať, tak naozaj dnes neexistuje tento geografický problém, ktorý by bránil, aby jednoducho ľudia mohli dochádzať aj povedzme na tento súd, ktorý naozaj v priebehu života až tak často nepotrebujú. Z hľadiska historického by som chcel to ako podporný argument povedať, že ako regionálne centrum súdnictva má Skalica dlhú tradíciu, ktorej korene siahajú až do stredoveku. Počiatky justície v Skalici sa datujú od obdobia povýšenia Skalice na slobodné kráľovské mesto v roku 1382, keď kráľ Ľudovít I. a v neskoršom období spolu s hradom ďalších privilégií udelil mestu aj volebné právo meča, podľa ktorého malo mesto súdnu moc aj na území, a to moc hrdelnú. V neskoršom období sa súdna moc rozšírila aj na okolité obce a popri magistrátnom súde tu pôsobia tzv. horenský súd a tavernícky súd. Táto tradícia súdnictva pokračovala nepretržite počas celého obdobia Rakúsko-Uhorska, čo je dôležité spomenúť. A v tomto období vlastne, keď sa dostávam historicky do takého, poviem to, novoveku, obdobie 1960 – 1994, tak práve v tomto období vlastne vzniká Okresný súd v Senici. Nazval by som to ako akúsi možno nejakú historickú reštitúciu, keď 39 rokov čakali ľudia Záhoria v oblasti Skalice, keď cítili, že naozaj nejakým spôsobom neprirodzene sa vytvoril súd v Senici. A dnes aj toto používam ako podporný argument, kde je konečne ten správny okamih, keď môžeme trošku aj tú historickú pravdu trošku napraviť. Samozrejme, nie je to len môj názor, takisto aj Mestský úrad v Senici konkrétne, keď hovoril o činnosti hospodárenia z roku 1963, konštatoval, že z hľadiska hospodárenia a kultúrneho rozvoja zaostáva Senica za Myjavou, Skalicou, ale dokonca aj Holičom. Chýbal tu priemysel a školstvo, dostatočné osvetové a kultúrne zariadenia, nebola tu ani jedna stredná škola. To je práve dnes okres, kde, samozrejme, niektorí poslanci sa snažia presadiť trošku, poviem to, umelým spôsobom sídlo budúceho okresného súdu. Rapídne vzrástol počet obyvateľov, čo spôsobilo nedostatok bytov, mnohé novovzniknuté okresné inštitúcie boli umiestnené provizórne, infraštruktúra bola slabo rozvinutá, v meste nebola dostatočná kapacita v školských a predškolských zariadeniach. Chcel by som naozaj povedať a zostručniť vlastne závery, ktoré hovorím, z hľadiska potreby zachovania Okresného súdu v Skalici. Navrhujem teda ponechať Okresný súd v Skalici taktiež vzhľadom na jeho špecifickosť umiestnenia v bezprostrednej blízkosti hraníc s Českou republikou. Štyri cestné a dva železničné priechody sú v jeho obvode. Čo vyplýva, samozrejme, aj zo špecifickosti tohto územia. A na druhej strane je tu aj preto taký vysoký nápad činnosti, pretože – ja hovorím o nápade na okresný súd – práve tá špecifickosť pohraničného územia mu dáva ten vysoký počet agendy, ktorú jednoducho musí v súčasnosti zvládať. Takto bude pokračované aj po vstupe do Európskej únie, keďže policajná kontrola hraníc bude i naďalej pokračovať a slúžiť na zachytávanie pohybu páchateľov usilujúcich sa uniknúť z jednej republiky do druhej. Preto zdôrazňujem potrebu zachovania práve tohto Okresného súdu v Skalici, ktorý je, samozrejme, aj na pohraničí. V roku 2003 sa takto realizovalo 32 tzv. cudzích zatykačov, t. j. prípady, keď bol zatykač vydaný iným súdom a skalický súd realizoval výsluch páchateľov a potrebné doklady na jeho odeskortovanie do väznice. Keď sa hovorí, že rušiť by sa mali tzv. malé súdy, tak chcel by som poukázať na jednu skutočnosť. V roku 2003 napadlo okresný skalický súd 4 630 vecí. Nápad zodpovedá počtu deviatich sudcov. V Senici sa nachádza v súčasnosti osem sudcov. Je podľa mňa veľmi nesprávne, ak dnes porovnávame počty sudcov na dvoch súdoch, pretože dôležitý je ten nápad v tejto činnosti. Takže si teraz povedzme alebo si urobme nejaký jednoduchý aritmetický priemer, koľko zodpovedá práve tomuto nápadu činnosti požadovaný počet sudcov? A jednoducho po tejto jednoduchej matematickej hračke zistíme, že na súde bolo potrebných pri tomto nápade realizovaných nápadov vlastne deväť sudcov v porovnaní so Senicou, kde je ten počet sudcov iba osem. To znamená, že po spojení so Senicou sa zaťaženosť nezníži, lebo aj tak bude chýbať ešte päť sudcov, to znamená, že nestratí ani jeden okres, ani druhý. A myslím si, že tento požadovaný počet bude potrebné, aj ako vlastne navrhol minister spravodlivosti, zvýšiť na 21, áno, čiže tých 5 sudcov bude nevyhnutných. Preto by som chcel osloviť vás, ctené poslankyne a poslanci, aby ste zvážili naozaj tieto fakty, argumenty, ktoré som rozdelil do niekoľkých kategórií, a aby si naozaj každý urobil vlastne ten správny pohľad a som presvedčený, že dôjdete pri hlasovaní k tomu správnemu záveru. Chcel by som ešte požiadať, teda dať návrh na osobitné hlasovanie o bodoch spoločnej správy ústavnoprávneho výboru, konkrétne ide o body 2, 3, 19, 20, 21, 36, 65 a 71, ktoré istým spôsobom obmedzili alebo narušili vládny návrh. A pevne verím, že hlasovanie v tejto Národnej rade bude naozaj múdre. Ďakujem veľmi pekne.