B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-02-08):
návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Návrh zákona ste dostali ako tlač 1305. Návrh na pridelenie návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí pána predsedu Národnej rady pod číslom 1437. Za skupinu poslancov návrh zákona uvedie pán poslanec Ladislav Orosz. Nech sa páči, máte slovo. L. Orosz, poslanec: Ďakujem pekne, pán podpredseda. Vážené dámy, vážení páni. Či chceme či nie, kvalita činnosti všetkých štátnych orgánov od parlamentu cez vládu až po miestne orgány štátnej správy je v mnohom závislá od kvality štátnych úradníkov, štátnych zamestnancov. Aj keď zodpovednosť pred voličmi, pred verejnosťou nesieme vždy my ako politická reprezentácia, výsledky našej práce sú vo veľkej miere závislé od kvality materiálov, dokumentov a podkladov, ktoré dostaneme od štátnych úradníkov. Zároveň platí, že ani tá najlepšia činnosť politickej reprezentácie nemôže zabrániť negatívnym skúsenostiam občanov v kontakte so štátom, so štátnou správou. Ten je totiž v rukách zamestnancov štátnej správy. Inými slovami, kvalita fungovania štátu, kvalitné plnenie jeho funkcií a v konečnom dôsledku spokojnosť občanov pri uspokojovaní ich potrieb a oprávnených nárokov je, či chceme alebo nie, vždy priamo závislá na kvalite, kvalifikačnej i osobnostnej štátnych. úradníkov. Ak sa v našej novodobej histórii pozitívne hodnotí obdobie takzvanej prvej medzivojnovej republiky, tak to bolo okrem iného dané aj vysokou kvalitou štátnej byrokracie, kvalitným plnením jej úloh, ktoré boli priamo úmerné kvalitnej právnej úprave ich právneho postavenia, založeného na štátnej definitíve a vyváženej úprave práv a povinností. Na základe toho si každý úradník hlboko vážil, že je štátnym zamestnancom, a od toho sa odvíjalo kvalitné plnenie zverených úloh. Každý štát musí vo svojom vlastnom záujme a v záujme všetkých svojich občanov, vytvoriť také legislatívne prostredie, ktoré motivuje kvalitných a vzdelaných ľudí k záujmu o štátnu službu. Práve z tohto hľadiska je potrebné hodnotiť v minulom roku schválený zákon o štátnej službe. Bol to dlhodobo pripravovaný a netrpezlivo očakávaný zákon, ktorého hlavnou úlohou mala byť stabilizácia štátnozamestnaneckých pomerov, stanovenie jasných pravidiel výkonu štátnej služby a od toho očakávané zvýšenie jej kvality. V podobe, v akej bol tento zákon predložený a schválený, teda schválený predovšetkým, v dôsledku niektorých nedomyslených pozmeňujúcich návrhov nie je spôsobilý plniť svoje základné poslanie. Spôsobil veľké rozčarovanie medzi štátnymi zamestnancami a môže spôsobiť ďalšiu vlnu odchodu kvalitných ľudí zo štátnej služby, čo môže v konečnom dôsledku vážne ohroziť fungovanie štátu. Za týchto okolností je nevyhnutné pristúpiť k novelizácii tohto zákona s cieľom zabezpečiť vyváženosť právneho postavenia štátnych zamestnancov a takisto zabezpečiť vnútorný súlad jednotlivých ustanovení zákona. Ak dovolíte, veľmi stručne, čo je obsahom tejto novely. Navrhujeme vypustiť ustanovenie § 14 ods. 9, podľa ktorého vedúci úradu môže vo výnimočných prípadoch rozhodnúť, že odborná prax na účely zákona o štátnej službe je najmenej jeden rok. Znenie, ktoré sme pred rokom schválili, neguje princíp kariérneho postupu, vyváženosť rovnakého prístupu a možnosti pre všetkých zamestnancov a vytvára možnosť subjektívneho rozhodovania. Ďalej navrhujeme v § 16 ods. 5, aby štátnemu zamestnancovi v prípravnej službe patrila funkcia čakateľ. To znenie, ktoré sme schválili, popiera charakter prípravnej štátnej služby, počas ktorej sa čakateľ pripravuje na vykonávanie štátnej služby a nevykonáva služobné úlohy samostatne, ale pod dohľadom čakateľa. Súčasne navrhujeme, aby postup zaradenia štátneho zamestnanca v stálej štátnej službe ako aj dočasnej štátnej službe do platovej triedy sa nevzťahoval na zamestnanca v prípravnej štátnej službe a osobitným ustanovením sa určil postup zaradenia čakateľa do platovej služby, podmienky určenia platových náležitostí, pričom konkrétna platová trieda bude určovaná diferencovane s ohľadom na dosiahnutý stupeň vzdelania. Navrhujeme ďalej jednoduchšie riešiť systém služobného hodnotenia pri dosiahnutí rovnakého efektu, takzvaného rýchlejšieho postupu do platového stupňa a zároveň skoršieho určenia vyššieho tarifného platu. To riešenie, ktoré sme schválili, opäť vytvára veľký priestor na subjektivitu rozhodovania. Ďalej navrhujeme upraviť aj ustanovenia o deklarovaní majetkových pomerov. Podľa schváleného znenia by majetkové pomery u štátnych zamestnancov na štátnozamestnaneckom mieste mimoriadnej významnosti by nepodával len štátny zamestnanec, ale aj jemu blízke osoby, čím vlastne zákonom zakladáme povinnosť iným osobám, ktoré nie sú priamo v právnom vzťahu k štátu. Z toho dôvodu navrhujeme, aby za tieto osoby deklaroval majetkové pomery štátny zamestnanec. To riešenie, ktoré sme schválili, by pravdepodobne vyvolávalo pochybnosti o súlade s Ústavou Slovenskej republiky. Ďalej navrhujeme ustanoviť nárok štátnych zamestnancov na ďalšie dva platy v roku, tak, aby ich poskytnutie nebolo viazané na odslúženie určitého času a na vykonanie služobného hodnotenia. Dôvodom tejto zmeny je aspoň čiastočné vyrovnanie podmienok odmeňovania v štátnej službe so štátnou službou podľa osobitných zákonov. Takisto navrhujeme poskytnutie odchodného pri odchode do dôchodku. Neexistencia ustanovenia o poskytnutí odchodného pri odchode štátneho zamestnanca do dôchodku založila nevyváženosť vo vzťahu k štátnym zamestnancom podľa osobitných zákonov, ktorými sú napríklad sudcovia, prokurátori, funkcionári územnej samosprávy, policajti, vojaci, príslušníci Slovenskej informačnej služby, hasiči a tak ďalej. Ak si porovnáme právne postavenie týchto kategórii štátnych zamestnancov, tak je tu zjavná diskriminácia vo vzťahu k tým štátnym zamestnancom, na ktorých sa vzťahuje zákon o štátnej službe, a myslím, že ani nemusím veľmi rozvíjať túto úvahu, keď poviem, že je to pravdepodobne v rozpore s princípom nediskriminácie, ktorý je výrazne zakotvený v našej ústave. Za tým istým účelom navrhujeme aj ustanoviť úpravu príplatku za štátnu službu k dôchodku. Zamestnanci, ktorí vykonávajú štátnu službu, sú podľa § 7 ods. 3 zákona č. 123/1996 Z. z. vylúčení z doplnkového dôchodkového poistenia. Zákon o štátnej službe tým, že nemá upravený tento príplatok, neumožňuje štátnym zamestnancom upraviť nadstavbu nad základným systémom poistenia. Aj na základe tohto ustanovenia dochádza k diskriminácii štátnych zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje zákon o štátnej službe, k ostatným kategóriám zamestnancov. Chcem povedať, že tieto návrhy, ktoré teraz predkladáme, boli obsiahnuté vo vládnom návrhu zákona a na základe pozmeňujúcich návrhov došlo k podstatnej zmene tohto zákona, ktorá založila princíp diskriminácie týchto zamestnancov, čo môže v konečnom dôsledku, ako som v úvode svojho vystúpenia povedal, spôsobiť určité problémy pri plnení úloh štátnej služby a môže spôsobiť odliv kvalitných ľudí zo štátnej služby. Na základe toho, čo som uviedol, je zrejmé, že predkladateľské ministerstvo alebo ministerstvo, ktoré má na starosti túto problematiku, ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny súhlasí s týmto poslaneckým návrhom zákona a je tu aj súhlas Konfederácie odborových zväzov, keďže to, čo predložila vláda Slovenskej republiky do parlamentu, bolo výsledkom dohody Odborového zväzu pracovníkov verejnej správy s vládou Slovenskej republiky. Verím tomu, že Národná rada Slovenskej republiky je pripravená korigovať chybu, ktorá sa stala pred rokom, keď na základe určitej emocionálnej atmosféry, ktorá v tomto parlamente bola, schválila také pozmeňovacie zákony, ktoré absolútne narušili koncepciu zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a odstráni diskrimináciu tých štátnych zamestnancov, ktorí podliehajú režimu zákona o štátnej službe. Ďakujem pekne.