P. Gabura, poslanec: (2008-09-16):
Navrhovaná právna úprava vychádza z ideí, že aj o každej ďalšej zmene rozsahu suverenity, ktorú Slovenská republika dobrovoľne postúpi Európskej únii alebo organizácii vzájomnej kolektívnej bezpečnosti by mali mať možnosť rozhodovať občania Slovenskej republiky. Preto sa navrhuje, aby o medzinárodných zmluvách, ktorými má Slovenská republika preniesť výkon časti svojich práv na Európsku úniu a Európske spoločenstvá, ako i o medzinárodných zmluvách, ktorými sa Slovenská republika zaradí do organizácie vzájomnej kolektívnej bezpečnosti rozhodovalo sa osobitným ústavným postupom. Navrhovaný ústavný zákon vytvára procedúru, v ktorej sa pred ratifikáciou takýchto medzinárodných zmlúv ako obligatórna podmienka ich platnosti bude vyžadovať súhlas Národnej rady Slovenskej republiky ústavným zákonom a potvrdenie takéhoto ústavného zákona ratifikačným ľudovým hlasovaním. Účelom navrhovanej právnej úpravy je priblížiť život Európskej únie a podmienky kolektívnej bezpečnosti občanom. Ide o najcitlivejšie otázky života štátu, a preto je nutné, aby o nich parlament rozhodoval kvalifikovanou trojpätinovou väčšinou. Zároveň návrh vychádza  z presvedčenia, že  takéto zmeny v živote štátu sa dotýkajú života všetkých jeho občanov natoľko, že sa to, aby ich títo občania akceptovali a aby si tieto zmeny získali podporu občanov nemožno ľutovať ani energiu, ani prostriedky. Návrh počíta s tým, že o zložitejších otázkach života štátu, ako aj o vzťahoch a rozhodovacích mechanizmoch vo vnútri zväzkov štátov možno nebudú mať záujem rozhodovať všetci občania. Preto sa navrhuje, aby sa pre takéto rozhodovanie nepoužil všeobecný inštitút referenda, pretože jeho požiadavka nadpolovičnej účasti pre platné referendum často spôsobuje, že sa rozhodnutie jednoducho neprijme. Navrhujeme preto osobitný štatút ratifikačného ľudového hlasovania, v ktorom sa podobne ako vo všeobecných voľbách rozhodnutie prijme vždy. Každý volič má právo rozhodovať. Rozhodujú však len tí voliči, ktorí sa slobodne rozhodnú toto svoje právo využiť. Ústava Slovenskej republiky počíta s tým, že rozhodujúcou formou organizácie nášho štátu je zastupiteľská demokracia. V súlade s vývojovými trendmi však počíta aj s uplatňovaním prvkov priamej demokracie. Tieto prvky majú slúžiť na rozhodovanie  najvážnejších otázok života štátu. Majú umožniť, aby o nich rozhodovali priamo občania. Preto už pri koncipovaní pôvodného znenia ústavy počítal náš základný zákon aj s inštitútom referenda. V ďalšom ústavnom vývoji dochádza i k ďalšiemu posilňovaniu prvkov priamej demokracie. Ustanovila sa priama voľba prezidenta republiky a zároveň i možnosť jeho odvolania priamo občanmi. Takto vznikol inštitút osobitného ľudového hlasovania o odvolaní prezidenta republiky. Navrhovaný ústavný zákon pokračuje v trende posilňovania priamej demokracie a navrhuje ďalší inštitút ľudového hlasovania, tentoraz ratifikačného. Návrh nie je namierený proti zmenám v Európskej únii. Práve naopak. Vychádza z presvedčenia, že zmeny sú vtedy dobré, pevné a majú vyhliadky na to, aby sa aj dlhodobo udržovali, keď majú priamu podporu ľudí. Navrhovaná právna úprava je v súlade s ústavnými pravidlami Slovenskej republiky, s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Návrh ústavného zákona bude mať priamy dopad na verejné rozpočty len vtedy, keď bude vyhlásené ratifikačné ľudové hlasovanie. Navrhovateľ je toho názoru, že takéto hlasovanie sa dá vykonať veľmi úsporne, a tak jeho náklady neprevýšia 100 miliónov korún. Návrh neprináša nárok na pracovné sily, nemá vplyv na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest ani na životné prostredie. Ďakujem.