Čaplovič, Dušan, poslanec NR SR (2010-11-03):
Vážený pán predsedajúci, podpredseda Národnej rady, vážený pán predseda Národnej rady, predkladateľ, vážené dámy, vážení páni, k predloženému návrhu novely zákona č. 120/1993 Z. z. si dovolím predložiť stanovisko Súdnej rady, s ktorým som sa stotožnil, Slovenskej republiky s poukazom na § 4 ods. 1 písm. f) zákona č. 185/2002 Z. z. Uvediem nasledovné vety, ktoré sa odrážajú z hľadiska poznatku zástupcov nášho súdnictva. „Návrh zákona sa dotýka platových pomerov sudcov, napriek tomu návrh nebol daný na vyjadrenie Súdnej rade Slovenskej republiky a doposiaľ neprebehlo žiadne rokovanie o tom, aká je predstava zákonodarnej moci o postavení sudcov vzhľadom na to, že zákon o sudcoch jednoznačne ustanovuje, že zníženie“, ja to citujem presne, „že zníženie platu sudcu je možné len na základe uloženého disciplinárneho opatrenia.“ Takže opäť pokračuje stav, kedy sa ignoruje základný zákon štátu – Ústava Slovenskej republiky, čl. 141a. K otázke znižovania platov sudcov už v minulosti zaujal stanovisko Ústavný súd Slovenskej republiky. Predložený návrh znižuje základ pre výpočet základného platu ústavného činiteľa, teda aj základného platu sudcov. Zníženie sa viaže na vývoj schodku rozpočtu verejnej správy. Napriek proklamovaným vyjadreniam pani predsedníčky vlády, že taký spôsob stanovenia platu sa nemôže vzťahovať na sudcov, predložený návrh nerozlíšil postavenie sudcov od postavenia iných ústavných činiteľov, na ktorých sa predmetný zákon vzťahuje. Dovoľujem si preto na tomto mieste priblížiť dôsledky navrhovanej zmeny, pokiaľ by sa mala dotýkať aj sudcov. 1. Sudcovia rozhodujú množstvo sporov, v ktorých je účastníkom... (Ruch v sále. Rečník prerušil svoje vystúpenie.) 1. Sudcovia rozhodujú množstvo sporov, v ktorých je účastníkom konania štát a ktoré majú bezprostredný dopad na štátny rozpočet. Ide o množstvo obchodných či správnych sporov, ale aj sporov občianskoprávnych. Sudcovia rozhodujú o peňažných trestoch, o treste prepadnutia majetku, o administratívnych sankciách. Sudcovia musia byť pri svojej rozhodovacej činnosti nezávislí nielen od akejkoľvek inej moci, ale aj od účastníkov konania, teda aj od štátu, a nezávislými sa musia aj takýmto spôsobom javiť. Ako sa bude asi občanovi, fyzickej či právnickej osobe javiť sudca, ktorý nerozhodne v jeho prospech, ak bude vedieť, že plat sudcu bude priamo závislý aj od toho, ako sa bude aj on podieľať na znižovaní schodku rozpočtu napríklad aj tým, či a akú sankciu účastníkovi uloží, akú sumu v prospech štátu napríklad na dani účastníka konania zaviaže zaplatiť, alebo či prizná účastníkovi pohľadávky voči štátu? Skutočne je potrebné stavať sudcov do pozície, aby sa svojou rozhodovacou činnosťou podieľali na schodku rozpočtu? 2. Okrem uvedenej dilemy, ktorá v právnom štáte by vôbec nemala nastať, predložený návrh v porovnaní s poslancami bude znamenať zníženie základného platu sudcu o vyše 10 %. Teda celé zníženie sa dotkne jediného zdroja príjmu sudcu, teraz nechcem porovnávať stav, ako sa dotkne poslancov, prípadne iných ústavných činiteľov. Sudcovia nemajú dve a viac verejných funkcií a nemôžu popri výkone funkcie podnikať. Tieto všeobecne známe veci len pripomíname preto, že základom sudcovskej nezávislosti počas celej doby výkonu funkcie – často celoživotného povolania – je len a len plat sudcu. Nemôže byť teda závislý na zmene politických garnitúr ani na vývoji rozpočtového schodku. Doterajší platový základ zodpovedajúci trojnásobku priemernej nominálnej mesačnej mzdy... (Ruch v sále. Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)