Laurenčík, Milan, poslanec NR SR (2016-05-17):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán predseda NKÚ Slovenskej republiky, vážené panie poslankyne, páni poslanci, bolo tu už mojimi predrečníkmi povedané veľa, ale nedá mi, aby som sa aj ja nevyjadril, keď som si už ten príhovor pripravil. Dovoľte mi teda, aby som sa v krátkosti vyjadril k predkladanej Správe o výsledkoch kontroly Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky za rok 2015. Verejnosť oprávnene očakávala zmenu fungovania NKÚ po zvolení nového predsedu, po tom, čo presluhujúci pán predseda NKÚ Jasovský čakal so zbalenými kuframi na voľbu svojho nástupcu. Strana SMER – SD niekoľko rokov blokovala jeho zvolenie až do doby, kedy bol navrhnutý kandidát, ktorý strane SMER vyhovoval. Po preštudovaní predloženej správy je však jasné, že očakávania a očakávaná zmena sa nekonala. Pán predseda Karol Mitrík zapadol do štruktúr a spôsobu fungovania NKÚ ako skladačka puzzle. Čo ma oprávňuje sa takto vyjadrovať? Správu o výsledkoch kontrolnej činnosti Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky za rok 2015 som si podrobne preštudoval a NKÚ pokračoval v nastavenom pláne kontrol a takmer ničím sa neodlišoval od predchádzajúceho roku. Na ilustráciu si dovolím zacitovať zo správy: „V roku 2015 najväčší podiel z celkového počtu kontrolných akcií tvorila kontrola súladu. Tento typ kontroly, tak ako v roku 2014, predstavoval 60 % celkového počtu kontrolných akcií. Rovnako to bolo aj v prípade podielu kontroly výkonnosti, ktorá v oboch rokoch, 2014 aj 2015, predstavovala 2 % z celkového počtu kontrolných akcií. Podiel kombinovanej kontrolnej výkonnosti a súladu zaznamenal pokles, a to z 22 % v roku 2014 na 17 % v roku 2015. A tak ďalej. Odborná verejnosť však už dlhšie volá po zmene typy kontrol. Súčasný model fungovania NKÚ nenapĺňa potenciál v oblasti kontroly nakladania s verejnými zdrojmi. Systém kontrol, ktorý je často postavený iba na formalizme a kontrolovaní zhody so zákonmi a inými pravidlami, sa takmer úplne vyhýba hodnoteniu výkonnosti inštitúcií, ich politík, programov a projektov. Zistenia NKÚ nevedú k systémovým zmenám vo fungovaní štátu, inštitúcií a iných subjektov. Skúsenosti z iných krajín ukazujú, že NKÚ má mať významnejšiu úlohu v systéme riadenia štátu a musí byť kľúčovým aktérom pri kontrole kvality jeho spravovania. Na to, aby sa zmenil pomer typov kontrol, je potrebná možno výmena časti kontrolórov, prípadne minimálne ich preškolenie. Ako sa v správe dočítame, tak strategickým zámerom NKÚ je postupne zvýšiť podiel kontroly výkonnosti a jej kombinovaného typu s cieľom lepšieho zhodnotenia verejných politík štátu a zvýšenia pridanej hodnoty kontrolnej činnosti. Takisto to aj teraz tu prezentoval pán predseda. Len tempo, ktoré sa zvolilo v roku 2015 v porovnaní s predchádzajúcim rokom, je mimoriadne pomalé, resp. tento proces úplne stagnuje. Predložená správa je písaná štýlom, že v nej nájdeme všetko a nič. Uvedené sú jednotlivé kontrolné akcie, popísané pochybenia a nakoniec odporúčania, ktoré sú častokrát na množstvo a závažnosť pochybení veľmi vágne. Hlavne pri zisteniach na ministerstve obrany, bytovej agentúre rezortu ministerstva obrany a pri zisteniach realizácie projektu elektronických služieb zdravotníctva. V časti 2.2 správy s názvom Realizácia výsledkov kontrolnej činnosti vzhľadom na skutočnosť, že NKÚ nemá sankčné právomoci, síce nájdeme, ako ďalej so svojimi zisteniami NKÚ naložil, citujem: „Zistené prípady porušenia finančnej disciplíny, podozrenia z trestnej činnosti a ostatné závažné nedostatky oznamoval kompetentným orgánom na ďalšie konanie počas finančnej disciplíny podľa zákona o rozpočtových, porušenie finančnej disciplíny podľa zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy, v 16 prípadoch oznámil príslušnej správe finančnej kontroly, orgánom činných v trestnom konaní oznámil spolu 7 prípadov, z toho orgánom prokuratúry oznámil 5 prípadov a v 2 prípadoch poskytol spoluprácu Policajnému zboru. Porušenie zákona o verejnom obstarávaní v 7 prípadoch oznámil Úradu verejného obstarávania.“ V správe mi chýba ale prepojenosť, nevieme, pri akej kontrole a čo a komu sa hlásilo. Teraz to pán predseda pri príhovore síce povedal, ale v tej správe to jednoducho nebolo. A pritom je to také jednoduché, v tabuľke kontrolných akcií, ktorá je uvedená ako príloha správy, stačí doplniť jednotlivé opatrenia, odporúčania a do ďalšieho stĺpca postúpenie na ďalšie konanie, komu a akým orgánom sa zistenia postúpili. Jedna kontrola bola zameraná aj na kontrolu plnenia opatrení prijatých na odstránenie zistených nedostatkov z kontrol vykonaných NKÚ v rokoch 2010 až 2014. Z tejto kontrolnej akcie vyplýva, že NKÚ stráca vážnosť. Z prijatých opatrení bolo splnených len 35 %, priebežne splnených 28 % a čiastočne splnených 17 %, nesplnených bolo takmer 15 %. Kontrolou skutočného stavu plnenia prijatých opatrení bol však zistený rozdiel oproti stavu, ktorý kontrolované subjekty uvádzali v správach zasielaných NKÚ. V 42 % kontrolované subjekty vyhodnotili stav v plnení prijatých opatrení inak, ako to bolo v skutočnosti podľa výsledkov kontroly NKÚ Slovenskej republiky. V zmysle zákona o NKÚ sú kontrolované subjekty povinné predložiť úradu v stanovenom termíne prijaté opatrenia a správy o ich splnení, prípadne plnení. Až 33 % kontrolovaných subjektov si však túto povinnosť nesplnilo. Tu treba jednoznačne zvýšiť účinnosť kontrol a vymáhateľnosť kontrolných zistení prostredníctvom zavedenia sankcií pre subjekty, ktoré sa vyhýbajú naplneniu odporúčaní. Bude k tomu potrebné, samozrejme, zmeniť zákon. Som presvedčený, že poslanci Národnej rady sú pripravení diskutovať aj o takejto téme. NKÚ by mal mať u kontrolovaných subjektov rešpekt. Musí mať povesť profesionálneho a nezávislého a nestraníckeho úradu, ktorý koná konzistentne, transparentne a svoje zistenia doťahuje do konca. Teda do zmien v správaní úradov a inštitúcií. Doteraz NKÚ pôsobí tak, že napriek značným právomociam sa nepúšťa do veľkých a politicky citlivých projektov a tém. Zameriava sa najmä na kontrolu súladu, čo v praxi znamená kontrolu dodržiavania zákonov, predpisov a nariadení. Oveľa menej, ako som už spomenul, sa venuje kontrole výkonnosti, ktorá nám hovorí, čo za naše peniaze dostaneme a či by sme nemohli dostávať viac. Súčasný model fungovania NKÚ vôbec nenapĺňa potenciál v oblasti kontroly nakladania s verejnými prostriedkami. Nestačí iba zistiť, či došlo, alebo nedošlo k porušeniu zákona, od NKÚ musíme vyžadovať kvalifikovaný názor na efektívnosť, výhodnosť a vhodnosť zvolených riešení. V systéme fungovania štátu musí NKÚ na seba prevziať úlohu hodnotiteľa zámerov aj výsledkov politík, programu a projektov. Ministerstvá, mestá a obce rozhodujú o veľkých investíciách. NKÚ má zhodnotiť, či prijaté rozhodnutia boli tie najlepšie z možných. Mal by konkrétne zhodnotiť ponúkané alternatívy, ich cenu a reálnosť očakávaných výsledkov. Aby som však nebol iba kritický, mám aj niečo pozitívne. V roku 2015 aj obec Terchová, v ktorej som bol starostom, bola kontrolovaná NKÚ v rámci akcie „Kontrola vynakladania verejných prostriedkov na nájomné byty vo vlastníctve obcí a ich využitie“. Po skončení kontrolnej akcie sa konala prezentácia výsledkov a workshop k zisteným nedostatkom. Bolo to naozaj veľmi poučné a tento krok pána predsedu oceňujem, že zaviedol niečo také. No aj napriek tomuto pozitívnemu kroku z predloženej správy vyplýva, že NKÚ nefunguje tak, ako by fungovať mohol. Možno nakoniec tak vyjadrenie slovami pána premiéra: „Hryzká, hryzká, ale slabučko.“ Ďakujem.