Jurzyca, Eugen, poslanec NR SR (2018-12-13):
Ďakujem pekne za slovo. Dobrý deň. Zvýšenie cien bude pri zvýšení daní. Je to tak v drvivej väčšine prípadov. Platí totiž, že tzv. cenová elasticita dopytu je záporná, teda keď sa zvýšia náklady, zvyšuje sa cena. Možnože pri, pri predaji heroínu to neplatí, kde je tá elasticita teda nízka. A teda zvýši sa cena, zaťažia sa ľudia, tie peniaze sa zoberú a nejako sa použijú v prospech jedného rezortu. Nie je to dobré riešenie. Teraz ďalšia poznámka. Pán Baláž, hovorili ste, citovali ste odborníka, myslím, že pána Drahovského. Podľa mňa ten citát bol nepresný. A je to pre mňa dôležité, pretože tento návrh odborníci ne-pod-po-ru-jú. A nepodporuje, ani pán Drahovský nepovedal, že nedôjde k zvyšovaniu cien. On hovorí doslova: „Tie spoločnosti počkajú a ceny potravín nezvýšia hneď, pristúpia k určitým úpravám neskôr, smerom nadol to určite nebude,“ sa hovorí v tom jeho citáte. Ďalej, ďalšia poznámka. Rozhodovanie pri zlyhaní trhu vo vyspelom svete je zverené protimonopolným úradom. Je to tak vyše sto rokov. Tie majú legislatívu na to urobenú, majú literatúru odbornú a vedia posudzovať zlyhania trhu. Jednotlivým rezortom by som to teda nedával do vienka ani v prípade, že chcú byť miestom, ktoré rozhoduje v druhej inštancii. Nie je to dobré. Poviem príklad. Nemôžme postupovať tým smerom, že napríklad ministerstvo školstva by si povedalo, že začne rozhodovať o zdaňovaní naväzujúceho rezortu. To znamená, že zdaní nejaké firmy, ktoré zamestnávajú absolventov škôl, zdaní ich a zoberie si z tej dane peniaze. Takto nemôžme Slovensko parcelovať, že si jednotlivé rezorty budú navzájom brať peniaze mimo rozpočtu. Rozpočet tu slúži na to, aby sme demokraticky rozhodli, kto má dostať koľko peňazí, takáto partizánčina podľa mňa nemá dlhú životnosť. Diskriminácia, ku ktorej dochádza, ktorá sa ešte skomplikovala a znejasnila pozmeňujúcim návrhom, tá už dochádza do takého detailu, že fakt, sledujúc tento trend, obávam sa, že keď takto pôjdeme ďalej, v najbližšom kole už budeme odsúhlasovať pravidlá pre konkrétne firmy. A v zákonoch za sebou budú mená firiem, tak ako pred ´89. Pripomínam tiež nedávnu štúdiu UniCredit Bank, ktorá hovorí, že vyššie platy majú naši ľudia vo väčších firmách a vo firmách so zahraničným vlastníctvom. Toto je znova útok na firmy, ktoré platia vyššie platy. Čiže ja to vnímam ako protislovenský útok, protislovenský. Nie je to výhodné pre ľudí, ktorí tu pracujú a zarábajú, pretože tí zarábajú lepšie vo firmách, ktoré sú veľké a zahraničné. Pripomeniem aj to, že úspešný obchod je dobrý pre producentov. Nestrieľajme mu do kolien. On je dobrý pre výrobcov topánok, áut, nohavíc aj potravín. A keď mu budeme strieľať do kolien, bude sa zhoršovať situácia aj producentov. Pripomeniem aj to, čo sa stalo s našou sebestačnosťou, keď zmizli z európskeho trhu vajíčka. Darmo sme mali viac než 100-percentnú sebestačnosť v produkcii vajec. Jednoducho vajíčka sledovali peniaze a odišli do zahraničia a my sme mali prázdne obchody. Čo nám pomohla tá sebestačnosť, o ktorej sa hovorí aj v dôvodovej správe tohto návrhu? No a na záver chcem povedať, že sledujme troška viac tých odborníkov. Tu sa to nestalo pri tomto návrhu. Pripomeniem výsledky Trend barometra, kde sa vyjadrujú čitatelia Trendu a ekonomickejšie odborne zameraní, tam dostali otázku: „Je podľa vás rozumné a legitímne, ak štát cez odvody z obratu presúva zdroje medzi prepojenými odvetviami tak, ako to teraz pri obchodných reťazcoch a farmároch presadzuje SNS?“ Odpoveď bola: skôr nie 13 %, rozhodne nie 77 %. To je, dokopy 90 % tých ľudí povedalo, že to nie je dobré. Tak dúfam, že troška to zarezonuje u predkladateľov, v radoch predkladateľov aj pre budúce podobné návrhy. Ďakujem pekne za pozornosť.