P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-03-21):
Nech sa páči, pán poslanec Polka. L. Polka, poslanec: Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, vážený pán minister, vážený pán spravodajca, dámy a páni, niektorí za mnou sediaci sa vyznajú vo všelijakých zoznamoch, takže bol som vytrhnutý asi zo zoznamu, ale pán predseda to veľkoryso vyriešil, takže ďakujem mu pekne za slovo. Dovoľte mi niekoľko pripomienok alebo slov k predloženému návrhu zákona. Myslím si, že to už je dekanský termín, pretože pokiaľ ma neklame pamäť, tak je to tretí pokus o predloženie alebo schválenie tohto návrhu zákona, áno, vo februári 2004 (tlač 558), v máji 2004 (tlač 722). Pán minister, dúfam, že na tomto dekanskom uspejete. Som presvedčený, že školstvo skutočne potrebuje reformu, mal som možnosť učiť na vysokej škole takej svojráznej, ktorá dnes v móde síce nie je, ale pred niekoľkými dňami Ústavný súd rozhodol, že aj Vysoká škola ZNB bola súčasťou školstva a jej absolventi sú rovnoprávnymi absolventmi s ostatnými absolventmi právnických fakúlt. Takže opäť sa môžem hrdo k tejto škole hlásiť. Pozoruhodné je, že..., ja hrdo, vy nemusíte, ale vás by tam asi neboli prijali, keď už ste do mňa zapichli. (Reakcie z pléna.) Ale, tie dôvody boli predovšetkým, by som povedal, také, že vaši kolegovia majú na starosti históriu, takže ja nie som na to odborník. Je však, myslím si, pre celú verejnosť údesné, keď sa dozvie z úst štátnych tajomníkov, že si museli požičiavať vládny návrh zákona od poslancov. Je pre mňa viac ako záhadou, ako sa formulovali a dozvedel som sa z diskusie, najmä od pani kolegyne Majdovej, že minister rokoval s konferenciou rektorov, s Radou vysokých škôl, so študentskými radami, s ďalšími organizáciami, ale súdiac podľa ich rozporuplných stanovísk neviem, ako tie diskusie vyzerali, aké mali závery. Je pre mňa dosť zvláštne dôverovať riadiacemu manažmentu ministerstva školstva, keď sme tu pred niekoľkými mesiacmi, možno rokom viedli zúrivú diskusiu o možnosti konať rigorózne skúšky na Policajnej akadémii. Na moje prekvapenia si myslím, že na radosť tak študentov, ako aj vedenia Policajnej akadémie skúšky naďalej prebiehajú bez toho, či sa ministerstva pýtajú, alebo nepýtajú. Je pre mňa záhadou, že v zákone, keď som už tú Policajnú akadémiu spomenul, sa nerieši, ako vlastne budú študovať a aké poplatky budú platiť študenti Policajnej akadémie a Akadémie ozbrojených síl. Títo ľudia, ktorí poberajú pomerne slušný, na slovenské pomery príjem a študujú štyri až päť rokov na ozbrojených akadémiách alebo vyzbrojených akadémiách, budú oslobodení od týchto poplatkov, ktoré vo vedľajšej triede sediaci študent - civilný frekventant musí zaplatiť. To je rovnosť pred zákonom? Ako dôverovať ministerstvu školstva, keď sype niekoľko desaťročí veľké peniaze, desiatky, stovky miliónov do slovenského športu cez rozličné inštitúcie, ktoré sa hrdia tým, že riadia slovenský šport. A potom sa dozviete, že naša jediná konkurencieschopná lyžiarka Zuzuľová si nemá za čo kúpiť čaj, nemá si za čo kúpiť vosk, nehovoriac o bežnej výbave špičkovej svetovej športovkyne. A o niekoľko týždňov sa dozviete, že lyžiarsky zväz nevie vyúčtovať 180 miliónov, ktoré dostal od ministerstva školstva. Ale pozor, musí na to prísť ministerstvo financií, kontrolný alebo nejaký iný útvar ministerstva školstva sa takýmito detailami, ako je hospodárenie s desiatkami, stovkami, miliónmi korún určenými na šport, nezaoberá. Pri minulom prerokovaní som sa pýtal, ako to bude s grantovými štipendiami alebo nejakou podporou našich šikovných, schopných študentov, ako to bude s podporou našich športovcov. Ja nechcem horliť za starými časmi, ale mali sme tu skutočne špičkové športové oddiely vysokoškolákov, či už to bol volejbal, basketbal, ľahká atletika, ktoré sa podeli nevedno kam, ale pritom milióny, stámilióny idú do športu a ministerstvo školstva nemá čas to vyhodnotiť. Odpoveďou mi bolo, že sa pripravuje zákon o športe. No ale kedy sa z tohto zákona o tom dozvieme. Napokon mi dovoľte tlmočiť takú obavu a myslím si, že reálnu obavu, že bude treba oživiť činnosť spolku Detvan a podobných spolkov v Prahe, v Brne, v Olomouci, v Ostrave, na iných školách, možno že v Krakove, určite sa na mape ľahko dá prstom odmerať, že zo Žiliny alebo z Čadce je to bližšie do Krakova a do Ostravy, kde sa poplatky neplatia, nehovoriac o našich priateľoch tu v treťom, štvrtom rade, ktorí sa asi už budú uchádzať o štúdium v Budapešti, alebo ich deti, pretože tam sa poplatky neplatia. Neviem, či je normálne, aby v tej našej dlho proklamovanej účasti a túžbe stať sa členským štátom Európskej únie nejdeme v súlade s Európskou úniou. Argumenty, že sa platí tam alebo onam sú, vážené kolegyne, kolegovia, scestné. Nie všade tých 200 eur, ktoré sa platí, je 200 eurami rovnakými v ktorejkoľvek časti Európy, a druhá vec, nikto tu nehovorí o tom, či je to možné, alebo nie je možné započítať do položky z daní. To podstatným spôsobom odlišuje tieto naše tvrdenia. Pokiaľ ide o tých študujúcich v Prahe, v Brne. Obávam sa, že títo ľudia veľmi rýchlo zabudnú na to, že odišli zo Slovenska za vzdelaním a nájdu si aj tam uplatnenie. Chýr o kvalite našich absolventov lekárskych fakúlt, iných vysokých škôl je taký, že skutočne v západnej Európe nájdu uplatnenie na rozdiel od Slovenska, ktoré im nebolo schopné dať ani to základné, teda vzdelanie. Je skutočne paradoxné a pre mňa veľmi rozporuplné a navzdory vešteckým prognózam niektorých našich médií, ešte doteraz neviem, ako zahlasovať. Uvedomujem si nevyhnutnosť reformy na vysokých školách, ale zároveň si uvedomujem zlý predložený návrh. Ten návrh je z legislatívneho hľadiska skutočne pozoruhodnou zmesou všeličoho. Zákon nielenže zavádza študentské pôžičky, čo je skrytý názov pre školné, ale zároveň mení a novelizuje zákon č. 131/2002 Z. z. v znení zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov a ďalej zákon č. 369/2004 Z. z. Pokiaľ ide o účinnosť, tú považujem za úplne nezmyselnú, pretože prepriahať kone zapriahnuté do rýchlo idúceho voza je nezmyslom. Študenti nastupovali za istých podmienok do školy, za istých podmienok sa ich rodičia rozhodovali pre začatie štúdia alebo pre ich štúdium na tej ktorej škole a zrazu im majú narásť náklady. Považujem za čestné a zodpovedné povedať, že ak aj pustíme zákon do druhého čítania, budeme predkladať niektoré pozmeňujúce návrhy, bez ktorých nie je možné pokračovať v prerokovaní tohto zákona. Už kolega Krajči zdôraznil, ak by vláda rešpektovala svoj predvolebný sľub v postupnom navyšovaní HDP, podielu HDP na financovaní školstva, mohli sme byť za vodou. Chcel by som poznamenať, že spájanie sociálnych štipendií s poplatkami, so školným je skutočnou demagógiou, opäť sa odvolám na časť príspevku kolegu Krajčiho. Viete, pripadá mi trošku až smiešne, ak podnikateľ pustí do školy svojho syna, ktorý bude v tej škole študovať s jeho záhradníkom. Podnikateľ, ktorý platí záhradníka, aby si spravil radosť, pretože zrejme záhradníkov syn nebude spĺňať podmienky, a spomeniem si na svoje podmienky, keď o 50 korún príjem rodičov prevyšoval moju možnosť dostávať sociálne štipendium, tak zvýši tomu záhradníkovi o 500 korún plat a dostane sa do kategórie študentov, ktorí už nebudú mať nárok na sociálne štipendium. Čiže je to nezmysel. Vysoká škola má dávať vzdelanie, nie riešiť podmienky pre vzdelávanie. To malo byť iným spôsobom upravené. Takisto považujem za scestné tvrdenie, že cieľom zákona je zavedením školného zvýšiť kvalitu na vysokých školách. Kvalita na vysokých školách so školným podľa môjho názoru nemá žiadnu príčinnú súvislosť. Za úplne neprijateľné považujem spoplatňovanie doktorandského štúdia. Je to cesta na likvidáciu vedy, zásadne poškodí výchovu novej vedeckej generácie, spôsobí odliv mladých adeptov vedy do lukratívnejšej oblasti, respektíve do zahraničia, kde nájdu výrazne lepšie podmienky na svoju prácu. Prosím vás pekne, je normálne, aby človek, ktorý je zamestnancom vysokej školy platil školné na tejto škole? Uvažujme trošku logicky a nezavádzajme s tým ľudí. Za úplne absurdné považujem zavádzanie centrálneho registra vysokoškolských učiteľov. Možno ste postrehli pred niekoľkými dňami, taká pozoruhodná osobnosť Policajného zboru oznámila urbi et orbi, že bol spracovaný zoznam mafiánov. Máme 582 mafiánov na Slovensku, z toho 12 externých. Tu sa mi zdá, že ministerstvo školstva chce zaviesť zoznam vysokoškolských učiteľov verejných vysokých škôl a vysokých súkromných škôl, no, je to v zásadnom rozpore so zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov. Kolónka o rodných číslach, na čo to ministerstvu, preboha, bude. Podobne ako zavádzanie majetkových priznaní hasičom. Hasiči, ktorí urputne bojujú, aby im zvýšili plat z 8 000 na 9 000, museli podať majetkové priznania, ktoré ležia, síce chvalabohu, ale predsa len ležia v skriniach kádrových pracovníkov ministerstva vnútra. Takže to budú pripomienky, ak sa podarí previesť zákon úskaliami legislatívneho procesu do druhého čítania, na ktorých budeme trvať, a považoval som za čestné a zodpovedné pánu ministrovi ich uviesť. Ďakujem vám pekne za pozornosť. (Potlesk.)