Saková, Denisa, ministerka vnútra SR (2019-10-23):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené pani poslankyne a vážení páni poslanci, vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 314/2012 Z. z. o pravidelnej kontrole vykurovacích systémov a klimatizačných systémov predkladám s cieľom transponovať smernicu Európskeho parlamentu a Rady č. 2018/844, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti, do právneho poriadku v rozsahu pôsobnosti ministerstva hospodárstva. Návrh zákona rozširuje pravidelnú kontrolu vykurovacích systémov a klimatizačných systémov na systémy s celkovým inštalovaným výkonom vyšším ako 70 kW. Upravuje sa pravidelnosť, rozsah, obsah a postup kontroly, ako aj prípady, kedy kontrolu nebude potrebné vykonať. V súlade s povinnosťami revidovanej smernice o energetickej hospodárnosti budov a nadväzujúcimi technickými predpismi sa kontrola vykurovacích systémov rozširuje aj na vykurovacie systémy bez spaľovacích zariadení s účinným menovitým výkonom vyšším ako 70 kW. Pre klimatizačné zmeny, pre klimatizačné systémy s výkonom od 80 kW do 250 kW sa interval kontroly skracuje zo 6 na 5 rokov. Z dôvodu transpozičnej povinnosti sú intervaly kontroly vykurovacích a klimatizačných systémov navrhnuté tak, aby najneskôr v roku 2025 boli k dispozícii nevyhnutné informácie o tom, aký pokrok je dosahovaný v plnení cieľa energetickej efektívnosti a tiež záväzného cieľa zvyšovania podielu energie z obnoviteľných zdrojov pri vykurovaní a chladení. Pri výkone pravidelnej kontroly vykurovacieho alebo klimatizačného systému dostane prevádzkovateľ budovy odborné informácie o možnostiach zníženia spotreby energie pri vykurovaní a chladení, ktorých realizácia prispeje k zníženiu nákladov na energie, a to vrátane optimalizácie veľkosti zariadení na výrobu a dodávku tepla. Taktiež sa upravujú definície vykurovacích a klimatizačných systémov, zrušuje sa požiadavka na vypracovanie dlhodobej stratégie obnovy budov a zavádza sa ekonomicky a technicky podmienená povinnosť pre nebytové budovy s inštalovaným výkonom vykurovacích a klimatizačných systémov vyšším ako 290 kW mať nainštalovaný systém automatizácie a riadenia budovy. Návrhom zákona sa taktiež plnia požiadavky súvisiace s gold-platingom. Návrh zákona je nástrojom na plnenie cieľov klimaticko-energetického balíčka v oblasti energetickej efektívnosti, obnoviteľných zdrojov energie a tiež prispieva k znižovaniu emisií skleníkových plynov. Vplyvy návrhu zákona. 1. Ruší sa povinnosť vykonávať pravidelnú kontrolu vykurovacích a klimatizačných systémov v budovách s inštalovaným výkonom vykurovacích alebo klimatizačných systémov menším ako 70 kW, to je takmer vo všetkých rodinných domoch, ako aj v malých verejných budovách, ako napríklad obecných úradoch. 2. Ruší sa povinnosť vykonávať pravidelnú kontrolu vykurovacích alebo klimatizačných systémov pre budovy s nižším menovitým výkonom ako 70 kW, čo sú napríklad administratívne budovy s celkovou podlahovou plochou menšou ako 1 450 m2, budovy hotelov a reštaurácií s celkovou podlahovou plochou menšou ako 720 m2, budovy veľkoobchodu, maloobchodu a služieb z celkovou podlahovou plochou menšou ako 1 110 m2 a podobne. Ďalej. 3. Predĺži sa súčasne platný interval kontroly z dvoch rokov na tri roky. Vykurovacie systémy so spaľovacími zariadeniami okrem zemného plynu z troch rokov na štyri roky, pre vykurovacie systémy so spaľovacími zariadeniami na zemný plyn, pričom je ako praktický príklad možné uviesť, že v rokoch 2012 až 2017 bolo vykonaných 1 866 kontrol kotlov vo vykurovacích systémoch, z toho 1 863 kontrol sa týkalo vykurovacích systémov s kotlami na zemný plyn s výkonom viac ako 100 kW a vzhľadom na predĺženie intervalu kontroly z 3 na 4 roky je možné očakávať pre rovnakú štatistickú vzorku zníženie počtu kontrol v rovnakom období zhruba o 25 %. Proporcionálne k tomu sa znížia aj náklady na vykurovanie takýchto, na vykonávanie takýchto kontrol. Ďalej. 4. Ruší sa povinnosť vykonávať pravidelnú kontrolu vykurovacích a klimatizačných systémov v budovách vo všetkých bytových a nebytových budovách s výkonom nad 290 kW, ktoré majú nainštalované riadiace a kontrolné systémy. 5. Ruší sa povinnosť vykonávať pravidelnú kontrolu v budovách, na ktoré sa poskytuje garantovaná energetická služba, ktorých počet sa v súčasnosti odhaduje cca na 30, ale v budúcnosti sa predpokladá výrazný nárast v počte takto prevádzkovaných, najmä verejných budov. Predložený návrh zákona má síce uvádzaný negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy z dôvodu spolufinancovania projektu, projekt rozšírenia monitorovania energetickej efektívnosti zo štrukturálnych fondov, kde je cca 8 500 eur investícia prvý rok a potom 850 eur prevádzkové náklady za jeho správu na ďalšie roky. Pozitívny dopad projektu je však niekoľkonásobný. Vytvorí sa nová funkcionalita elektronického zberu dát, systém analýzy a vyhodnotenia údajov o spotrebe a úspore energie, pričom sa zníži administratívna náročnosť na strane poskytovateľov údajov, ako aj spracovania údajov, umožní sa ďalej spracovať environmentálne prínosy jednotlivých oblastí energetickej spotreby. Predložený návrh zákona ma pozitívny a negatívny vplyv na podnikateľské prostredie a pozitívne a negatívne sociálne vplyvy. Nový model systému kontroly je jednoduchší a transparentnejší, mechanizmy systému kontroly sú v zákone nastavené podľa transpozičnej povinnosti zo smernice. Návrh zákona predpokladá pozitívny vplyv na životné prostredie, informatizáciu spoločnosti a služby verejnej správy pre občana. Návrh zákona nemá vplyv na manželstvo, rodičovstvo a rodinu. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľujem si vás požiadať o podporu predloženého vládneho návrhu. Ďakujem za slovo.