J. Golian, poslanec: (2009-12-08):
V dôvodovej správe sú uvedené podrobnosti, preto mi dovoľte len niekoľko vecí na uvedenie zákona. Zásadným predpokladom na usporiadanie vlastníctva poľnohospodárskych a lesných pozemkov je najmä cena za ich užívanie, teda nájomného. Napriek snahe o usporiadanie pozemkového vlastníctva prostredníctvom špecializovaných inštitúcií, najmä Slovenského pozemkového fondu od vzniku Slovenskej republiky sa preukázalo, že doterajšie snaženie vyšlo navnivoč. Bolo to spôsobené preferovaním administratívneho prístupu k reštitúciám. Taká bola v čase vzniku Slovenského pozemkového fondu spoločenská objednávka, navyše neexistovali v tom čase ani poľnohospodárske dotácie. Zvolené spôsoby a metódy sa ukázali ako málo efektívne. Slúžili najmä pri využívaní poľnohospodárskej pôdy účelovo najmä jej užívateľom. Voči vlastníkom pôdy boli nevyvážené a navyše boli nastavené tak, že sa dali ľahko zneužívať, ako sme toho svedkami najmä počas tohto volebného obdobia v kauzách pre štát jasne nevýhodných reštitúcií prostredníctvom Slovenského pozemkového fondu. Príčina tohto stavu je jasná. Nízke právne vedomie vlastníkov pôdy, pretože vplyv na finančné príjmy z vlastníctva je zanedbateľný, čo oslabuje záujem o túto oblasť a konzervuje súčasný stav. Nezáujem spôsobuje najmä nízka úroveň nájomného. Predkladaný návrh túto príčinu odstraňuje. Návrhom zákona sa upravuje výška nájomného a vytvárajú sa ekonomické nástroje na zrýchlené usporiadanie pozemkového vlastníctva. Nielen na Slovensku, ale vo všetkých členských štátoch Európskej únie podnikajú poľnohospodári na prenajatej pôde. V krajinách pôvodnej európskej pätnástky predstavuje podiel prenajatej pôdy na jeden poľnohospodársky podnik 52,43 %, na Slovensku je tento podiel omnoho vyšší, a to až 93,5 %. Uvádzam to zo zdrojov FADN-u, čiže Európskeho poľnohospodárskeho účtu, čo je uznávaná štatistická inštitúcia zaoberajúca sa problematikou poľnohospodárstva. Výška nájomného na Slovensku je o 113,3 % nižšia ako v krajinách pôvodnej európskej pätnástky, pričom platby pre slovenských poľnohospodárov už dosahujú úroveň 90-percentnej výšky podpory starých členských štátov Európskej únie. Na základe dostupných údajov z Európskej komisie a EUROSTAT-u z roku 2006 je priemerná výška nájomného napriek komparatívnej výhode hospodárenia na veľkých scelených lánoch len neuveriteľne nízky 14,7 eura na ha. Na porovnanie uvádzam, že druhí najhoršie platia Poliaci, kde je to 68,9 eura na ha, v Rakúsku je to 285 eur na ha, v Grécku až 515 eur na ha, v Dánsku 377, Belgicko 203 eur a tak ďalej. Tým nechcem povedať, že, samozrejme, neexistujú výnimky. Aj u nás platia niektorí poľnohospodári veľmi vysoké nájomné prekračujúce 100 eur. Nechcem tým generalizovať, ale priemerné nájomné je také, ako som uviedol. Z uvedených čísiel je zrejmé, že výška nájomného na území Slovenskej republiky je značne poddimenzovaná. Rovnako je zrejmé, že takouto výškou nájomného je najviac postihnutý vlastník pôdy, teda osoba, ktorej patrí jedno z najsilnejších práv garantovaných Ústavou Slovenskej republiky, teda vlastnícke právo. Pre tento rok určilo ministerstvo pôdohospodárstva jej výšku na 121,6 eura na 1 ha. Takže na pôdu ide viac ako 120 eur, ale vlastníci dostanú v priemere necelých 15 eur. Priemerná výška je, ako som už spomínal, tých 14,7 eura za ha. My navrhujeme, aby vlastník dostal 40 % z dotácie na plochu, teda z platby na plochu. Podľa toho by minimálna cena nájomného napríklad v tomto roku bola 48,6 eura za ha. Výška nájomného 40 %, dotácie, kvalifikovaný odhad vychádzajúci z predpokladu, že faktor pôdy z kalkulácie priemerných nákladov rastlinnej výroby predstavuje uvedenú hodnotu. Pretože pôda patrí vlastníkovi, minimálne takto stanovená hranica dotácie by mala patriť vlastníkovi. Táto skutočnosť nezasahuje negatívne do trhového prostredia, obhajuje však právo vlastníka poberať za svoj majetok minimálnu hranicu spravodlivého nájomného, pretože je stanovená len z priamej platby na plochu a nedotýka sa ostatných dotačných titulov určených na poľnohospodársku výrobu. Tento regulačný zásah chráni vlastníka, neovplyvňuje však slobodný trh, pretože dohoda v závislosti od podmienok poľnohospodárskej výroby o inej cene nie je týmto návrhom obmedzená. Návrh zákona nebude mať negatívny dopad na hospodárenie obyvateľov ani na hospodárenie podnikateľskej sféry iných právnických osôb a prispeje k ich stabilizácii v rámci územia Slovenska. Na druhej strane legislatívna úprava znemožňujúca nájomcovi platiť daň z pôdy je systémové opatrenie znižujúce náklady poľnohospodárskej výroby. Poľnohospodár sa stáva menej zraniteľným, nakoľko o výške daňovej povinnosti z pôdy bude po prijatí tohto zákona musieť starosta rokovať s vlastníkmi, a nie užívateľmi pôdy. Rovnako prijatím tohto zákona sa eliminuje permanentný tlak poľnohospodárskej samosprávy voči štátnemu rozpočtu na odpustenie dane z pôdy. Pretože výnos tejto dane je príjmom obcí, predloženým návrhom zákona starosta dostáva do svojich rúk významný nástroj k usporiadaniu pozemkového vlastníctva vo svojom katastri. Vyrubením dane vlastníkovi pôdy ho núti k plneniu si povinnosti vyplývajúcej z jedného z najsilnejšie ústavne garantovaného práva, a to z nedotknuteľnosti vlastníctva. Z ústavy totiž vyplýva, že vlastník sa musí o svoj majetok aj starať, nielenže ho má právo vlastniť. Ako predkladatelia návrhu sme presvedčení, že tento návrh zákona výrazne prispeje k oživeniu trhu s pôdou, pričom sa vôbec neobávame lacných výpredajov pôdy do zahraničia, pretože ide o príliš rozdrobené vlastníctvo. Bez usporiadania pozemkového vlastníctva nie je možné uskutočniť transformáciu poľnohospodárstva a lesníctva a urobiť ho konkurencieschopným. Tento návrh je prvým zmysluplným krokom na ceste k uskutočneniu tohto procesu. Bez týchto krokov nebude možný prirodzený ekonomický a sociálny rozvoj vidieka. Terajší stav jednostranne zvýhodňuje úzku skupinu ľudí, ktorí majú v nájme tisíce hektárov pôdy, platia za ňu vlastníkom mizerné nájomné a podľa nedávno schválenej novely tohto zákona nemusia za istých okolností platiť vôbec nič, pričom hlavná činnosť užívateľov pôdy, čiže produkcia plodín je v prevažnej miere druhoradá. Zdôrazňujem, v prevažnej miere, neplatí to generálne, samozrejme. Prijatie tohto návrhu zákona systémovo eliminuje aj takzvaných podnikateľov na pôde, a to najmä v znevýhodnených oblastiach, ktorých hlavným biznisom sú len dotácie. Úprava ruší diskriminačné ustanovenie, ktoré umožňuje využívať pôdu bez platenia nájomného, pričom aj napriek nepriaznivým okolnostiam stále poberá platbu na pôdu, ako aj platbu na plodiny. Z tohto hľadiska teda neexistuje dôvod na nevyplatenie nájomného. Považujeme za neprípustné, aby niekto čerpal podporu na pôdu, a pritom nezaplatil vlastníkovi pozemku nájomné z dôvodu nevykázania zisku, a pritom čerpal podporu na cudzom vlastníctve. Vypustenie tohto ustanovenia posilní vlastnícke a užívateľské právo vlastníkov pôdy. Na základe uvedených dôvodov vás, kolegyne a kolegovia, chcem poprosiť o podporu tohto návrhu zákona. Ďakujem.