Simon, Zsolt, poslanec NR SR (2019-05-20):
Ďakujem pekne. Vážený pán predseda Národnej rady, vážený pán predseda NKÚ, kolegyne, kolegovia, nesmierne som rád, že práve teraz predsedá schôdzi Národnej rady predseda SNS, do ktorého portfólia patrí v rámci vlády aj ministerstvo pôdohospodárstva a teda štátny podnik lesy. Ako zo správy vyplýva, je mnoho vecí, ktoré nefungujú alebo nie transparentne nefungujú v štátnom podniku LESY Slovenskej republiky. Lesy hospodária zle podľa zistenia NKÚ. Chcel by som doplniť nález NKÚ o jeden holý fakt, pretože kontrolóri NKÚ, poznám z čias ministrovania, nie sú odborníci v lesnom hospodárstve, oni sa na to pozerajú trošku inakšie. Dnes je holým faktom, že štátne lesy pre vybraných odberateľov, ktorí odoberajú drevo vlákninové, dostávajú toto drevo za nižšiu cenu ako dôchodcovia na severe Slovenska ako palivo. Palivové drevo, čo je podradné drevo, je drahšie ako drevo na spracovanie pre veľkých a vybraných, ktorým táto vládna koalícia dáva. Je to holým faktom. Nech sa páči, obráťte sa na štátne lesy, spýtajte sa, koľko stojí vláknina, za koľko predávajú, za koľko predávajú palivové drevo dôchodcom na severe Slovenska. Samozrejme oni nemajú pomoc ani v plyne, ani v elektrine, a keď musia kúriť s drevom, tak, hold, štátne lesy, ako odborne a hrdo im priplatí viac. A koľko peňazí chýba do štátneho podniku LESY Slovenskej republiky? Niekoľko miliónov? Ja by som to povedal, že to je viac ako 10 miliónov eur. V roku 2011 štátny podnik vykázal zisk pri zabezpečení všetkých svojich činností. V plnej miere vykázal zisk cez 18 miliónov euro. Dnes sotva vykazuje 5 miliónov euro. Táto správa NKÚ poukazovala, poukázala aj na využívanie elektronickej aukcie. Ako príklad dobrej praxe NKÚ hodnotil zvyšovanie objemu navrhovaného množstva dreva prostredníctvom elektronickej aukcie dreva v roku 2017. Kolegyne, kolegovia, len to množstvo zďaleka nie je také, aké sa plánovalo už v roku 2012. Elektronické aukcie na štátnom podniku sa spustili v roku 2011. Elektronické aukcie mali v prvom rade slúžiť ako taký barometer, ako taká burza na to, koľko to drevo stojí a za toľko predávať aj ostatným odberateľom. Túto stránku ekonomického využívania elektronických aukcií v štátnych lesoch podľa správy NKÚ ale absolútne nezohľadňujú preto, lebo priorita nie je na zisku štátneho podniku, nie je na hospodárnosti štátneho podniku, ale na príživníkoch. Doteraz sme sa dosť napočúvali toho, že štátny podnik podporuje tých odberateľov, ktorí majú vlastné spracovateľské kapacity. Správa NKÚ ale konštatuje, že drevo dostávajú spoločnosti, ktoré za roky 2010 – 2016 mali spracovateľskú kapacitu na úrovni 24 % dodávky dreva od štátnych lesov. To znamená, že skoro 80 % dreva, čo im štátny podnik dodal, oni si sami nedokázali spracovať, ale boli to priekupníci. A treba to úprimne povedať, lebo to je tiež napísané v správe NKÚ. Možnože je to treba vedieť čítať trošku iným, technokratickým spôsobom, než je ten materiál tu napísaný, ale je to holý fakt. Bolo by zaujímavé sa pozrieť na to, že ktorí to sú tí priekupníci. Rovnako, pán predseda NKÚ, by som sa rád spýtal. Dalo by sa zistiť, že kde štátny podnik uzatvoril desať ročnú zmluvu? Či v tomto prípade bol udelený súhlas ministerstva financií. Lebo pri všeobecných pravidlách majetok štátu a štátny podnik vlastní len majetok štátu aj neprivatizovateľný podľa zákona 92. Keď ho chce prenajať na dlhšie obdobie ako 5 rokov, je treba súhlas aj ministerstva financií. Keď je to viac ako tri roky, je treba súhlas aj ministerstva pôdohospodárstva. Ako to pociťujem ako nedostatok v tejto správe, že táto správa nereflektuje, či štátny podnik takýto prenájom podniku nehnuteľnosti a majetku urobil sám vo vlastnej gescii alebo so súhlasom ministerstva. Kladiem túto otázku len preto, lebo minulý týždeň táto Národná rada na návrh ministerky pôdohospodárstva zmenila zákon 229 a nájom lesných pozemkov, kde doteraz v zákone 504 platilo, že na prenájom lesného majetku štátu je treba súhlas ministerstva pôdohospodárstva a pritom, že nájmy sa už neriešia, lesných pozemkov, v zákone 504, ale v zákone 229 o pozemkoch. Tak akosi ministerstvo a táto vládna koalícia opomenula túto podmienku preklopiť do nového návrhu. Takže sa tu otvára priestor, že majetok štátu je možné prenajímať. Mne sa zdá, že otvárame dvere pomaly, nie naplno, ale krok za krokom k tomu, aby sme obišli zákon 92, ktorý hovorí o neprivatizovateľnosti lesného majetku štátu. Keď NKÚ hovorí o nehospodárnosti a potom štátny podnik začína hovoriť o tom, že nehospodárne a neefektívne lesné pozemky by bolo výhodnejšie pre štátny podnik prenajať, tak sa zrazu občania tejto krajiny zobudia, že hrdo sa celé Tatry prenajali. Potom je možné spievať hymnu, že nad Tatrou sa blízka, ale bude pozde. Rovnako by som chcel pár slov k nakladaniu na mediálne kampane. Pán predseda NKÚ, píšete tu, že štátny podnik uzatvoril zmluvu za takmer 1,25 milióna eur bez jasného výsledku tejto kampane. Mne z tejto správy chýba porovnanie, že kedy a koľko dalo na takéto kampane štátny podnik za predchádzajúce roky. Pretože ja mám informácie také, že táto mediálna kampaň bola nariadená z ministerstva a keďže tieto peniaze chýbali z hľadiska naplnenia štátneho rozpočtu a pozitívneho hospodárskeho výsledku štátny podnik, tak štátny podnik vďaka tomuto pristúpil k prepúšťaniu na úrovni generálneho riaditeľstva. Takže keď niekto z vlády chcel urobiť mediálnu kampaň, tak za to doplatili, že sme začali vyhadzovať ľudí. Rovnako by som sa vás chcel spýtať, či aj v prípade štátneho podniku LESY SR ste podali nejaké trestné oznámenie, lebo z tejto správy to jasne nevyplýva. V prípade Lesopoľnohospodársky majetok Ulič to vychádza, ale v prípade štátneho podniku pri takýchto závažných zisteniach to tam nie je. Pár slov k reklamačným konaniam. Pán predseda NKÚ, v plnej miere súhlasím a viem o výsledku vašich kontrol. Len dovoľte, aby som sa na to pozrel trošku inakšie. Keď čítam z vašej správy: „Štátny podnik uznal námietky odberateľov celkovo v 98 % prípadov, čo znamenalo takmer celý reklamovaný objem dreva.“ Reklamácie, štátny podnik, mne sa zdá, ako keby využíval na zámerné zníženie cien dreva. Pýtam sa, vyhodnocuje niekto, že ktorí odborní lesní hospodári sa podpisujú pod tú správu? Prečo keď lesný hospodár vydáva to drevo zo skladu a napíše tam, že je to trieda A, tak prečo to niekto prehodnotí, že je to trieda B? Na základe čoho? Toto je druhý spôsob ako ubližovať a prať peniaze zo štátneho podniku. Aj na toto by sa bolo treba zamerať. A dúfam, že aj pán predseda parlamentu dá si tieto údaje a tieto námety preveriť. Ďakujem pekne.