M. Kondrót, poslanec: (2003-12-04):
Nový systém horizontálneho finančného vyrovnávania a ďalej. Domnievam sa, že programové vyhlásenie vlády by malo byť záväzné pre strany vládnej koalície, a preto je potrebné sa bližšie pozrieť na jeho realizáciu v praxi. Veľmi dôležitou myšlienkovou tézou pri predkladaní novely zákona o daniach z príjmov je zníženie priamych daní. Ak si však spravíme prepočet priemerne zarábajúceho občana, ktorý má mesačný príjem 13 082 korún, tak prídeme na to, že tento občan zaplatí v roku 2004 približne o 12 korún viac dane ako v roku 2003. Je pravda, že občan s mesačným príjmom 7 560 korún zaplatí mesačne na dani oproti v roku 2003 menej o 343 korún. Ak si však zoberieme do úvahy jeho zvýšené výdavky z titulu zavedenia 19-percentnej sadzby DPH, zvýšenej sadzby minerálnych olejov, vína, tabaku, tabakových výrobkov, ako aj zvýšenie cien energií, prídeme na to, že za uvedený mesiac bude musieť oproti roku 2003 zaplatiť viac ako 700 korún. Tak komu je určená táto reforma? Len bohatým ľuďom, ktorí so stotisícovým mesačným príjmom budú platiť nižšie dane o 160 000 korún, alebo širokým masám obyvateľov, ktoré nám dali mandát rozhodovať o legislatívnom procese v priebehu štyroch rokov. Odpoveď je jasná. Vyplývajúc z uvedených skutočností poukazujem na to, že novela zákona bude oveľa viac podporovať finančné silné vrstvy obyvateľstva, ktoré budú mať oveľa väčšie daňové výhody oproti roku 2003. Zavedenie jednotnej 19-percentnej sadzby dane bude teda nespravodlivé a tým bude i spochybnený princíp horizontálneho finančného vyrovnávania, jedného z cieľov programového vyhlásenia vlády. Novela zákona o daniach z príjmov neobsahuje žiadne dopadové ekonomické štúdie na jednotlivé príjmové vrstvy obyvateľstva a preto je z hľadiska predkladateľa zákona zavádzajúce a klamlivé tvrdenie len o znižovaní daní u fyzických osôb. Národná rada teda mala komplexne zvážiť všetky dopady na jednotlivé príjmové vrstvy obyvateľstva a nájsť kompenzačné mechanizmy pre občanov, ktorým zvyšujeme daň a životné náklady. Je vari znižovaním dane skutočnosť, keď poľnohospodárskemu podniku zvýšime sadzbu dane z 15 na 19 %? Je vari znižovaním dane, keď právnickej osobe, ktorá zamestnáva osoby so zníženou pracovnou schopnosťou, zvýšime daň z 18 na 19 %? Je vari znižovaním dane, keď navrhneme zrušenie paušálnej dane, mimochodom, myšlienkového produktu poslancov za SDKÚ? Je vari znížením dane s neuznaním možnosti odpočtu darov u daňovníkov tak, ako ich deklaroval platný zákon o daniach z príjmu v roku 2003 na humanitárne, kultúrne, športové a náboženské a iné spoločensky prospešné ciele? Novele zákona o dani z príjmov sa nepodarilo podstatnou mierou zvýšiť daňové príjmy miest. O daňových príjmoch vyšších územných celkov sa ani hovoriť nedá. A ak poslanci Smeru navrhnú prerozdeľovanie príjmov z daní z príjmov právnických osôb prirodzených monopolov, nie podľa sídla, ale podľa počtu obyvateľov, tak tento návrh v Národnej rade neprejde, pretože ho nepodporia predovšetkým koaliční poslanci. Nesúhlasím s tézou, že daňové zákony majú len fiškálnu úlohu, tak ako to prezentovali tvorcovia daňovej reformy. Štát sa totiž v predchádzajúcom období zbavil niektorých možností, ktorými ovplyvňoval celospoločenské procesy. Napríklad v privatizácii sa zbavil podstatnej časti majetku. Preto je potrebné, aby komplexne využil tie nástroje, ktoré mu zostali a ktorými môže vytvoriť nové podmienky pre lepšie fungovanie spoločnosti a riešenie celospoločenských problémov. V tom je podstatný myšlienkový rozdiel medzi tvorcami vládneho zákona o daniach z príjmov s návrhmi predkladanými Smerom. Smer navrhoval a navrhuje naďalej ponechanie 15-percentnej sadzby dane z príjmov právnických osôb pri poľnohospodárskych podnikoch a pri podnikoch, ktoré zamestnávajú zamestnancov so zmenenou pracovnou schopnosťou. Uvedený návrh nebol schválený. Navrhovali sme umožniť odpočet zo základu dane u zdravotne ťažko postihnutých osôb. Odpočítateľné položky podľa stupňa invalidity, takisto, uvedený návrh nebol schválený. Ponechanie rovnakých podmienok pre doplnkové dôchodkové poistenie ako platilo v roku 2003, a to tak pre fyzické ako aj právnické osoby. Návrh nebol schválený. Ponechanie možnosti odpočítať zo základu dane fyzických osôb 10 % a právnických osôb 2 % na dary, uvedený návrh nebol schválený. Výpočet administratív a náročnosť takéhoto zásahu do daní je oveľa jednoduchší ako pri 1-percentnej asignovanej dani. Oslobodiť od dane z príjmu fyzických osôb príjmy z prevodu členských práv družstva do prevodu účasti na obchodných spoločnostiach a cenných papierov, ak doba medzi nadobudnutím a predajom presahuje 5 rokov. Ďalej oslobodiť od dane úroky z vkladov zo stavebného sporenia vrátane úrokov zo štátnej podpory podľa osobitného predpisu a úrokové výnosy z hypotekárnych záložných listov. Uvedený návrh nebol schválený. Zrušenie ustanovenia, ktoré zdaňuje podiely na zisku a dividendy, ktoré vznikli do 31. 12. 2003 novou 19-percentnou sadzbou dane. Uvedený návrh nebol schválený. Takto by som mohol pokračovať. Na záver chcem dodať, že uvedené návrhy vychádzali z programu Smeru a tiež z problémov praktického života podnikateľov v roku 2003. Smer nebol proti zníženiu dane z príjmov právnických osôb. Túto tézu presadzovali už v predvolebnom období. Vzhľadom na to, že sa tvorcom zákona nepodarilo naplniť ciele prezentované v programovom vyhlásení vlády a ciele stanovené daňovou reformou, že oddelí od seba dopad pôsobenia zvyšovania dane z pridanej hodnoty a zníženie dane z príjmu, a zákon nevystihuje všetky celospoločenské potreby, nemôžem uvedený zákon podporiť. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)