J. Tkáčová, poslankyňa: (2007-06-27):
Nechcela som reagovať hneď po jeho vystúpení, lebo som bola dosť v emotívnom stave a bála som sa, že náhodou potom budem objektom imunitného a mandátového výboru, čo by mi  bolo ozaj ľúto. Takže, pán poslanec, hovorili ste, že my tu načrtujeme akýsi katastrofický scenár po prijatí Zákonníka práce. Nehovoríme o žiadnom katastrofickom scenári, vy, keď zajtra zahlasujete a odhlasujete túto novelu Zákonníka práce, nestane sa žiadna katastrofa, ani hviezdy nebudú padať, ani Tatry sa nebudú triasť, akurát sa Tatry trasú pred tým, akým spôsobom sa podpisujú zmluvy o zámenách pozemkov na južnom Slovensku a pod Tatrami. Ďalšia poznámka k odborom. Pán kolega, konštatovali ste, že konečne budú mať odbory svoje postavenie a svoje právomoci. Myslím si, že odbory svoje postavenie aj svoje právomoci majú aj dnes, iba ich nedostatočne využívajú, o čom svedčí fakt, že iba štvrtina zamestnancov je organizovaná v odboroch. Myslím si, že o kvalite práce odborov to nesvedčí. Nepresadzujú  záujmy zamestnancov tam, kde to majú v podnikoch, ale snažia sa o exkluzívnu zmluvu s politickou stranou, a to sa im aj podarilo pred poslednými voľbami so stranou SMER, a snažia sa tieto svoje záujmy pretláčať cez vládu a cez zákony. Iba taká perlička. Pri poslednom hromadnom prepúšťaní v Trenčíne som počula, že hlavná vec, ktorá zaujímala odborárskych predákov pri rokovaní o hromadnom prepúšťaní s vedením podniku, boli ich zlaté padáky. Ozaj smutné. Pán kolega, ďalej ste hovorili, že konečne po prijatí Zákonníka práce budú ľudia pracovať v dôstojných podmienkach. Teda vy tvrdíte, že teraz všetci pracujú v nedôstojných podmienkach? Že sme v nejakom feudálnom bezzákonnom, bezlegislatívnom stave? Ja si myslím, že to tak nie je a že drvivá väčšina zamestnávateľov poskytuje svojim zamestnancom kvalitné pracovné podmienky, ktoré ochraňujú ich zdravie, ktoré zabezpečujú bezpečnosť pri práci. Aj keď túto novelu prijmete, nemyslite si, že tí zamestnávatelia, ktorí sú ľahostajní k bezpečnosti na pracoviskách, sa zrazu zmenia. Takto to nebude. To je priestor pre inšpektorát práce. Myslím si, že tým je povedané všetko. Ďalej ste hovorili, že zamestnávateľ môže kedykoľvek prepustiť svojho zamestnanca. Myslím si, že tým podsúvate ozajstnú nepravdu, pretože v Zákonníku práce je 15 paragrafov, ktoré konkrétne hovoria, za akých podmienok môže byť zamestnanec prepustený, s presným uvedením dôvodu, dokonca je uvedený zákaz výpovede. A keby to tak bolo, myslím si, že v tejto novelizácii, ktorú predkladáte za účelom zabezpečenia vyššieho štandardu v sociálnej Európe, by bolo oveľa viac pozmeňujúcich návrhov, ktoré by smerovali práve k upraveniu výpovede zo strany zamestnávateľa na zamestnanca, a to sa v tejto novele nedeje. Vlastne vo výpovediach nemeníte okrem súbehu výpovede a odstupného asi nič. Keď sa mýlim, opravte ma. Ďalej ste, pán kolega, povedali, že Zákonník práce v tejto podobe, ako je, porušuje ľudské práva. No, to snáď ani sa mi nechce veriť, že to takto nahlas poviete. Zákonník práce platí od roku 2004. Mali sme tu silnú opozíciu so silným lídrom, ktorý vedel nahlas kričať svoje pripomienky, ale neviem o tom, že by po prijatí Zákonníka práce bol na Ústavný súd opozíciou podaný návrh a žeby Ústavný súd vydal nález, ktorý by konštatoval, že Zákonník práce porušuje ľudské práva. Toto tvrdenie, ozaj si myslím, že je zavádzajúce. Ja dokonca tvrdím, že nie je porušená ani smernica, žiadna smernica Európskej únie, pretože všetky pripomienky Európskej únie sú vo forme odporúčaní, takže môžem sa mýliť, ale pani ministerka mi to teraz objasnila, ale myslím si, že Zákonník práce skutočne neporušuje právo Európskej únie, lebo by sme si to už dávno museli dať do súladu. Často sa vyčíta zamestnávateľom, že vidia len zisk, zaujíma ich len zisk a vyznieva to, ako by zisk bolo niečo nečestné. Tu je potrebné povedať dve zásadné veci. V prvom rade zisk je od slova získať. Vy, ja, všetci robíme veci preto, aby sme niečo získali. Chodíme do školy, aby sme získali vzdelanie. My politici sa uchádzame o podporu občanov, aby sme sa stali poslancami, ministrami, aby sme získali podiel na moci. Podnikatelia podnikajú, aby mali zisk. No, viete si predstaviť podnikateľa, ktorý by napríklad šil topánky so stratou a z domu nosil manželkinu výplatu, aby teda nejako sanoval svoje podnikanie? Však to je absurdná predstava? Je skutočne snaha legitímne niečo získať zlá? Práve naopak, ja si myslím, že tá aktivita ľudí v prírode je zariadená tak, aby sa celá spoločnosť posúvala dopredu a nemyslite si, ani v podnikaní, a to je tá druhá poznámka, ktorú chcem k tomu povedať, nie je samozrejmé mať zisk. Nie každý podnikateľ ho má, nie je samozrejmé ho vytvoriť. Len ten, kto sa presadí v konkurencii, kto dokáže kvalitne vyrobiť, poskytnúť kvalitnú službu, ale svoju výrobu aj predať a udržať sa na trhu, len ten môže uvažovať o zisku. Ja som to už vo svojom vystúpení v prvom čítaní povedala, že považujem za najdôležitejšiu pri zamestnanosti ochotu zamestnávať. Táto ochota zamestnávať je ovplyvňovaná viacerými faktormi. Dva najdôležitejšie sú jednak legislatívne prostredie, a jednak to, že sa podniku darí. Keď sa darí ekonomike, môže sa dariť podnikom. Keď je priaznivé podnikateľské prostredie, môže sa dariť podnikom. Rastie dopyt, podniky môžu investovať, inovovať, tvoriť nové pracovné miesta, zamestnanci týchto podnikov si môžu viac dovoliť a vzniká nám taká špirála rastu dopytu a služieb a myslím si, že to je impulz ďalšieho rastu. Čo sa týka stavu legislatívy. Jednak je to stupeň byrokracie spojeného so zamestnávaním, čo som už minule povedala, že si myslím, že je veľmi vysoký tento stupeň byrokracie, aj preto mnohí podnikatelia radšej siahajú k tej živnosti, kde si tieto povinnosti splní sám živnostník a táto povinnosť pre zamestnávateľa odpadá. A ďalej je dôležitá, aj viackrát sme tu hovorili o pružnosti. Pružnosť, možnosť v nepriaznivom čase, čase nepriaznivom pre firmu znížiť stav zamestnancov. To znamená v čase, keď nie sú zákazky, keď sa nedarí odbytu, keď nie je sezóna, aby bola možnosť prepustiť zamestnanca bez negatívneho vplyvu na toho konkrétneho zamestnanca aj na ostatných zamestnancov, a keď sa situácia zlepší, opäť ho do zamestnania prijať. Úplne konkrétne. Som vo výbore pre pôdohospodárstvo a viete, že  sezónnosť v poľnohospodárstve, to je neoddeliteľná súčasť. Mnohí predsedovia družstiev, mnohí farmári teraz rozmýšľajú, čo si počnú, čo budú robiť s ľuďmi, ktorých už na jeseň nebudú potrebovať. Doteraz si to vedeli poriešiť. Som zvedavá, čo nám budú hovoriť na budúci rok. Pre mňa je pružnosť a ochota zamestnávať spojená nádoba. Keď je pružnosť v zamestnávaní väčšia, je aj ochota zamestnávať väčšia. Myslím si, že legislatíva je nastavená dobre, nehovorím, že je nastavená optimálne, iste sú veci, ktoré aj v tejto novele smerujú k lepšiemu a už vonkoncom nie je táto legislatíva nastavená liberálne, s tým s vami nesúhlasím. To, že funguje dobre, dokazuje pokles nezamestnanosti, rast zamestnanosti, pokles čiernej práce a takisto to, že krytie legislatívnou silou Zákonníka práce sa rozširuje na oveľa väčší počet ľudí. Ja by som chcela ešte jednu poznámku, kým skončím. Mnohokrát sa tvrdí v súvislosti s novelou Zákonníka práce, ako sa pomôže zamestnancom. Lenže viete, kolegovia, mnohé návrhy nepomôžu zamestnancom, ony ich poškodia. Už moji kolegovia tu hovorili napríklad o refundácii nákladov na učňa, o úhradách škôd spôsobených zamestnancom bez ohľadu na jeho majetkové pomery a ja k tomu zaraďujem aj súbeh výpovede a odstupného. Tento návrh ešte ani nie je v platnosti a už začína prinášať prvé škodlivé dôsledky. Tým prvým dôsledkom je, že mnohé firmy sa už teraz začínajú zbavovať ľudí. Je to fakt, chodíme do podnikov a mnohí zamestnávatelia nám povedali. Tak viete čo, kým vy ten zákonník prijmete, my si tých svojich známych, známe firmy, tzv. lajdákov už prepustíme teraz, aby s tým neboli problémy. Druhým nepríjemným dôsledkom, ktorý prinesie táto zmena, bude, že zamestnávatelia nebudú využívať pri výpovedi § 63, teda hlavne z organizačných dôvodov, ale budú sa skôr snažiť použiť § 68, teda okamžité zrušenie pracovného pomeru a verte mi, že v prípadoch nekvalitných pracovníkov nie je problém použiť tento paragraf. Iste si nemyslíte, že fungujúca firma sa chce zbavovať len tak svojich dobrých zamestnancov, tých, ktorí prinášajú profit pre seba aj pre svoju firmu, a že keď chcete niekoho prepustiť, tak väčšinou chcete prepustiť človeka, ktorý určitým spôsobom má problém túto prácu vykonávať. No a tretím dôsledkom zase súbehu výpovede a odstupného bude dopad na mzdy ostatných. Jednak budú pomalšie rásť mzdy, pretože ten balík na mzdy je vždy vo firme konečný, resp. možno dôjde aj ku zníženiu miezd a v tom horšom prípade môže dôjsť k likvidácii firmy či už tým, že sa majitelia rozhodnú firmu zavrieť, pretože teda nedokáže už byť solventná, alebo jednoducho na ňu bude vyhlásený konkurz. Čiže skutočne, kolegovia a kolegyne, nie katastrofa, určite nie, ale ochota zamestnávať istotne klesne so všetkými dôsledkami a s obchádzaním Zákonníka práce. Ďakujem vám za pozornosť.