P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-05-24):
Otváram rozpravu. Pýtam sa vás, či sa do rozpravy chce prihlásiť niekto z poslancov ústne, keďže som nedostal písomné prihlášky do rozpravy. Páni poslanci Karlín, Delinga. Končím možnosť ďalších prihlášok do rozpravy. Nech sa páči, pán poslanec Karlín. G. Karlín, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte, aby som zaujal stanovisko k prednesenému návrhu zákona. Duch návrhu na doplnenie § 318 ods. 2 písm. b) len zdanlivo háji záujmy Slovenskej republiky. V skutočnosti dáva do rúk ministerstvám prostriedok, ktorý môže vážne narušiť a poškodiť exportnú schopnosť slovenských firiem. Pritom ministerstvo jedného odvetvia svojím rozhodnutím ovplyvní činnosť a exportnú schopnosť firiem v inom odvetví. Navrhované zdôvodnenie záväzného opatrenia ministerstva ekonomickými záujmami je príliš všeobecné a bez možnosti ho racionálne vyhodnotiť. Dovolil som si vypýtať stanovisko legislatívneho odboru Slovenskej obchodnej a priemyselnej komory, ktorý rozdeľuje svoje stanovisko na dva aspekty. Hľadisko medzinárodných aspektov. Z analýzy súčasného platného znenia Colného zákona vyplýva, že je plne v zhode časti upravujúcej colný režim aktívny zošľachťovací styk s Colným kódexom Európskeho spoločenstva. Konkrétne, § 318 ods. 2 písm. b) Colného zákona je úplnou implementáciou čl. 117 písm. c) Colného kódexu, t. j. povolenie colného režimu aktívny zošľachťovací styk je podmienené v existujúcom Colnom zákone splnením podmienky, že ak to teda znamená povolenie aktívneho zošľachťovacieho styku, nepriaznivo to neovplyvní ekonomické záujmy Slovenskej republiky. Navrhované opatrenie podľa názoru Slovenskej obchodnej a priemyselnej komory je ochranárskym opatrením netarifného charakteru, ktoré svojím odôvodnením ochrany ekonomických záujmov domácich výrobcov systémovo nespadá do Colného zákona. Vecná úprava ochrany domácich výrobných odvetví patrí podľa dohôd o vzniku Svetovej obchodnej organizácie WTO skôr pod ustanovenie Dohody o ochranných opatreniach – teda ochrana pred nadmerným dovozom –, ďalej Dohody o uplatňovaní čl. VI GATT z roku 1994 – tzv. antidumpingové opatrenia –, resp. Dohody o poľnohospodárstve – čl. III Prístup na trh, zvláštne ochranné opatrenia. Slovenská republika v roku 1997 prijala tri národné zákonné úpravy ochranných opatrení podľa WTO a GATT. Ich využívanie je plne v rukách podnikateľskej sféry, ktorá je aktívne legitímna predkladať návrhy na prijatie ochranných opatrení v konkrétnych prípadoch. Aspekt hospodárskych súťaží na slovenskom trhu. Z hľadiska dôvodovej časti návrhu vyplýva, že navrhovaná regulácia sa týka prednostne regulácie dovozu poľnohospodárskych výrobkov. V odôvodnení sa priamo argumentuje, že ide o ochranu výrobcov rovnakého alebo zastupiteľského tovaru, ktorý majú dostatočné kapacity a spĺňajú požadované kvalitatívne parametre dodávok dotknutej skupiny tovarov na vnútorný trh, v dôsledku čoho sa pri porovnateľnej cenovej úrovni minimalizuje potreba dovozov v rámci aktívneho zošľachťovacieho styku, a tým aj riziko protiprávneho konania spočívajúce v možnosti colných únikov, a tým spojeného krátenia daní. Vážený pán predkladateľ, nehnevajte sa, toto odôvodnenie nie je korektné, nakoľko realizácia režimu aktívneho zošľachťovacieho styku prebieha pod colným dohľadom. Vykonanie, spracovanie tovaru v režime aktívny zošľachťovací styk nebolo a nie je protiprávnym konaním dovozcov, spracovateľov ani nástrojom krátenia daní. Proti zneužitiu režimu s ekonomickým účinkom Colná správa má účinný nástroj aj v požiadavke zabezpečenia colného dlhu a pri prepustení tovaru do uvedeného režimu zo strany dovozcu. Z návrhu vyplýva jasná neznalosť colného režimu aktívny zošľachťovací styk v podmienečnom systéme, lebo len tohto aspektu sa regulácia bude týkať alebo mala týkať. Pri režime aktívny zošľachťovací styk v systéme vrátenia je dovoz plne regulovaný v citlivých komoditách licenčným konaním. Kvóty a limity sa neuplatňujú v aktívnom zošľachťovacom styku v podmienečnom systéme oslobodenie preto, že základnou požiadavkou je spätný vývoz zušľachtených čiže prepracovaných výrobkov z územia Slovenskej republiky. Preto sa nemôžu uviesť na domáci trh spracovateľom, držiteľom povolenia. Z uvedeného, ako aj z účelu aktívneho zošľachťovacieho styku podľa národných i medzinárodných colných predpisov vyplýva, že je jasným proexportným opatrením štátu spracovania. I z medzinárodných colných predpisov vyplýva toto. A v súčasnom období, keď máme takýto prepad v zahraničnom obchode, pri ujatí tohto zákona by sa to ďalej mohlo zhoršovať. A toto opatrenie umožňuje spoločnostiam, o súčasnom stave hovorím, ktoré dominantne vyvážajú svoju produkciu, efektívny prístup k vstupom za svetové ceny, a tým aj dosiahnuť konkurencieschopnosť svojich finálnych výrobkov na globálnom trhu. Navrhované opatrenie v tomto období harmonizácie a finalizácie prístupového procesu do Európskej únie by bolo preto podľa názoru Slovenskej obchodnej a priemyselnej komory krokom späť v uplatňovaní harmonizovaných colných predpisov. Z návrhu jasne vystupuje snaha o presadenie skupinových, resp. rezortných záujmov v rámci národného hospodárstva. Takáto ochrana jednej skupiny domácich výrobcov zákonom, hej, k prístupu druhej skupiny domácich výrobcov a exportérov k materiálovým vstupom za svetové konkurenčné ceny je zo strany štátu veľmi problematická. Ak aj pripustíme štátnu reguláciu týmto spôsobom, vyžaduje si to dotiahnuť návrh až do rozhodovacieho mechanizmu, ktorý by sa garantoval nadrezortnou platformou prijímania ochranných opatrení, inak povedané, určenie kompetentného medzirezortného orgánu, kde by mohol byť objektívne a vecne posúdený celospoločenský záujem Slovenskej republiky a nielen ekonomický záujem jednej skupiny podnikateľov. Táto časť v návrhu vôbec chýba. Regulácia trhu citlivých poľnohospodárskych výrobkov v Slovenskej republike musí byť podľa môjho názoru vykonávaná štandardnými nástrojmi regulácie trhu, ktoré predpokladá aj zákon č. 491/2001 Z. z., resp. analogicky v súlade so zásadami jednotnej poľnohospodárskej politiky Európskeho spoločenstva. Pri ich absencii bude rozhodovanie len operatívnym administratívnym zákonom zasahovania štátu do režimov s ekonomickým účinkom, čo bude kontraproduktívne z hľadiska podpory exportu a ekonomických záujmov Slovenskej republiky. V prípade dovozov zahraničných materiálov do aktívneho zošľachťovacieho styku tento colný režim ale neslúži na obchádzanie uvedenej nevyhnutnej ochrany domáceho trhu, nakoľko výsledné produkty nie sú umiestnené na domáci trh, ale sú povinne spätne vyvážané do zahraničia. Ide o súťaž na medzinárodných trhoch, kde aktívny zošľachťovací styk prispieva ku konkurencii, vyššej ekonomickej efektívnosti a aktívnej zamestnanosti domácich výrobcov exportérov. Tento aspekt je zrejmý aj z priloženého stanoviska Biotiky, a. s., ktorá je práve významným dovozcom zahraničného cukru v režime aktívny zošľachťovací styk s podmienečným oslobodením, čo je jedným zo zásadných predpokladov jej dynamického vývozu na svetové trhy, a tým aj udržania zamestnanosti v regióne stredného Slovenska. Zavedenie obmedzení, resp. zákazu vydávania povolení na vykonanie spracovania zahraničného materiálu v aktívnom zošľachťovacom styku by znamenalo aj v tomto prípade, v konkrétne uvedenej firme rast nákladov o 100 %, a tým prakticky nekonkurencieschopnosť Biotiky v exporte na svetové trhy. Je to podnik, ktorý zamestnáva vyše 1 000 ľudí, 84 % jeho exportu tvorí zhruba 1,1 mld. korún a aby mohol na svetových trhoch existovať, potrebuje nakupovať cukor za svetové ceny. Tento predkladaný návrh je výlučne v záujme slovenských cukrovarov, ktorí svojím lobizmom už nepoznajú hranice. Preto v uvedenej podobe ako tento návrh sa predkladá, dáva veľký priestor a neprimerané prostriedky rezortu i ministerstvu, pričom riziko uplatnenia rezortného záujmu na celospoločenský je veľmi vysoké. Úpravou zákona môže vzniknúť prostredie, kde spracovateľ nemôže uplatniť výsledok obchodnej súťaže na strane vstupu, vytvára sa priestor na uplatnenie lobistických záujmov a úzko špecializovaných záujmov nad záujmami celospoločenskými. Vytvára sa priestor na neodôvodnenú ochranu skupiny výrobcov na Slovensku pred konkurenčným tlakom svetových trhov. A za to, že súčasné zákonné prostriedky vytvárajú dostatok priestoru na zabránenie zneužívania zošľachťovacieho styku, odporúčam a dávam návrh na uznesenie podľa § 73 ods. 3 písm. b) zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky a v znení neskorších predpisov, aby Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla, že nebude pokračovať v rokovaní o návrhu tohto zákona. Ďakujem vám za pozornosť.