D. Lipšic, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: (2003-07-10):
Návrh novelizácie posilňuje prvky kontradiktórnosti v civilnom konaní, posilňuje princíp neúplnej apelácie v konaní odvolacom a zároveň rieši problémy, ktoré sa vyskytli v rámci súdno-aplikačnej praxe. Predložený návrh zákona predovšetkým nanovo upravuje postup pri uplatňovaní námietok zaujatosti v rámci občianskeho súdneho konania. A obmedzuje konanie tých účastníkov konania, ktorí zneužívajú tento inštitút ako obštrukčný nástroj na zdržiavanie konanie. Návrh novely takisto odlišuje podania, ktoré by mohli byť podľa svojho obsahu návrhom na začatie konania, a ostatné podania. A upravuje postup súdu pri rokovaní o takýchto návrhoch. Návrh novelizácie zároveň rieši situáciu a postup súdu, keď sa dieťa ocitne bez akejkoľvek starostlivosti alebo ak je jeho život alebo priaznivý vývoj ohrozený alebo vážne narušený, pretože v dôsledku vypustenia § 46 zákona o rodine sa okresným úradom odobralo oprávnenie rozhodovať predbežným opatrením v prípadoch, o ktorých mohol rozhodovať výlučne súd. Dovoľte mi ešte sa stručne vyjadriť k spoločnej správe, z ktorej väčšinu pozmeňujúcich návrhov podporujem. Chcem sa však zastaviť pri niektorých z nich. Nesúhlasím s bodom 4 spoločnej správy, pretože pozmeňujúci návrh tu uvedený nekorešponduje so znením § 36 ods. 1, pretože v rámci § 36 ods. 1 sa zaviedol pojem „poverený zamestnanec súdu“, ktorý korešponduje aj s ústavným vymedzením, čiže nielen „vyšší súdny úradník“. Preto si myslím, že slová „vyšší súdny úradník“ je potrebné nahradiť slovami „poverený zamestnanec súdu“. Pri bode 10 by som rád podotkol, že slovné spojenie „osvedčenie nároku“ je zaužívané aj v rámci judikatúry Najvyššieho súdu a nie je dôvod ho meniť. Ale asi najdôležitejší je bod 18, kde navrhujeme, aby v prípadoch tzv. bagateľných deliktov, to znamená v civilnom konaní, v občianskoprávnych veciach, pokiaľ istina nepresahuje hodnotu polovice minimálnej mzdy a pri obchodno-právnych sporoch hodnotu minimálnej mzdy, bolo jednoinštančné konanie. Musím povedať, že cieľom tohto návrhu je spriechodniť justíciu. Je to návrh, ktorý je obvyklý aj v iných krajinách, kde sa pri tzv. bagateľných deliktoch upúšťa od opravných prostriedkov. Ja viem, že ústavnoprávny výbor zaujal iný názor. A tento názor rešpektujem. Samozrejme, systém opravných prostriedkov aj zužuje možnosť pre svojvôľu. Ale myslím si, že ide väčšinou o nie tak závažné kauzy, kde záujem na rýchlosti konania prevyšuje záujem na tom, aby bol prípad niekoľkokrát posudzovaný. Myslím, že možno v prvom kroku by bolo vhodné riešenie, keby sa v týchto prípadoch vylúčilo dovolanie ako mimoriadny opravný prostriedok, pretože naozaj ide o spory, ktoré niekedy príliš zbytočne zaťažujú celý súdny systém. Ja by som v tejto súvislosti rád uviedol odporúčanie Výboru ministrov členským štátom o princípoch civilného konania určených na zlepšenie fungovania justície, kde v zásade č. 7 sa konštatuje, že aj keď je opravný prostriedok na vyššiu inštanciu základným právom, nemalo by sa brániť určitým obmedzeniam a určitým výnimkám, napr. práve v prípade, ak ide o spory nízkej hodnoty. Mnohé štáty Európy majú už stanovené limity, hodnoty predmetu konania, ktoré zabraňujú podaniu odvolania vo veciach nízkej hodnoty. A v súvislosti s tým preto my navrhujeme určenie objektívneho a ekonomického indexu, ktorým nespochybniteľne v našom prípade je minimálna mzda. Bol by som rád, keby sme mohli v diskusii sa tomu venovať. A ja osobne by som v tom minimálnejšom variante podporil ten krok, aby v týchto prípadoch aspoň bolo vylúčené podávanie mimoriadnych opravných prostriedkov, to znamená v civilnom konaní dovolania. Ďakujem veľmi pekne.