Chren, Martin, poslanec NR SR (2013-09-03):
Ďakujem veľmi pekne. Vážená pani predsedajúca, ctené kolegyne, ctení kolegovia, vážený pán minister, problematika zavádzania elektronických registračných pokladníc máta slovenských podnikateľov už niekoľko rokov. Na tomto mieste chcem vystúpiť veľmi stručne, by som chcel upozorniť už na predchádzajúci zákon, ktorý vôbec zaviedol povinnosť tzv. fiskálnych modulov a elektronických pokladníc krátko po zavedení eura a zákon bol z dielne ministerstva financií a slovenských podnikateľov stál na nákladoch len pri výmene registračných pokladníc zhruba 1,2 mld. slovenských korún. Čiže asi 400 mil. eur (pozn. red.: správne má byť „40 mil. eur“) stálo slovenských podnikateľov zavádzanie elektronických registračných pokladníc s fiskálnym modulom, a to len krátko, približne rok po tom, čo už raz museli elektronické registračné pokladnice meniť z dôvodu prechodu na spoločnú európsku menu euro. 400 mil. eur (pozn. red.: správne má byť „40 mil. eur“) zaplatili slovenskí podnikatelia za elektronické registračné pokladnice, pritom prínos z ich zavedenia nebol preukázaný žiaden. Už dôvodová správa zákona, ktorým sa povinnosť fiskálneho modulu zaviedla, obsahovala vo svojej doložke vplyvov pri čiastke zvýšenia výberu daní nulu. To znamená, samotný predkladateľ ministerstvo financií, kde bol vtedy zastúpený aj súčasný minister, zaviedlo tieto elektronické registračné pokladnice s fiskálnym modulom, pričom nepredpokladalo v doložke vplyvov žiaden pozitívny vplyv na verejné financie, napriek tomu zaťažilo podnikateľov nákladmi 400 mil. eur (pozn. red.: správne má byť „40 mil. eur“) na ich zavedenie. A to ešte nehovorím o ďalších stovkách miliónov periodicky každé dva roky z dôvodu povinnosti certifikácie týchto fiskálnych modulov opakovane v stanovenom časovom horizonte. Dodnes sme nevideli žiadny dôkaz, žiadnu analýzu ministerstva financií, žiadnu štúdiu, žiadne prepočty, ktoré by jasne dokazovali, že prinajmenšom týchto 400 mil. eur (pozn. red.: správne má byť „40 mil. eur“) získal štát vďaka fiskálskym modulom na vyššom výbere daní a že teda zavedenie fiskálnych modulov nespôsobilo národohospodárske škody tým, že spôsobilo len náklady, avšak neviedlo k žiadnemu zvýšeniu výberu dane z príjmov a DPH pre náš štát, pre našu krajinu. Potom prišiel ďalší balík, už súčasnej vlády Roberta Fica, opatrení na boj proti daňovým únikom, ktorý ďalej komplikoval život podnikateľom a v niektorých opatreniach doslova spôsobil podnikateľský mordor v oblasti podnikateľského prostredia na Slovensku. Spomeniem napríklad povinnosť záruk pri registrácii na daň z pridanej hodnoty. Sám poznám príklad z minulého mesiaca, kedy sa jeden podnikateľ v jednom krajskom meste stal zo zákona platcom DPH. Tento podnikateľ má tri fungujúce firmy, ktoré nemajú žiadne nedoplatky, avšak kvôli tomu, že bol spoločníkom pred niekoľkými rokmi vo firme, kde iný jeho spoločník mal nejaké daňové nedoplatky, daňový úrad mu vyrubil záruku, povinnosť zložiť záruku na daň z pridanej hodnoty vo výške 86-tisíc eur, napriek tomu, že sa stal platiteľom tejto dane z pridanej hodnoty zo zákona. Jeho reakcia bola taká, že musel upraviť svoj podnikateľský projekt a prepustil troch zamestnancov, pretože si ich nemohol kvôli tejto záruke dovoliť ďalej zamestnávať. Takýmto spôsobom a takýmito opatreniami, a tých opatrení bolo omnoho viac, pripomeniem ďalšie opatrenie. Povinnosť pred predajom podielu alebo nadobudnutím podielu v obchodnej spoločnosti získať od daňového úradu písomný súhlas s takouto transakciou, ktorá opäť komplikuje život podnikateľom. Predstavte si, že máte vo svojej firme spoločníka, s ktorým sa chcete rozísť, avšak napriek tomu, aj keď ho presvedčíte, ktorý napríklad neplatí, neplní svoje daňové povinnosti. Aj keď sa vám s ním po veľkých problémoch podarí dohodnúť o tom, že teda odíde z vašej spoločnej firmy a svoj podiel vám odpredá, predstavte si, že daňový úrad vám môže takúto transakciu zablokovať práve z toho dôvodu, že tento váš spoločník má podlžnosti na daniach. Aj to je príklad z reálneho života, s ktorým som sa v nedávnej minulosti stretol. Ďalším z príkladov zbytočnej komplikácie podnikateľského prostredia a života podnikateľom, ktorý nepomôže výberu daní, avšak komplikuje život pri zakladaní firiem, je aj na tejto schôdzi predložený návrh skladať základné imanie spoločnosti v hotovosti, čo ničomu nepomôže. Veľkým podvodníkom nijak život neskomplikuje, ale malým podnikateľom a hlavne začínajúcim podnikateľom, ktorí majú problém so získaním základného kapitálu, rozhodne môže znemožniť zakladanie firiem. Prečo som sa takto vrátil do minulosti a prečo vám tu spomínam takýto exkurz opatrení, ktoré ničomu nepomohli, ale komplikujú život podnikateľom a pochádzajú z dielne ministerstva financií? Pretože tento návrh zákona obsahuje opatrenia, ktoré opäť sťažujú život podnikateľom. Možnože v malej miere. Nech je tých podnikateľov 140-tisíc, ktorí budú dotknutí týmto zákonom, a nech to každého z nich stojí len pár eur. Čiže nech tie náklady z tohto zákona dosiahnu milión eur pre podnikateľské prostredie. Napriek tomu je to opäť záťaž, ktorú prenáša štát na podnikateľov. A prenáša ju v akej oblasti? V oblasti elektronických registračných pokladníc, ktoré boli zavedené s tým, že spôsobili podnikateľom náklady vo výške 400 mil. eur (pozn. red.: správne má byť „40 mil. eur“) pred niekoľkými rokmi a dodnes sme nevideli žiaden dôkaz, že by ich zavedenie napomohlo výberu daní a zlepšilo výber daní na Slovensku. Pripomínam, že dôvodová správa zákona, ktorý fiskálne moduly zaviedol, obsahovala sumu nula eur v položke zvýšenia výberu daní. Takto bola predložená. Preto nebudem môcť podporiť tento návrh zákona bez toho, aby ministerstvo financií riadne nedoložilo, že opatrenia, ktoré ním zavádza, nespôsobia len náklady podnikateľom, ale reálne napomôžu v boji proti daňovým únikom, reálne zvýšia výber daní. Chcel by som vidieť a chcel by som vás, pán minister, požiadať o to, aby ste napríklad v rozprave v druhom čítaní predložili analýzu vôbec toho, ako sa osvedčili fiskálne moduly a povinné elektronické registračné pokladnice z hľadiska výberu daní za tých niekoľko rokov, o koľko sa vďaka nim pre štátny rozpočet vybralo viac a aké budú efekty opatrenia, ktoré navrhujete. To znamená, či táto komplikácia povinnosti napríklad s dátovými káblami, ktoré podnikateľom ukladáte, budú mať pozitívny vplyv na rozpočet vyšší než náklady, ktoré podnikateľskému stavu na Slovensku týmto návrhom zákona spôsobíte. Bez toho, aby sme nemali predložené takéto dôkazy a takúto analýzu, tak som presvedčený, že po prvé neexistuje dôvod, aby bola takáto novela predložená, pretože chýbajú argumenty a chýbajú fakty, ktoré by nás mali presvedčiť o jej podpore. A zároveň som presvedčený, že takýto návrh je zbytočný. Pretože ak nedokážete preukázať jeho pozitívny prínos pre štátny rozpočet, tak potom nemá zmysel ho ani prijímať. Ďakujem veľmi pekne za pozornosť.