B. Bugár, podpredseda NR SR: (2001-09-13):
Pani poslankyňa, nech sa páči, máte slovo. O. Keltošová, poslankyňa: Ďakujem, pán predsedajúci. Vážení páni ministri, kolegyne, kolegovia, nezvyknem vystupovať k otázkam rozpočtu, ale v tomto prípade musím sa vrátiť k včera prerokúvanému tzv. kompetenčnému návrhu zákona, kde som upozorňovala, koľko zariadení akého typu prejde na vyššie územné celky do ich majetku a správy a na obce. Ja tu pre istotu ešte raz zopakujem, pre novinárov a najmä pre tých poslancov, ktorí tu neboli, pretože tento kompetenčný zákon, o ktorom sme rokovali včera, by sa mal odrážať aj v návrhu rozpočtových pravidiel, zatiaľ je to skôr naopak. Takže poďme k faktom, k prerokúvanému návrhu zákona, novely zákona. Hovorí sa tu, to už tu bolo povedané, že oproti doterajšej úprave sa „podiely na daniach správe štátu nezahŕňajú do vlastných príjmov územnej samosprávy“, povedali to všetci moji predrečníci. A „príjmami rozpočtov obcí a rozpočtov vyšších územných celkov sú dotácie zo štátneho rozpočtu na výkon samosprávnych funkcií a na prenesený výkon v štátnej správe“. Ďalej, „ z rozpočtu obce sa budú uhradzovať v rámci výdavkov výdavky na prenesený výkon štátnej správy podľa osobitných predpisov, ako aj záväzky prijaté v rámci spolupráce s inými obcami alebo vyššími územnými celkami. Z rozpočtu vyšších územných celkov sa budú uhradzovať, obdobne ako pri obciach, výdavky na prenesený výkon štátnej správy“. No a poďme teraz k tomu, čo vlastne budú obce uhradzovať v súvislosti s prenosom výkonu štátnej správy v sociálnej oblasti. „Odovzdaním pôsobnosti v oblasti poskytovania napríklad opatrovateľskej služby z príslušného orgánu“, čo je dnes okresný úrad, „ na príslušné obce, resp. samosprávne kraje sa budú poskytovať opatrovateľské služby 25 338 občanom s celkovými bežnými výdavkami vo výške 603 430“. Taký je stav v rozpočte na štátnom rozpočte na tento rok. Ďalej. Včera som už kritizovala, že štát si ponecháva len 4 typy sociálnych zariadení. To sú detské domovy, domovy pre deti so zdravotným mentálnym postihnutím s celoročnou starostlivosťou, krízové centrá a resocializačné zariadenie. Všetky ostatné zariadenia prechádzajú, samozrejme, aj so záväzkami, s vecnými bremenami, prechádzajú do majetku a správy vyšších územných celkov a obcí. Včera večer v neskorých hodinách sme mali zasadnutie výboru pre sociálne veci a bývanie, na ktorom sa zúčastnil aj štátny tajomník ministerstva financií pán Vaškovič a na moju otázku, ako sa budú oddlžovať tieto zariadenia, lebo stále je tu reč len o školách, nechcem podceňovať problémy v školstve ani v zdravotníctve, ale znova vám chcem, páni poslanci, zacitovať zo včera prerokúvaného návrhu zákona o prenose kompetencií. Takže na samosprávny kraj sa prenášajú tieto zariadenia sociálnych služieb: stanice opatrovateľskej služby, zariadenia pestúnskej starostlivosti, domovy pre osamelých rodičov, útulky, rehabilitačné strediská, zariadenia opatrovateľských služieb pre dospelých, domovy dôchodcov – len tých domov dôchodcov je okolo 300 –, domovy sociálnych služieb pre deti s poskytovaním starostlivosti týždenne a domovy sociálnych služieb pre dospelých plus takmer 40 objektov, ktoré už dnes sú v reštitučnom režime, ktoré buď budú musieť vyššie územné celky alebo obce kúpiť, alebo budú musieť nájsť pre klientelu týchto zariadení, sú to zdravotne postihnutí ľudia, je ich okolo 1 700 na Slovensku, budú musieť obce a mestá nájsť náhradné riešenie. Ďalej. V rámci tohto návrhu zákona, o ktorom teraz hovoríme, ministerstvo financií sľubuje, že sa prijme právna úprava, tzv. systém horizontálneho vyrovnávania, ktorý v tejto novele zákona nie je upravený. Horizontálne vyrovnávanie by mohlo čiastočne pomôcť pri finančnom vyrovnávaní medzi jednotlivými občanmi a vyššími územnými celkami. Čiže znova je to zahmlievanie toho, je tu odkaz na právnu úpravu, ktorá ešte neexistuje. Ďalej. Veľmi ma zarazilo, pán minister, aj keď viem, že vy tu len alternujete, zarazilo ma tu jedno tvrdenie, že prijatie úverov územnou samosprávou, kde by si mohli obce a vyššie územné celky čiastočne pomôcť, ktorých suma presiahne v príslušnom rozpočtovom roku 75 mil. korún, bude podliehať predchádzajúcemu schváleniu ministerstva financií. Nechápem, ani to nie je zdôvodnené, ako sa dospelo k tejto sume 75 mil., prečo nie 74 alebo 76. Nie je to ani v dôvodovej správe a nebolo nám to ani vysvetlené ani vo výbore. Ďalej. Požiadavky, o ktorých hovoril pán primátor a poslanec Prokeš, napr. návrh výšky súhrnného finančného vzťahu medzi štátnym rozpočtom a rozpočtami obcí a rozpočtami vyšších územných celkov, ich štruktúru, spôsob rozdelenia a použitia prerokuje ministerstvo financií s predstaviteľmi republikových združení územnej samosprávy. O aké združenia ide, zatiaľ nevie nikto. Čiže my si predstavujeme, že ak sa tu už odvolávate na techniku, spôsob rokovania o takých závažných veciach, ako je štruktúra, spôsob rozdelenia, použitia financií v rozpočtoch obcí a medzi rozpočtami vyšších územných celkov na typ republikové združenie územnej samosprávy, a nie je jasné, čo to bude za združenie, aké ono bude mať de facto právne postavenie – bude nad vyšším územným celkom alebo bude medzi obcami a vyšším územným celkom? Jednoducho tento návrh nie je dotiahnutý do konca a nemôžem súhlasiť, aby v takomto stave pokračoval do druhého čítania. A ešte jednu otázku mám úplne nakoniec. Prečo, aj keď viem znova, že pani ministerka financií by asi vedela na to lepšie odpovedať, sa v dôvodovej správe kvantifikujú rozpočtové dôsledky na štátny rozpočet a na počty zamestnancov výlučne z pozície ministerstva financií. Ministerstvo financií voči sebe veľmi starostlivo tam napočítalo, mňa to zaujíma z titulu zamestnanosti a problémov so zamestnanosťou, potreba zvýšenia počtu zamestnancov o 10, bežné výdavky cca o 3 mil., z toho mzdy o 2,2 mil., jednorazové kapitálové výdavky cca 3 mil. Čiže mne z toho vychádza len toľko, že ministerstvo financií, tak ako v minulosti, aj teraz si vie svoje požiadavky veľmi dobre vždy a precízne zabezpečiť na rozdiel od tých nedostatkov, o ktorých som hovorila pred chvíľou a o ktorých hovorili aj moji predrečníci. Čo mi veľmi chýba, nie je tu ani zmienka o tom, či tento materiál, hoci je to už dnes súčasťou zákona o tripartizme, nie je tu ani zmienka o tom, či bol tento materiál prerokovaný v Rade hospodárskej a sociálnej dohody, s akým výsledkom. Malo byť prílohou ich stanovisko, žiaľ, nie je to tu. No a ešte jednu otázku, pán minister. Naozaj si myslíte, že je spravodlivé a férové, ako nám to bolo vysvetlené, že štát, ktorý si ponecháva tie 4 typy zariadení, o ktorých som už hovorila, štát má techniku na to, ako cez oddlženie krajských úradov, ktoré sa plánuje, oddlží tie 4 typy, o ktorých som hovorila, štátnych sociálnych zariadení, sociálnych služieb, čo tvorí zhruba podľa môjho odhadu možno 15, možno 20 % všetkých druhov zariadení, a tých zvyšných 80 % hodí doslova na krk vyšším územným celkom, starostom obcí? Je to vec, ktorá sa týka nás všetkých, pretože v týchto zariadeniach žije momentálne okolo 25 tisíc, odhaduje sa až 27 tisíc obyvateľov. Ak nebudú mať obce na prevádzku týchto zariadení, ak nebudú mať obce peniaze na poskytovanie napr. už spomínanej opatrovateľskej služby, ja sa pýtam, čo budete robiť potom alebo čo bude robiť ďalšia vláda, ktorá príde. Budeme zasa robiť novelu novely zákona o rozpočtových pravidlách? Ako to chcete riešiť? Čiže je to komplex problémov. Dlhy zariadení, ktoré dnes nikto nevie kvantifikovať. My sme požadovali napr. v sociálnom výbore pasportizáciu zariadení, ktoré prechádzajú do kompetencií VÚC, do kompetencií obcí, s tým, že chceme vedieť, aj aké záväzky, vecné bremená prechádzajú na samosprávu. Pán minister nám to sľúbil, že by sme to mali dostať. Ale toto malo byť súčasťou tejto novely zákona, aby naozaj budúci predsedovia vyšších územných celkov, starostovia, primátori vedeli, do čoho idú, a aby sa to neodrazilo na zhoršujúcej sa sociálnej situácii našich občanov. Ďakujem za pozornosť. Nemôžem podporiť do druhého čítania. (Potlesk.)