L. Žitňanská, poslankyňa: (2008-01-30):
Rovno na úvod poviem, z akého uhla pohľadu ja sa vyjadrím k správe. Vyjadrím sa k správe, nevyjadrím sa k procesu privatizácie. Ja som sa nezúčastnila procesu privatizácie, nemám autentickú skúsenosť. A preto sa vyjadrím k správe. A vzhľadom na svoju profesiu vyjadrím sa čisto k právnym otázkam, ktoré súvisia so správou a ktoré sú v správe rozoberané. Vyjadrím sa k procesu prerokovávania a prekladania správy, k uzneseniu, k obsahu správy. Začnem už samotným procesom prerokovávania, pretože tu je prvé porušenie zákona, ktorého sa vláda dopustila. A ja si myslím, že o tom treba hovoriť. Vláda 9. januára 2008 prerokovala správu o privatizácii SPP, ktorú ministerstvo hospodárstva predkladalo v režime „nesprístupňovať“ s argumentom, ktorý som sa dočítala na webe, že pri príprave správy boli použité podklady, ktoré obsahujú informácie, ktoré majú podľa § 17 Obchodného zákonníka charakter obchodného tajomstva. Keď si odmyslím od toho, že v správe, keď sme mali možnosť si ju prečítať, nie je ani slovko, ktoré by malo charakter obchodného tajomstva, tak zároveň musím aj odcitovať právnu úpravu zákona o slobodnom prístupe k informáciám, z ktorej vyplýva, že informácie označené ako obchodné tajomstvo povinná osoba nesprístupní. Teda nie je to tak, ako ste uviedli vo svojej predkladacej správe, že pri príprave správe boli použité podklady, ktoré obsahujú informácie, ktoré majú charakter obchodného tajomstva. To je rozdiel. Pokiaľ v správe nie je žiadne obchodné tajomstvo, vy ste mali povinnosť ju štandardným spôsobom predložiť tak, ako sú predkladané všetky materiály, ktoré idú na rokovanie vlády. A mali ste tak povinnosť podľa zákona č. 211/2000 Z. z. Možno sa to zdá ako banálna vec, ale myslím si, že treba na to upozorniť, pretože je evidentné, že táto vláda má problém so zverejňovaním informácií a narába so zákonom č. 211/2000 Z. z., so zákonom o slobodnom prístupe k informáciám, podľa toho, ako jej to momentálne vyhovuje. A vláda musí dodržiavať zákon, pán minister, aj keď to zrovna nevyhovuje momentálnej marketingovej stratégii v súvislosti s predkladaním správy o privatizácii SPP. Čiže to je prvé porušenie zákona pri procese predkladania. Pôjdem ďalej. Návrh uznesenia, ktorý nám vláda predložila, ktorý sa tu snažíte bagatelizovať, nebudem citovať nález Ústavného súdu, urobil tak už môj predrečník poslanec Mikloš, to je vážna vec. Pán minister, vláda predložila materiál s návrhom uznesenia, ktoré je protiústavné, ani nie protizákonné, rovno protiústavné. Predsa vláda musí vedieť a vláda musí mať taký právny servis, aby predložila materiál, ktorý obsahuje uznesenie, ktoré je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky. Čo si mám myslieť o materiáli, ktorý predloží vláda, kde je takýto návrh uznesenia, v ktorom sa navrhuje, aby Národná rada konštatovala porušenie zákona? Pritom musíte vedieť, že o tom môže rozhodnúť súd. A to si vláda podľa mňa nemôže dovoliť, ani vtedy, keď jej to zrovna vyhovuje z hľadiska marketingovej stratégie predkladania tejto správy. (Potlesk.) K obsahu samotnej správy o privatizácii. Poviem pár slov aj k namietanému rozporu s § 59a, ktorý ste síce vo svojom úvodnom slove, pán minister, označili za chybu, ale ja hovorím o správe, ktorú predložila vláda. A ja chcem hovoriť aj o tejto chybe, lebo zatiaľ sme len na stranách 2 a 3 správy a už  tu máme vážne právne lapsusy jeden za druhým. Uvedenie porušenia § 59a Obchodného zákonníka, ktorý hovorí o niečom úplne inom, než je samotný predaj akcií SPP, ktorý hovorí o vzťahoch vnútri spoločnosti, ktorý hovorí o tom, aké sú pravidlá pri nadobúdaní majetku spoločnosťou od jej zakladateľov alebo akcionárov, je proste jeden totálny právny lapsus, je to školácka právna chyba. A ja nechápem, ako sa môže vo vládnom materiáli vôbec objaviť. Pán minister, vy ste teraz povedali, že vás pochválili za to, akú ste predložili skvelú správu. No ja ako právnik k právnym otázkam tejto správy vám hovorím, že je to právny lapsus za právnym lapsusom. Ale pre mňa je to potom otázka dôveryhodnosti správy. Ako chcete odo mňa, od právnika, aby som dôverovala ďalšiemu textu správy, ďalším tvrdeniam, keď vo všetkým otázkach, kde konštatujete porušenie právnych predpisov, nemáte pravdu? A ja vám vyvrátim vaše tvrdenia. A nemáte pravdu ani v jednom tvrdení porušení zákona.  Paragraf 59a je krásny príklad. Je to taká naozaj školácka chyba. A ja zasa len musím položiť tú otázku, nechápem, ako sa to vôbec do vládneho materiálu mohlo dostať. Škoda, že zasadnutia vlády sú neverejné, možno by sme sa to inak dozvedeli, lebo ja som si prečítala v médiách, váš hovorca, pán minister, povedal, že v pôvodnej správe ministerstva hospodárstva to nebolo. Mňa by naozaj zaujímalo, kto to na vládu priniesol. Vy to asi viete. Nikto to nechce povedať. Netrúfam si hádať, kto to bol. Asi to je niekto, o kom sa nepovie, že povedal taký právny lapsus, niekto, na koho sa nežaluje. Ja mám svoje súkromné typy, ale nebudem ich tuto verejne spomínať. Ale zas asi vám nefunguje právny servis na vláde. Inak by sa toto nemohlo stať. Poďme ďalej. Vyjadrím sa ešte k dvom otázkam, ktoré aj tu boli niekoľkokrát prezentované a sú konštatované aj v uznesení časti B ako porušenia zákonov. Jedna vec je porušenie zákona č. 92/1991 Zb. vo vzťahu k akcionárskej zmluve a druhá vec je porušenie zákona o verejnom obstarávaní. A odpoviem aj na otázku pána poslanca Bobríka v tejto otázke, či bol použitý zákon o verejnom obstarávaní alebo Obchodný zákonník, obchodná verejná súťaž. Ale pôjdem najskôr k tej otázke akcionárskej zmluvy a obchádzania zákona č. 92/1991 Zb., čo je zdanlivo najmenej priestrelný argument z vašej strany. Budem hovoriť trošku dlhšie, komplikovanejšie, ale pokúsim sa vysvetliť, prečo tu nevidím porušenie zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu. V záveroch, a ja si pomôžem prečítaním časti správy k záveru, ktorý máte v návrhu uznesenia, a ja som právnik a právo vyžaduje exaktné vyjadrovanie, a preto si myslím, že uznesenie, ktorým sa navrhuje konštatovať porušenie zákona, vyžaduje exaktné vyjadrovanie, tuto tvrdíte porušenie zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov spočívajúce v strate možnosti uplatnenia práv väčšinového akcionára SPP v dôsledku uzatvorenia akcionárskej zmluvy z 18. 3. 2002. Budem ďalej citovať z vašej argumentácie na stranách 13, 14, pretože tá je dôležitá, a budem sa k nej chcieť vyjadriť. Tvrdíte: „Cieľom konečného znenia akcionárskej zmluvy bolo obísť platnú legislatívu upravujúcu privatizáciu podniku s charakterom prirodzeného monopolu. Podľa § 10 ods. 4 zákona o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v platnom a účinnom znení ku dňu uzatvorenia akcionárskej zmluvy pri rozhodovaní o privatizácii SPP musela byť zachovaná trvalá účasť majetku štátu alebo fondu na podnikaní v rozsahu minimálne 51 %. Účelom akcionárskej zmluvy bolo navodiť stav, keď majetková účasť štátu alebo Fondu národného majetku formálne bude mať 51 %, ale reálne nebude možné vykonávať práva väčšinového akcionára v rozsahu zodpovedajúcom percentuálnemu počtu akcií (§ 61, § 155, § 176a ods. 3).“ Tak si poďme citovať § 61 s názvom Podiel: „Podiel je miera účasti spoločníka na čistom obchodnom imaní spoločnosti.“ Fajn, poďme ďalej k §155 ods. 1 vami citovanému: „Akcia predstavuje práva akcionára ako spoločníka podieľať sa podľa zákona a stanov spoločnosti na jej riadení, zisku a na likvidačnom zostatku po zrušení spoločnosti s likvidáciou, ktoré sú spojené s akciou ako s cenným papierom.“ A § 176a hovorí: „Výkon práv akcionára môže byť obmedzený alebo pozastavený len na základe tohto zákona alebo osobitného zákona.“ Fajn, pýtam sa: Má štát prostredníctvom Fondu národného majetku 51 % akcií? Má. Čo to znamená, aké práva má akcionár, ktoré sú spojené s akciou? Má právo podieľať sa na riadení, má právo na podiel na zisku, má právo na podiel na likvidačnom zostatku, to všetko v rozsahu korešpondujúcom s podielom jeho akcií na základnom imaní akciovej spoločnosti. Štát dnes dostáva 51 % zo zisku? V prípade zrušenia dostal by tu 51 % z likvidačného zostatku? Má na valnom zhromaždení 51 % hlasov? Má ich, 51 % disponuje na valnom zhromaždení a hlasuje a rozhoduje. Ja sa pýtam, o čom sa rozprávame, keď čítam opakovane z návrhu uznesenia, čo spočíva v strate možnosti uplatnenia práv väčšinového akcionára SPP. Poďme k akcionárskej zmluve. Ja som túto nevidela. Ale takéto akcionárske zmluvy som už videla. Dovnútra akciovej spoločnosti sú záväzné stanovy akciovej spoločnosti. Akcionárska zmluva zaväzuje akcionárov, zmluvné strany. Nezaväzuje akciovú spoločnosť, nezaväzuje predstavenstvo, nezaväzuje dozornú radu. V čom spočíva takáto akcionárska zmluva? Spočíva v dobrovoľnom záväzku, pokiaľ ide o manažérsku kontrolu, že sa akcionári dobrovoľne zaväzujú, že budú rešpektovať v určitom pomere nominácie svojich zmluvných partnerov. Je to tak. Zhruba v tom spočíva ten záväzok. Tento záväzok môže byť možno zabezpečený nejakou zmluvnou pokutou a tak ďalej. Čo chcem povedať? Chcem povedať, na to, aby sa táto akcionárska zmluva dodržala, musia akcionári jej vyhovieť výkonom svojich akcionárskych práv. Je to tak? (Reakcia z pléna.) Je to tak. Máme alebo nemáme 51 % hlasov na valnom zhromaždení? Máme, samozrejme. Len my sme sa zaviazali. Tá akcionárska zmluva sa dá vykonať len výkonom akcionárskych práv. Podľa slovenskej judikatúry výkon akcionárskych práv nie je nahraditeľný nijakým iným spôsobom ani rozhodnutím súdu. Ak to tak nie je a ak tvrdíte, že táto zmluva obchádza zákon č. 92/1991 Zb., tak potom sa pýtam, prečo hovoríte vetu: „Problematické vzťahy založené akcionárskou zmluvou nie sú produktom jednostranného právneho úkonu verejných inštitúcií, vždy je rizikom byť účastníkom zmluvy, ktorej hlavným účelom je obísť zákon.“ Tak vy hovoríte, že tou zmluvou sa obchádza zákon. Dobre, podľa Občianskeho zákonníka, podľa § 39, právny úkon, ktorý obchádza zákon, je neplatný. Takže tá zmluva je neplatná. Podľa tejto neplatnej zmluvy valné zhromaždenie odsúhlasilo aj vašich nominantov v súlade s dohodou vášho zmluvného partnera podľa akcionárskej zmluvy. Je to tak? (Potlesk.) Pán minister, keď je neplatná, prečo nás tým obťažujete? Prečo nežalujete? Však to je súkromnoprávny vzťah. Však zažalujte. (Hlasy z pléna.) Ale vy na to nepotrebujete prokurátora. To nie je otázka trestného činu. Na to nepotrebujete uznesenie parlamentu. Rok a pol ste pri moci, keď si myslíte, že to je neplatná zmluva v zmysle Občianskeho zákonníka, lebo obchádza zákon, podajte riadnu obchodnoprávnu žalobu, zoberte si lepších právnikov, než ste mali tých, čo ste mali pri správe. (Potlesk.) K ďalšiemu porušeniu, porušeniu zákona č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní pri výbere privatizačného poradcu a uzatvorení mandátnej zmluvy. Vrátim sa k argumentácii, ktorá je v správe, pretože inú nemám. Môžem vychádzať len zo správy. (Hlasy z pléna.) Ak sú nejaké iné argumenty, žiaľ, v správe nie sú, pán Mečiar. Pre pána poslanca Bobríka poviem, pokiaľ ide o výber privatizačného poradcu, ja som si medzičasom pozrela na internete, bolo to riadne verejné obstarávanie, riadne vyhlásené v Obchodnom vestníku, dokonca som si vypísala tu niekde číslo, pod ktorým bolo vyhlásené, S05208. A bolo to v Obchodnom vestníku z roku 2000 č. 21. Čiže ten výber prebiehal podľa zákona o verejnom obstarávaní, v tom čase platného zákona č. 263/1999 Z. z. Podľa v tom čase platnom zákone č. 263/1999 Z. z., zas budem citovať, mám tu viacero papierov, ktoré potrebujem používať, ospravedlňujem sa, bude mi to chvíľu trvať, ale chcem to odcitovať, lebo to považujem za dôležité, podľa § 10 zákona č. 263/1999 Z. z. ponukou je návrh uchádzača predložený obstarávateľom, ktorý obsahuje návrh zmluvy a ďalšie dodatky uvedené v § 24, § 25. Podľa § 33 ods. 2 druhej vety návrh zmluvy, ktorý je súčasťou ponuky, musí byť podpísaný uchádzačom, jeho štatutárnym orgánom alebo členom štatutárneho orgánu alebo iným zástupcom. Pán minister, vo vašej správe argumentujete tým a spochybňujete verejné obstarávanie tým, že hovoríte, že ministerstvo hospodárstva uzatvorilo s CSFB mandátnu zmluvu dňa 26. 2. 2001, ktorá bola zo strany CSFB podpísaná dňa 30. 11. 2000. Dňa 30. 11. 2000 podľa Obchodného vestníka bol deadline na podávanie ponúk v rámci verejného obstarávania. Pán minister, ten návrh musel byť podpísaný, lebo inak by bol v rozpore so zákonom o verejnom obstarávaní. (Potlesk.) Ja som vám citovala zákon, pán minister. Mňa nezaujíma právny poradca, mňa zaujíma zákon a ja vám citujem zákon v tom čase v platnom znení. Musí byť podpísaný preto, pretože verejné obstarávanie vo forme verejnej súťaže, ktorým toto prebiehalo, je súťažou o najlepší návrh zmluvy. Návrh zmluvy je vtedy návrhom zmluvy, keď je riadne podpísaný, lebo tým sa záväzným spôsobom prejavuje v práve vôľa navrhovateľa. Návrh zmluvy nemôže byť v procese obstarávania ďalej menený. To je záväzný návrh zmluvy, ktorý vyhlasovateľ verejnej súťaže buď prijme, alebo neprijme. Obsah nemôže byť menený, preto je úplne absurdné aj tvrdenie, že tam mohli byť dve ponuky. V dokladoch mohli byť rôzne zadefinované ceny, ale návrh zmluvy ako súčasť ponuky mohol byť len jeden. A ten musel byť aj podpísaný. Možno sú tam aj nejaké iné fakty okolo toho. Ja vychádzam zo správy. Zo správy som si prečítala toto. A vychádza mi z nej len tento záver, že argumentácia je nesprávna, pretože návrh musel byť podpísaný, aby bol v súlade so zákonom, v tom čase platným zákonom o verejnom obstarávaní. Mne z toho vychádza, že všetky konštatácie porušenia zákona, tak ako sú vyargumentované vo vašej správe, neobstoja, tie závery nie sú náležite odôvodnené v tejto správe. Ja ako právnik ich nemôžem akceptovať, nie sú dostatočné. A preto je pre mňa celá správa ako taká nedôveryhodný dokument, ktorý nie je hoden toho, aby som ju zobrala na vedomie, pán minister. Chcem ešte na záver odpovedať pánovi poslancovi Kvorkovi, ktorý sa spýtal, komu vďačíme za to, že z Trestného zákona vypadol paragraf o porušovaní záväzných pravidiel hospodárskeho styku. Nebudem citovať všetkých, ktorých sa to týka, ale zopár poslancov predsa len prečítam, pán poslanec Kvorka. Sú to napr. poslanec Baška, Blanár, Čaplovič, Číž, Fico, Federič, Gabániová, Jarjabek, Kaliňák, Laššáková, Madej, Kondrót, Paška, Vážny, Šulaj (Potlesk.) Ďakujem pekne. (Potlesk.)