J. Burian, poslanec: (2004-09-08):
Tak po prvé. Znížila sa podstatne výška daňovo uznateľných nákladov pre zamestnanca, z 24-tisíc korún klesla na 12-tisíc korún, teda výška, do ktorej je daňovo uznateľný výdavok pre zamestnanca. Zamestnávateľ mal obmedzenú výšku, do výšky teda troch percent z vyplatených miezd mohol prispievať zamestnávateľovi a dostával daňovo uznateľný náklad. Ďalej  doplnkové dôchodkové poisťovne neboli spracované alebo nepracovali na ziskovej báze, čo si myslím, že sa dosť opomenulo aj v úvodnej reči pána ministra vzhľadom na to, že to vidím ako dosť významnú, podstatnú zmenu. Doteraz doplnkové dôchodkové poisťovne mohli používať alebo používali na začiatku šesť, potom neskôr tri percentá na správnu réžiu z výnosov, ktoré realizovala daná poisťovňa alebo daná doplnková dôchodková poisťovňa na správu svojich nákladov. Dnes sme zmenili celkom filozofiu doplnkových dôchodkových poisťovní a zmenili sme filozofiu v tom, že zo spoločností, ktoré pracovali na neziskovej báze, dnes otvárame spoločnosti alebo transformujeme na spoločnosti, ktoré budú pracovať na komerčnom princípe, teda už zisky tejto spoločnosti nebudú pripisované na výnosy alebo k výnosom, alebo výnosy pre konkrétnych sporiteľov, ale bude to konkrétnym ziskom danej spoločnosti, danej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, ktorá týmto spôsobom si už bude zabezpečovať svoju réžiu a svoju ziskovosť na inej báze ako doteraz. Je jasné, že zisky alebo teda správna réžia, ktorá nebola použitá touto doplnkovou dôchodkovou poisťovňou, bola redistribuovaná v podstate na účty sporiteľov. Treba tiež povedať, že významnou zmenou oproti tomuto stavu je aj to, že túto výhodu vláda alebo vládny návrh poskytuje aj pre komerčné poisťovne tým, že dáva rovnaké daňové výhody pre komerčné poisťovne. Ja sa dnes pýtam a je asi na mieste otázka, či vôbec dnes je dôležité, aby sme mali dva zákony, jeden upravujúci   fungovanie komerčných poisťovní a jeden zákon, ktorý sa týka doplnkových dôchodkových spoločností alebo doplnkového dôchodkového sporenia. Je jasné, že v princípe poistnom systéme existujú schémy, ktoré tiež sú založené na sporivom systéme a vlastne vláda sa rozhodla o tom, že urobí určitú nivelizáciu medzi tým, čo robia konkrétne komerčné poisťovne a čo robí doplnková dôchodková spoločnosť. V každom prípade ale treba, by som povedal, jasne povedať, že my sme vlastne z doplnkových dôchodkových poisťovní urobili dnes normálne komerčné poisťovne a dnes vlastne sme pred otázkou, či vôbec a akú vôbec logiku má dnes nastaviť takéto parametre, keď vlastne už sme vytvorili rovnakú bázu pre všetkých tých, ktorí sa zaoberajú sporivým systémom, ktorý je minimálne na desať rokov a má určité parametre, ktoré obsahuje tento zákon. Myslím si, že z daňového hľadiska by ešte bolo dosť zaujímavé povedať, že v terajšom zákone nie je obmedzená výška poskytovania príspevku zo strany zamestnávateľa, kde v minulom zákone to bolo obmedzené do výšky troch percent z celkových vyplatených miezd. Dnes nie je obmedzenie. Čiže vlastne zamestnávateľ môže poskytnúť v neobmedzenej výške tento príspevok, avšak zdaňovať to bude konkrétny prijímateľ, teda zamestnanec. Čiže my sme vlastne dnes postavili alebo tú ťarchu toho zdanenia previedli na zamestnanca, ale treba tiež povedať, že tieto vyplatené peniaze zo strany zamestnávateľa nebudú podliehať odvodovým náležitostiam, teda odvodom na sociálne, zdravotné, nemocenské a poistenie v nezamestnanosti, čiže budú oslobodené od týchto náležitostí a trocha si myslím, že musím pripomenúť to, že môžu nastať určité špekulácie vzhľadom na to, že odvodové náležitosti pri vyplatenej korune miezd sú zo strany zamestnávateľa na úrovni 35 percent, na úrovni zamestnanca od 12 percent. Čiže tam môžu nastať určité špekulácie o tom, že zamestnávateľ môže takýmto spôsobom obchádzať vyplácanie, alebo by som povedal zlacňovanie výdavkov alebo zlacňovanie príjmov pre zamestnávateľa. Čo je ďalšou dôležitou vecou, čo vidím, je v podstate aj určitým spôsobom taká malá retroaktivita, lebo tento zákon v spoločných alebo záverečných ustanoveniach hovorí o tom, že v rámci transformácie doplnkových dôchodkových sporení sa môžu zúčastňovať iba tí zriaďovatelia, ktorí boli k dátumu 31. 12. 2003 zriaďovateľmi doplnkovej dôchodkovej poisťovne, alebo osoby, ktoré poskytli finančné prostriedky na zabezpečenie vykonávania doplnkového sporenia. Čiže tu je vážny precedens v tom, že my dnes v roku 2004 ideme transformovať doplnkové dôchodkové poisťovne, ale zákon hovorí o tom, alebo návrh vládneho zákona hovorí o tom, že zúčastňovať sa na takejto transformácii sa môžu iba tí zriaďovatelia alebo tí, ktorí poskytli finančné prostriedky, ktoré boli realizované k dátumu 31. 12. 2003. Myslím si, že neobstojí vôbec ani úvaha o tom, že by mohli nastať špekulácie, ak by sa ten dátum posunul, teda do dátumu účinnosti tohto zákona alebo teda od účinnosti tohto zákona od 1. 1. 2005, lebo si myslím, že logika veci káže, že chceme, aby tie doplnkové dôchodkové poisťovne mali svojich aj v zmysle tohto zákona vlastníkov, jasných vlastníkov a filozoficky by to mali byť vlastníci, ktorí sú silní, ktorí by mali byť, dá sa povedať, z okruhu bánk alebo z okruhu spoločností, ktoré dávajú vierohodnosť tohto systému. Ja si myslím, že poisťovne práve tie, ktoré neprijímali žiadne finančné prostriedky, ktoré pracovali len na báze správy peňazí alebo peňazí, ktoré získali na správu z výnosov, ktoré realizovali v danom období, ktoré nepotrebovali na ďalšiu správu ďalšie peniaze, tak títo budú týmto spôsobom potrestaní, lebo teraz je otázka o tom, do akej miery zriaďovatelia budú mať záujem na tejto transformácii. V tejto transformácii treba zabezpečiť základné imanie, ktoré je na úrovni 50 miliónov korún a tak ďalej. Čiže ja si osobne myslím, že by sme mali dať priestor na to, aby sa konkrétni a reálni vlastníci alebo reálni vlastníci, skôr by som povedal subjekty, ktoré pracujú na finančnom trhu a ktorí dajú vierohodnosť tohto systému, aby mohli reálnym a legálnym spôsobom vstúpiť do tohto systému nie tým, že dáme obmedzenie, že iba tí môžu vstupovať, ktorí boli zriaďovatelia k 31. 12. 2003. Treba jasne povedať, že keďže boli na zamestanecko-zamestnávateľskom princípe realizované doplnkové dôchodkové poisťovne, tieto boli na iných princípoch pri tom zriaďovaní realizované, dnes sú zriaďovatelia v podstate takí, by som povedal nedefinovaní vlastníci a obmedziť to teda tým dátumom znamená to, že tí, ktorí do toho vstupovali s iným úmyslom ako neziskovým úmyslom, dnes sa zmenila celá situácia a my dnes postavíme tento dátum ako ten určujúci, nehovoriac o tom, že spoločnosti, v ktorých boli zriaďovatelia, buď zanikli, alebo sa pretransformovali na iné spoločnosti a dnes môžeme mať konkrétny paradox, že zamestnávateľ, ktorý poskytuje stámiliónové príspevky za zamestnanca, dnes nie je zriaďovateľom a on nemá de iure a de facto žiadnu kontrolu nad konaním s týmito peniazmi a jednoducho určitým spôsobom vytvoril sociálny program a vytvoril sociálny program pre svojich zamestnancov, ktorým prispieva a nemá žiadnu ani minimálnu, by som povedal kontrolu ani dosah na to, či tieto zverené peniaze v tejto spoločnosti budú využívané, dá sa povedať v prospech zamestnancov a nebudú realizované len na ziskovej báze, aby si konkrétna poisťovňa riešila svoju ziskovosť alebo si zlepšila svoje hospodárenie. Čiže ja by som chcel na záver tohto môjho príspevku povedať. Pokiaľ bude na tomto princípe postavený tento zákon a nebude akceptovať povedzme určité výhody, ktoré dnes sú poskytovateľom pre doplnkové dôchodkové poisťovne, keď budeme fixne trvať na dátumoch, ktoré, by som povedal, zaváňajú retroaktivitou, myslím si, že nie je ochota takýto zákon podporiť v takomto znení. Čiže dávam procedurálny návrh na to, aby tento zákon bol dopracovaný a potom daný na opätovné prerokovanie do Národnej rady. Ďakujem pekne. (Potlesk.)