M. Fronc, minister školstva SR: (2003-12-16):
V úvode mojej informácie chcem zdôrazniť, že som jednoznačne presvedčený, že študenti vysokých škôl, a to tak v dennom, ako aj v externom štúdiu, sa majú podieľať na nákladoch spojených s ich štúdiom. Musí sa to však diať zákonom stanoveným spôsobom, ktorého súčasťou je aj garancia systému sociálnej podpory pre tých, pre ktorých by finančné pomery ich rodiny zabraňovali prístupu k vysokoškolskému vzdelávaniu. Preto pokladám za povinnosť zasiahnuť proti súčasnej praxi neregulovaného platenia za externé štúdium. Problém vyberania poplatkov za externé štúdium je v súčasnosti jedným z najvážnejších   problémov slovenského vysokého školstva. Tento problém nevznikol  zo dňa na deň, vyvíjal sa niekoľko rokov a, žiaľ, moji predchodcovia ho nechceli riešiť. Dnes ohrozuje jeden zo základov slovenského vysokého školstva, ktorým je hodnota diplomu zo slovenskej vysokej školy. Pretrvávanie tohto stavu môže podľa môjho názoru spochybniť jeho dôveryhodnosť. Keď podávam správu o vyberaniach poplatkov, vyvoláva to vo mne smútok i zahanbenie, smútok, lebo na vysokých školách pôsobí vzdelanostná elita národa a mala by byť podľa mňa i mravnou elitou, a zahanbenie človeka, ktorý celý život strávil v akademickej komunite ako jeden z jej členov. A ani v tejto situácii  sa z nej nechcem vydeľovať. Domnievam sa, že akademická obec sa nelíši od celej spoločnosti a jej stav je v zhode so stavom spoločnosti. Nezákonné vyberanie poplatkov má dve roviny, právnu a morálnu. Bolo by zlé zúžiť tento problém na právnu rovinu. Podľa mňa oveľa vážnejšie je vyberanie poplatkov v rovine morálnej. Mnohé kauzy, ktoré sa udiali v minulosti od roku 1989 na Slovensku, ako tunelovanie, korupcia, svedčia o tom, že Slovensko sužuje oveľa viac nedodržiavanie základných etických hodnôt, ich relativizácia, otupenosť voči prehreškom a ich plazivá akceptácia ako ekonomický stav spoločnosti. Keď som sa obrátil na rektorov, aby na základe vašej žiadosti som zmapoval stav a rozsah tohto javu, súčasťou niektorých z nich boli aj odpovede, dlhé listy, v ktorých som čítal ospravedlňovanie tohto počínania vysokých škôl a minimálne nepriame potvrdenie jeho oprávnenosti. Dovoľte mi aj osobnú poznámku. Hovorí sa vo verejnosti často, že politici sú tí, ktorí sa prehrešujú voči základným etickým pravidlám. Nuž chcem tuná vyzdvihnúť a oceniť váš postoj a mimoriadne aj postoj pána poslanca Čaploviča, ktorý sa vo vysielaní TA3 postavil priamo k problému bez uhýbania a kľučiek, i keď táto kauza sa dotýka priamo i jeho kolegu. Pri hľadaní riešenia tohto problému je potrebné vziať do úvahy všetky skutočnosti, ktoré stáli pri jeho vzniku. Medzi nimi treba na prvom mieste uviesť problémy pri financovaní vysokého školstva. Vývoj počtu študentov vysokých škôl a osobitne počtu študentov denného a externého štúdia od roku 1990 je uvedený v priloženej tabuľke. Svedčí však aj o tom, že sprísnenie podmienok pre uskutočňovanie externého štúdia, a to bolo dané prijatím zákona vysokoškolského č. 131/2002 Z. z., znamenalo pokles novoprijatých externých študentov. A súčasne však vzrástol počet denných študentov. Tabuľka však ukazuje i to, že tento rok sme zaznamenali najväčší nárast novoprijatých externých študentov. Počas diskusií o návrhu zákona o vysokých školách v roku 2000 až 2001 sa vytvorili podľa postoja k plateniu za štúdium 2 skupiny, zástancovia platenia a oponenti. Ministerstvo školstva pripravilo na podnet vlády k otázke platenia 3 varianty, platenie za denné aj za externé štúdium, bezplatné denné a externé štúdium a bezplatné denné a platené externé štúdium. Treba však zdôrazniť, že pri všetkých troch variantoch sa predpokladalo, že tak študenti denného, ako aj externého štúdia budú platiť pri prekročení štandardnej dĺžky štúdia. V diskusiách okolo platenia sa táto skutočnosť prehliada, hoci podľa mňa je veľmi dôležitá. Z predložených variantov vláda na jeseň v roku 2001 vybrala do návrhu pre Národnú radu variant s bezplatným denným a plateným externým štúdiom, pričom sa výška školného mala stanoviť nariadením vlády. Národná rada pri schvaľovaní nového zákona o vysokých školách návrh vlády zmenila a schválila bezplatný variant pre denné a externé štúdium. Ministerstvo školstva ako tvorca zákona nepokladá spoplatnenie len externého štúdia za vhodnú alternatívu. V prípade uzákonenia platenia za externé štúdium by bolo treba zaviesť regulačné mechanizmy proti tendencii vysokých škôl, rozširovať externé štúdium na úkor denného, ktoré sa v uplynulých rokoch v niektorých prípadoch rozvinuli do nežiaducich rozmerov. Uvediem, že v akademickom roku 2001/2002 mali dve univerzity už viac externých študentov ako denných. Na Univerzite Mateja Bela v Banskej Bystrici študovalo 8 872 externých študentov oproti  5 951 denným. A na Trnavskej univerzite bol počet externých študentov 2 658 a denných 2 172.  Aj keď v akademickom roku 2002/2003 rozdiely sa zmenšili v prospech denných študentov, prevaha externých študentov na týchto dvoch univerzitách zostala. Podľa údajov poskytnutých na vyžiadanie ministerstva vysokými školami zatiaľ v tom roku 2002 zaplatili študenti externého štúdia v akademickom roku  2001/2002 formou školného, darov alebo pod iným označením za štúdium celkove okolo 400 mil. až 500 mil. korún, pričom iba malá časť týchto finančných prostriedkov sa dostala na vysoké školy, zvyšok išiel v prospech firiem, nadácií alebo združení za „zabezpečovanie a organizovanie vysokoškolského vzdelávania“. Chcem povedať, že ministerstvo školstva jednoznačne podporuje existenciu externého štúdia ako nástroja na získanie vysokoškolského vzdelania pre tých, ktorí z rôznych dôvodov nemôžu absolvovať denné štúdium, je však proti potláčaniu a obmedzovaniu rozvoja denného štúdia kvôli externému štúdiu. Z uvedeného dôvodu ministerstvo školstva v nadväznosti na nový vysokoškolský zákon schválený Národnou radou na jar v roku 2002, v ktorom sa explicitne formulovala bezplatnosť oboch foriem vysokoškolského štúdia, prijalo už pre akademický rok 2002/2003 ekonomické opatrenia pre kompenzáciu straty v súvislosti s výpadkom príjmu od nových študentov externého štúdia. Na tento účel boli využité účelové prostriedky v sume 50 mil. korún, vyčlenené na externé štúdium parlamentom pri schvaľovaní rozpočtu roku 2002. Zároveň ministerstvo upravilo metodiku rozpisu finančných prostriedkov štátneho rozpočtu verejným vysokým školám tak, že vysoké školy dostávajú na každého študenta externého štúdia 30 % normatív na denného študenta zodpovedajúceho v študijnom odbore. V tejto súvislosti chcem  poukázať ešte na jednu skutočnosť. Priemerné ročné náklady na jedného študenta právnickej fakulty sú okolo 24 000 korún. Náklady na externého študenta sú podstatne nižšie, podľa našich odhadov je to približne okolo tej jednej tretiny z nákladov študenta v dennej forme. Vyberané poplatky na externého študenta právnickej fakulty sú však až 40 000 korún. Som presvedčený, že v tomto prípade ide aj o porušenie iného zákona a ide vlastne o neprimeraný zisk. V priebehu akademického roka 2002/2003 ministerstvo dostalo dva konkrétne a podpísané podnety poukazujúce na porušovanie zákona v oblasti platenia za vysokoškolské štúdium. Podnety sa týkali Právnickej fakulty Trnavskej univerzity, na ktorej časť externých študentov, ktorá neuhradila poplatok 40 000 korún za akademický rok na účet nadácie, mohla síce študovať, ale za v podstate iných podmienok ako tí  študenti, ktorí poplatok uhradili. Druhý podnet sa dotýkal  Pedagogickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave, kde študentke odmietli zapísať absolvovaný predmet, pokiaľ nezaplatí 12 000 korún. Na základe týchto podnetov ministerstvo začalo na oboch školách kontrolu, ktorá v súčasnosti prebieha. A predpokladám, že bude v krátkosti ukončená. Pre začiatkom akademického roka 2003/2004 prišiel na adresu moju podpísaný podnet, v ktorom je, že uchádzačka prijatá na bakalárske štúdium na Právnickú fakultu Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici dostala list od Akadémie vzdelávania Bratislava, v ktorom jej táto inštitúcia oznamuje, že zápis do 1. ročníka bakalárskeho externého štúdia na Právnickej fakulte UMB sa bude konať dňa 2. 10. 2003. V liste sa uvádzalo, že na zápis si má o. i. priniesť doklad o zaplatení 33 000 korún a ňou podpísanú zmluvu o technickom zabezpečení štúdia, ktorá bola s podpisom ústredného riaditeľa Akadémie vzdelávania pripojená k listu. Pisateľka v liste vyslovila presvedčenie, že postup, ktorý sa od nej vyžaduje, je hrubým porušením zákona a žiada ministra o prešetrenie celej záležitosti. Ako minister školstva som na základe uvedeného podnetu sa obrátil na dekana Právnickej fakulty UMB listom, v ktorom som mu oznámil obdržanie podnetu a upozornil ho, že ak sa uvedený podnet zakladá na pravde, ide o konanie, ktoré je v rozpore so zákonom o vysokých školách. V liste som ho vyzval, aby zabezpečil nápravu, a to tým spôsobom, že prijatých uchádzačov fakulta zapíše na štúdium bez podmieňovania tohto aktu a následného vysokoškolského vzdelávania akýmkoľvek finančným plnením okrem prípadov ustanovených zákonom. Upozornil som ho, že v prípade, ak neprijme požadované opatrenia, budem v ďalšom ako prvý krok v súlade s § 104 ods. 2 zákona iniciovať odňatie pôsobnosti orgánov akademickej samosprávy fakulty. V súlade so zákonom som mu zároveň určil termín 7. októbra 2003, do ktorého má ma informovať o prijatých opatreniach, a tiež som uviedol, že vzhľadom na avizovaný termín zápisu prijatie prvých opatrení a informáciu od nich čakám do 1. októbra 2003 do 16.00 hodiny. Vzhľadom na to, že podľa zákona koná v otázkach prijímania študentov v mene vysokej školy dekan, bol list adresovaný dekanovi a daný na vedomie rektorovi Univerzity Mateja Bela. So vzniknutou situáciou som oboznámil i verejnosť na tlačovej konferencii 1. 10. 2003. Oznámil som na nej, že prijatí uchádzači majú v zmysle zákona právo na to, aby im vysoká škola poskytovala vysokoškolské vzdelanie bez jeho podmieňovania platením. V ten istý deň som informoval o situácii aj Slovenskú rektorskú konferenciu na jej zasadnutí v Bratislave. V reakcii na môj list Právnická fakulta Univerzity Mateja Bela zrušila avizovaný termín zápisu 2. 10. 2003 a túto skutočnosť oznámila ministerstvu. O ďalších opatreniach dotýkajúcich sa zápisu prijatých študentov a odstránenia porušovania zákona, o ktorých podľa rozhodnutia ministra mala informovať do 7. 10. 2003,  neinformovala. Naopak, chcem povedať, že, ako je všeobecne známe, pán rektor ma obvinil z nezákonného postupu a prostredníctvom médií oznámil svoj úmysel podať na mňa žalobu pre poškodzovanie dobrého mena univerzity. Vzhľadom na skutočnosť, že Právnická fakulta UMB nesplnila túto požiadavku vznesenú na základe § 104 ods. 1, požiadal som následne v súlade s § 104 ods. 2 zákona Slovenskú rektorskú konferenciu, Radu vysokých škôl a Študentskú radu vysokých škôl o súhlas s obmedzením pôsobnosti orgánov akademickej správy Právnickej fakulty Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici s tým, že po získaní súhlasu hodlám odňať fakulte právo rozhodovať v prijímacom konaní na študijné programy uskutočňované na fakulte, ustanovené v § 23 ods. 1 písm. a). Toto právo následne v súlade s uvedeným paragrafom zákona prejde na zodpovedajúce orgány Univerzity  Mateja Bela, teda nie ministrovi školstva, zákon to ani neumožňuje. Zároveň som inicioval kontrolu ministerstva školstva na Univerzite Mateja Bela dotýkajúcu sa oblasti externého štúdia. Kontrola prebieha. Ako je nakoniec známe z médií, zatiaľ som získal vyjadrenie Rady vysokých škôl, ktorá nedala súhlas, Študentskej rady vysokých škôl, ktorá dala súhlas, a dnes ráno som ešte vyjadrenie Slovenskej rektorskej konferencie nemal. Ako reakcia aj na moje vystúpenie začali na ministerstvo prichádzať podnety od študentov externého štúdia, v ktorých ma informujú o tom, že aj ďalšie vysoké školy a fakulty buď priamo porušujú zákon alebo sa ho snažia obísť vyžadovaním poplatkov za štúdium. Z týchto podaní, ktorých ku dňu vypracovania správy prišlo viac ako 60, vyplýva, že problém platenia za externé štúdium sa dotýka najmenej 13 vysokých škôl a 34 fakúlt. Dnes, keďže tú správu som pripravoval a bola pripravovaná na minulé plenárne zasadanie Národnej rady, tie čísla sú už vyššie. Vážení páni poslanci a panie poslankyne, aby ste si mohli urobiť aspoň malý obraz o tom, čo sa deje na vysokých školách, dovoľujem si vám uviesť aspoň pár citácií z listov študentov, ktoré som ako minister školstva v tejto veci dostal: „Ako študenti externého štúdia sme boli pri zápise oboznámení s tým, že musíme uhradiť náklady škole spojené s naším štúdiom. Keď sme reagovali na výzvu ministra, dohodli sme sa, že poplatky platiť nebudeme a darovacie zmluvy sme vrátili. Okamžite nám však bolo oznámené, že pri nezaplatení nám zredukujú prednášky a konzultácie na 1-krát za semester, čo nezodpovedá študijnému programu. Keďže nám to pripadá ako obyčajné vydieranie a máme strach, že štúdium bude nekvalitné, žiadame vás o pomoc pri riešení tohto problému.“ Ďalší citát znie: „Priamo v zmluve nie sú zakotvené podmienky, resp. nie je tam uvedené, že je to vlastne školné. Avšak boli sme diskrétne upozornení, že na konzultácie budeme vpustení jedine s dokladmi o zaplatení. Ak nezaplatíme, máme síce nárok absolvovať skúšky, no v tom prípade sa na ne musíme pripraviť sami.“ Ďalší citát znie: „Zasielam vám faktúru, ktorú som ako rodič študenta musela zaplatiť. Prosím vás, aby ste nezverejnili na škole túto faktúru, pretože sa môže stať, že kompetentní ľahko zistia, o koho ide. Dieťa mi hovorilo, že ako prvé, keď príde do školy, musí predložiť faktúru o zaplatení, inak ho vylúčia zo štúdia alebo mu nedajú urobiť skúšky.“ A mám tu viac citácií, ale ešte aspoň jeden citát uvediem: „Na zápise som odmietol podpísať zmluvu o platení z dôvodov, že vysokoškolské externé bakalárske štúdium je bezplatné. Hneď na zápise mi bol zobratý index, až kým nepodpíšem zmluvu. Bez neho nemôžem využívať ani knižnicu. Polovica prednášok už prešla a bez mojej účasti. Žiadnu knihu na učenie nemám k dispozícii, lebo už nie sú. A neviem, čo mám robiť.“ Mohol by som ďalej citovať, sú tam viaceré ešte uvedené citáty, môžete si ich, páni poslanci a panie poslankyne, prečítať. V rámci prípravy tejto informácie pre Národnú radu Slovenskej republiky som sa obrátil dňa 26. 9. listom na všetky verejné vysoké školy s výzvou o poskytnutie najaktuálnejších údajov o externom štúdiu v akademickom roku 2003/2004 a o poplatkoch s týmto štúdiom spojených. Z údajov, ktoré vysoké školy poskytli, vyplývajú nasledujúce skutočnosti. V akademickom roku 2003/2004 prišlo po prechodnom znížení počtu novoprijatých externých študentov v akademickom roku 2002/2003 na hodnotu 8 057 opäť k podstatnému zvýšeniu počtu novoprijatých externých študentov, a to na hodnotu 14 872. Študenti externého štúdia zaplatia v akademickom roku 2003/2004 formou školného, darov alebo pod iným označením za štúdium celkove okolo 400 mil. až 500 mil. pričom len asi 50 mil. z týchto finančných prostriedkov zaplatia priamo fakultám. Zvyšok podobne ako v predchádzajúcich rokoch zaplatia v prospech firiem, nadácií, združení na zabezpečenie a organizovanie vysokoškolského vzdelávania. Ďalší postup ministerstva. Pretože základom vzniku problému nezákonného vyžadovania poplatkov za externé štúdium je dlhodobo neriešené nedostatočné financovanie vysokého školstva, je z hľadiska ministerstva jediným systémovým a prakticky uskutočniteľným riešením dôsledné naplnenie programového vyhlásenia vlády, v ktorom sa v časti venovanej vysokým školám uvádza, že v rámci transformačného procesu sa vláda sústredí na účinné riešenie problému dlhodobo nedostatočného financovania vysokého školstva, čo znamená, že je potrebné uskutočniť nasledujúce kroky, pokračovať vo zvyšovaní dotácií do vysokého školstva zo štátneho rozpočtu, ktoré začalo v roku 2001, s cieľom dosiahnuť postupne úroveň zodpovedajúcu krajinám OECD, po druhé, zaviesť zákonom príspevok študentom dennej aj externej formy štúdia na náklady s ním spojené a vytvárať aj ďalšie podmienky pre rozvoj viaczdrojového financovania vysokého školstva. Pri zavedení príspevkov študentov dennej aj externej formy štúdia na náklady s ním spojené, teda školného ministerstvo pokladá za kľúčové dodržanie dvoch podmienok, posilnenia systému sociálnej podpory študentov, aby zavedenie školného neznemožnilo nikomu z finančných dôvodov prístup na vysokú školu, a, po druhé, zavedenia školného pre obe formy, teda pre dennú aj externú formu. Ministerstvo školstva v krátkom čase predloží novelu zákona o vysokých školách spĺňajúcu uvedené podmienky. Chcem vás informovať, že v súčasnosti je návrh takejto novely v medzirezortnom pripomienkovom konaní, ktoré sa v týchto dňoch končí. Opatrenia, ktoré aj boli už vykonané. Chcem povedať, jedno z nich je novela vysokoškolského zákona, ktorá bola nedávno prijatá tuná v Národnej rade, ktorá sprísňuje, samozrejme, podmienky pre toho, kto organizuje, vykonáva a robí externé formy štúdia. Chcem ďalej povedať, že zabezpečil som v týchto dňoch, aby som mohol poskytovať vzhľadom na to, že každý ten prípad viac-menej je osobitný svojím spôsobom, sú rôzne formy, rôzne zmluvy, právnu pomoc študentom, ktorí sa ocitnú v takej situácii. A na záver sa chcem vyjadriť ešte k dvom skutočnostiam. Chcem celkom otvorene povedať, že návrh na spoplatnenie len externej formy štúdia za súčasného stavu vecí pokladám za nesystémový a aj taký, ktorý v tichosti by len legalizoval podstatu súčasného stavu. A tento postup ja osobne nepokladám za správny. A chcem aj povedať, že, ako mi je známe, páni poslanci, dostali ste list podpísaný skupinou rektorov, ktorí takýto postup navrhovali. Chcem povedať, že je prekvapujúce, že tento návrh nebol so mnou konzultovaný a ani mi nebol daný na vedomie, čo ma prekvapuje. A pokiaľ mám informácie, nie všetci uvedení rektori v skutočnosti sa podeň podpísali. Páni poslanci a panie poslankyne, nie je to tak dávno, čo som dostal otázku, či chcem ako minister zápasiť s rektormi. Nuž chcem povedať, že nechcem a nemienim zápasiť s akademickou obcou a s jej predstaviteľmi, ale budem zápasiť s tým, čo je podľa môjho presvedčenia zlé a nemorálne. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)