J. Počiatek, minister financií SR: (2006-12-12):
Bolo zaujímavé sledovať reakcie na našu myšlienku budovania sociálnej trhovej ekonomiky a sociálneho a solidárneho štátu, keď sa spustila rétorika o populizme a nerealistických víziách tejto vlády a hrôzostrašných dopadoch na súčasné, ale aj budúce generácie. Nič z tohto strašenia sa však nenaplnilo a ani v budúcnosti nenaplní, naopak, predložený rozpočet dáva reálne šance na dynamický a udržateľný rozvoj všetkých sfér hospodárskeho a spoločenského života a vytvára veľmi dobré predpoklady na naplnenie zámerov tejto vlády, aby sme sa stali úplne plnohodnotným členom spoločenstva európskych krajín v uvažovanom časovom horizonte. Táto vláda má ambície napĺňať svoj volebný aj vládny program minimálne počas nadchádzajúcich 4 rokov a predložený rozpočet jej na to dáva reálne predpoklady. Nakoniec, skutočnosť, že príjmy aj výdavky predloženého rozpočtu sú reálnymi a kvalifikovanými odhadmi, nespochybnil nikto. Dovoľte mi, vážené dámy a páni, aby som tu opäť pripomenul, že táto vláda jasne deklarovala strategický cieľ vstúpiť do eurozóny začiatkom roku 2009. Tomuto zámeru nielen prispôsobila zostavenie rozpočtu pre rok 2007, ale prijala aj iné kľúčové opatrenia na efektívne fungovanie celého verejného sektora. Za významnú skutočnosť treba považovať aj to, že táto vláda zachováva kontinuitu ekonomickej transformácie s cieľom udržania vysokého tempa hospodárskeho rastu ako základu prosperity a možnosti napĺňania zámerov budovať silnú sociálnu trhovú ekonomiku. Táto skutočnosť sa pozitívne odrazila aj v rastúcej dôvere domácich aj medzinárodných finančných trhov. Konsolidácia verejných financií je ústredným cieľom tejto vlády v strednodobom horizonte a všetky výdavkové politiky a priority sú podriadené tomuto cieľu. Okrem toho, že sa vytvoria podmienky pre vstup do eurozóny, konsolidácia prispeje k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, zdravému ekonomickému rastu, celkovej makroekonomickej stabilite. A tým, že výdavky budú rásť relatívne pomalším tempom, vznikne tlak na efektívnosť ich vynakladania. Tempo konsolidácie je dostatočne ambiciózne. Deficit sa bude v budúcom roku znižovať o 0,7 % HDP. Treba však zvlášť oceniť fakt, že výrazná fiškálna konsolidácia sa realizuje v prostredí znižovania celkových príjmov verejnej správy v pomere ku HDP. V rokoch 2006 až 2009 klesnú spolu daňové a nedaňové príjmy takmer o 2 % HDP. Inými slovami, relatívny pokles príjmov musí zohľadniť nielen razantné znižovanie deficitu, ale v približne rovnakej miere aj klesajúce výdavky na HDP. Treba zvlášť oceniť, že vláda sa pri zabezpečení zdrojov pre svoje priority rozhodla neísť cestou zvyšovania daní, ale realokáciou zdrojov a zvýšeným dôrazom na efektívnosť používania prostriedkov. Je prirodzené, a netreba na to vysokú matematiku, že vzhľadom na konsolidačné ciele a klesajúce príjmy v pomere k HDP je len obmedzený priestor na rast výdavkov. Zmysluplné hodnotenie priorít preto nemôže vychádzať len z mechanického porovnávania tempa rastu výdavkov či dokonca podielov na HDP. Nie je taktiež možné hovoriť o rozhadzovaní peňazí, keď takto zostaveným návrhom rozpočtu verejnej správy dochádza k rýchlejšej konsolidácii verejných financií, k znižovaniu miery prerozdelenia prostredníctvom verejných financií, a teda aj k nižšiemu zadlžovaniu budúcich generácií. Vážené dámy, vážení páni, teraz niečo k jednotlivým kapitolám. Najviac kritizovanou oblasťou bola kapitola rezortu školstva. Je nutné sa tu pozastaviť a preukázať, že školstvo je pre túto vládu významnou prioritou. Celkové zdroje na vzdelávanie majú v období posledných rokov trvale rastúcu tendenciu. To  je fakt. Rastúci trend zdrojov na vzdelávanie predpokladá však i návrh rozpočtu na rok 2007, a to konkrétne o 13,3 %, čo predstavuje 4,1-percentný podiel na HDP. V tomto raste pritom ešte nie sú zohľadnené súkromné zdroje v regionálnom školstve, ktorých presná kvantifikácia je možná až na základe skutočného plnenia rozpočtu. Avšak v rokoch 2004 a 2005 dosahovali tieto zdroje priemernú ročnú úroveň zhruba 3 mld. Sk, čo predstavuje ďalší potenciálny rast na výdavkoch na vzdelávanie o približne 0,2 % HDP.  V tom prípade by bol podiel celkových zdrojov na vzdelávanie na úrovni až 4,3 % HDP. Celkové disponibilné zdroje predpokladané na použitie v regionálnom školstve v roku 2007, t. j. vrátane zdrojov územnej samosprávy, by však v nasledujúcom roku mali rásť až o 15,6 % , na čo majú výrazný vplyv zdroje územnej samosprávy, pretože financovanie regionálneho školstva je ich originálnou kompetenciou. Je pravdou, že nastavenie procesu fiškálnej decentralizácie neukladá samospráve povinnosť financovať regionálne školstvo v konkrétnej výške. V tomto kontexte sa do návrhu rozpočtu verejnej správy teda premietol iba odhad objemu zdrojov, ktoré samospráva môže pre uvedenú oblasť rozpočtovať. Treba zdôrazniť, že samotný odhad výšky rozpočtových zdrojov samosprávy sa ale odvíja od v minulosti skutočne vynaložených výdavkov samosprávy na uvedenú oblasť, ako aj od predpokladaných daňových príjmov samospráv, ktoré dynamicky rastú nad očakávania pôvodných zámerov fiškálnej decentralizácie. Teda objem prostriedkov, ktoré územná samospráva môže na daný účel využiť, je reálny. Ďalej, nie je možné súhlasiť ani s konštatovaním, že rast objemu zdrojov pre vysoké školstvo je nižší ako predpokladaná inflácia, ktorá je pre rok 2007 prognózovaná vo výške 3,1 %. Samozrejme, je možné predpokladať, že po prehodnotení bude táto inflácia ešte nižšia ako 3,1 %. Výdavky rozpočtované v štátnom rozpočte pre kapitolu ministerstva školstva, ktoré sú určené na financovanie verejných vysokých škôl, sú navrhované pre rok 2007 v sume 12,1 mld., čo predstavuje medziročný rast o 4,6 %. Veda, výskum. Výdavky na vedu, výskum treba posudzovať komplexne, nielen analyzovať objem finančných prostriedkov v rámci ministerstva školstva, resp. Slovenskej akadémie vied. Do výdavkov na vedu a výskum je korektné zahrnúť aj príslušnú rezortnú vedu, členské príspevky do medzinárodných organizácií zameraných na túto oblasť. V minulosti bolo veľmi často prezentované aj zabezpečenie finančných prostriedkov na vybudovanie Cyklotrónového centra. Zároveň nie sú takmer vôbec čerpané prostriedky z vnútorných opatrení Európskej únie. Do 30. novembra tohto roku skutočné čerpanie celkových prostriedkov rozpočtovaných na realizáciu vnútorných opatrení Európskej únie predstavovalo len 1,9 %. V tejto súvislosti je však potrebné poznamenať, že budovanie Cyklotrónového centra nie je stále ukončené a zároveň nedochádza k čerpaniu rozpočtových prostriedkov na tento účel. Teda pri porovnaní medziročného vývoja celkových výdavkov na vedu a výskum pri zohľadnení skutočného čerpania finančných prostriedkov na cyklotrón a možností v zmysle zákona presúvať nevyčerpané kapitálové výdavky a prostriedky z vnútorných opatrení Európskej únie do budúceho roka dochádza k rastu výdavkov o 29,8 %, čo je, mimochodom, nárast z 0,4 % na 0,47 % HDP. Kultúra. Návrh rozpočtu ministerstva kultúry pre rok 2007 v porovnaní s rokom 2006 zaznamenáva síce v absolútnom vyjadrení pokles rozpočtových zdrojov, ale pri posudzovaní vývoja rozpočtu kapitoly je potrebné pristúpiť k jeho medziročnému sledovaniu na porovnateľnej báze, nakoľko rozpočet tohto rezortu bol v roku 2006 výrazným spôsobom ovplyvnený jednorazovými vplyvmi. Po očistení disponibilných zdrojov ministerstva kultúry v predvolebnom roku 2006 od jednorazového zvýšenia výdavkov na dokončenie novostavby SND v sume 400 mil., ako aj prekvapivého zvýšenia rozpočtu z prioritných výdavkových titulov o 460 mil., o čom svedčí, že neboli v návrhu východísk na roky 2007 až 2009 premietnuté do roku 2007 ani v nesledujúcich rokoch, medziročná zmena porovnateľných základní rokov 2006 a 2007 predstavuje 7,4-percentný nárast. Ak od takto vytvorenej porovnateľnej základne ešte odpočítame aj výdavky na cirkvi, tak medziročný nárast je ešte vyšší, a to 8 % nad úrovňou, čo je vysoko nad úrovňou rastu verejných výdavkov. Len by som chcel pripomenúť, že tá diskusia o kultúre tu bola pomerne rozsiahla. Ja spomeniem len taký spätný pohľad na roky 1998 až 2006, koľko prostriedkov bolo alokovaných v rozpočte rezortu kultúry. V roku 1998 to bolo 2,2 mld., v roku 1999 to bolo 2,2 mld., v roku 2000 to bolo 2,2 mld., v roku 2001 to bolo 2,3 mld., v roku 2002 to bolo 2,8 mld., v roku 2003 to bolo 3,3 mld., v roku 2004 to bolo 3,3 mld., v roku 2005 to bolo 3,7 mld., v roku 2006 je to výnimočný jednorazový vplyv 3,7 mld. plus 860 mil., v roku 2007 to predstavuje 4 mld. Čiže nemyslím si, že by sme sa nejakým spôsobom vymykali z tendencií, ktoré tu boli dlhodobo nastavené, čo sa týka rezortu kultúry. Rezort kultúry navyše bude môcť v rámci 2. programovacieho obdobia čerpať zdroje v sume 140 mil. eur z operačného programu Regionálny rozvoj, z toho v rámci Ochrany a zachovania kultúrneho dedičstva sumu 100 mil. eur, Rozvoja kultúrnej infraštruktúry sumu 20 mil. eur a Inej pomoci na zlepšovanie služieb v oblasti kultúry sumu 20 mil. eur. Okrem uvedených výdavkov bude môcť rezort kultúry aj v rámci operačného programu Informatizácia čerpať z prioritného si Rozvoja pamäťových a fondových inštitúcií a obnovy ich národnej infraštruktúry, na ktorú je alokovaných 163,5 mil. eur. Sociálne veci. V porovnaní so schváleným rozpočtom na rok 2006 po zohľadnení prevodu prostriedkov celkové disponibilné zdroje kapitoly ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny na rok 2007 medziročne rastú o 8 %. Objem výdavkov na dávky a príspevky sociálnej pomoci narastajú takmer o 10 %, čo je vysoko nad úrovňou prognózovanej inflácie, resp. zvyšovania životného minima. Na základe uvedeného treba konštatovať, že návrh rozpočtu na rok 2007 zabezpečuje dostatok finančných zdrojov na realizáciu celoplošnej valorizácie dávok a príspevkov v zmysle súčasne platných legislatívnych podmienok. Pri posudzovaní objemu výdavkov na jednotlivé dávky a príspevky je potrebné brať do úvahy taktiež počet poberateľov. Zníženie rozpočtovaných výdavkov pri prídavku na dieťa je spôsobené objektívnymi faktormi, a to postupným znižovaním počtu nezaopatrených detí. V roku 2007 sa očakáva pokles počtu živonarodených detí a vyšší odliv absolventov stredných a vysokých škôl, ktorí pri ukončení štúdia nespĺňajú podmienku nezaopatreného dieťaťa. Pri nesystémových dávkach je zníženie odrazom prirodzeného úbytku poberateľov v dôsledku úmrtnosti. Pri týchto dávkach nevznikajú ani nové nároky. Pri rozpočte ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny je potrebné poznamenať, že v priebehu celého rozpočtového procesu, teda počas predchádzajúcej aj súčasnej vlády, zostal objem zdrojov na dávky a príspevky sociálnej pomoci rovnaký, menilo sa len vnútorné prerozdelenie disponibilných zdrojov, ktoré zohľadňovalo skutočný vývoj počas roku 2006, prijaté legislatívne zmeny a predovšetkým priority súčasnej vlády v tejto oblasti. V nadväznosti na už uvedené nemôžem súhlasiť s tvrdením, že dochádza k zásadnej zmene smerovania rozpočtu tejto kapitoly. Rovnako nemôžem súhlasiť s konštatovaním, že v oblasti troch prioritných výdavkov tohto rezortu dochádza k zníženiu rozpočtu. Naopak, návrh rozpočtu na rok 2007 pri zohľadnení očakávanej skutočnosti v roku 2006 zvyšuje podporu rodiny s nezaopatrenými deťmi prostredníctvom viacerých dávok a príspevkov sociálnej pomoci. Pri posudzovaní objemu zdrojov smerujúcich pre túto skupinu obyvateľov je potrebné brať do úvahy ďalšie verejné zdroje vo výške zhruba 7,6 mld., ktoré získajú rodiny s nezaopatrenými deťmi prostredníctvom daňového bonusu. Zdravotníctvo. Medziročný rozpočtovaný nárast verejných zdrojov v rezorte zdravotníctva v roku 2007 oproti rozpočtu pre rok 2006 predstavuje nárast o 9,7 %. Pri uvedenom raste zdrojov v rezorte sa zároveň uplatňujú sociálne zmeny v systéme zdravotníctva, pretože súčasná vláda presadzuje sociálnu politiku smerujúcu k zníženiu finančnej zaťaženosti osôb, ktorým sa poskytuje zdravotná starostlivosť, napr. zrušením niektorých poplatkov za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. Zmena sadzby DPH na lieky a zdravotnícke pomôcky z 19 % na 10 % bude vplývať na zníženie nákladov na spotrebu aj priamo na obyvateľov. Zároveň budú náklady  rezortu nižšie v súvislosti so zníženou cenou liekov a zdravotníckych pomôcok. Rozvoj bývania. Celkové disponibilné zdroje na podporu bývania pre rok 2007 rastú v porovnaní s rokom 2006 o 29,3 %, čo v absolútnom vyjadrení predstavuje rast o 2 mld. Doprava. Celkové zdroje kapitoly sa v roku 2007 navrhujú v sume 39,3 mld. Po započítaní zdrojov Národnej diaľničnej spoločnosti a zohľadnení presunu nevyčerpaných prostriedkov EÚ a spolufinancovania sa celkove disponibilné zdroje predpokladajú v sume 45,8 mld., čo v porovnaní s disponibilnými zdrojmi v roku 2006 predstavuje zvýšenie o 805 mil. Cestná infraštruktúra. Na cestnú infraštruktúru by mala ísť čiastka 27,2 mld., čo je o 5,1 % viac ako v roku 2006. V porovnaní s rokom  2006 sú pritom vytvorené lepšie podmienky na čerpanie prostriedkov vzhľadom na to, že žiadne rozpočtované prostriedky nie sú viazané na schválené predfinancovanie projektov z Kohézneho fondu. V roku 2006 boli takto viazané výdavky v sume 5,6 mld. vrátane prostriedkov ešte z roku 2005, ktorých čerpanie bolo podmienené predložením potvrdenej pohľadávky Slovenskej republiky voči EÚ z titulu už spomínaného predfinancovania. Tu by som sa tiež pozastavil s len takou veľmi stručnou  rekapituláciou, koľko prostriedkov išlo na rýchlostné cesty a diaľnice za posledné roky. Čiže pôjdem postupne. V roku 1998 to bolo 9,8 mld., v roku 1999 to bolo 7,6 mld., v roku 2000 to bolo 8 mld., v roku 2001 to bolo 7,9 mld. v roku 2002 to bolo 9 mld., v roku 2003 to bolo 7,5 mld., v roku 2004 to bolo 9 mld., v roku 2005 to bolo 9,8 mld., až v roku 2006 to bolo 21 mld., v roku 2007 to predstavuje taktiež 21 mld. Železničná doprava. Pre podporu železničnej dopravy predstavujú v roku 2007 disponibilné zdroje sumu zhruba 15,9 mld., čo je v porovnaní s rokom 2006 nárast zdrojov o 1,73 %. Na zabezpečenie financovania výkonov vo verejnom záujme sa pritom rozpočtuje suma  8,1 mld., z toho by malo smerovať 4,5 mld. na osobnú dopravu pre Železničnú spoločnosť a 3,6 mld. na železničnú dopravnú cestu pre Železnice. Pri železničnej doprave sa však treba zamyslieť aj nad efektívnosťou vynakladania finančných prostriedkov v tejto oblasti, a to najmä v regionálnom kontexte a v porovnaní s autobusovou dopravou. Pôdohospodárstvo. Zabezpečenie priamych platieb vychádza z programového vyhlásenia vlády, v ktorom sa vláda zaviazala prioritne riešiť negatívny vývoj životnej úrovne a úpadok vidieka aj formou stimulácie farmárov, ktorým garantovala rovnaké podmienky v porovnaní s okolitými novými členskými krajinami Únie. V predchádzajúcich rokoch Slovenská republika zabezpečila dorovnanie priamych platieb na najnižšej úrovni v porovnaní s okolitými krajinami. Rast výdavkov v tejto kapitole je na úrovni 13,57 %. Súdnictvo. V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2007 v porovnaní s rokom 2006 platy zamestnancov rezortu spravodlivosti s výnimkou sudcov vzrástli o 6 %. Platy sudcov vzrástli o 17,4 %, v čom je zohľadnený štrnásty plat sudcov a súčasne zvýšenie platov sudcov v nadväznosti na skutočne dosiahnutú mzdu v národnom hospodárstve za rok 2005. Celkový nárast miezd v kapitole ministerstva spravodlivosti pritom dosahuje úroveň 9,2 %. V náraste miezd aparátu ústredného orgánu sa v rozpočte na rok 2007 premieta vo výške 6 % valorizácia, čo predstavuje zvýšenie limitu mzdových prostriedkov zo 116 mil. na 124 mil. v roku 2007. Životné prostredie. Rezort životného prostredia tak bude mať v roku 2007 k dispozícii prostriedky vrátane medziročných presunov  v celkovej sume 11,9 mld. Medziročný nárast disponibilných  zdrojov tak predstavuje 4,6 mld.  Prostriedky rozpočtované na roky 2005 a 2006 sa nečerpajú, a to najmä kvôli oneskoreniu realizácie projektov Kohézneho fondu.  Pri správnej alokácii disponibilných prostriedkov a pri efektívnom riadení a čerpaní prostriedkov z Európskej únie by však mal rezort pokryť všetky svoje potreby a plniť záväzky Slovenskej republiky v oblasti životného prostredia. Vnútro. V prípade, že dôjde k schváleniu už predloženého pozmeňujúceho návrhu na navrhovanú sumu 850 mil. a zároveň sa odpočítajú jednorazové výdavky na zabezpečenie prípravy a konania volieb do Národnej rady a volieb do orgánov samosprávy, ktoré boli v roku 2006 rozpočtované v sume zhruba 400 mil. korún,  tak pri takto porovnateľných rozpočtových zdrojov prišlo k nárastu zdrojov rezortu vnútra oproti roku 2006 o zhruba 3 %. Pokiaľ ide o kapitálové výdavky rezortu, dochádza v roku 2007 po započítaní už uvedených úprav k výraznému nárastu kapitálových výdavkov takmer o 1,5 mld., ktoré majú byť prednostne použité na dobudovanie ochrany vonkajších hraníc schengenského priestoru. Taktiež tvrdenie o poklese bežných výdavkov rezortu vnútra sa nezakladá na pravdivých informáciách. Bežné výdavky po premietnutí už spomenutých jednorazových výdavkov na zabezpečenie prípravy a konania volieb rastú o 5,8 %. Hovoriť aj o medziročnom poklese výdavkov na Hasičský a záchranný zbor o 600 mil. vtedy, keď výdavky pre túto oblasť medziročne rastú takmer o 150 mil., považujeme za prinajmenšom nezodpovedné. Diplomacia. Priame porovnanie rozpočtových zdrojov rezortu zahraničných vecí pre rok 2007 vychádza v porovnaní s rokom 2006 nižšie, čo však významne ovplyvňuje od roku 2007  platná decentralizácia príspevkov za Slovenskú republiku do medzinárodných organizácií v sume 207 mil. Po zohľadnení tejto skutočnosti medziročný rast zdrojov rezortu zahraničných vecí predstavuje 3,3 %. Toľko stručne k jednotlivým kapitolám. Vo všeobecnosti by som ešte chcel zdôrazniť, že v budúcnosti bude nevyhnutné presnejšie analyzovať a lokalizovať miesta neefektívneho vynakladania verejných prostriedkov, na čo momentálne táto vláda ani predošlé vlády nemali vybudované adekvátne podporné nástroje. Je totiž absurdné posudzovať výdavky z roka na rok len z pohľadu úrovne predchádzajúceho roka a je takmer nemožné preukázať, či je množstvo prostriedkov na výkon partikulárnej  agendy nedostačujúce alebo naopak, absolútne premrštené. V tomto kontexte vyznieva ako absurdné aj porovnávanie návrhu rozpočtu s návrhom rozpočtu za predošlý rok, a nie s reálnym čerpaním v danom roku. Je nutné vždy vychádzať z reálneho čerpania, ktoré často ako jediné naznačuje reálne potreby alebo reálnu absorpčnú schopnosť. Vážené dámy, vážení páni, už iba niekoľko viet na záver. Snažil som sa pokryť najmä tie oblasti, ktoré ste podrobili najostrejšej kritike. Na základe toho, čo som teraz prezentoval,  však nechápem prečo. Je zrejmé, že žiadna z analyzovaných oblastí nie je v pozícii útlmu či úpadku, práve naopak. Mrzí ma taktiež, že ste tento rozpočet odsúdili už dávno predtým, ako vôbec nadobudol finálne kontúry. Viem, že ste ma chceli počuť už počas rozpravy, ale práve preto, že všetky opozičné strany jasne deklarovali, že tento rozpočet nepodporia, bolo zbytočné uberať vás o čas. Myslím si, že vnútorne aj mnohí súhlasíte s tým, že tento rozpočet je dobrý, ale, pochopiteľne, to nemôžete prejaviť verejne. (Potlesk.) Napriek tomu všetkému by som na záver poďakoval rád všetkým prítomným za pokojnú a dôstojnú rozpravu o tomto rozpočte, ktorý nás bude sprevádzať cez pravdepodobne  ekonomicky najlepší rok od vzniku samostatného Slovenska. (Potlesk.)