I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2004-09-23):
Po prvé, tento princíp nebol schválený v roku 1995 a nebol schválený vládou HZDS, ale tento princíp tu platil odjakživa. Tento princíp platí, nemám presný prehľad, či vo všetkých, ale som si istý, že takmer vo všetkých členských krajinách Európskej únie, teda nie je absolútne nedemokratický, pretože potom by museli byť takmer všetky krajiny, možno všetky, nemám presný prehľad, členské krajiny Európskej únie nedemokratické. Ten princíp je preto navrhnutý všade alebo takmer všade a platí, že tie rozpočty sa menia a u nás v našich podmienkach alebo v podmienkach takmer všetkých krajín sa menia podmienky v jednotlivých rokoch a rozpočty napríklad narastajú. Čiže chcem upozorniť na to, že ak bude schválený tento návrh, dôjde po prvé k pomerne veľkým zmätkom od začiatku roka. K veľkému náporu aj na ministerstvo financií, ale aj na rezortné ministerstvá. Dôjde k veľkému nedostatku zdrojov. Toto platí vždy v každej krajine. My sme ešte v špecifickej situácii, že rok 2005 bude prvým rokom, keď budeme počas celého roka členskou krajinou Európskej únie, kým v roku 2004 sme boli členskou krajinou len od 1. 5. tohto roka. Inými slovami, ten nárast zdrojov aj z titulu toho, že budeme viac čerpať z EÚ, podľa návrhu štátneho rozpočtu je výrazný oproti schválenému rozpočtu na rok 2004. Nárast verejných zdrojov, celkových verejných zdrojov v roku 2005 oproti roku 2004 je 10,7 %. Teda chcem len upozorniť na to, že ak tento návrh prejde – a ešte by som však rád povedal, že z vystúpenia pána poslanca Mikloška ako keby vyplývala obava, akoby bol vedený, zrejme je vedený obavou, že vláde môže byť jedno, alebo nakoniec vyslovil sa verejne aj v médiách, že možno niektorým stranám v koalícii je jedno, či rozpočet schválený bude, alebo nie, lebo však sa pôjde ľahko podľa provizória. Chcem povedať, že som posledný, ktorý by chcel provizórium, ísť podľa neho. Aj za SDKÚ môžem jednoznačne povedať, že nechceme v žiadnom prípade provizórium. Fungovanie každého štátu podľa provizória je veľmi ošemetná vec, má to obrovské negatívne priame aj nepriame náklady. Pozícia Slovenska z hľadiska ratingu, z hľadiska hodnotenia medzinárodnými finančnými trhmi, ktoré nám nemôžu byť jedno, pretože práve tieto trhy, ich postoj, ich dôvera k slovenskej ekonomike určujú napríklad úrokové sadzby na trhu. Určujú to, za čo si štát požičiava, ale za čo si požičiavajú aj slovenské podnikateľské subjekty. Ak by sme neboli schopní schváliť rozpočet, išli do provizória, tak by sme platili obrovské priame a nepriame škody aj my ako štát a štátny rozpočet cez dlhovú službu, ale aj slovenské podnikateľské subjekty. Čiže toto naozaj nikto nechce. A naozaj hovorím úplne vážne a úprimne, že som posledný, ktorý by chcel, aby provizórium bolo. A to, k čomu dôjde, upozorňujem na to, že keď tento pozmeňujúci návrh bude schválený, pre mňa to nebude, samozrejme, znamenať dôvod, aby som ten zákon stiahol, pretože – ako aj povedal pán poslanec Šulaj – naozaj je dôležitý. Je dôležitý aj z hľadiska vstupu do EÚ. Je tam veľa iných ustanovení, budeme to musieť rešpektovať. Len chcem upozorniť, ak to bude schválené, že po Novom roku vzniknú obrovské zmätky. Vznikne aj časový nesúlad medzi potrebou peňazí a ich čerpaním, a to z toho dôvodu, že vzniknú organizačné a administratívne zmätky, ale aj z toho dôvodu, že budeme môcť použiť menej peňazí, ako je v schválenom vládnom návrhu štátneho rozpočtu. Z hľadiska verejných financií by som možno mohol byť aj rád v istom zmysle, lebo vyčerpáme menej. Keď bude to provizórium, keby teoreticky platilo a išlo by sa podľa návrhu, ktorý predložil pán poslanec a fungovalo by sa dajme tomu tri mesiace, tak čerpanie verejných výdavkov bude menšie, ako by bolo, keby sa išlo podľa vládneho návrhu. Takže ak by ten návrh prešiel, upozorňujem na to, že vyvolá vážne problémy a že vyvolá aj nespokojnosť rezortov, pretože budú mať menej peňazí, akoby mohli mať, ak by takýto návrh schválený nebol. Ale, samozrejme, výsledok budem rešpektovať. Čo sa týka pána poslanca Šulaja. Ďakujem mu za podporu zákona. Vlastne mnohé veci, ku ktorým sa vyjadroval vecne, sú veci, ktoré rieši spoločná správa. A sú tam isté zmeny oproti tomu, čo bolo vo vládnom návrhu zákona. Napríklad, čo sa týka rozpočtových kapitol alebo aj čo sa týka tej pozície ministerstva financií. Ja akceptujem a odporúčam na schválenie tie pozmeňujúce návrhy, ktoré gestorský výbor navrhuje schváliť. Takže tým, myslím si, sú tieto problémy vyriešené. Len by som chcel upozorniť na jednu vec a to je otázka pôsobnosti ministerstva financií. My sme navrhovali, aby sa ministerstvo financií muselo vyjadrovať, len vyjadrovať k pozmeňujúcim návrhom, ktoré zakladajú nároky na štátny rozpočet. Myslím si, že vecne je to správne a je to potrebné, pretože sa stávalo v minulosti a stáva sa, že boli schválené pozmeňujúce návrhy, ktoré mali enormné dôsledky na štátny rozpočet takým spôsobom, že vláda ani ministerstvo financií o tom dokonca ani nevedelo. Ako príklad môžem použiť zmenu hodnostných príplatkov pre policajtov, kde dôsledky boli 2,5 miliardy korún. A ani poslanci, predpokladám, mnohí nevedeli, že tento návrh, ak bude schválený, bude mať takéto dôsledky. Čiže my sa len chceme vyhnúť tomu, aby poslanci, alebo chceme zabezpečiť, aby poslanci rozhodovali s čo najväčším množstvom informácií aj o týchto veciach. Ale akceptujem to vyňatie z tohto zákona, tak ako je navrhnuté v spoločnej správe, ale budeme odporúčať potom v zákone o rokovacom poriadku iné ustanovenie, mäkšie, ale také, ktoré by zabezpečovalo túto informovanosť poslancov a vlády o týchto návrhoch. Ďakujem aj za podporu toho zákona, aj keď zdržanie sa, pán poslanec, z hľadiska podpory je, samozrejme, to isté ako hlasovanie proti. Ale ako politicky signál to chápem a za tú podporu ďakujem. A čo sa týka pozmeňujúcich návrhov pána poslanca Farkasa, chcem ich plne podporiť. Boli pripravené aj v súčinnosti s nami a sú výsledkom dohody s vyššími územnými celkami ohľadom ich zapojenia a ich rozpočtových a príspevkových organizácií do Štátnej pokladnice. Ďakujem.