T. Rosová, poslankyňa: (2006-12-05):
Dnešný stav nevznikol ani náhodou a ani nedopatrením. Pri zavádzaní fiškálnej decentralizácie bolo na jednej strane cieľom preniesť na samosprávy zodpovednosť za všetko, čo dokážu vykonávať lepšie, spravovať lepšie ako štát. Na druhej strane však bolo zrejmé, že je v záujme detí a rodičov zachovať pluralitu pri zriaďovaní umeleckých škôl a školských zariadení, že je v záujme detí a rodičov, aby konkurencia medzi obecnými, súkromnými a cirkevnými školami a zariadeniami viedla k vyššej kvalite. A bolo zrejmé aj to, čo je zrejmé aj dnes, pokiaľ budú všetky tieto typy škôl a školských zariadení financovať samosprávy zo svojho vlastného rozpočtu, nejestvuje žiadna záruka, že budú rovnakým metrom merať pre svoje aj pre cudzie. Ba naopak, je to neprirodzené očakávať. Práve preto si zodpovednosť za financovanie neštátnych základných umeleckých škôl a školských zariadení ponechal štát. Toto riešenie má však ešte jednu výraznú prednosť, o ktorej tu zatiaľ nebola reč ani pri prvom čítaní. Financovaním neštátnych ZUŠ-iek a školských zariadení cez normatív nastavuje totiž štát istú latku aj pre obce a pre mestá, vytvára tlak na to, aby školy a zariadenia v zriaďovateľskej kompetencii obcí a miest nenechávali tieto samosprávy podvyživené, pretože takéto by jednoducho neobstáli v konkurencii tých neštátnych. Áno, je pravda, že tento súčasný stav má aj isté nevýhody a ministerstvo školstva tieto nevýhody myslím celkom správne pomenovalo. Je pravda, toto riešenie nie je na pohľad celkom systémové. Pre subjekty s rovnakým poslaním platia rôzne pravidlá hry, to však bola cena, ktorú vedome autori fiškálnej decentralizácie boli ochotní zaplatiť za vyššie uvedené prednosti. A zdá sa tiež, že aj keď to nie je v nejakom masovom meradle, predsa len sa vyskytuje aj to, že jej súčasné riešenie vedie niektoré samosprávy k špekuláciám. Majú snahu zbaviť sa zodpovednosti za financovanie niektorých zariadení a základných umeleckých škôl tak, že ich transformujú nepísaným spôsobom na neštátne, či už cirkevné, alebo súkromné. Lenže proti tomu, aby sa takýto prístup stal ozaj masovým, aby to bol naozaj problém, ktorý by mohol aj nejakým spôsobom výrazne zasiahnuť do rozpočtu rezortu, existuje jedna pomerne elegantná poistka a tá spočíva v pravidlách rozdeľovania výnosu dane z príjmov, z príjmov v územnej samospráve, pretože  podľa počtu žiakov v základných a umeleckých školách a školských zariadeniach v zriaďovateľskej pôsobnosti obcí sa rozdeľuje až 40 % výnosu daní. Takže v tomto zmysle, nazvime to špekulatívnou transformáciou na neštátne školy a školské zariadenia, by išli obce a samosprávy proti sebe. Uvedené nevýhody sú možno dôvodom na zamyslenie, sú možno dôvodom na diskusiu, určite však nie sú dôvodom na takéto unáhlené riešenie, akého sme svedkami v predloženej novele. Je to téma, ktorá sa týka širokého okruhu zainteresovaných subjektov, týka sa obcí, zriaďovateľov škôl a školských zariadení, týka sa rodičov detí. Predložené riešenie bolo ušité horúcou ihlou bez toho, aby sa dôkladne s týmito zainteresovanými subjektmi viedla diskusia, aby sme hľadali spoločne dobré riešenia, a preto namiesto opravy niečoho, čo môžeme uznať ako neveľmi systémové, ale v podstate funkčné zavádza táto novela riešenie, ktoré má množstvo ďalších nesystémových, ale aj znefunkčňujúcich dôsledkov. Nevidím nič systémové na tom zaviazať samosprávy, akou sumou majú zo svojich rozpočtov prispievať na súkromné a cirkevné základné umelecké školy a či školské zariadenia. Naopak, je to zásadné porušenie systému a princípov fiškálnej decentralizácie, je to miešanie originálnej kompetencie a prenesenej kompetencie, je to vlastne nejaké zavádzanie hybridnej kompetencie. Vonkoncom nevidím nič systémové na tom, ak sa takéto opatrenie prijme dokonca ako prechodné ustanovenie, v tomto prípade na tri roky. Už sa tu hovorilo o tom, aké to má dôsledky pre rozpočty miest a obcí, na druhej strane, ani keď dodatočne z nejakých objavených rezerv rozpočtu na budúci rok hoci aj niečo na vykonávanie tejto kompetencie obciam nadelíme, nič systémové na tom nie je. Čo bude o rok? Opäť budeme hľadať v rezervách? Zásadným a aj tu treba povedať, že nesystémovým spôsobom sa navrhované riešenie dotýka takých zariadení, ktoré presahujú svojou pôsobnosťou lokalitu obce alebo mesta. Hovorím o špeciálno-pedagogických poradniach a detských integračných centrách. Tieto zariadenia majú zo svojej podstaty regionálnu pôsobnosť. Žiadať teda od miest, v ktorých majú sídlo, aby financovali takéto zariadenie pre občanov celého regiónu nie je férové. Ale predovšetkým je to v konečnom dôsledku likvidačné voči týmto zariadeniam. Pritom špeciálno-pedagogické poradne a detské integračné centrá poskytujú nenahraditeľnú službu tým, ktorí potrebujú pomoc a od ktorých by štát určite nemal dávať ruky preč. A to sú zdravotne a mentálne postihnuté deti a ich rodičia. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, z uvedených dôvodov vás naliehavo žiadam, aby ste podporili návrh spoločného spravodajcu pána bývalého ministra pána poslanca Fronca a aby ste teda tým pádom aj vzali do úvahy pôvodné odporúčanie výboru pre vzdelanie, mládež, vedu a šport vrátiť túto novelu predkladateľovi na prepracovanie. Hlásim sa rovnako k jeho ústretovému návrhu pripojiť so svojím najlepším vedomím a svedomím svoje schopnosti a znalosti do diskusie o tejto téme a hľadať spoločne dobré riešenie. Ak by sme spoločne podporili tento procedurálny návrh, zabránili by sme aj iným, možno menej vážnym, ale predsa len nie veľmi dobre vymysleným opatreniam, hoci možno aj dobre mysleným. Napríklad tomu, ktorým sa upravuje určenie mzdového normatívu tak, že to bude v konečnom dôsledku odrádzať riaditeľov od zamestnávania mladých absolventov a mladých učiteľov preto, že sa tam berie zaradenie do triedy. Ak však by ste napriek všetkému, napriek všetkým týmto argumentom toto odporúčanie nemohli zobrať na vedomie a osvojiť si ho, prosím vás teda v mene všetkých, ktorých sa to týka, aby ste podporili pozmeňujúci návrh, ktorý z pôsobnosti novely vyníma neštátne školské zariadenia špeciálno-pedagogického poradenstva. Ďakujem vám za pozornosť.