P. Farkas, poslanec: (2001-12-05):
Na strane druhej je potrebné spomenúť aj fakt, že nám chýbajú výrazné rozvojové impulzy, ktoré by vedeli výraznejším spôsobom rozhýbať našu ekonomiku, a doterajší prílev zahraničných investícií formou účinného kapitálu do našej ekonomiky je na splnenie tohto ambiciózneho cieľa ťažko dostačujúci. Ani úverová politika bánk sa oproti predchádzajúcemu obdobiu veľa nezmenila , aj napriek tomu, že niektoré banky boli privatizované zahraničnými bankami a niektoré z nich boli štátom aj oslobodené od úverov, ktoré pre nich boli nevýhodné. Samozrejme, išlo to na ťarchu štátneho rozpočtu a štátu. A právom sme od toho kroku očakávali, že sa zmení ich úverová politika vo vzťahu k podnikateľom. Je pravdou, že vládne úvery sú oveľa lacnejšie než pred rokom 1998, ale podnikateľské úvery, ktoré vo väčšej miere majú vplyv na rozvoj našej ekonomiky, zabezpečujú nové pracovné miesta, zvyšujú úroveň pridanej hodnoty, sú pre našich podnikateľov naďalej drahé a málo dostupné. Aj programovaná priemerná miera inflácie na úrovni 6,7 % je podľa nášho posúdenia na hranici splniteľnosti. Na vývoj tohto ukazovateľa budú vplývať viaceré faktory. Jedným z nich bude zvýšenie spotreby domácností aj z dôvodu vyplácania dlhopisov Fondu národného majetku. A môžeme očakávať, že väčšia časť prostriedkov z predaja týchto dlhopisov pôjde do spotreby, čo môže vytvárať priamy tlak na roztočenie inflačnej špirály. Taktiež výrazný rozmach multinacionálnych veľkopredajní a supermarketov na Slovensku vytvára priestor na ďalšie zvyšovanie spotreby. A bude to spotreba krytá nie z produkcie našich výrobcov, ale vo väčšej miere z importu, čo vytvára priamy a nežiaduci tlak na našu zahraničnoobchodnú bilanciu. A v neposlednom rade musíme spomenúť aj fakt, že od existencie Slovenskej republiky iba raz a počas krátkeho obdobia sme mali úroveň inflácie pod 7 %. Tým, samozrejme, nechcem naznačiť, že takýto ukazovateľ nie je žiaducim, ale bude ťažko splniteľným. Ako oporný bod pri hodnotení môže nám tu poslúžiť fakt, že priemerná miera inflácie vlani bola 7,6 % a v roku 2000 bola 12 %. Teda dochádza k poklesu miery inflácie. Ale vychádzajúc aj zo spomenutého ďalšie znižovanie tohto ukazovateľa na úroveň 6,7 % sa nám javí ako ambiciózny, ale ťažko splniteľný cieľ. Príjmy sú v návrhu štátneho rozpočtu rozpočtované v objeme 218,7 mld. Sk bez prostriedkov z jednotlivých programov z Európskej únie a bez celej čiastky, ktorú očakávame získať z privatizácie štátnych podnikov. Kvantifikácia príjmov charakterizuje rad rizík vývoja makroekonomického prostredia u nás. Okrem už spomenutého na predchádzajúcich schôdzach nášho parlamentu boli prijaté viaceré legislatívne normy, možno z pozitívnym dosahom na príjmovú stránku rozpočtu. Ale konečný efekt týchto parlamentom a vládou vykonaných krokov a opatrení je veľmi ťažko predvídateľný, veď presne ešte nemôžeme poznať dosah týchto opatrení na zmenu podnikateľského rozhodnutia a istotne bude potrebné počítať aj s tým, že k takýmto zmenám tu zákonite musí dôjsť. Príjmová stránka návrhu štátneho rozpočtu dokumentuje aj to, že oproti predchádzajúcim rokom, keď dochádzalo k postupnému nárastu daňových príjmov na celkových príjmoch štátneho rozpočtu až vysoko nad úroveň 80 % celkových príjmov, v prerokovanom návrhu štátneho rozpočtu tento ukazovateľ bude už iba tesne nad úrovňou spomínaných 80 %. Ale na strane druhej však treba spomenúť fakt, že oproti rozpočtu na rok 2001 v jeho návrhu na rok 2002 dochádza k nárastu podielu tak celkových príjmov, ako aj daňových príjmov štátneho rozpočtu na hrubom domácom produkte. A buďme otvorení, vôbec nás to neteší. Príjmová položka z DPH je rozpočtovaná sumou 82 mld. Sk, čo znamená 17-miliardový nárast oproti rozpočtu predchádzajúceho roka. Takýto nárast predstavuje podľa nášho posúdenia významné riziko v napĺňaní príjmov návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002. Ide až o 26-percentný nárast, čo hodnotíme ako veľmi ťažko splniteľné. Je pravda, že občania vlastníci dlhopisov Fondu národného majetku, ktorým tieto dlhopisy budú vyplatené, budú mať vyššie príjmy a tieto príjmy väčšinou pôjdu do spotreby. Ale takýto programovaný nárast tejto daňovej položky ani táto skutočnosť nedokáže vykryť. Ďalej, podľa nášho posúdenia v priebehu roka nedochádzalo k žiadnej významnej novele zákona o DPH, ktorá by dokázala zabezpečiť vyššie príjmy do štátneho rozpočtu. Ďalším faktom je, že od existencie Slovenskej republiky iba v roku 1995, v roku 1999 a v roku 2000 bola z tejto daňovej položky rozpočtovaná suma splnená. Keď hovoríme o príjmoch návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 a hlavne o daňových príjmoch, nemôžem nespomenúť našu nespokojnosť vo vzťahu k súčasným daňovým nedoplatkom, ktoré sú evidované na daňových úradoch. V tejto súvislosti musíme spomenúť prácu našej daňovej správy. Veď hlavným ukazovateľom efektívnosti tejto správy je stav a celková výška daňových nedoplatkov. Podľa nášho názoru reformu daňovej správy nie je možné úspešne uskutočňovať iba jednostranne, cestou centralizácie a zrušením počtu daňových úradov a centralizáciou riadiacich a rozhodovacích právomocí do rúk Daňového riaditeľstva. Organickou súčasťou spomenutej reformy musí byť snaha o celkové zvyšovanie efektívnosti, vyberania daní a maximálna snaha na zníženie daňových nedoplatkov. Žiaľ, skutočnosť je iná. Daňové nedoplatky od roku 1998 výrazne narástli, zo 40 mld. v roku 1998 na 63 mld. v roku 2000 a ešte výraznejšie v súčasnosti, v roku 2001. Veď výsledok za 1. polrok 2001 je alarmujúci, keď celkové daňové nedoplatky vzrástli oproti sume z konca minulého roka o ďalšie 3 mld. na sumu 67 mld. Sk. Možno niektorí z vás, panie poslankyne, páni poslanci, pani ministerka, so mnou nesúhlasíte a poviete, že príčinou takéhoto nepriaznivého stavu nie je iba neefektívna práca našej daňovej správy, ale niečo iné. Áno, je pravda, máme viaceré nedostatky v našej legislatíve, ktoré úspešne využívajú niektorí nečestní podnikatelia. Tieto nedostatky je potrebné urýchlene riešiť, ale právom očakávame opodstatnené a faktmi a argumentáciou podložené návrhy od Daňového riaditeľstva, ktoré vychádzajúc z takéhoto nepriaznivého stavu by malo nás zasypať s návrhmi zákonov, ktoré smerujú k odstráneniu nedostatkov a deformácií našej daňovej správy. Vážnym znakom kvality činnosti našej daňovej správy je, že narastá počet prípadov, keď daňový orgán nekonal vo veci vymáhania daňového nedoplatku, teda nezaslal ani výzvu na zaplatenie nedoplatku alebo konal oneskorene. O týchto skutočnostiach hodnoverne svedčia niektoré správy z kontrol Najvyššieho kontrolného úradu, ktoré boli vykonané na niektorých daňových úradoch. Prosím vás, vážené dámy, vážení páni, nehodnoťte moje slová ako útok na činnosť našej daňovej správy. Neútočím na nikoho, len som chcel poukázať na niektoré problémy, ktoré hodnotím ako veľmi vážne a už dávno existujúce, ktoré je potrebné vyriešiť. A možno na spôsob riešenia v niektorých otázkach mám iný názor. Mojou snahou je dospieť k tomu, aby sme mali účinnejšiu a efektívnejšiu daňovú správu, ktorá dokáže riešiť aj otázku daňových nedoplatkov. Charakteristickým znakom výdavkovej časti návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 je rast výdavkov v nominálnom vyjadrení pri súčasnom poklese ich reálnej kúpnej sily. Výrazným negatívom návrhu je, že dochádza k vysokému podielu bežných výdavkov na celkových rozpočtovaných výdavkoch. Oproti schválenému rozpočtu na rok 2001 síce došlo k miernemu zníženiu takéhoto podielu, ale súčasný stav na úrovni 83 % je nepriaznivý. Znamená to, že kapitálové výdavky sú rozpočtované na nižšej neuspokojujúcej úrovni. Vo všeobecnosti môžeme poznamenať, že aj v prerokovanom návrhu rozpočtu naďalej pretrváva spotrebný charakter tvorby štátneho rozpočtu. Nízky podiel kapitálových výdavkov, samozrejme, nevytvára a negeneruje dostatok rozvojových impulzov pre podnikateľskú sféru a návrh rozpočtu potom v minimálnej miere ovplyvní ďalší rozvoj na trhu investícií. Na základe toho môžeme mať názor, že v roku 2002 výdavky štátneho rozpočtu budú skôr pôsobiť stabilizačne a v porovnaní s kapitálovými výdavkami v roku 2001 mierne rozvojovo. Podľa nášho hodnotenia vari najrizikovejším bodom celého návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 je § 9. Podľa tohto ustanovenia bude možné schodok štátneho rozpočtu navýšiť o čiastku za vládou poskytnuté štátne záruky, za bankové úvery v podnikateľskej sfére a za dlhopisy vydané podnikateľom. Tento fakt každoročne kritizujeme, ale vôbec nedochádza k zlepšeniu situácie. Môžeme pozitívne hodnotiť aspoň to, že v tomto roku je už stanovená horná hranica týchto aktivít vlády vo výške 13 % rozpočtovaných príjmov. Ale aj tak podľa tohto ustanovenia návrhu bude možné schodok štátneho rozpočtu a celkových verejných financií zvýšiť o sumu okolo 15 mld. Sk, čo bude predstavovať celkový schodok vo výške vyše 52 mld. Sk, čo tvorí zhruba 5 % hrubého domáceho produktu. Takýto stav už vysoko prekračuje očakávanú úroveň deficitu štátneho rozpočtu a bude znamenať nárast zadlženia krajiny. Aj keď limit poskytnutých štátnych záruk za posledné obdobie už má klesajúcu tendenciu, napriek tomu narastá objem realizovaných záruk. Je veľkým nedostatkom, že poberanie štátnych záruk za bankové úvery podnikateľov sa neuplatňuje iba na rozvojové programy, ale v niektorých prípadoch aj na čiastočné riešenie už dlhšie pretrvávajúcich problémov, jednoduchšie povedané, na predĺženie agónie niektorých podnikov. Vážené panie poslankyne, vážení poslanci, napriek tomu, že existuje určitá napätosť tak na príjmovej, ako aj na výdavkovej strane návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002, je možné v tomto návrhu nájsť aj určité rozvojové impulzy, čo môžeme hodnotiť pozitívne. Iste, nie sú až také markantné, aké by sa žiadali, ale vychádzajúc z existujúcich zdrojov, sú relevantné, ktoré budú pozitívne vplývať na ďalší ekonomický vývoj krajiny. Chcel by som niektoré z nich pomenovať. Významným takýmto rozvojovým impulzom je zabezpečenie finančného krytia požiadaviek súvisiacich s reštrukturalizáciou niektorých bánk. Keď už politické rozhodnutie bolo prijaté, v štátnom rozpočte sú zabezpečené prostriedky na vykrytie tejto reštrukturalizácie. Ďalej, do návrhu zákona o štátnom rozpočte je zapracované ďalšie zníženie daňového zaťaženia tak fyzických, ako aj právnických osôb. Včera sme odsúhlasili tento návrh, teda bude platiť takýto stav. Ďalej, impulzom je vyčlenenie zaujímavého balíka finančných prostriedkov na ďalšie budovanie infraštruktúry a priemyselných parkov, ďalej, nárast kapitálových výdavkov jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu. Ďalším takýmto impulzom je vyčlenenie dostatočného objemu finančných prostriedkov na spolufinancovanie projektov, na ktorých sa spolupodieľa Európska únia, alebo vyčlenenie nemalého balíka finančných prostriedkov na ďalšiu výstavbu diaľnic a v neposlednom rade poskytnuté prostriedky na podporu a rozvoj bytovej výstavby u nás. Môžeme mať názor, že uvedené rozvojové impulzy a aktivity budú v pozitívnom smere vplývať na rozvoj našej ekonomiky a hospodárstva. Isteže. Je možné položiť otázku, či sú dostačujúce na vykrytie všetkých požiadaviek, ktoré s tým súvisia. Môžeme na to odpovedať, že nie. Veď naša ekonomika sa nachádza na zložitej ceste svojho vývoja. Postupne sa transformuje na schopnejšiu a výkonnejšiu ekonomiku, potrebovala by výraznejšiu finančnú podporu z prostriedkov štátneho rozpočtu, ale existujúce zdroje, žiaľ, nie sú dostačujúce na vykrytie všetkých opodstatnených a očakávaných požiadaviek. Môžeme rozdeliť iba toľko, koľko na rozdelenie máme. Ide nám o to, aby sme ich rozdelili správne a dobre. Vážené dámy, vážení páni, podľa hodnotenia Strany maďarskej koalície aj predložený návrh štátneho rozpočtu poukázal na niektoré problémové okruhy v našej rozpočtovej politike, ktoré v najbližšom období bude potrebné odstrániť. Na niektoré sme poukázali s úprimnou snahou a so záujmom ich riešiť. Niektoré sme vymenovali z dôvodu, aby pri tvorbe návrhu rozpočtu na nasledujúci rok sa s nimi dalo počítať. Naša snaha nesmerovala ku kritike, ale smerovala k vymenovaniu a hodnoteniu iba niektorých stránok návrhu štátneho rozpočtu hlavne z makroekonomického hľadiska s predsavzatím dosiahnuť nápravu v problémových bodoch. Moji kolegovia z poslaneckého klubu Strany maďarskej koalície budú ešte, samozrejme, hovoriť aj o ďalších stránkach, otázkach súvisiacich s návrhom štátneho rozpočtu, budú hodnotiť jednotlivé kapitoly a budú predkladať aj konkrétne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. Všeobecne je možné vychádzať z tézy, že v budúcom období bude potrebné návrh štátneho rozpočtu tvoriť takým spôsobom, aby štátny rozpočet plnil stabilizačnú úlohu pre rozvoj hospodárstva krajiny a aby niektoré kapitoly štátneho rozpočtu neboli iba zdrojom rozdeľovania lacných peňazí. V tomto smere, iste, zavedenie štátnej pokladnice bude pôsobiť pozitívne a optimalizujúco na niektoré rozpočtové vzťahy, pričom však sa nedá očakávať, že sa zmení všetko samo od seba. Naďalej bude potrebné pripravovať ďalšie právne normy a všeobecne právne predpisy smerujúce k vytvoreniu priaznivejšieho, transparentnejšieho a tvorivejšieho ekonomického prostredia u nás. Bude potrebné naďalej zdokonaľovať náš právny systém. Zákonite musí dôjsť k neodložiteľným a pozitívne pôsobiacim zmenám aj vo fiškálnej politike, ktoré budú smerovať k stabilizácii vzťahov v našom hospodárstve. Strana maďarskej koalície je pripravená spolupodieľať sa na tomto tvorivom procese. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, poslanci Strany maďarskej koalície aj v zmysle tu povedaného v zásade podporia prerokovaný návrh štátneho rozpočtu na rok 2002. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.) M. Andel, podpredseda NR SR: Pán predseda, ďakujem vám za vaše vystúpenie. S faktickou poznámkou chcú vystúpiť traja poslanci. Uzatváram možnosť ďalších prihlášok. Ako prvý má slovo pán poslanec Delinga. Nech sa páči. P. Delinga, poslanec: Ďakujem za udelenie slova. Pán predseda finančného výboru, ja s vami absolútne súhlasím, najmä s tou 20-minútovou kritikou súčasného návrhu štátneho rozpočtu. Ja zdieľam ten názor, čo zdieľaš aj ty. Ja som toho istého názoru, že inflácia je nadnesená, že príjmy do štátneho rozpočtu z daní sú nadnesené. Len mám jednu zásadnú otázku na teba. Finančný výbor a ty ako jeho predseda ste mali krásnu možnosť vo finančnom výbore schváliť návrhy, ktoré išli z ostatných výborov, odporučiť ich plénu, ste mali jasnú možnosť zmeniť filozofiu tohto štátneho rozpočtu tak, aby za 200 mld. korún bolo viac tých impulzov prorozvojových, ktoré sú v nákladovej položke. A nestalo sa tak. Čiže je to trošku povrchnejšie, to ma predsa len bolí. A druhá vec. Chcem sa opýtať teba, vážený pán predseda. Je tu vážny rozpor na schodok štátneho rozpočtu pre budúci rok medzi stanoviskom NKÚ a tým, čo predložila vláda. Veľmi by ma zaujímal tvoj postoj ako predsedu finančného výboru, kto má pravdu, pretože finančný výbor je rozhodujúca inštitúcia v tomto parlamente, aby zásadne povedala, či vykázaný schodok štátneho rozpočtu pre budúci rok je to, čo je dané vo vládnom návrhu, alebo či má pravdu predseda Najvyššieho kontrolného úradu. K tomu by som veľmi rád počul tvoje stanovisko. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem. Slovo má pán poslanec Jasovský.