Kaliňák, Robert, podpredseda vlády a minister vnútra SR (2015-05-14):
Pekný deň vám všetkým prajem. Vážený pán predseda parlamentu, vážené dámy poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi, aby som z poverenia pána predsedu vlády prečítal odpoveď na otázku pánovi poslancovi Petrovi Gažimu súvisiacu s prioritami, ktoré vyplynuli z rokovaní medzi vládami Slovenskej republiky a Českej republiky predvčerom vo Valticiach. Vážený pán poslanec, úvodom odpovede na vašu otázku mi dovoľte skonštatovať, že vzťahy medzi Českou a Slovenskou republikou si udržujú výnimočný charakter a ťažko môžeme vidieť podobný príklad v celej Európskej únii. Ich rozvoj ostáva prioritou oboch vlád. Česká republika je pre Slovensko druhým najvýznamnejším obchodným partnerom a piatym najväčším investorom. Aj programové vyhlásenie vlády hovorí, že základnou líniou zahraničnej politiky Slovenskej republiky v jej regionálnom rozmere je politika dobrých susedských vzťahov založených na partnerstve, rovnoprávnosti štátu a dialógov s Českou republikou, Poľskom, Rakúskom, Maďarskom a Ukrajinou, zameraná na podporu hospodárskej, sociálnej dimenzie, územnej súdržnosti a solidarity. Pravidelné spoločné zasadnutia vlád, ako sa uskutočnilo vo Valticiach a bolo už tretie v poradí, sú užitočným a efektívnym spôsobom komunikácie pri riešení aktuálnych úloh v oblastiach spoločného záujmu. Táto tradícia začala v roku 2012, keď sa uskutočnilo prvé spoločné zasadnutie vlády Slovenskej republiky a Českej republiky v Uherskom Hradišti a v Trenčíne. Druhé spoločné zasadnutie vlád zorganizovala Slovenská republika v apríli 2014 v Skalici. Rokovanie vládnych kabinetov Slovenskej a Českej republiky vo Valticiach otvorilo viacero tém, ktoré môžu prispieť k lepšiemu rozvoju spolupráce oboch štátov. Problematika Európskej únie sa rozoberala v piatich základných bodoch. Súvisiacou témou bola aj energetická únia a energetická infraštruktúra či problematika rozvoja dopravy. Ďalej sme hovorili o otázkach spoločnej obrany, bezpečnosti, predsedníctva Českej republiky vo V4, v školstve a tiež o príprave spoločných osláv 100. výročia vyhlásenia samostatnej Československej republiky. Pozrime sa teda na jednotlivé body rokovania podrobnejšie. Ako prvej sa budem venovať spolupráci v európskej agende, ktorá je na vynikajúcej úrovni. Zhodli sme sa na potrebe zintenzívniť koordináciu spoločných pozícií v európskej i zahraničnej politike. V súvislosti s tragickými udalosťami v Stredomorí a s problematikou migrácie sme ocenili rýchle zvolanie mimoriadnej Európskej rady 23. apríla 2015 a podporili jej výsledky. Obe krajiny sa aktívne zapoja do rozpracovania prijatého vyhlásenia mimoriadnej Európskej rady. Čo sa týka migrantov, česká aj slovenská strana uznáva princíp dobrovoľnosti, ako aj právo každej krajiny rozhodnúť, akým spôsobom napomôžeme riešeniu tohto závažného javu. Uvedomujeme si, koľko ľudskej tragédie a obetí migrácia v poslednom čase priniesla. Zahynuli nevinní ľudia, ktorí opustili svoje domovy, lebo sa necítia bezpečne. Odmietame však akúkoľvek politiku kvót, je to aj v súlade s politickými závermi Európskej rady, ktorá sa nedávno stretla v Bruseli. Vývoj a eskalácia konfliktov v našom bezprostrednom susedstve i vo svete stavia Európsku úniu pred potrebu komplexne vyhodnotiť aktuálne bezpečnostné riziká a výzvy. Preto sme uvítali zameranie júnového zasadnutia Európskej rady, ktorá sa bude zaoberať spoločnou bezpečnostnou a obrannou politikou, kde budeme presadzovať opätovne spoločné pozície. V tejto súvislosti za významnú tému rokovania júnovej Európskej rady pokladáme aj diskusiu k situácii na Ukrajine a k ďalšiemu vývoju vzťahov s Ruskou federáciou. Zdôraznili sme význam dodržiavania Minských dohôd všetkými stranami konfliktu a podporili sme previazanie ekonomických sankcií voči Rusku s implementáciou Minských dohôd v duchu záverov marcovej Európskej rady. Za kľúčový považujeme predovšetkým spoločný európsky postup. Zhodli sme sa na tom, že Ukrajina ma právo na suverénnu a slobodnú voľbu svojho politického i ekonomického smerovania. Vyslovili sme sa za poskytnutie finančnej pomoci Ukrajine zo strany Európskej únie a deklarovali sme svoju pripravenosť rokovať o jej možnom navýšení. V oblasti európskej politiky zostáva našou spoločnou prioritou problematika čerpania fondov Európskej únie a dobrá príprava na nadchádzajúce programové obdobie. Chceme naďalej spoločne postupovať pri vyvíjaní tlaku na Európsku komisiu, čo sa týka zlepšenia podmienok čerpania. Obe vlády privítali prijatie investičného plánu pre Európu a zdôraznili jeho význam pre posilnenie investičných aktivít v členských krajinách Európskej únie, ktoré by mali viesť k zvýšeniu hospodárskeho rastu a k zníženiu nezamestnanosti. Rokovali sme aj o slovensko-českej spolupráci na projektoch spoločného záujmu v oblasti exportu energetického strojárstva. Tieto projekty môžu byť významnou referenciou pre ďalšie exportné aktivity slovenských a českých firiem. Spomeniem napríklad spoluprácu medzi Škodou Praha a SES Tlmače, prípadne inými slovenskými a českými firmami. Energetika bola ďalšou témou, ktorej bola venovaná samostatná pozornosť. Náš spoločný záujem vyplýva predovšetkým z podobnosti štruktúry výroby elektrickej energie. Spoločne chceme postupovať aj pri presadzovaní väčšieho využívania jadrovej energie, úzko spolupracovať pri komunikácii s európskymi partnermi v oblasti jadrovej energetiky a rovnako aj pri výskume a vývoji pokročilých jadrových technológií a v jadrovom strojárstve. Princíp suverenity tvorby národného energetického mixu musí byť zachovaný. To sa týka najmä využívania jadrovej energie, ktorá tvorí podstatnú časť energetického mixu obidvoch krajín. Európske fórum pre jadrovú energetiku, ktorá sa bude konať 26. a 27. mája v Prahe, bude tiež vhodným priestorom na koordináciu aktivít v uvedenej oblasti. Dôležitým spoločným cieľom zostáva dokončenie strategického severo-južného plynárenského koridoru prechádzajúceho krajinami V4. Diverzifikácia zdrojov plynu jednoznačne prispeje k ďalšiemu zvýšeniu energetickej bezpečnosti. Bude posilnená aj diverzifikáciou prepravných trás, preto obidve vlády považujú za užitočný pripravovaný projekt Eastring ako jednu z možností ako zabezpečiť dodávky plynu do strednej Európy. Realizácia, vyhlásenie Gazpromu, na základe ktorého v najbližšej budúcnosti Ukrajina má stratiť status tranzitnej krajiny, by ohrozilo ekonomické a národné záujmy tak Slovenskej, ale určite aj Českej republiky. V záujme obidvoch vlád je preto potrebné zabezpečiť efektívne využitie existujúcich prepravných kapacít v rámci významnej európskej prepravnej trasy pre plyn prechádzajúcej územím obidvoch štátov. Téma má byť predmetom ďalších rokovaní, ktoré majú nájsť spoločný postup v tejto otázke. Vlády Slovenskej a Českej republiky pokladajú za hlavnú platformu stredoeurópskej regionálnej spolupráce vyšehradskú spoluprácu, ktorá vo februári 2016 oslávi dvadsaťpäť rokov od svojho vzniku. Počas jej existencie sa podarilo vybudovať medzi členmi jedinečnú mieru dôvery. Zhodli sme sa na tom, že spoločným záujmom je túto spoluprácu ďalej rozvíjať predovšetkým v tých oblastiach, kde spoločné úsilie môže prinášať konkrétne výhody. A Slovenská republika chce byť tiež nápomocná pri príprave nadchádzajúceho českého predsedníctva vo V4, ktoré bude v mnohých oblastiach nadväzovať na slovenské predsedníctvo. Veľmi pozitívne bolo hodnotené aj naštartovanie trojstrannej spolupráce Slovenskej a Českej republiky s Rakúskom a posilnený formát je zameraný hlavne na susedské vzťahy, európske politiky a podporu rastu zamestnanosti. Budúce stretnutie predsedov vlády v tomto formáte sa uskutoční začiatkom roka 2016 na Slovensku. Vlády zhodne vnímajú závažnosť súčasnej bezpečnostnej situácie v Európe. Rokovali sme o možnostiach spoločného zapojenia Vyšehradskej skupiny do plánovaných opatrení v rámci nadchádzajúceho českého predsedníctva. V uplynulom období boli utvorené podmienky na úzku spoluprácu vzdušných síl Slovenskej a Českej republiky. Pripravujeme zmluvu medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci pri vzájomnej ochrane vzdušného priestoru pred hrozbami vojenskej, ale aj nevojenskej povahy. Na rokovaní sme hovorili aj o rozšírení spolupráce pri ochrane vzdušného priestoru v regionálnom formáte V4. Obe strany majú záujem o rozvoj koordinácie logistickej podpory lietadiel JAS-39 Gripen vrátane spoločného výcviku pilotov. Počas rokovania sme boli informovaní o práve prebiehajúcom spoločnom cvičení ženijných jednotiek Ozbrojených síl Slovenskej republiky a Armády Českej republiky, ktoré bolo dohodnuté na minuloročnom spoločnom rokovaní vlády. Aj realizácia tohto cvičenia je dôkazom, že spoločné zasadnutia vlád majú veľmi pragmatický charakter a prinášajú viditeľné výsledky. Obidve strany zároveň potvrdili pripravenosť pokračovať v realizácii spoločných cvičení aj v budúcnosti, vrátane cvičení zameraných na posilnenie cezhraničnej spolupráce v oblasti krízového manažmentu a tiež praktickej spolupráce pozemných síl obidvoch krajín. Náčelníci generálnych štábov pripravia do budúceho spoločného zasadaniu vlád koncepčný materiál, ktorý bude obsahovať zhodnotenie možnosti spolupráce pozemných síl, vrátane návrhu konkrétnych spoločných aktivít a projektov. Neobišli sme ani tému rozvoja spolupráce medzi slovenským a českým obranným priemyslom. Zhoda panuje aj v potrebe koordinovať stanoviská k európskej obrannej legislatíve v oblasti obstarávania vojenského materiálu. Otázky rozvoja dopravy a realizácie spoločných projektov v tejto oblasti tvorili osobitný bod rokovaní. Pre celý ťah R6 Slovensko – Česká republika – Púchov vypísala Národná diaľničná spoločnosť verejné obstarávanie na štúdiu realizovateľnosti. Cieľom štúdie realizovateľnosti je navrhnutie technicky, ekonomicky a environmentálne najvhodnejšieho riešenia trasy. Daný úsek má prepojiť slovenskú a českú diaľničnú sieť a spolu s českou rýchlostnou cestou R49 vytvoriť kapacitnú spojnicu medzi hlavnými diaľničnými ťahmi na Slovensko a v Čechách v strednej časti spoločnej hranice. Stavba R5 preberie podstatnú časť tranzitu medzi Českou republikou a Slovenskom a prispeje k regionálnemu rozvoju. V súčasnosti zabezpečuje Národná diaľničná spoločnosť spracovanie expertízneho posudku a posúdenie efektívnosti stavby a stavba je zaradená medzi rezervné projekty Operačného programu Integrovaná infraštruktúra na roky 2014 a 2020. Vybudovaním úseku R5, ktorý je dôležitý pre obe krajiny, sa zlepší životné prostredie a zvýši bezpečnosť obyvateľov v okolí súčasnej cesty 1/11 a zároveň sa zvýši cestovná rýchlosť a pohodlie jazdy pre užívateľov novej cesty. Rokovali sme aj o modernizácii železničného spojenia Břeclav – Bratislava – Štúrovo, ktoré je súčasťou siete TNT a nákladného železničného koridoru európsky významnej dopravnej osi Berlín – Praha – Brno – Viedeň – Bratislava – Budapešť. Veľmi intenzívne sme diskutovali aj o projekte prepojenia vodných tokov Dunaj – Odra – Labe. Česká strana sa v programovom vyhlásení vlády zaviazala, že zabezpečí štúdiu uskutočniteľnosti. České ministerstvo dopravy pripravuje medzinárodnú súťaž na spracovanie takejto štúdie, ktorá by posúdila možnosti a finančné nároky takéhoto obrovského vodného diela. Pravdaže, je to projekt s dlhodobou víziou realizovateľnosti. V rámci toho veľkého projektu sa hovorilo o prepojení riek Váh a Morava niekde na úrovni Hlohovca alebo možno vyššie Nového Mesta, záleží od toho, ako ďaleko bude rieka Váh splavnená. Je to ambiciózny projekt, ktorý má už svoju históriu, ale jeho realizácia by vytvorila neuveriteľne zaujímavú dopravnú cestu a dopravnú infraštruktúru. V oblasti školstva sme na stretnutí venovali pozornosť výmene poznatkov v oblasti implementácie stratégie inteligentnej špecializácie. Slovensko a Česká republika si budú vymieňať skúsenosti v oblasti súťažného financovania v rámci výskumu a vývoja a fungovania grantových agentúr. Zamerať sa chceme aj na možnosti prísunu zahraničných investícií do vedy a výskumu, najmä s ohľadom na využitie moderných kapacít vybudovaných zo štrukturálnych fondov Európskej únie. Dohodli sme sa na vytváraní podmienok pre profesijný rast zamestnancov vo vede cestou výmeny doktorandov, postdoktorandov v rámci vzdelávacích inštitúcií oboch krajín. Budeme tiež hľadať možnosti spoločného využitia personálnej infraštruktúry a výskumu a zabezpečenia efektívneho využívania dostupnej výskumnej infraštruktúry v oboch krajinách. Predmetom rokovania bola aj spolupráca oboch krajín pri podpore spoločných projektov slovenských a českých subjektov v rámci horizontu 2020. V oblasti regionálneho školstva sme rokovali o spoločnom postupe pri vytváraní inkluzívneho prostredia v regionálnom školstve a otvorili sme aj problematiku začleňovania žiakov z marginalizovaných skupín do hlavného vzdelávacieho prúdu. Rozbiehame aj spoluprácu v oblasti transformácie odborového vzdelávania pre potreby trhu práce. Otvorili sme aj otázku spolupráce pri tvorbe spoločných učebníc a učebných textov. V tejto súvislosti bola vytypovaná oblasť odborného a jazykového vzdelávania. Na záver chcem informovať ešte o dvoch významných podujatiach. V novembri tohto roku usporiadame na Slovensku historicky prvé rokovanie zástupcov českej a slovenskej tripartity. Budú to mimoriadne zaujímavé stretnutia, pretože budeme porovnávať, kde sa nachádzame z hľadiska postavenia zamestnávateľov, zamestnancov, ale aj na lokálnej, aj na regionálnej samospráve. Výsledkom našich rokovaní vo Valticiach bola aj dohoda o príprave spoločných osláv storočnice vzniku prvej Československej republiky v roku 2018. Súčasťou spomienkových akcií bude aj československá výstava ako bilancia doterajších vzťahov odrážajúcich nielen spoločnú históriu v jednom štátnom útvare, ale aj vzťahov dvoch samostatných štátov. Prípravou dôstojných osláv boli poverení ministri kultúry v spolupráci s ministrami zahraničných vecí. Vážené dámy poslankyne, páni poslanci, zasadnutie vlád Českej a Slovenskej republiky vo Valticiach potvrdilo nadštandardnosť našej spolupráce. S bonitou vzťahov stúpa i váha a hodnota a atraktivita našich krajín a regiónu ako dôveryhodných a spoľahlivých partnerov... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)