R. Fico, predseda vlády SR: (2007-06-28):
Vážená pani poslankyňa, predloženiu správy o priebehu a následkoch povodní na rokovanie vlády Slovenskej republiky predchádza proces, ktorý je stanovený právnymi predpismi. Počas povodní a predovšetkým po odvolaní III. stupňa povodňovej aktivity stavu ohrozenia vyhodnocujú povodňou postihnuté subjekty náklady na povodňové záchranné práce. Po odvolaní II. stupňa povodňovej aktivity náklady na povodňové zabezpečovacie práce a následne po povodni dochádza aj k vyhodnoteniu povodňových škôd. Postup, ako som uviedol, vypracovania a podrobný obsah tejto správy o povodniach určuje príslušná vyhláška ministerstva životného prostredia. Podľa tejto vyhlášky je obec povinná predložiť súhrnnú správu obvodnému úradu životného prostredia do 20 dní od času odvolania stavu pohotovosti. Následne príslušný obvodný úrad životného prostredia v spolupráci s obvodnou povodňovou komisiou prekontroluje a verifikuje vykonané povodňové záchranné práce a povodňou spôsobené škody v rámci svojej územnej pôsobnosti a predloží ich krajskému úradu životného prostredia do 25 dní od času odvolania stavu pohotovosti. Hovorím o týchto lehotách preto, aby nikto nemal pocit, že vláda nekonala, ale sú tu lehoty stanovené právnym predpisom a môžu byť páni poslanci v pokoji, odpoviem aj na druhú, tretiu a štvrtú otázku. Krajský úrad životného prostredia v spolupráci s krajskou povodňovou komisiou predkladá vyhodnotenie povodňových škôd, ktoré vznikli na území v jeho územnej pôsobnosti Ministerstvu životného prostredia a Ministerstvu vnútra Slovenskej republiky, to všetko do 30 dní od času odvolania stavu pohotovosti. Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy potom pri plnení úloh na úseku ochrany pred povodňami vyhodnocujú následky spôsobené povodňami na majetku štátu, ktorý spravujú alebo užívajú a na majetku právnických osôb a fyzických osôb, podnikateľov vo svojej pôsobnosti a následne predkladajú ústrednej povodňovej komisii správu o následkoch spôsobených povodňami najneskôr do 60 dní po odvolaní stavu pohotovosti. Samotnú správu potom predloží na rokovanie vlády Slovenskej republiky minister životného prostredia v spolupráci s ministrom vnútra ako predseda a podpredseda ústrednej povodňovej komisie, ktorej členmi sú aj jednotliví rezortní ministri vlády Slovenskej republiky. Pokiaľ ide o povodne, na ktoré sa pýtala pani poslankyňa, po predložení verifikovaných súhrnných správ od jednotlivých krajských úradov životného prostredia a ministerstiev bola posledná správa o priebehu a následkoch povodní v Slovenskej republiky za obdobie máj, december 2006 dňa 1. marca 2007 predložená na medzirezortné pripomienkové konanie, teda po uplynutí všetkých lehôt, ktoré boli stanovené príslušnou vyhláškou. V tomto návrhu ministerstvo životného prostredia v spolupráci s ministerstvom vnútra navrhlo, aby vláda Slovenskej republiky uhradila v plnej výške náklady na záchranné a zabezpečovacie práce a náhrady vyše 176 mil. korún, presne 176 mil. 132 432 korún. Ďalej, aby poskytla jednorazový finančný príspevok vo výške 30 000 korún občanom, ktorých domy, resp. byty v osobnom vlastníctve následkom povodní v roku 2006 zostali neobývateľné 780 000 korún. A súčasne, aby vláda čiastočne hradila náklady na odstránenie povodňových škôd, či už na protipovodňových opatreniach alebo na majetku obce – na miestnych komunikáciách, vodovodoch, kanalizáciách a čistiarňach odpadových vôd a majetku vyšších územných celkov takmer 450 mil. Sk. Išlo o sumu 447 mil. 183 000 Sk. Celkovo Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky v spolupráci s Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky požadovalo od vlády Slovenskej republiky vyčleniť sumu približne 625 mil. korún na doriešenie povodní z obdobia máj až december v roku 2006. V zmysle vyššie uvedenej platnej legislatívy podľa § 40 ods. 3 zákona č. 666/2004 Z. z. o ochrane pred povodňami sa náklady, ktoré vznikli pri vykonávaní povodňových zabezpečovacích prác počas stavu pohotovosti a stavu ohrozenia a pri vykonávaní povodňových záchranných prác počas stavu ohrozenia, uhrádzajú z na to vytvorenej rezervy štátneho rozpočtu v kapitole Všeobecná pokladničná správa. Povinnosťou štátu teda je uhradiť v plnej výške náklady na záchranné práce, náklady na povodňové zabezpečovacie práce a náhrady. Ministerstvo financií Slovenskej republiky však nesúhlasilo s pôvodnou sumou, ktorú navrhlo ministerstvo životného prostredia v spolupráci s ministerstvom vnútra z dôvodu, že požiadavky vyplývajúce z predloženej správy presahujú možnosti štátneho rozpočtu a nie všetky požiadavky boli nárokovateľné. Aby som uviedol, vo Všeobecnej pokladničnej správe na rok 2007 bola uvažovaná rezerva vlády Slovenskej republiky vo výške 150 mil. korún, z toho na riešenie následkov povodní 100 mil. korún. Z tohto dôvodu ministerstvo životného prostredia iniciovalo rozporové konanie s ministerstvom financií najskôr na úrovni generálnych riaditeľov a následne až na úrovni ministrov dotknutých rezortov. Výsledkom rozporového konania bolo, že Ministerstvo financií Slovenskej republiky môže zo Všeobecnej pokladničnej správy vyčleniť na refundáciu finančných prostriedkov sumu 150 mil. korún, teda celú rezervu vlády Slovenskej republiky. Napriek tomu, že v tej rezerve bolo iba 100 mil. korún stanovených na náhrady škôd spôsobených povodňami dohodli sa príslušní ministri, že púšťame celú rezervu 150 mil. korún. Vzhľadom na uvedené, ministerstvo životného prostredia požiadavky jednotlivých subjektov znížilo rovnakou  mierou na 85,54 % a v takomto znení bol aj materiál dňa 2. apríla 2007 predložený do Kancelárie Bezpečnostnej rady Slovenskej republiky a v rovnakom termíne aj do Kancelárie Úradu vlády Slovenskej republiky. Správa bola prerokovaná v Bezpečnostnej rade Slovenskej republiky dňa 23. mája 2007 a v ten istý deň aj vo vláde Slovenskej republiky. Vláda Slovenskej republiky v uznesení č. 448 z roku 2007 rozhodla, že budú preplatené v plnej výške náklady na povodňové záchranné práce, náklady na povodňové zabezpečovacie práce, náhrady a zároveň vláda rozhodla aj o poskytnutí finančného príspevku 30 000 korún pre 26 občanov, ktorých domy, resp. byty v osobnom vlastníctve následkom povodní v roku 2006 zostali na určitý čas neobývateľné. Vláda Slovenskej republiky uložila ministrovi financií uvoľniť finančné prostriedky v celkovej sume 176 mil. 132 432 korún do 20. júna 2007. Teda dávame podstatne viac, ako bola stanovená rezerva 100 mil., v plnej výške uhrádzame všetky škody 176 mil. korún, vrátane 30 000 korún pre každého občana, ktorého obydlie sa stalo čiastočne neobývateľné. Rozpočtovým opatrením č. 9 z roku 2007 poukázalo Ministerstvo financií Slovenskej republiky finančné prostriedky Ministerstvu životného prostredia Slovenskej republiky prostredníctvom rozpočtového informačného systému, a to 20. júna 2007. Ministerstvo životného prostredia potom upravilo rozpočty krajských úradov, atď., atď. a dnes už 28. júna 2007 sú na krajských úradoch životného prostredia. Krajské úrady životného prostredia v spolupráci s obvodnými úradmi životného prostredia poskytnú prostriedky obciam do 14 dní od ich prijatia v súlade so spomínaným uznesením vlády Slovenskej republiky č. 448/2007, t. j. do 6. júla 2007. Na záver chcem dodať, že škody spôsobené povodňami na majetku obcí okrem zákonných požiadaviek nie sú nárokovateľnou položkou na odškodnenie zo strany štátu. Vzhľadom na prísne kritériá verejných výdavkov, ktoré stoja pred touto vládou, nie je možné v tomto čase uvažovať o poskytnutí väčšieho objemu finančných prostriedkov, ako je ten, ktorý vláda svojím uznesením schválila a ktorý nakoniec predstavoval celú rezervu vlády Slovenskej republiky, teda nie iba tých 100 mil., ale celú rezervu 150 mil. Sk. Všetko uhradené, zaplatené. Ďakujem pekne za otázku.