K. Cibulková, poslankyňa: (2007-06-27):
Pokles nezamestnanosti tento mesiac dosiahol rekordných 8 %, čo nie je výsledkom roku vládnutia tejto vlády, ale či chceme, alebo nechceme, je to výsledok reforiem vlády Mikuláša Dzurindu. Vládny návrh novely Zákonníka práce neprináša žiadne pozitívne opatrenia v riešení kľúčových potrieb slovenského trhu práce a nepodporuje ďalší pokles nezamestnanosti. Táto novela nezmierňuje ani existujúce regionálne rozdiely. Tak ako i moja kolegyňa Rosová, dovoľte, aby som si ja vo svojom vystúpení pomohla nedávnymi prieskumami verejnej mienky, ktoré priniesli nasledovné výsledky. 35 % respondentov nesúhlasí s tým, že Zákonník práce pomôže riešiť regionálne rozdiely a nezamestnanosť a len 23 %  sa  domnieva, že  áno. Zároveň  takmer 54 % občanov je presvedčených, že vláda nerobí dostatok opatrení na znižovanie regionálnych rozdielov. Vládu podporilo len 28 % respondentov. Hádam netreba ani bližšie spomínať, keďže to bolo už dostatočne medializované, že prípravu a predloženie návrhu novely nesprevádzala žiadna analýza jej dopadov na zamestnanosť, podnikateľské a investičné prostredie, ako i dopadov na hospodársky rast. Aby sme však neostali len v rovine teórií, konkrétnym dôkazom toho je i nedávne stanovisko ATOP-u  –  Asociácie textilného a odevného priemyslu, v ktorom sa uvádza, že novela ohrozí tisíce pracovných miest v tomto citlivom odvetví. V dôvodovej správe k tomuto zákonu však nie je o takomto vážnom dopade ani zmienka. Navrhovaná novela je v priamom rozpore s tým, čo deklaruje vo svojej dôvodovej správe, a síce, že má ambíciu prehĺbiť zmluvnú slobodu pri dohadovaní pracovných podmienok. Naopak, zužuje zmluvnú slobodu medzi zamestnancom a zamestnávateľom, jej hlavným znakom je neúmerné posilňovanie odborárskych privilégií a návrat pracovnoprávnej legislatívy do praxe, ktorá sa neosvedčila a zlyhala. Pozrime sa však bližšie na najspornejšie body najmä v oblasti odborárskych privilégií, ktoré novela stále obsahuje. V oblasti ochrany a privilégií odborárov novela navrhuje povinnosť zamestnávateľa uvoľniť odborového funkcionára na výkon odborárskej činnosti s plnou náhradou mzdy. Navrhuje predĺžiť ochranu odborových funkcionárov zo 6 mesiacov na 1 rok. A čo to spôsobí v praxi? Zamestnávatelia budú mať zo zákona povinnosť financovať odborárskych funkcionárov, zatiaľ čo v súčasnosti je táto možnosť ponechaná na kolektívne vyjednávanie. Pôjde o zvyšovanie nákladov zamestnávateľa na úkor ostatných zamestnancov, ktorí nie sú odborárskymi bosmi. Prostriedky budú podnikom chýbať najmä na nové investície, ktoré budú môcť vytvoriť nové pracovné miesta, alebo bude krátený mzdový fond, čo negatívne ovplyvní výšku miezd ostatných pracujúcich zamestnancov. A v neposlednom rade odboroví funkcionári budú mať neprimerane vysokú mieru ochrany v porovnaní s bežnými zamestnancami. Ďalej v oblasti právomoci odborov novela navrhuje kompetenciu odborom schvaľovať normy spotreby práce. Táto právomoc bude mať za následok neúmerné zvyšovanie právomoci odborov, ktoré vstupujú do riadenia podniku, a zhoršenie investičného a podnikateľského prostredia. Novela Zákonníka práce ďalej navrhuje v oblasti zastupovania zamestnancov právo na kolektívne vyjednávanie, spolurozhodovanie a kontrolnú činnosť podniku budú mať iba odbory. Zamestnaneckým radám sa berie kompetencia spolurozhodovať. Je to jasná snaha o likvidáciu zamestnaneckých rád, ktoré stratia opodstatnenosť, keďže budú zbavené podstatných kompetencií. Dôvodom je strach odborov z poklesu svojej členskej základne a konkurencie zo strany zamestnaneckých rád. Odbory sa stávajú výhradným zástupcom zamestnancov bez ohľadu na to, koho skutočne reprezentujú a či o ich prítomnosť väčšina zamestnancov má záujem, alebo nie. Odborový zväz je občianske združenie. Na založenie stačia traja zamestnanci. Nemusí preukazovať svoju reprezentatívnosť. Naopak, pre vznik zamestnaneckej rady je potrebná účasť viac ako 50 % zamestnancov. Návrh je v rozpore s bežnou praxou v krajinách Európskej únie, kde sú zamestnanecké rady prakticky rovnoprávnym subjektom sociálneho dialógu so zamestnávateľom. Novela Zákonníka práce je jasným dôkazom toho, že spor medzi jej predkladateľmi a odporcami je sporom o základné chápanie toho, ako funguje trh práce. Predkladatelia naďalej vnímajú vzťah zamestnanca a zamestnávateľa ako triedny boj. Takéto vnímanie bolo typické pre 19. storočie. V 21. storočí je však zamestnanec a zamestnávateľ odkázaný spolupracovať,  čo je prirodzené pre rýchlo sa meniacu dynamickú ekonomiku. Ani jeden nemôže fungovať bez toho druhého. Chápu to takmer všetky moderné európske vlády, aj tie sociálnodemokratické. A preto cieľom Zákonníka práce je najmä stanoviť čo najflexibilnejšie rámce pre spoluprácu zamestnanca a zamestnávateľa. Táto novela tento princíp úplne popiera a likviduje. Hazarduje pritom so zamestnanosťou a ďalším rozvojom Slovenska. Slovensko sa stáva rukojemníkom predvolebných sľubov SMER-u s odborárskymi bosmi. Aj preto majú predkladatelia zapchaté uši a zatvorené oči a nie sú ochotní počúvať ani hlas odporcov a čo je najdôležitejšie, ignorujú i hlas verejnosti. A preto takýto návrh zákona nemôžeme podporiť. Ďakujem. (Potlesk.)