E. Kukan, minister zahraničných vecí SR: (2003-04-09):
Chcem využiť túto príležitosť a poďakovať sa aj vám poslancom Národnej rady Slovenskej republiky, ale aj všetkým občanom Slovenskej republiky za osobný podiel na tomto výsledku, ktorý výrazne ovplyvní ďalší rozvoj Slovenska v nasledujúcich rokoch. Ukončenie prístupových rokovaní s Európskou úniou na Kodanskom samite otvorilo cestu  k podpisu prístupovej zmluvy, k jej následnej ratifikácii a k tomu, aby sa Slovensko od 1. mája 2004 stalo plnoprávnym členom únie. Výsledok rokovaní predstavuje prijateľný kompromis z hľadiska Slovenskej republiky, ako aj z hľadiska členských krajín Európskej únie. Slovenská republika v konečnom dôsledku dohodla s Európskou úniou realizáciu svojich zámerov, pozitívnu rozpočtovú situáciu v roku 2004, rovnováhu práva záväzkov, ako aj akceptovateľnú výšku priamych platieb a kvót. Dohodnuté podmienky vstupu najmä v oblasti hospodárskej predstavujú len prechodné usporiadanie pomerov medzi Európskou úniou a Slovenskou republikou. Majú zabezpečiť čo najhladšie etablovanie sa Slovenskej republiky v Európskej únii. Trvalý prínos integrácie do Európskej únie spočíva v skutočnosti, že Slovenská republika sa stane členom politicky a hospodársky stabilného priestoru založeného na hodnotách slobody, demokracie a právneho štátu. Súčasne sa stane subjektom rozhodovania na európskej úrovni, čím získa nové pole pôsobnosti na presadzovanie svojich záujmov. Príkladom toho, že Slovensko sa už teraz prostredníctvom svojich zástupcov v Konvente o budúcnosti Európy aktívne zúčastňuje na diskusii o budúcej podobe Európskej únie. V oblasti integrácie do NATO vyvinula Slovenská republika maximálne úsilie, aby na novembrovom samite aliancie v Prahe dostala pozvánku od aliancie a začala tak prístupové rokovania do tejto organizácie. Na prelome rokov 2002 a 2003 sa uskutočnili prístupové rozhovory s NATO, ktoré potvrdili politické, právne, rozpočtové a vojensko-obranné záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k aliancii. Rokovania sa medzičasom úspešne zavŕšili podpisom prístupových protokolov zo strany 19 členských štátov v NATO dňa 26. marca tohto roku. Slovensko si tým otvorilo cestu do transatlantického bezpečnostného priestoru, ktorý z hľadiska efektívnosti a poskytovaných garancií je najvhodnejší na zabezpečenie bezpečnosti Slovenskej republiky. V bilaterálnej oblasti v roku 2002 sa aktívne rozvíjali dvojstranné vzťahy najmä s krajinami prioritného záujmu so susednými krajinami, s členskými štátmi Európskej únie a Severoatlantickej aliancie, ako aj s kandidátskymi krajinami do týchto organizácií. Zároveň sme sa usilovali o vyvážené a vzájomne výhodné vzťahy a o intenzifikáciu hospodárskych vzťahov s ostatnými krajinami sveta na princípoch vzájomného rešpektovania a vzájomnej výhodnosti. Chcem tu vyzdvihnúť aj vyšehradskú spoluprácu, ktorá ako neinštitucionalizovaná spolupráca Slovenskej republiky, Českej republiky, Poľska a Maďarska potvrdila aj v uplynulom období svoju opodstatnenosť. Vyšehradská štvorka ukázala, že prostredníctvom dialógu je schopná riešiť existujúce otvorené otázky a zbližovať stanoviská príbuzných stredoeurópskych krajín. Posilňovala sa tým stabilita a bezpečnosť celého regiónu. Osobitný prínos zaznamenala pre Slovensko, keď nám naši partneri z V4 svojou podporou významne pomohli dobehnúť zameškané. Slovensko aj vďaka svojmu aktívnemu pôsobeniu v medzinárodných organizáciách - v Organizácii Spojených národov, Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe, v Rade Európy, v Organizácii pre ekonomickú spoluprácu a rozvoj, ale aj v ďalších medzinárodných organizáciách a regionálnych zoskupeniach dokázalo, že je dôveryhodným partnerom pre ďalšie štáty, že prispieva ku globálnej bezpečnosti a stabilite. Potvrdili sme ochotu a schopnosť podieľať sa na boji proti terorizmu, ktorý v súčasnosti vystupuje ako aktuálna  celosvetová hrozba. Slovensko cíti mieru svojej zodpovednosti a v rámci svojich možností prispieva ku zvýšeniu stability v ohrozených oblastiach. V roku 2003 naše pôsobenie nadväzuje na výsledky dosiahnuté v uplynulom období a zameriava sa prioritne na realizáciu ďalších krokov potrebných na definitívne zavŕšenie integračných procesov do EÚ a NATO a na vytvorenie podmienok na efektívne pôsobenie v integračných zoskupeniach, ako aj na ďalší rozvoj vzťahov so susednými krajinami a cezhraničnú spoluprácu. Naďalej pre nás zostáva mimoriadne dôležitým boj proti medzinárodnému terorizmu. Významnú súčasť slovenskej zahraničnej politiky predstavuje aj jej ekonomická dimenzia a ďalší dôraz na optimalizáciu a profesionalizáciu zahraničnej služby. Rok 2003 je v prvom rade rozhodujúci na úspešné zavŕšenie začlenenia Slovenskej republiky do euroatlantických integračných zoskupení. Naším hlavným cieľom je preto plná koncentrácia na záverečné úlohy. Ukončili sme prístupové rokovania s NATO a usilujeme sa o dosiahnutie čo najrýchlejšieho schválenia členstva Slovenskej republiky v národných parlamentoch členských štátov NATO. Vieme, že Kanada už ako prvá krajina ratifikovala prístupový protokol, teda naše členstvo. Podobne nás čaká ratifikačný proces v krajinách Európskej únie a naše domáce referendum, v ktorom sa naši občania vyjadria k členstvu Slovenskej republiky v Únii. Verím, že v tomto smere budeme mať aj vašu podporu. Po podpise prístupovej zmluvy do Európskej únie, ku ktorému dôjde 16. apríla tohto roku v Aténach, sa Slovenská republika stane pozorovateľom v európskych inštitúciách, a to nám poskytne priestor na aktívne presadzovanie záujmov Slovenskej republiky v štruktúrach Európskej únie. Umožní tiež v dostatočnom predstihu zaviesť a osvojiť si procedúry, ktoré po vstupe umožnia efektívne fungovanie Slovenskej republiky ako členskej krajiny. Určite ste už informovaní, že dnes bol vykonaný ďalší veľmi dôležitý krok k tomu, aby sa podpis prístupovej zmluvy v Aténach uskutočnil. Európsky parlament vyjadril súhlas s budúcim členstvom desiatich kandidátskych krajín vrátane Slovenska. Určite viete o tom, že pri hlasovaní o Slovensku z 567 hlasujúcich za členstvo Slovenskej republiky hlasovalo 521 poslancov, proti 21 a 25 sa zdržalo. Jednou z priorít zahraničnej politiky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskej únii v tomto roku je aj aktívna účasť na diskusii o budúcnosti Európskej únie s cieľom hájiť záujmy Slovenskej republiky pri príprave návrhu ústavnej zmluvy Európskej únie v Konvente o budúcnosti Európy. Ten podľa všetkého by mal ukončiť svoju činnosť v júni. Následne sa bude konať medzivládna konferencia a pri všetkých rokovaniach zdôrazňujeme náš záujem zúčastniť sa na tejto medzivládnej konferencii a mať plnohodnotné zastúpenie a možnosť zúčastňovať sa na diskusiách a na rozhodovaní v nej. Po podpise protokolu o našom pristúpení k Severoatlantickej zmluve je Slovenská republika už dnes so štatútom pozorovateľa, je pre ňu otvorená väčšina výborov a pracovných skupín Aliancie. Až do získania plného členstva v NATO bude mať Slovenská republika možnosť účasťou na práci Aliancie, zvýšiť svoju pripravenosť plne prevziať všetky záväzky a povinnosti vyplývajúce z členstva v NATO, prispôsobiť svoje mechanizmy, teda naše rozhodovacie mechanizmy a pripraviť kvalifikovaný personál pre prácu v štruktúrach Aliancie. V oblasti bilaterálnej spolupráce okrem prioritného rozvoja vzťahov so susednými krajinami sa budeme naďalej venovať intenzívnemu rozvoju vzťahov s krajinami EÚ a NATO aj s cieľom uľahčiť ratifikačný proces súvisiaci so vstupom do Európskej únie a NATO.  Budeme, samozrejme, sa venovať aj rozvoju vzťahov s krajinami západného Balkánu a východnej Európy. Za prioritu Slovenskej republiky vo vzťahu ku každej krajine v bilaterálnej oblasti považujeme vzájomne výhodné a vyvážené obchodno-ekonomické vzťahy. V rámci multilaterálnej diplomacie budeme naďalej aktívne pôsobiť v systéme OSN, OBSE, OECD, vo Svetovej obchodnej organizácii, v Rade Európy, ale aj v ďalších medzinárodných organizáciách a regionálnych zoskupeniach. Panie poslankyne a poslanci, prirodzene, že odpočet aktivít v oblasti zahraničnej politiky je veľmi široký a poskytuje ho tlač, ktorú ste k tomuto bodu rokovania dostali. Na záver by som ešte raz zdôraznil, že súčasnú dobu považujeme z hľadiska budúceho vývoja Slovenska za skutočne mimoriadne významnú. Zavŕšenie integračného procesu postaví aj slovenskú zahraničnú politiku do novej pozície. Členstvo v EÚ a v NATO otvára nové dimenzie na realizáciu slovenských zahraničnopolitických cieľov. Z integrácie sa stále viac stáva nástroj na presadzovanie našich záujmov. Popri tradičných nástrojoch zahraničnej politiky, akými sú multilaterálna a bilaterálna diplomacia, Slovenská republika získava nový prostriedok realizácie zahraničných cieľov, a to je pôsobenie v integračných zoskupeniach. V tejto súvislosti si musí Slovensko nanovo zadefinovať aj svoje priority v zahraničnej politike. Chceme tak urobiť zodpovedne. Dovoľte mi, aby som v tejto súvislosti spomenul šesť bodov, ktoré budú podľa nášho názoru rozhodujúce. Odzneli na nedávnej hodnotiacej konferencii o zahraničnej politike, ktorú organizoval Slovenský inštitút medzinárodných štúdií. Po prvé. Slovensko má bezproblémové vzťahy so svojimi susedmi a tento čistý štít v susedských vzťahoch chceme zachovať, ďalej rozvíjať a prehlbovať. Najmä vo vzťahu s Ukrajinou existuje obrovský a doposiaľ plne nevyužitý potenciál na rozvoj vzájomných vzťahov. Po druhé. S oblasťou susedských vzťahov úzko súvisí rozvoj vyšehradskej spolupráce. Táto spolupráca pôvodne zameraná na výmenu skúseností a vzájomnú podporu v integračných procesoch a pri postkomunistickej transformácii sa dnes mení. Ani po zavŕšení integračného úsilia však nestratí vyšehradská spolupráca na aktuálnosti a môže sa stať jedným z významných prostriedkov presadzovania národných a štátnych záujmov všetkých štyroch štátov v Európskej únii. Po tretie. Kľúčovú prioritu bude predstavovať pôsobenie v troch najdôležitejších integračných zoskupeniach - v EÚ, NATO a OECD s dôrazom nielen na pasívne členstvo, ale aj na aktívne, transparentné a principiálne formulovanie a presadzovanie našich záujmov s osobitným dôrazom na potrebu zachovania a ďalšieho prehlbovania transatlantickej väzby. Po štvrté. Slovensko by malo naďalej jasne, otvorene a jednoznačne definovať svoje postoje ku krízam, krízovým otázkam súčasného sveta, akými sú situácia na Balkáne alebo na Blízkom východe. Po piate. Jednou zo základných priorít by mala byť aj spolupráca a strategické partnerstvo Slovenska a Spojených štátov. Po šieste. Ďalšiu prioritu by mal predstavovať záujem na dobrých a partnerských vzťahoch s Ruskou federáciou. Panie poslankyne a páni poslanci, uvedené priority by mali vyústiť do výsledného vektora, ktorý určí smerovanie zahraničnej politiky Slovenska v nových podmienkach. Nezávislá Slovenská republika desať rokov po nadobudnutí svojej samostatnosti sa ako suverénny a plnoprávny člen medzinárodného spoločenstva stáva súčasťou strategického partnerstva odlišného od tradičných medzinárodných organizácií. Integračné zoskupenia, ktorých súčasťou sa stávame, nie sú len spoločenstvom záujmov, ale aj spoločenstvom hodnôt. Hodnôt predstavujúcich fundament európskej a v širšom kontexte západnej civilizácie. Slovensko sa tak symbolicky desať rokov po nadobudnutí nezávislosti vracia tam, kde po stáročia patrilo. Pán predsedajúci, ďakujem, skončil som. (Potlesk.)