M. Číž, podpredseda NR SR: (2008-09-16):
Teraz teda pristúpime k informácii v zmysle uznesenia Národnej rady ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky o situácii v Gruzínsku . Slovo má pán minister Kubiš a prosím ho, aby podal informácie. J. Kubiš, minister zahraničných vecí SR: Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som vás informoval o vývoji situácie v Gruzínsku, súčasnom stave, perspektívach ďalšieho riešeniach, ako aj o pozíciách Slovenskej republiky a podniknutých krokoch vlády a slovenskej diplomacie. Dlhoročný zamrznutý konflikt v súčastiach Gruzínska v Južnom Osetsku a v Abcházsku  prerástol 7. až 8. augusta 2008 do otvoreného ozbrojeného konfliktu s účasťou vojenských síl Gruzínska a Ruskej federácie. Gruzínsko sa po rapídne rastúcich prestrelkách medzi juhoosetskými a progruzínskymi ozbrojenými zložkami rozhodlo s použitím vojenskej sily „znovu nastoliť ústavný poriadok v Južnom Osetsku“ (takto sa vyjadrovali niektorí vysokí predstavitelia Gruzínska), kde boli rozmiestnené na základe medzinárodných dohôd mierové sily Ruskej federácie a s ktorými sa dostali vojenské sily Gruzínska do konfliktu. Následne vojenské sily Ruskej federácie vo výrazne posilnenom počte prekročili administratívne hranice Južného Osetska a Abcházska a zriadili okolo nich nárazníkovú zónu, ako aj ďalšie kontrolné oporné stanovištia, napríklad v okolí prístavu Poty. Len medzinárodné vyšetrovanie, ktoré požaduje Európska únia, môže s plnou dôveryhodnosťou vyjasniť a upresniť, ako strany konali pred konfliktom, ako ku konfliktu došlo a ako prebiehal vrátane akcií, ktoré zapríčinili smrť civilného obyvateľstva, či hrubých narušení ľudských práv pred konfliktom, v jeho priebehu a po doznení hlavných vojenských akcií. Dnes však je prvotnou úlohou snaha o mierové riešenie vzniknutej situácie a odstránenie jej následkov na základe princípov medzinárodného práva. Medzinárodné spoločenstvo vrátane Slovenskej republiky sa od prvých chvíľ eskalácie konfliktu na území Gruzínska aktívne zapája do tohto procesu. Základom pozície Slovenska ku všetkým zamrznutým konfliktom bola a je požiadavka plného rešpektovania princípu suverenity a územnej celistvosti v rámci medzinárodne uznaných hraníc jednotlivých krajín, ako aj nepoužitia sily. Naša zahraničná politika je v týchto otázkach konzistentná a prezentovaná na všetkých úrovniach bilaterálnych aj multilaterálnych rokovaní. Odmietame akékoľvek kroky, ktoré sú v rozpore s týmito princípmi. Dôsledné dodržiavanie medzinárodného práva je pre Slovensko základným postulátom pri formovaní svojich pozícií, čo sme potvrdili aj naším odmietavým postojom k uznaniu jednostranne vyhlásenej nezávislosti Kosova, ako aj v súčasnosti odmietaním jednostranne nezávislosti Južného Osetska a Abcházska i uznaním zo strany Ruskej federácie. Ako jedna z mála krajín EÚ a NATO, ktorá si v týchto otázkach zachováva konzistentnosť, máme preto aj morálne právo, no i povinnosť dôrazne trvať na rešpektovaní hore uvedených princípov. Je neprijateľné, aby v 21. storočí sa v Európe či vo svete menili hranice krajín jednostrannými krokmi a pomocou či v dôsledku použitia sily alebo nátlaku. Rusko pritom vidíme ako partnera, a to nielen pre Slovensko, ale aj pre celú Európsku úniu. V Ruskej federácii tiež nevidíme bezpečnostné ohrozenie naše či našich spojencov. Nebudeme však mlčky tolerovať kroky, s ktorými nesúhlasíme. Výsledkom intenzívnych aktivít a diplomatických rokovaní prezidenta Francúzska z pozície predsedajúcej krajiny EÚ bol šesťbodový plán riešenia konfliktu Medvedev – Sarkozy, ktorý bol prijatý oboma stranami konfliktu. Jeho hlavnými bodmi sú: nepoužitie sily; definitívne ukončiť vojenské akcie; zabezpečiť prístup pre humanitárnu pomoc; vojenské sily Gruzínska sa musia stiahnuť do svojich základní; vojenské sily Ruska sa musia stiahnuť na svoje pôvodné pozície z obdobia pred vypuknutím bojov až do nástupu medzinárodného mechanizmu musia ruské mierové sily zabezpečovať dodatočné bezpečnostné opatrenia; otvorenie medzinárodných diskusií o modalitách bezpečnosti a stability v Abcházsku a Južnom Osetsku. Ministri zahraničných vecí krajín NATO tieto kroky EÚ plne podporili, zároveň rozhodli o vytvorení komisie pre spoluprácu NATO – Gruzínsko. Otázka o akčnom pláne členstva pre Gruzínsko však ponechali na rokovanie v decembri presne podľa toho, ako o tomto rozhodol samit NATO v Bukurešti. Mimoriadny samit EÚ 1. 9. plne podporil tieto aktivity francúzskeho predsedníctva. Vo svojom vyhlásení okrem iného vyzval na implementáciu šesťbodového mierového plánu, ako aj potvrdil pripravenosť poskytnúť nevyhnutnú pomoc na rekonštrukciu Gruzínska vrátane regiónov Južného Osetska a Abcházska. Zároveň bolo dohodnuté pripraviť vyslanie pozorovateľskej misie EÚ do oblasti. S cieľom dosiahnuť zhodu o krokoch nutných pre uplatnenie šesťbodového mierového plánu prezident Francúzska uskutočnil 8. septembra 2008 spolu s predsedom Európskej komisie pánom Barrossom a vysokým predstaviteľom EÚ pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku pánom Solanom rokovania v Moskve a Tbilisi. Výsledkom bola dohoda, že ruská strana stiahne svoje sily z piatich pozorovacích postov na línii POTI – SENAKI  v priebehu siedmich dní, čo už aj uskutočnila predčasne. Dohoda ďalej hovorí o úplnom stiahnutí ruských síl z priľahlých zón Južného Osetska a Abcházska do pozícií pred vypuknutím konfliktu. Stiahnutie bolo ruskou stranou podmienené dislokáciou medzinárodných pozorovateľov vrátane minimálne 200 pozorovateľov EÚ do uvedených zón v termíne do 1. októbra 2008. K tomuto termínu majú byť v zmysle dohody stiahnuté rovnako aj gruzínske sily na ich pôvodné pozície. Následne ruská strana do 10 dní stiahne svoje jednotky. Bolo potvrdené, že pozorovateľské misie OSN (UNOMIG)  a OBSE zostávajú naďalej pôsobiť v zmysle platných schém dislokácie a počtu pozorovateľov zo 7. augusta 2008 na území Južného Osetska a Abcházska. Tiež bolo potvrdené, že EÚ ako garant princípu nepoužitia sily aktívne pripraví pozorovateľskú misiu, ktorá doplní už existujúce pozorovacie mechanizmy. Medzinárodné rokovania o modalitách bezpečnosti a stability v Abcházsku a Južnom Osetsku (šiesty bod mierového plánu) sa začnú 15. októbra 2008 v Ženeve. Na včerajšom rokovaní ministrov zahraničia krajín EÚ v Bruseli bola dosiahnutá dohoda o spomínanom vyslaní pozorovateľskej misie EÚ. Zároveň boli podporené budúce medzinárodné diskusie v Ženeve. Do pozície zvláštneho predstaviteľa EÚ pre krízu v Gruzínsku bol určený zvláštny predstaviteľ EÚ pre strednú Áziu Pierre Morel, ktorý si ponecháva aj túto funkciu. Pozície Slovenska sú v otázkach regulovania medzinárodných sporov vyvážené a pragmatické a boli dostatočne odrazené aj v stanoviskách EÚ a NATO. Kroky slovenskej diplomacie budú vždy rešpektovať záväzky vyplývajúce z členstva Slovenska v týchto zoskupeniach a iných medzinárodných organizáciách, najmä OSN. Slovensko je pripravené zúčastniť sa na operáciách v teréne, ktoré sú pripravované v rámci EÚ a OBSE. Nemožno opomínať dôležitosť koordinácie aktivít všetkých zúčastnených, ako sú EÚ, NATO, OBSE a OSN, ale aj regionálnych partnerov. Vzhľadom na dnešnú situáciu je taktiež dôležité zaujať aktívnejší a otvorenejší prístup k našim východným susedom a rozpracovať posilnenú koncepciu východného partnerstva Európskej únie. Európska únia sa prevzatím garancie nad dodržiavaním dohodnutých podmienok zo strany Gruzínska stala de facto zodpovednou za bezpečnostnú situáciu v tejto krajine. Slovensko jednoznačne podporuje pripravovanú misiu EÚ v Gruzínsku. Zároveň je dôležité pokračovať v poskytovaní humanitárnej pomoci, ale aj pomoci pri obnove Gruzínska vrátane oblastí Južného Osetska a Abcházska. Slovensko je v tomto angažované a plánuje naďalej byť angažované. Vážený pán predsedajúci, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, záverom vás chcem ubezpečiť, že danému problému sme venovali a budeme naďalej venovať zvýšenú pozornosť a v prípade potreby budeme primerane reagovať. O ďalšom vývoji situácie vás budem na základe vašej žiadosti informovať. Ďakujem vám za pozornosť. Skončil som, pán predsedajúci.