Fecko, Martin, poslanec NR SR (2018-12-04):
Dobrý deň sa praje. Pán predsedajúci, pán minister, pán spravodajca, kolegyne, kolegovia, vážení hostia, ak dovolíte, tak nakoľko som vo výbore, ktorý má až 2 ministerstvá, aj pôdohospodárstvo, aj životné, tak, samozrejme, rád by som sa obidvom venoval a prípadne ešte aj reforme štátnej správe, lebo tá ma tiež trošku zaskočila, ako ide. Takže, pán minister, pokúsim sa trošku zhutniť a možnože niektoré podnety vám prídu vhod. Takže v prvom rade budem citovať z vášho programového vyhlásenia vlády, kde pôdohospodárska politika, nakoľko sme, Slovensko, konštatujete, že je prevažne vidieckou krajinou, tak vláda preto považuje pôdohospodárstvo, potravinárstvo a lesníctvo za strategické odvetvie hospodárskej politiky štátu. Má to významnú podpornú platformu pre politiku zamestnanosti ako potenciálny parciálny nástroj pre riešenie dlhodobej nezamestnanosti. Takže keď toto mi dá vláda do svojho programového vyhlásenia, tak ja beriem, že ak to má byť strategické odvetvie, tak budem sa k nemu aj strategicky správať a prakticky aj tá podpora, ktorá by tu mala ísť bude toto slovo napĺňať. Nechcem znovu pripomínať, ale musím to, aby to nebolo o tom, čo spomínal kolega Škripek, keď tu bol v parlamente, čo robia politici, vykrádajú obsah významu slov. Ešte raz, vykrádajú obsah významu slov. Takže, pán minister, ja by som bol veľmi rád, keby ste možnože aj v tej vašej odpovedi, alebo teda po skončení rozpravy, keby ste mi zadefinovali, čo znamená pre vás ako ministra alebo znamenalo doteraz strategické postavenie ministerstva pôdohospodárstva. Ale poďme naňho. Takže my sme tiež pôdohospodárstvo, to znamená, že my máme nejaký hospodársky výsledok, a pokiaľ ten štát to naštartuje, tak ten hospodársky výsledok nemusí byť v červených číslach. Môže to byť aj v čiernych číslach a môže to mať aj v zisku. Dokonca podľa správy, ktorá bola na našom výbore prejednávaná za rok 2017 vyzerá ten zisk, je tam, neni síce veľký, ale je. Pán minister, odkazujem od našich pôdohospodárov, že ročne by potrebovali zhruba 2 až 3 roky rok čo rok 70 mil., ak by sa dostalo do ich rezortu zo štátneho rozpočtu, tak vedia naštartovať určité cykly, ktoré potom prakticky by sa sami uživili a vedeli by prispieť do štátneho rozpočtu. Prečo poľnohospodárstvo musíme podporovať podľa mňa aj zo štátu, nie iba z eurofondov, je fakt, že poľnohospodári idú do takého rizika, a teda lesník, do ktorého žiadne iné odvetvie nejde. My sa nemôžme zavrieť do haly, kde bude, kde bude vonku mínus 20 alebo plus 40, stále ju vyrábame. No nebudeme vyrábať, lebo my určité cykly, ktoré hovoria o tom, že to poľnohospodárstvo a lesníctvo musí byť nejakým spôsobom limitované a iba 30% z tej celej, by som povedal, činnosti limituje človek. Ostatné je na vôľa Božia, aké to počasie bude alebo nebude. Takže preto musíme to poľnohospodárstvo, to strategicky vnímať. A som rád, že to takto vnímate, a chcem veriť, že bude aj, aj tá podpora. Keď som tu hovoril pred rokom, a ja to už niekedy hovorím proste stále to isté a stále to nejako až tak sa neprejavuje v tých ďalších krokoch, tak, pán minister, ste mi povedali, že pokiaľ chcem, chcete mať vyrovnaný rozpočet, tak nemôžte ani do poľnohospodárstva, alebo pôdohospodárstva nič dať. Ja som to bral, že dobre. Ako to teraz deklarujeme? Že už to budeme mať vyrovnané. (Povedané so smiechom.) Tak chcem veriť, ďalší minister, ktorý príde po vás, alebo keď budete pokračovať náhodou, tak chcem veriť, že bude tieto slová vaše vážiť, a povie, že dobre, tak už sme to nejako dosiahli a poďme tým poľnohospodárom niečo dať. Ako to vyzerá na rok 2019? Takže ministerstvo pôdohospodárstva, celkový rozpočet, výdavky spolu okolo 1,2 mld., z toho z eurofondov je 813 mil. Samozrejme, že dochádza tu, keď si to porovnáme z roku 2018, tak dochádza tu, čo sa týka limitov výdavkov, aj o určité navýšenie, a síce o sumu 92 mil., 92,5 mil. z titulu, že prakticky ide tam o určitú opravu, a sú tam určité ďalšie veci, ktoré zvýraznili, že môže ísť táto, tento rozpočet môže byť teda navýšený. Musím povedať, že nafta, áno, ktorá sa žiadala po protestoch, 30 mil., je na svete, ale včera som sa dozvedel, že tých 30 mil., páni poľnohospodári, agropodnikatelia, to nebudeme mať na rok, to budeme mať na 3 roky rozdelené. (Povedané so smiechom.) Takže hovorím o rokoch ’19 až ’21, takže, takže toto mi včera tlmočili predkladatelia zákona, ktorý sme tu včera prejednávali, pán minister, samozrejme, že ste tu neboli, tak ste to nemohli počuť, ja vám to iba tlmočím, aby ste boli v obraze. Pokiaľ to neni pravda, budem veľmi rád, keď to budete deklarovať aj v záverečnom slove, a prakticky tým pádom by sa tým poľnohospodárom, samozrejme, že veľmi uľavilo. Ako sa konštatuje v správe našej pani ministerky, pretože tá prakticky by to mala mať rozobraté na drobné, ako si to ďalej chceme predstavovať, ten rozpočet, tak vyzerá tak, že veľký problém budeme mať okrem iného aj s kapitálovými výdavkami, kde sa hovorí, že máme objem stanovený v našom rezorte na 2,8 mil. Limit kapitálových výdavkov na tejto úrovni je však výrazne nepostačujúci a budovy v správe majetku nášho ministerstva sú v takom havarijnom a nevyhovujúcom stave, že stále nám každý, rok čo rok nám zvyšujú nároky na rozpočet pri prevádzkovaní takýchto budov. Myslím si, že toto je tiež alarmujúce a malo by sa na to tiež prihliadať v budúcoročnom rozpočte, ak nejaký, teda ďalšie rozpočty, ktoré tu budú. Máme tu aj ďalšie veci, a síce 5-miliónový odvod z Lesov Slovenskej republiky, ktorý ide tiež do rozpočtu štátu, a vyzerá, že aj Lesy sa voči tomu postavili, konštatoval aj zástupca NKÚ, ktorý tu mal úvodné slovo, kde hovoril, že tým pádom znovu sa bude navyšovať ťažba v tých lesoch, znovu tu bude nejaká drancovačka a už aj lesníci hovoria, že rok čo rok tých 5 mil. nebudú v stave dofinancovávať štátny rozpočet. Takže je tu viacero ďalších bodov, ktoré asi nestihnem, pretože 13 minút na ďalšie tri rezorty bude asi krátke, takže, pán minister, apelujem, že keď bude vyrovnaný rozpočet, aby sme v ďalšom období na tých našich poľnohospodárov nezabudli, a hovoríme, tých 70 mil. ročne by dosť veľkú dieru zaplátalo v našich poľnohospodárskych vodách. Vrhnem sa na rezort ministerstva životného prostredia, ktorý vyzerá, že príjmy má 409 mil. a výdavky 540 mil. Vyzerá to tak, že celkové príjmy sa v porovnaní s rokom 2018 vôbec nezmenili, počet výdavkov nám narástol zhruba o 347 mil., to znamená 180 %, pričom toto výrazné navýšenie je spôsobené vyšším finančným zabezpečením projektov v rámci Operačného projektu programu Kvalita životného prostredia. Tu by som chcel spomenúť, že v príjmoch, ktoré v rámci tohto rozpočtu sa generujú, je predpísaných 350-tisíc eur, že by mali byť dané do rozpočtu. Vyzerá to tak, že sú to náhodilé príjmy, ako sa konštatuje v správe, a ich plnenie sa ani nepredpokladá, že bude uspokojené. Sú to v prvom rade príjmy z odvodu štátneho podniku Vodohospodárska výstavba v sume 200-tisíc, príjmy z ústredného orgánu v sume 110-tisíc, ktoré hovoria, príjmy z vlastníctva prenajatých budov, priestorov a z predaja výrobkov a po.., tretí je zo Slovenskej inšpekcie životného prostredia, kde sú rozpočtované príjmy 40-tisíc eur, vyzerá, že je to tiež z pokút, penál a prenajatých budov z vlastníctva príjmov z týchto vecí. Samozrejme, pokiaľ to nenapĺňa, tak budú mať krátené aj výdavky a tým pádom prakticky môže sa stať, že ministerstvo životného prostredia bude ťahať ešte za kratší koniec, ako je to plánované v tomto rozpočte, a tým pádom to bude veľké asi, by som povedal, šou, ako to utiahnuť do konca roka. Musím pripomenúť, že rezort životného prostredia nebude mať dokonca ani na zaplatenie členských príspevkov z organizácií, v ktorých sa naše, teda náš štát musí nejaký..., alebo mal by sa, teda mal, má tam členstvo, tak predpokladajú, že suma, ktorá bola vyčlenená, a to je podstatne dosť veľká suma, 32 mil., nebude postačovať na členstvá v týchto našich organizáciách medzinárodných, v ktorých by Slovensko malo mať účasť. Ďalšia vec, ktorá na ministerstve životného prostredia príjemne prekvapila, je tá, že ministerstvo životného prostredia konečne začína investovať aj do nákupu pozemkov v chránených územiach, to znamená, že prevodom tohto majetku na štát. Jedná sa o sumu zhruba 800-tisíc eur, ktoré budú, samozrejme, vyčerpané v roku 2019. Tam by som ešte chcel upozorniť, že malo by dochádzať nie iba k nákupu, ale i k zámene so Slovenským pozemkovým fondom alebo k inému vyrovnaniu, ktoré, myslím si, že je tam veľké portfólium možností, aby rezort životného prostredia aj na to pristúpil. Som veľmi rád, že v rozpočte ministerstva životného prostredia sa spomína aj Slovenský vodohospodársky podnik, a ja budem citovať tie vodné stavby, ktoré sú v havarijnom stave, resp. ktoré sú verifikované tak, že smeruje k vážnym poruchám táto stavba, a ja budem citovať stavby, aby si občania mohli uvedomiť, že čo je v rozpočte možnože aj v ich území, keď je tá vodná nejaká nádrž alebo vodné dielo, že budú tam nejaké investície, pretože všetky tieto hrádze, vodné nádrže a vodné diela, vyzerá, že už majú svoju životnosť, a začínajú nám pretekať, začínajú ohrozovať možnože aj životné nejaké to prostredie, ktoré tam funguje, a životy našich ľudí. Takže ja by som teda si dovolil prečítať, ako je to zadefinované v rozpočte rezortu životného prostredia, o ktoré vodné stavby..., sú v havarijnom stave a bude treba riešiť ich sanáciu. Takže. Je ich celkove 19. Takže vodná stavba Lozorno, vodná stavba Brezová pod Bradlom, vodná stavba Osuské, vodná stavba Kuchyňa, vodná stavba Vištuk, vodná stavba Svodín, vodná stavba Viničné, vodná stavba Pasienky, prívodný kanál Mikšová a prívodný kanál Považská Bystrica, vodná stavba Hriňová, vodná stavba Dolná Hodrušská, čerpacia stanica Boľ, vodná stavba Veľká Domaša, hať Humenné, hať Huncovce, hať Krompachy, ochranná hrádza Latorice, vodná stavba Kežmarok a vodná stavba Sigord. Vážení občania, keď sa nachádzate v týchto oblastiach, tak tieto vodné stavby budú sanované v roku 2019 a mali by tam prísť tie opatrenia, ktoré sú tu presne zadefinované. Ak si to chcete pozrieť, pozrite si to v rozpočte ministerstva životného prostredia, máte to rozpísané. A stavby, do ktorých tiež sa plánuje v roku 2019 až ’21 investovať, ktoré smerujú tiež, ich vývoj k určitej poruche, tak sú tieto: vodná stavba Tvrdošín, vodná stavba Liptovská Mara, vodná stavba Nová Bystrica, prívodný kanál Lipovec-Sučany, vodná stavba Halčianska, vodná stavba hať Veľké Kozmálovce, vodná stavba Ľadovo, vodná stavba Ružiná, vodná stavba Počúvadlo, vodná stavba Bačianska hať, čerpacia stanica Malé Kosihy, hať Mlynky, hať Ťahanovce, polder Beša. Tieto budú tiež do roku 2021 mať určité investície, ktoré môžu do týchto stavieb investovať. Takže keď vás bude náhodou vláda alebo minister ťahať za nos, že nemajú peniaze, tak v týchto rozpočtoch je to plánované a mali by do roku dvetisíc..., teda 2021 byť preinvestované. A teraz poďme ešte na rezort katastra, pretože aj toto je úsek štátnej správy, na ktorej by nám mohlo záležať, pretože pohybujeme sa po zemi, nepohybujeme sa vzduchom alebo nežijeme vo vzduchu, lietať môžme, ale furt fungujeme na zemi a Úrad geodézie, kartografie a katastra stále bude spresňovať ten náš zemský povrch, čo sa týka listov vlastníctva a ďalších vecí. Takže výdavky v tomto rezorte sú predpokladané na 22 282-tisíc, príjmy 200-tisíc. Vyzerá, že oproti roku 2018 máme nárast týchto výdavkov o 238-tisíc eur. Musíme si uvedomiť, že správa katastra, resp. Úrad geodézie a kartografie a katastra veľa vecí robí grátis, to znamená bezodplatne, a aby ste boli v obraze, o aký obnos to ide. Zhruba 262 756 úkonov v sume 3,230 mil. eur. Celková hodnota nespoplatnených úkonov, toto boli spoplatnené úkony, celková hodnota nespoplatnených úkonov predstavuje 10,4 mil. eur. To znamená, tu je veľká práca, ktorá prakticky ide grátis našim občanom alebo úradom a samospráve, kde prakticky, aj tu potrebuje správa katastra, by som povedal, že pridať. Ja som pred rokom povedal, že správa katastra momentálne, resp. Úrad geodézie a kartografie katastra je v súčasnosti v bdelej kóme. Vyzerá, že tá kóma už nie je biela, je už taká normálna kóma a chcem veriť, že sa z nej dostane, a ja musím spomenúť, aké riziká pri tomto rozpočte, ktorý bol tu teraz deklarovaný, ja som hovoril, že tých 22 mil. je výdavky a príjmy 200-tisíc, čo sa nezrealizuje. Tak sú tu zhruba tri body. A po prvé. Stotožnenie údajov z databázy údajov katastra nehnuteľností s údajmi na papierových origináloch listu vlastníctva. To znamená, že my nebudeme mať prepojené to fyzické, list vlastníctva s tým, čo je v počítači, a nebudeme mať to prepojené, keď nebude navýšený rozpočet. Veľký problém bude, že nebudeme evidovať budovanie stavieb, ktoré je už povinné na katastri na liste vlastníctva. Je tam zoznam stavieb, ktoré sa musí zapisovať. Nebudeme môcť odstraňovať rozdielny zápis údajov, to znamená, niečo je v teréne, niečo na liste vlastníctva. Na to nebudeme mať peniaze, aby sme tých inšpektorov, ktorí by to mali tiež sledovať, aby sme ich zaplatili, a mohli to, túto anomáliu ukončiť. Nebudeme môcť doplniť všetky plošné líniové vecné bremená, ktoré máme na listoch vlastníctva. To znamená, znovu nebudeme si môcť z toho listu vlastníctva vytiahnuť všetko, čo sa týka tohto pozemku. Aj líniová stavba. To znamená aj tie elektrovody, ropovody a neviem, všetko možné, kde sú ťarchy. Žiaľ, nie sú na to financie, aby to kataster mohol na 100 % územia zrealizovať. Nebude odstraňovanie nesúladov pri vlastníckych vzťahoch, to znamená E-čkový stav, C-čkový stav na liste vlastníctva, nebudeme mať peniaze na to, aby sme to zosúlaďovali, a to je veľká katastrofa, pretože to už je o nejakom trestnom oznámení na niekoho, že vám vzal majetok, lebo má v E-čku a vy máte v C-čku. Alebo naopak, hej, však viete, tí, čo tomu trošku rozumiete, viete, o čom hovorím. Nebude dokonca ani rekonštrukcia číselných výsledkov z meraní z pôvodného mapovania, to znamená tam kataster musí určitú dobu revidovať tie číselné označenie parciel. Ani na to nebudú peniaze. Ďalej nebude, po druhé, katastrálne mnohé mapovanie. To znamená každých desať, 5 až 10 rokov by sa malo robiť nové mapovanie. Vyzerá to, že doteraz sa robilo každý rok 10 lokalít. Vyzerá, že pri tomto rozpočte budú mať dve lokality mapované, aj to nebude úplné. A po tretie nebudeme mať migračný archív. To znamená, že my nebudeme vedieť, ako sa ten list vlastníctva správa, aké sú tam prevody, už je nové vlastníctvo, odpíše sa niečo, to tu nebude prepojené a to je tiež podľa mňa veľký hendikep pri tomto rozpočte. Nebude ani cenová mapa, ktorá je tiež v zákone o katastri. Mala by byť vytvorená. No nebude, nemáme na to peniaze. Takže to je tak letom-svetom o katastri. No a, pán minister, nakoniec sa budem venovať možnože aj trošku mojej obľúbenej problematike, a síce ESU, to znamená efektívna spoľahlivo otvorená reforma štátnej správy. Táto reforma mala prebehnúť a má prebehnúť tá, my vlastne stále v nej žijeme a stále prebiehala tá reforma od 1. 10. 2013, kde malo prakticky vzniknúť a vzniklo 72 okresných úradov. Prevzali age..., pardon, prevzali agendu obvodných úradov. A jednotlivé etapy, ako to mohlo prebiehať, tak do polovice roku 2014 mala byť integrácia špecializovanej štátnej správy miestnej. V ’14. – ’15. to mali byť vytvorené klientske centrá pre občanov a v roku 2014 až ’20 celkove mala sa optimalizácia tejto štátnej správy urobiť, jednotlivých štruktúr, aby sme vedeli, na čom sme. Ako konštatoval aj kolega Mitrík z NKÚ, prakticky hovoril, že štátna správa v ESE ešte navyšuje náklady, nieto že by ešte ich ponižovala, a to je u mňa katastrofa. A, pán minister, ja vám teraz poviem, že robí sa audit štátnej správy, v súčasnosti prebieha. A ja vám teraz poviem, čo znamená pre nejakú firmu, ktorá asi v živote..., alebo dostala zákazu, ktorá v živote asi nevie, čo znamená štátna správy a výkon štátnej správy u špecializovaných štátnych správ, a špecializované u mňa sú: katastre, pozemkové a lesné úrady, ktoré prakticky sa tiež, stavebné a dopravné úrady, ktoré sa delimitovali pod všeobecnú štátnu správu. A keď vám poviem, že pri súčasnej nejakej, vypĺňaní tabuliek tej firmy, ktorá robí tento audit, že ako je vyťažená tá štátna správa, tak môžem vám povedať, že kategória na pozemkovom úrade, na pozemkovom, teda odbore okresného úradu, kategória reštitúcii je v jednej kolónke – reštitučné konania. Kategória záhradkárske osady v jednej kolónke – záhradkárske osady, nič viacej. Kategória hobby – poľovníctvo má asi 32 kolóniek a ja vám teraz poviem, čo sa definuje pri tomto audite pri poľovníkov. To znamená pri tom, že ja si idem v sobotu-nedeľu na poľovačku, a ináč je to hobby pre mňa činnosť a pozemkový a reštitúcie ma nezaujímajú. Takže napríklad sa tam eviduje u poľovníkov vydanie povolenia na individuálny lov králika a zajaca, rozhodnutie o rozpustení poľovníckej organizácie, rozhodnutie o registrácii poľovníckej organizácie, súhlas na vypustenie druhu zveri podliehajúce klinickému plánovaniu, ktorý sa v poľovnom revíre nevyskytuje, súhlas na vypustenie druhu zveri, ktorá je po rehabilitácii. No proste, čo kolónka, to super. A to, že reštitučné konanie je obzvlášť, obzvlášť závažné a ťažké – v jednom riadku. Pán minister, keď tento zákon o pôde, 229 si pozrite v § 6 a začnite si čítať jednotlivé paragrafy, na základe koná reštitučný pracovník, okamžite zbadáte, že máte 21 inštitúcií, ako sa musí vysporiadať s touto reštitúciou príslušný zamestnanec, a my pri súčasnom audite hovoríme, že je to reštitučné konanie vybavené, jedna kolónka: máš – nemáš. Takže toto isté sa opakuje aj pri záhradkárskych osadách. Takže, pán minister, audit štátnej správy v ESE, berte na vedomie, zdá sa mi, že neprinesie požadovaný výsledok a budeme stále ťahať za kratší koniec, a už nehovorím o budovaní profesionálnych štátnych zamestnancov, ktorí by mali mať nejaké zázemie a nejakú istotu, a ja som za to, aby sme tu urobili možno aj tú definitívu štátnu, aby štátny úradník hájil štát tak, ako má hájiť, nie, že bude vystavený po každých voľbách stresu, či vôbec zostane v tej práci. Toľko narýchlo letom-svetom. Takže, pán minister, aspoň niečo, dúfam, že ste si z toho niečo vzali. Žime tak, aby bolo aj chleba, aj neba. Ďakujem pekne.