Hlina, Alojz, poslanec NR SR (2014-10-23):
Vážená pani predsedajúca, vážení členovia vlády, dovoľte mi interpelovať, nechcem byť protivný, ale však existuje nejaká tá štábna kultúra, tak sme sa teda tak džentlmensky na niečom dohodli, tak to aspoň dodržiavajme. Ja budem interpelovať viacerých ministrov, a teda budem interpelovať aj pána Počiatka, ktorý tu má byť, a budem interpelovať aj pána Pellegriniho, ktorý, myslím si, že ho zastupuje pán Glváč. Takže neberte to nejak, že sa tu na tom neviem čo, ale dodržujme to, čo sme vraveli, že budeme dodržiavať. Teda aspoň ja som to tak pochopil. Prosím vás, prvá interpelácia je na vás, pán minister Maďarič, minister kultúry, zdôrazňujem, kultúry Slovenskej republiky. Chcem vás informovať o jednej skutočnosti a položiť na konci niektoré otázky, ktoré vyplývajú z tej informácie, a chcem to povedať tak, aby ste vy potom nemohli povedať, že ste o tom nevedeli. Lebo mám teraz, tu je iks poslancov, niektorí ľudia to budú počuť, čiže bude existovať dostatočný počet svedkov, že minister kultúry o tom vedel v tom čase. Už nehovorím o tom, že či minister kultúry, teda vy chcete byť tým ministrom kultúry, za ktorého čias sa niečo udialo. Lebo ja som si to pozrel, vy ste sa narodili približne v tom čase v Bratislave, keď sa búralo Podhradie, tam tiež sa to Podhradie spája s niekým, že kto ho búral a kto rozhodoval a neviem čo. Nuž, prísne vzaté, ale aspoň bol most. A ten most, po tom moste aspoň niekto jazdí. Teraz sa tiež dejú veľké veci, v úvodzovkách, ale na spriechodnenie dopravnej situácie to vplyv mať nebude. Pán minister, čiže otázka stojí, že či chcete byť tým ministrom kultúry, za ktorého sa búrali a ničili, deštruovali nezvratne 2 100 rokov staré rímske pamiatky. To je podľa mňa veľká vec. Poviem to, aby to teda zostalo aspoň na pamäť. Na hlavnom našom kopci, nie preto, že Paška, pán predseda parlamentu, je zaľúbený do archeológie, nie preto, pretože sa chcelo investovať, ale preto, že povinnosťou je robiť archeologický prieskum, preto sa robil archeologický prieskum. Štandardný postup by mal byť iný, ak je hradný kopec a je tam určitá plocha nevyužitá, tak sa malo postupovať, že skúsme hľadať, či tam niečo nenájdeme, je vysoký predpoklad, že tam niečo nájdeme. To by som kľudne na povahu toho kopca, povahu vlastníka s tým nemal najmenší problém a že by som teda naznačoval, že neefektívne plytvanie. Prečo? Vôbec nie. A až potom, keby sa toto udialo a našli by tam len z toho komunistického amfiteátra zo 60. rokov nejaké kúsky betónu, tak by sa mohlo začať uvažovať, že či tam niečo nepostavíme a nezhodnotíme to územie. To by som považoval z úcty k tomu, kto sme, čo sme, kto je vlastníkom. Vlastníkom toho pozemku nie je Pavol Paška z Košíc, prosím vás! Pavol Paška z Košíc nevlastní hradný kopec, to treba povedať aj architektom, aj pamiatkarom, aj ministrovi kultúry to hovorím. Pavol Paška je v súčasnosti predseda parlamentu, to je všetko, nič viac, nič menej. Po ňom ešte budú ďalší, možno horší, no, horší už ťažko, ale nejakí to ešte budú. Rozumiete, aby sme si fakt že vymedzili parametricky, že kto, čo je, že kto si čo, Pavol Paška nie je kráľ Slnko, ktorý sa narodil a ktorý rozhodol, je tu, ešte rok tam bude a verme, že už dlhšie nebude. Ale tie rímske pamiatky sú tam 2 100 rokov, 2 100 rokov! Pán minister, tie pamiatky prekvapili aj tých, ktorých už máločo prekvapí, rozsah toho, typ tej stavby. Proste to bolo na úrovni, teda ja to tak hovorím, že Tutanchamón strednej Európy. Naozaj, že na sever od Dunaja toho teda až tak veľa z rímskeho obdobia nebolo, spred Krista dokonca nebolo nič, v týchto oblastiach spred Krista nebolo nič, ale teda odborná verejnosť to tak vnímala, ale bolo, na našom bratislavskom kopci bolo, bolo, našlo sa. Pán minister, ak je niekde Carnuntum, to je kúsok od nás, to je tá, viacerí to poznáte, keď idete z letiska, to je tá rímska vykopávka, rímsky tábor. To Carnuntum vzniklo neskôr ako to, čo bolo tu, rozsah, charakter, veľkosť tých stavieb. Sami odborníci, ja tu knižku pre vás mám, ja vám ju potom dám, tam je príspevok pani Musilovej, ktorá robila výskum, sami odborníci z Rakúska, Maďarska uznali, že Carnuntum ‒ v preklade skala, z tej kelštiny ‒ je predpoklad vzhľadom na tie časové súslednosti, bolo tu, aj na rozsah a charakter tých stavieb, čo znamená, že Tiberius, druhý rímsky cisár, sústredil svojich osem alebo koľko légií na našom hradnom kopci, pán minister, Tiberius, Tiberius v dobe Kristových súčasníkov, to ešte poviem. Uznali to aj tí, čo tomu rozumejú viac ako ja, ja len citujem, tu to v tej knižke je. Až následne Tiberius, nekonala sa tá vojna proti tým Markomanom, že v zásade, ale dohoda bola v tom, že Rimania budú mať hranicu Dunaj a za Dunajom už nebudú pre ten moment. Potom sa tí Rimania stiahli a urobili to rakúske Carnuntum. Je to, ja viem, pre niekoho, čo tam hore-dole, čo tam, z toho sa nestrieľa. Prosím vás, budeme sa snažiť do toho vsadiť rozmery, že prečo by to niekoho malo zaujímať, keď niekoho nezaujíma Tiberius, v poriadku, neberiem. Prosím vás, ten charakter tých stavieb, veľkosť, kvalita tej mozaikovej dlažby, tejto mozaikovej dlažby, ktorá je tu, bola v tom čase, v tom istom datovaní na najvýznamnejších stavbách v Ríme, to znamená, tu neboli nejaké zemľanky, že udusená hlina, rozumiete, že to naozaj svedčilo o charaktere a že čo to vlastne bolo. To bola veľká vec, zjednodušene poviem. Čiže ak to bolo na križovatke Jantárovej cesty aj ako to osídlenie veľké, ten charakter tých stavieb, sakrálna stavba bola za dôb Krista, Štefan, tebe to poviem, ty potom šíraj, aj kádeháci. V čase súčasníkov Ježiša Krista, ak bol nejaký kupec a šiel z Jeruzalema po Jantárovej ceste, tak sa zastavil v bratislavskej, lebo vtedy Petržalka neexistovala, rozumiete, čiže tých možností, kde sa mohol zastaviť, nebolo až tak veľa. Čiže súčasníci Ježiša Krista, možno ľudia, ktorí stretli Ježiša Krista, možno. Ja, viete, to už si môžete tých obrazcov pre potreby teraz aj turistického priemyslu urobiť, koľko chcete, ale pravda v tomto nepustí. Ak je datovanie tých objektov do nejakého času, tak áno, môžeme zodpovedne povedať, že súčasníci Ježiša Krista, to znamená ľudia, ktorí stretli Ježiša Krista v Jeruzaleme, spali na našom hradnom kopci. Zavážilo u niekoho, zakývalo to s niekým? Poďme ďalej, vzhľadom na charakter tých stavieb, ich kvalitu vypracovania, existujúce zachovanie, a tú otázku som sa pýtal, je vysoko pravdepodobné, že v čase príchodu Cyrila a Metoda tam boli. Je vysoko pravdepodobné, keď teraz zostalo po tom všetkom, lebo ten stavebný vývoj prebiehal v určitých etapách, sa stavalo, ale v tej etape spred Krista a do 8. storočia teda až sa tak veľa nestavalo, čiže je vysoký predpoklad, že to, čo bolo postavené, mohlo stáť. To znamená, ak sem prišiel Cyril a Metod, ale oni nemohli sa zastaviť v Rusovciach, oni sa nemohli zastaviť v Dúbravke, tých možností, kde prišli, bolo niekoľko a veľa ich nebolo, vám garantujem. A keď na hradnom kopci stáli sakrálne stavby, stáli veľké stavby na tú dobu, tak vám garantujem, že prišli sem. To znamená, znova môžeme povedať, že Cyril a Metod nie že spali na hradnom kopci, pôsobili na hradnom kopci, pôsobili na hradnom kopci, a jak hľadáme Metodov hrob a nevieme ho nájsť, už možno nenávratne, tak znova jedno z miest, kde by mohol byť Metodov hrob, je náš hradný kopec. Stačí či ešte nestačí? Prosím vás, čo chcete, viete, ale rozmer Tiberia, rozmer Cyrila a Metoda presahuje náš malý zakomplexovaný svet východniara z Košíc, ktorý si myslí, že potrebuje urobiť garáže, presahuje, vážení, presahuje, lebo toto je už nie že stredoeurópsky rozmer, vážení, to už je naozaj veľká vec. Cyril a Metod pôsobili aj v Rusku, aj v Bulharsku. Ak hovoríme, že nechceme zachovať kultúrne dedičstvo, tak aspoň na ňom zarobme, prosím vás, aspoň na ňom zarobme! Však tí Bulhari sem sú schopní prísť kvôli tomu, že keď postavíte príbeh, že áno, tu je predpoklad, že v týchto stavbách pôsobili tí, čo vám potom doniesli to písmo, alebo do Ruska. V Číne som pôsobil roky, ich to zaujíma, aj tí Číňania, ktorí teraz, ak bude niekto chodiť po Európe, tak to budú Číňania. Prosím vás, čo myslíte, čo Číňanov zaujíma, garáže podzemné? Myslíte, že Číňanov zaujímajú podzemné garáže? By ste neverili, ako sú vzdelaní, keď im poviete, že tu bol nejaký Tiberius, keď im poviete, že tuná boli tí vierozvestcovia, ktorí evanjelizovali Slovanov, lebo oni vedia, kto boli Slovania, ono majú tú určitú schému, tak to pre nich, áno, to je významná, to je, tak aspoň na tom zarobme, zarobme na tom, keď už, tak buďme v tomto aspoň pragmatici. Vám garantujem, že na tom zarobíme rádovo, rádovo viac, ako na tých garážach, garantujem vám to, garantujem, a keď nie, tak sa vzdám mandátu a už nebudem nikde kandidovať, je to jedno, garantujem vám, že je to tak, prosím vás. Pán minister. Viete, niekde nájdu šuter a postavia okolo toho múzeum. My sme našli stavby z určitého obdobia s určitou zachovalosťou, viete, to neni, že tam niekde na zemi je náznaková, nejaké dva-tri kamienky vedľa seba. Už to má cenu, hovorím, niekde inde by okolo toho spravili, z dvesto rokov starých kameňov musia chudáci v Amerike spraviť múzeum, lebo však oni tam toho veľa nemajú, viete, alebo v Austrálii, alebo neviem kde. My sme našli, a hovorím, ten charakter, zachovanie, rozsah nie je v tej polohe, že dva-tri kamene na zemi, prosím vás, nie je to tak. Sú, pre tých, ktorých to zaujíma, lebo chcem, aby to tu zaznelo, aby keď niekto povie, že kde sa stala vtedy chyba, tak poviem, ja som hovoril. Lebo potom poviete, že to sme, ahá, to keby sme vedeli, tak ja vám poviem, že to keby ste vedeli. Oni vám povedia, že nie, že zostane zachované. Pravdou je, že v súčasnosti už jedna časť tých rímskych múrov je nenávratne preč, už je preč, už je odvezená, ale čo stojí, ale hovorme o tom, čo stojí. Jedna rímska stavba zostane zachovaná na rohu, lebo nezavadzia garážam, tam pri takom úplnom rohu, tam blízko baziliky bude náznakovo, bude aj prezentovaná in situ, to znamená na mieste, bude, zostane tam. Nezavadzia garážam, teda má to šťastie, že zostane tam. Druhá stavba, cenná stavba, tá stavba, na ktorej našli ten zlatý poklad, pán minister, ja sa na vás, budem na vás apelovať, lebo vy to máte v rukách, tam, v ktorej našli, to je chrámového charakteru tá stavba, našli tam kamenný teda vchod, z vchodového portálu vstupný kameň, našli tam tri typy liatych podláh, protobetón, typy liatych podláh, ktoré teraz sa môžu naši učiť, jak sa robí podlaha, hej, to tam je zachované, je to tam. Pôvodne sa hovorilo, že to nejakým spôsobom tým našim biedakom ukážu, potom sa zistilo, že nie, to načo, asi to bolo o niečo drahšie, tak to neukážu, zasypú to. A nad tou stavbou bude zimná jazdiareň, nad tou stavbou my budeme robiť kultúru, rozumiete, barbari, islamisti budú robiť kultúru nad rímskou stavbou, ktorú zasypali, prosím vás. Pôvodný projekt hovoril, že má to byť prezentované, to znamená buď cez sklenú podlahu, buď cez nejakú mimoúroveň, lebo je to v suteréne, v tom čase, aktuálne sa hovorí zasypať a hore sa budeme tváriť, že sa nič nestalo, hore budú hrať, kto? Senzus, Senzi Senzus bude Pavlovi Paškovi hrať na narodeniny. To je vaša predstava o kultúre? To je tá druhá stavba, vážení. A teraz to najhoršie, čo príde, lebo ešte stále tu jednu môžeme vyhrabať spod zeme, keď tu prídu raz slušní ľudia, ešte tu jednu môžeme vyhrabať, ale tá tretia stavba, tá tretia stavba zavadzia vstupu do garáží, vážení, tá zavadzia. Tretia stavba, aby ste si to vedeli predstaviť, jak teraz vchádzame do poslaneckých garáží, tak je v tej časti, lebo tam sa bude odbáčať do tých nových a to, ako sa bude odbáčať do tých nových, no čo čert nechcel, stoja tam nejaké šutre, nejaké tie tehly tam stoja. Čo s nimi? Táto stavba, sa hovorí, nebola doskúmaná, nebola, lebo sa už ukončila, bolo potrebné ukončiť výskum. Našli firmu z Vrútok, pán minister, ktorá, si zoberte, že podpísala zmluvu v októbri, v apríli ukončila výskum, za polroka dostala 750-tisíc, vážení! 750-tisíc eur, to sú veľmi slušné peniaze, to je 28 mil. korún, za pol roka dostali, aby ho ukončili, aby to stihli v zime. Viete, robiť archeologický, to síce my nie sme na Jadrane, tak viete, ale oni to všetko stihli, všetko je vybavené, veľa vecí nedokopali, lebo už bolo treba stavať, už bolo treba míňať tie peniaze, už bolo treba míňať tie peniaze. A táto stavba, tá tretia, hovorí sa, že čo zostalo z nej zachované. Zostal zachovaný jeden dlhý múr cirka 15 m, zostala náznaková časť toho múru z druhej strany a zostali dva stredové pylóny, pán minister, dva stredové pylóny. Hovorí sa, že to mohla byť nejaká hospodárska stavba z rímskeho obdobia, to znamená, možno tam spali Tiberiovi vojaci, možno tam boli kone rímskych vojakov, možno kupci, keď prišli z Jeruzalema, možno tam si dali svoje kone. Táto stavba tam bola, existujú dva pylóny, jeden z tých pylónov už načal v 90. rokoch, údajne sa robil kolektor, to znamená nejaký kanalizačný zberač, nerobili ho zvrchu, ale robili ho hlbinnou metódou, to znamená banskou metódou, tak ho načali, to znamená, je nahryznutý, je čiastočne deformovaný, ale stojí, tak jak stál 2 100 rokov, stále ešte stojí. A tento pylón, tento pylón má byť, a to je to, presne to, tie rečičky, čo tu všetci sa uspokojujete, nebude zbúraný, bude premiestnený. Pán minister, nebuďme smiešny, čiže, áno, že my ho rozoberieme tehličku, kamienok po kamienku a dáme ho teda tam do toho suterénu pod hrad. Panteón, panteón, myslíte, že keby niekto povedal, že ho rozoberieme kvôli tomu, že tam chce niekto parkovať, myslíte, že by to prešlo? Taký je fakt, to sú fakty, ja si nevymýšľam, fakt, toto sú naozaj fakty. Ten múr, ten 15-metrový múr, majú údajne fixovať tak staticky, má to ísť, že sa mu nič nestane, no držím palce, pri kvalitách firmy Váhostav som na pochybách, ale hovorím, toto hovorí projekt. Viete, ono sa zvyknú veci stať, tak, Ježiš, spadlo, čo teraz? No keď už spadlo, no tak to odneste! Viete, ja neviem ako, ja nebudem protivný, hovoria, dobre, že my ten múr ideme fixovať, ideme ho staticky fixovať, aby tam zostal, ale pylón ide preč, pán minister, pylón ide preč. A teraz si vy povedzte, vy všetci si povedzte a vy hlavne ako minister, že či sa toto stalo za ministra kultúry Mareka Maďariča, či sa toto stalo? Že 2 100 rokov starý pylón deštruovali, premiestnili, premiestnili kvôli čomu? Kvôli garážam, rozumiete? Prosím vás, keby ten pozemok patril Ferovi Mrkvičkovi, ktorého, alebo tu kolegovi Počiatkovi, ten vie zhodnotiť, keby proste jeho, samozrejme, logickým záujmom by bolo zhodnotiť svoj pozemok čo najlepšie a nikto by sa mu v zásade nečudoval, lebo teda, a on by možno k tomu tak pristupoval, že ako ho zhodnotiť čo najlepšie. Ale ten pozemok, opakujem, patrí Národnej rade. Je úlohou Národnej rady zhodnocovať svoj pozemok? Stavať garáže? Obzvlášť, keď podľa mňa je to úplne pomýlené. Úplne ale totálne pomýlené, totálne pomýlené! Patrí občanom ten pozemok, nie Pavlovi Paškovi. Občanom. A my sme našli niečo, čo stojí za archeopark, pán minister, stojí to za archeopark. To nehovorím ja, to hovoria tí, čo tomu rozumejú. A sú ľudia, ktorých to zaujíma, ja vám hovorím, Číňanov a iných by to zaujímalo, že tu, áno, na tomto hradnom kopci v čase, kde sa ešte inde jedlo zo zeme a neviem z čoho, tak tu už bola chrámová stavba s liatymi mozaikovými podlahami, 2 100 rokov dozadu. Čiže, pán minister, moja interpelácia je v tom, jak sa medzi mladými hovorí, že čo urobili pre slovenský hiphop, pán minister, otázka stojí: Čo vy viete urobiť pre to, aby sme sa nezaradili do kategórie islamistov? Lebo nám sa to môže stať, lebo to, keby podľa mňa niekto sa to dozvie alebo to nejak tak povedať, to sú takí čudní, možno tak sa pousmejú, no však hej; ja nechcem byť v tej partii. Čiže, pán minister, otázka stojí a to je aj vlastne interpelácia. Čo vy viete urobiť v tejto veci, aby sa to nestalo, aby sme sa nestali islamistami? Z pohľadu toho, že čo sme schopní ničiť, zdeštruovať, aké veci, akého nálezového charakteru. Som zvedavý. Máte to vy v rukách, ešte stále to máte vy v rukách. Stále to ešte máte možnosti, ako to dostať. Hentí sa boja, všetci sa boja, Pamiatkový úrad naviazaný na štátny rozpočet, archeológovia popodpisované zmluvy o mlčanlivosti, všetci sa tu boja. Všetci sa boja Pavla Pašku? Ja normálne žasnem. Tu sa už ľudia boja, aj keď sa nemusia báť, lebo lepšie je sa báť, vyzerá to, že ma to ospravedlňuje, prečo som taký rezignovaný. Naozaj žasnem. Mrazí ma, mrazí ma tá apatia strednej vrstvy, lebo to mi tu predseda mandátového a imunitného výboru hovoril, čo sa rozčuľujem, však nikto sa nebúri. Mňa to, ja, ja, ja naozaj žasnem, že prečo je to tak. Možno keď sa dozvedia, že o čo ide, lebo ten pylón, vážení, ja vám niečo poviem. Ten pylón musí sa stať naším symbolom, že či sa postavíme do cesty bezbrehému hrubému primitivizmu, alebo sa zaradíme medzi vyspelé európske krajiny, pán minister. To stojí tak. A ten pylón za to stojí a ten pylón sa stane tým symbolom. Otázka stojí, na ktorej strane budete stáť vy. Mňa to osobne veľmi zaujíma, na ktorej strane budete stáť vy. Ďakujem veľmi pekne. A pani predsedajúca, ja mám tých interpelácií viac, aby niekto ma tu neoznačil, že im beriem čas, tak kľudne po hlasovaní, aby, alebo nechám to na vás, ale... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)