Kiššová, Jana, poslankyňa NR SR (2018-05-17):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Vážené dámy, vážení páni, návrh ústavného zákona o skrátení volebného obdobia Národnej rady Slovenskej republiky predkladajú na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky poslanci Národnej rady Slovenskej republiky Jana Kiššová, Igor Matovič a Boris Kollár, samozrejme v mene našich troch klubov. Dovoľte mi na úvod len krátke zdôvodnenie, potom viac by som k tomuto návrhu povedala v rozprave, do ktorej sa teda rovno aj hlásim ako predkladateľ. Teraz k tomu krátkemu, stručnému zdôvodneniu. Od volieb do Národnej rady Slovenskej republiky, ktoré sa konali 5. marca roku 2016, prišlo k zásadnej zmene rozloženia politických síl. Vo voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky sa do parlamentu dostalo 8 politických strán, ktoré utvorili 8 poslaneckých klubov. Už v prvých dňoch po voľbách došlo k významným presunom medzi poslaneckými klubmi, neskôr dokonca k zániku poslaneckého klubu jednej vládnej strany a v súčasnosti, ak nepočítam prestupy medzi poslaneckými klubmi, v najvyššom zákonodarnom zbore pôsobí 15 nezaradených poslancov, čo je až 10% z celkového počtu poslancov. Už pri kreovaní vlády v roku 2016 nemohli byť podľa medializovaných informácií do vlády nominovaní poslanci jednej strany, lebo ich náhradníci by súčasnú vládu nepodporovali. Vláda Slovenskej republiky sa v súčasnosti opiera o početne nejasnú a krehkú nereprezentatívnu väčšinu, a ani tá by nebola možná bez nevypočítateľných hlasov niektorých nezaradených poslancov. Všetky uvedené skutočnosti dokazujú, že dnešné rozloženie parlamentu nie je výsledkom vôle občanov Slovenskej republiky a to dokonca ani z tej z roku 2016. Už toto samotné osebe je dôvod, pre ktorý je úplne na mieste pochybnosť, či táto vláda v takomto zložení má oporu v podpore vo verejnosti. Ale sú tu aj ďaleko vážnejšie dôvody, pre ktoré spolu s kolegami tento návrh predkladáme. Vo februári a v marci 2018 ovládla Slovensko vlna protivládnych protestov, ktoré boli najväčšie od roku ´89. Ich spúšťačom bola vražda investigatívneho novinára a jeho snúbenice. V súvislosti s ňou vyplávali na povrch podozrenia z väzieb predstaviteľov vládnej strany SMER – SD na ľudí, ktorí sú spájaní s organizovaným zločinom. Spoločným znakom týchto protestov bolo okrem vyjadrenia pohoršenia nad vraždou novinára aj vyjadrenie nespokojnosti so súčasnou vládou a čoraz silnejúce volanie po predčasných voľbách. Vážnosť tejto situácie potvrdzovala aj demisia vlády a zostavovanie akože novej vlády. Rozhodnutia ministrov kultúry a spravodlivosti nebyť ďalej súčasťou vlády, ako aj avizované vzdanie sa mandátu poslanca vládnej strany MOST-u –HÍD, napríklad pána Šebeja, demaskovali značné názorové rozdiely aj v samotnom tábore vládnych strán. Navyše treba uviesť, že nová vláda rovnako ako tá predchádzajúca sa opiera vo viacerých vystúpeniach aj o nezaradených poslancov, ktorí opustili politické strany, kandidujúce vo voľbách. Ako predkladatelia toho návrhu ústavného zákona vidíme riešenie tejto situácie v skrátenom volebnom období, teda navrhujeme skrátiť VII. volebné obdobie Národnej rady Slovenskej republiky, a v stanovení termínu nových volieb v čo najkratšom termíne tak, aby boli zachované všetky zákonné lehoty. A teda navrhujeme termín 8. september 2018. Návrh ústavného zákona je v súlade s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a súčasne je v súlade s právom Európskych spoločenstiev a Európskej únie. Návrh zákona bude mať negatívny vplyv na verejné financie, pretože bude spojený s nákladmi na konanie nových volieb, a nebude mať, samotné skrátenie, vplyv na podnikateľské prostredie, životné prostredie ani negatívne sociálne vplyvy, ani vplyv na informatizáciu spoločnosti. Som ale presvedčená, že predčasné voľby by mali významný pozitívny vplyv na všetky uvedené oblasti. Ďakujem veľmi pekne, zároveň sa hlásim do rozpravy.