Fecko, Martin, poslanec NR SR (2018-01-31):
Ďakujem pekne. Pán predsedajúci, pani podpredsedníčka vlády, pán spravodajca, kolegyne, kolegovia, vážení hostia, máme tu druhé čítanie zákona, ktorým meníme zákon o pozemkových spoločenstvách č. 97/2013 Z. z. Vieme, akou tortúrou sme si prešli už pri jeho schvaľovaní, kde boli určité pochybnosti, čo sa týka predkupného práva a ďalších vecí. Nebudeme sa k tomu vracať. Zmeny boli urobené v čase a priestore, ktorý, myslím, že bol adekvátny, a momentálne máme ďalšie zmeny, ktoré sme dostali ako vládny návrh tohto zákona pozmeňujúceho. Myslím, že základná filozofia, padla aj otázka, či zrušiť, alebo nezrušiť urbariáty. Keď som sa pýtal, tak, ministerstva, tak bolo povedané, že zachovať tie urbariáty. Dobre, tak chcem veriť, že túto takú premisu alebo takúto tézu si zachováme aj do budúcna, aby pozemkové spoločenstvá mali ten kredit a ten štatút, ktorý im bol daný, či už zákonným čl. 19/1898, alebo zákonným čl. 10/1913, alebo čl. 23 z roku 1913 tiež. A vlastne toho, týchto spoločenstiev sa v prvom rade týka tento zákon o pozemkových spoločenstvách. Ako pani ministerka spomenula, bolo tam viacero vecí, ktoré hovorí o nejakej tej vnútornej usporiadaní. Mňa veľmi zaujalo hlavne možnosť oddeliť túto spoločnú nehnuteľnosť a budem stále pýtať vysvetlenie aj pre národ slovenský, aby mi vysvetlili § 8 spoločná nehnuteľnosť: „(2) Od pozemku alebo pozemkov patriacich do spoločnej nehnuteľnosti možno na základe rozhodnutia spoluvlastníkov spoločnej nehnuteľnosti na zhromaždení oddeliť novovytvorený pozemok (ďalej len „oddelená časť spoločnej nehnuteľnosti“). Oddelená časť spoločnej nehnuteľnosti prestáva byť spoločnou nehnuteľnosťou dňom zápisu v katastri nehnuteľností. Oddelená časť spoločnej nehnuteľnosti sa stáva spoločne obhospodarovanou nehnuteľnosťou, ak jej vlastníci nerozhodnú inak. (3) Vznik nového pozemku patriaceho do spoločnej nehnuteľnosti nie je oddelením časti spoločnej nehnuteľnosti.“ Toto, pani ministerka, neviem. Na výbore ste tvrdili, že nedochádza k oddeleniu a rozdeleniu nedeliteľnej spoločnej nehnuteľnosti. Definícia takto postavená, neviem, ako to budú brať na súde, ale mne to stále vychádza proste, keď hovoríte, že k dňu zápisu prestáva byť spoločnou nehnuteľnosťou a že môže byť spoločne obhospodarovanou, keď o tom rozhodnú. Aj keď prestáva byť spoločnou nehnuteľnosťou, tým pádom stáva sa klasickým majetkom s určitým percentným číslom, s určitou výmerou, s určitou kultúrou, kde už neplatí režim 97. Tak to vnímam ja. Opravte ma, ak moje zmysly ma klamú. A prakticky vznik nového pozemku patriaceho do spoločnej nehnuteľnosti nie je oddelením časti spoločnej nehnuteľnosti, tak mi povedzte, to oddelenie aký malo zmysel, alebo čo vlastne, lebo toto, toto, u mňa sa to rozporuje a neviem si to vysvetliť, takže chcem veriť, že vysvetlenie dajte či už vy, alebo vaši legislatívci národu slovenskému, lebo toto sa ma pýtajú a ja neviem odpovedať. Ja neviem úradníkom odpovedať, takže bol by som rád, keby sme si to ujasnili. A ja by som ešte chcel vedieť, že prečo viac-menej vzišla takáto požiadavka, aby sme oddeľovali časť spoločnej nehnuteľnosti. Zmena druhu pozemku že by tam bola? Môže ostať. Alebo ja neviem, aby sa SP oddelil od urbariátu alebo nejaká partia? Neviem, to by som bol tiež rád, keby ste mi zdôvodnili, lebo delenie urbariátu znamená, že tá spoločná nehnuteľnosť sa bude stále drobiť a nakoniec zanikne a nebude to urbár, a ako ste tvrdili, urbár chceme zachovať ako taký, aby fungovali. Takže to je tak ako na úvod, čo som stále, keď si som, si čítal túto novelu, tak stále mi to udrie do očí a neviem sa s tým vysporiadať, tak dúfam, že v záverečnom slove alebo v rozprave mi k tomu poviete svoje vysvetlenie. Myslím si, že to, čo ste prevzali z mojich pozmeňujúcich návrhov, ktoré už tu dávam šiestykrát, či už počet členov výboru minimálny, alebo že vek funkcionára, aký tam má byť, alebo aj ďalšie nejaké dve-tri veci, ďakujem za to a viac-menej mám aj ja teraz pripravené dva pozmeňujúce návrhy. Jeden je ten, ktorý bol predložený na výbore, z ktorého, dá sa povedať, neprešlo nič. A hneď na úvod by som chcel pánu spravodajcovi, lebo ja to zvyknem zabudnúť, aby si zapísal, že chcem hlasovanie, lebo ja to zabudnem na konci, už sa poznám, takže musím mu teraz napísať, že v tom mojom pozmeňujúcom návrhu, to je ten dlhý pozmeňujúci návrh, mám dva, tak aby sme samostatne hlasovali o bode 2, o bode 25, potom body 6, 7 a 35 spolu a ostatné body pod jedným hlasovaním. Pán spravodajca, dobre? Takže toto, lebo hovorím, ja stopercentne to zabudnem na konci, keď budem už čítať. Takže mám pozmeňujúce návrhy, ktoré viac-menej korešpondujú a kopírujú moje návrhy, ktoré tu už dávno, ako som povedal, šiestykrát ministerskí pracovníci už to mali na stole. Nedopĺňam nič viacej, nič menej a budem to potom aj zdôvodňovať, tie moje pozmeňujúce návrhy, aby sme si ujasnili, že čo vlastne chceme zlepšiť. Viem, nie sú to z mojej hlavy, sú to niekoľkoročné skúsenosti a dopyty urbárskych pozemkových spoločenstiev, s ktorými som mal tú česť komunikovať, a myslím si, že na 90 % vylepšujú veci. Na našom výbore, ktorý bol, samozrejme, aj gestorským, sme, samozrejme, aj mali aj pozmeňujúce návrhy a medzi nimi aj ja som dával. To, že neprešli, to už beriem akože O. K., som opozičný poslanec, ale mali sme tu aj pozmeňujúci návrh nášho pánu predsedu pána Antala, ktorý, žiaľ, to, čo ja stále kritizujem, že nepriamou novelou začíname novelizovať v jednom zákone iný zákon, dobre, som rád, že aspoň to súvisí s pôdou, takže to boli zákony o pôde, lebo aspoň tak by to malo byť. Takže urobili sme novelu, ktorá asi hovorí o tlaku, ktorý prišiel zdola, a hovorím o novele v čl. 5 tohto pozmeňujúceho zákona, pozmeňujúceho teda návrhu pána Antala, ktorý je aj v spoločnej správe, a je to zákon č. 504/2003 Z. z. Tento hovorí, že ideme novelizovať § 12a ods. 14, kde na konci sa pripája nasledovná veta: „Súhlas podľa prvej vety nie je potrebný ani vtedy, ak o postup podľa odseku 1 alebo odseku 8 žiada podielový spoluvlastník pozemku, za ktorý jemu alebo jeho právneho predchodcovi bol vyčlenený iný pozemok do bezplatného náhradného užívania12d) a na ktorý nevznikol podnájomný vzťah podľa § 12b odsek 4, ak o postup podľa odseku 1 požiada do 90 dní od dňa právoplatnosti rozhodnutia podľa § 12b odsek 5, alebo od 31. decembra 2018, ak nepodá návrh podľa § 12b.“ Nasledujúci článok sa primerane prečísluje. Tento článok nadobúda účinnosť 1. mája 2018. Myslím, že je to dosť zásadný aj vstup do zákona č. 504, ktorý rozvíril hladinu užívateľov na Slovensku, a hovorím o tzv. náhradných užívateľoch, ktorí dostali náhradné pozemky. Takže, pani ministerka, musím sa aj toho, samozrejme, že dotknúť, pretože je to na pretrase dňa, a dneska budeme o tom tiež alebo zajtra hlasovať a rozhodovať. Takže, vážení občania, tí ktorí ste dostali do náhradného užívania pozemky a ste pôvodní užívatelia týchto pozemkov, že ste ešte žijúci, musím to zopakovať, tento termín, do 28. 2. 2018 máte sa prihlásiť na pozemkovom a lesnom odbore príslušného okresného úradu, aby ste ten podnájomný, teda ten nájomný vzťah, ktorý máte k náhradnému pozemku mohli mať potvrdený, že môžte užívať aj naďalej, a nebude vám vzaný. Samozrejme, musíte splniť aj určité kritériá, ktorá, ktoré už aj ministerstvo dalo do určitých usmernení generálneho riaditeľa legislatívy a zároveň aj do určitých pretlačí, ktoré nemôžem, samozrejme, ukazovať, ktoré už okresné úrady majú. Musím upozorniť, že okres od okresu je to rôzne a niektorí doslova že ešte ani dneska sa nevedia pohnúť, akým spôsobom majú k tomu pristupovať, keď začínajú sa im kopiť žiadosti o toto potvrdenie náhradného užívania. Vieme, že pozemkový odbor má rozhodnúť do dvoch rokov, a tam bolo, ešte jedno by som povedal, takáto, jak to nazvať, podmienka, že pokiaľ to chcete teda žiadať, tento, potvrdenie náhradného pozemku, museli ste mať nadpolovičnú výmeru tých pozemkov, ktoré ste žiadali, a dostali ste náhradný pozemok. Týmto pozmeňujúcim návrhom prakticky túto bariéru, ktorá sa týka státisíce ľudí, ja hovorím, dá sa povedať, odbúravame, ale vyzerá, že musia si to uplatniť do konca roku 2018, pani ministerka, keď to dobre čítam. Takže ten termín, rok 2018 platí aj na nich, ktoré to mali vyčlenené do bezplatného náhradného užívania, oni alebo ich právny nástupca. To znamená, že sú to ľudia, ktorí nie sú pôvodní, a musia ísť do hry buď ako dedičia, alebo akože si to zamenili a obrábajú túto pôdu v náhradnom užívaní. Takže myslím si, že toto musíme národu slovenskému povedať, aby sme ich neuvideli v omyl, a táto novela, myslím, že trošku precizuje, akým spôsobom sa ľudia majú správať. Aj napriek tomu budem stále apelovať na to, aby informácia o tomto postupe týchto ľudí bola stále a stále avizovaná, pokiaľ tento termín nepadne, pretože hovorím, títo ľudia potom budú mať ujmu. Chcem sa, pani ministerka, opýtať asi na 8 otázok týkajúce sa týchto náhradných pozemkov. Ja viem, že teraz mi to z hlavy asi nebudete vedieť na všetko odpovedať, ale to sú otázky, ktoré mne prichádzajú ako poslancovi Národnej rady z rôznych kútov Slovenska, a, žiaľ, ani pracovníci pozemkových odborov okresných úradov nevedia v mnohých prípadoch odpovedať. Takže ja som si urobil také zhruba sumár. Takže začnem zaradom. Ak bol vymeraný náhradný pozemok, ale len od družstva alebo doterajšieho užívateľa, mám teraz po novelách 504 nejaké povinnosti, ak chcem tento pozemok užívať? Zdá sa mi, že je to vzťah asi záhumienkový, na ktorý sa pýta, to znamená, že tam nevstupuje pozemkový úrad, tým pádom je to vzťah medzi nimi. Ale bol by som rád, keby to aj ministerstvo potvrdilo, že je to tak. Ďalej. Ak sa ohlási vlastník pozemku v takomto prípade, je to len naša vec alebo vstupujem ešte do konania s nejakým družstvom, bývalým užívateľom, štátom alebo kým. Možnože nik nevie, čo keď sa ohlási vlastník, a on prakticky nie je krytý žiadnym rozhodnutím. Tak povedzte mi, ako sa má správať, ja viem, že máme tam v 330, že má si to vysporiadať do konca roku 2019, keď si to dobre pamätám, tieto vzťahy, tak pýtam sa, či je to odpoveď na jeho otázku, že si to má, alebo či má, keď má to náhradné užívanie iba cez takto od družstva, či má niečo robiť ešte voči štátu. Ďalej. Ak mám vymeraný náhradný pozemok cez pozemkový úrad, nie som pôvodný žiadateľ ani nástupca, tiež mám požiadať lesný úrad do konca roku 2018? Ak sa hlási pôvodný vlastník pozemku, ako mám postupovať? Zastreší ma štát alebo nezastreší? To je ďalšia anomália, ktorá proste vychádza, a takýchto problémov je viacero. Ja vám to, pani ministerka, potom možnože aj napíšem na ministerstvo, aby sme to nejakým spôsobom utriasli a aby ste to dali aj vašim pracovníkom na pozemkových odboroch. A ja to prečítam pre úplnosť, aby občania videli, ja som im to sľúbil, že im to, že vám to prednesiem, pani ministerke, aby ste vedeli, že toto trápi našich občanov, ktorí užívajú tieto pozemky. Ak náhradné užívanie nebude pokračovať z rôznych dôvodov, komu takáto pôda pripadne a aký je postup štátnych orgánov? Zapájajú sa do riešenia tohto vzťahu aj tieto orgány? Ďalej. Prečo je potrebné žiadať súhlas nadpolovičnej väčšiny vlastníkov k parcele, keď som minoritný spoluvlastník, ak túto parcelu nie je možné vydať a dostávame náhradný pozemok? Tu by som doplnil, že u lesných pozemkov to beriem akože O. K. Lesné pozemky sa nedávali formou náhradného užívania. Lesný pozemok na 99 % išiel vo vlastnom užívaní, to znamená, nemohol tam byť niekto iný, tým pádom ste museli dokladovať nadpolovičnú väčšinu vlastníckeho podielu v danej, v danej parcele na pozemku. Bral som to a myslím si, že aj mnohí ľudia, že tam na lesnom poraste hovoríme o 100 rokov, pokiaľ nám niečo vyrastie alebo nevyrastie. Neni to osevný postup na jeden rok a tým pádom prakticky je to celkom iný režim. Tak beriem, že áno, nadpolovičná väčšina vlastníkov musela mi dať súhlas, aby som ich drevo mohol vyrúbať, keď dostanem les do vlastného užívania. Ale pri poľnohospodárskej pôde sa mi to zdá neadekvátne, pretože dostávam náhradný pozemok a musím takisto hlásiť, že som nadpolovičným vlastníkom v danej parcele, a pozemkový odbor mi vyčlení, keď sa nedohodnem, iba v tých výmerách, kde som nadpolovičným vlastníkom, z tých parciel mi bude počítať. Iné nie. Myslím si, že je to trošku diskriminačné oproti pôvodnému § 15, kde sme prakticky napočítali podiely a vyčlenili mu celý aj ten minoritný podiel. Povedzte mi, prečo sa to musí, sa to teraz brať takto, to sa pýtajú ľudia z reálneho života. Ďalšia otázka. Koľkokrát môže dať užívateľ, ten primárny, ktorý má tu nájomnú zmluvu s tým vlastníkom, do podnájmu ďalším osobám. Kde končíme, pri akom čísle? Či je to neobmedzené, alebo je to nejako obmedzené. A, samozrejme, veľa bolo a to aj ste odpovedali, je tam aj v tom návrhu, že ak sa užíva pozemok bez nájomnej zmluvy a vlastníctvo je v poriadku, akým spôsobom postupovať. Moja záverečná otázka a to sa ma pýta každý, kto chce ísť gazdovať a neni ani agrobarón, ani nezdedil pozemky, ani neni finančne založený tak, aby si kúpil tie 10-15 hektárov, sa pýta, ako má začínajúci agropodnikateľ sa dostať k užívaniu pôdy, ku svojmu výrobnému prostriedku, ak chce podnikať v našom sektore. Takéto otázky, pani ministerka, idú z reálneho života od ľudí, ktorí sa snažia v našom agrosektore podnikať alebo podnikajú, a myslím si, že sú to kardinálne otázky, ktoré budú hovoriť o tom, či naše, či už južné Slovensko, stredné alebo severné Slovensko bude alebo nebude prosperovať, aj čo sa týka obrábanosti krajiny, ako vy často hovoríte, že poľnohospodári nie sú iba tí, ktorí ryžujú, ale vlastne oni skultúrňujú krajinu spolu s lesnými pracovníkmi a tí, ktorí sa starajú o les. Takže, pani ministerka, chcel by som, aby, ja vám tie otázky ešte napíšem, aby ste dali jasne občanom Slovenskej republiky najavo, že toto sa má správať tak alebo tak. Ako ste písali aj v dôvodovej správe, týka sa, tie náhradné pozemky, to sú státisíce hektárov, 200-tisíc, myslím, keď si dobre pamätám. To sú veľké výmery a hlavne na južnom Slovensku, kde sa možnože to pestovanie a možnože aj to chovanie zvierat traduje z generácie na generáciu, prakticky tieto ťažké podmienky im strpčujú život a z priamej praxe môžem povedať, že ak to sprivatizoval nejaký zahraničný subjekt, dané družstvo, ani sa s nimi nebaví. Nebaví sa o nejakej žiadosti, že chcem nejakú pôdu si od vás vziať, lebo západniari nepoznajú takýto systém, že by niekto mohol užívať pôdu bez súhlasu vlastníka, to oni proste, oni nás pozerajú, jak keby sme spadli neviem skade, že hocikto si môže tu prísť a začne si užívať pôdu, lebo sprivatizoval užívací vzťah družstva, a teba, vlastníka, nepustí k vlastnej pôde. No, to je nonsens a toto by som navrhoval, aby sme si konečne raz utriasli. Ja viem, že je to ťažká téma. Pozemkové úpravy sú v nedohľadne možno v celej republike. Máme to urobené na jednu sedminu. Sedem alebo šesť sedmín nás ešte čaká. Ja viem, že sú to ťažké otázky, ale pokiaľ začneme aspoň v nejakých intenciách to klbko rozbaľovať, tak nakoniec tú niť urobíme takú, ktorá bude priama, bude jasná, a nebudeme sa musieť zaoberať nejakými sťažnosťami, petíciami, už nehovorím o súdnych sporoch, ktoré ľudia začnú normálne dávať na štát a na naše ministerstvo, že dochádza k ich majetkovej ujme iba kvôli tomu, že my sme si neurobili legislatívu, ako sa má urobiť. A myslím, že to vlastnícke právo, ktoré už konečne by malo byť v demokracii brané nad užívacie právo, by malo v každom zákone zarezonovať, a nieže iba účelovo, kde potrebujeme, tak áno, a kde nie, tak nie. A práve sú to tí drobní, ktorí, myslím si, že týmto srdce bije možnože aj bez dotácií a chcú ísť na to. To nie sú tí, ktorí majú 2-tisíc-5-tisíc-8-tisíc hektárov, to sú tí, čo majú 30, 20, 100 ha, čo majú, a vie, že na tých 100 ha chce uživiť svoju rodinu. A už som spomínal tu minule, máme taký experiment u nás pri Prešove, kde sa snažili z 2-3 ha štvorčlenná rodina akože urobiť nejakú tú sebestačnosť, a určité výsledky sú tam. Nechcem hovoriť, že takto by sme mali pokračovať vo všetkom, ale hovorím, sú tu aj takéto tendencie a myslím si, že tak, jak má Slovenský pozemkový fond, že môže vyčleniť do 2 ha, keď si dobre pamätám, aj fyzickej osobe, ktorá ho požiada, tak myslím si, že mali by sme umožňovať aj našim začínajúcim podnikateľom, aby mohli začať takto podnikať. Teraz dovoľte, aby som trošku odôvodnil moje pozmeňujúce návrhy. Ale ešte jedno musím povedať, pani ministerka, nehnevajte sa. Musím to povedať, to som vám povedal aj osobne, boli ste v Nemecku, otvárali sme, alebo teda boli sme súčasťou tej výstavy, ktorá bola v Berlíne, a v Roľníckych novinách sa objavil aj článok, samozrejme, o tom, ďakujeme, že ste nás tam boli reprezentovať. Takže to beriem ako super. No, ale keď som si prečítal, ako sa chváli predseda Nemeckej federácie potravinárskeho a nápojového priemyslu Christoph Minhoff, tak trošku ma zamrazilo v chrbte. Budem ho citovať: „Nemecký potravinársky priemysel dosiahol v roku 2017 nové rekordy v predaji, podľa odhadov vzrástol o 5,7 % na 181 mld. eur. Potravinársky sektor je tretím najväčším v Nemecku, zamestnáva takmer 600-tisíc ľudí v 6-tisíc firmách a zásobuje 82 mil. ľudí kvalitnými potravinami za primerané ceny. Zvyšuje sa podiel firiem s inovatívnymi nápadmi, ktoré sa dostávajú na trh. Potravinársky priemysel prináša vidieckym oblastiam príjmy a prosperitu“ – opakujem, potravinársky priemysel prináša vidieckym oblastiam príjmy a prosperitu – „a politici by mali tento fakt oceniť.“ Koniec citácie. Neviem, aké boli pocity vaše, pani ministerka, keď ste sa toto dozvedeli, keď ste si to porovnali s našou úbohosťou, kde sme priamu podporu štátu pre našich agropodnikateľov na tento rok dali vo výške 1 mil. eur. To sme tam mohli dať rovno nulu, a keď chceme byť v tom zdravom jadre, ako hovorí pán premiér, a samotní Nemci tvrdia, čo znamená potravinársky agrosektor, tu to máte jasné, čierne na bielom. Tak sa pýtam, jak je to možné, že vláda čo vláda odsúva agrosektor do úzadia a nedáva mu prioritu. Veď to je nonsens. Takže chcem veriť, že tie slová, ktoré pán premiér povedal na Agrokomplexe pred rokom, že poľnohospodári, ja vás neopustím, takže sa pretransportujú do normálnych vecí, že bude tento rezort braný tak, ako má byť braný v tom zdravom jadre, ako to ukazujú Nemci. A teraz k mojim pozmeňujúcim návrhom. Odôvodním viac-menej tie, ktoré cítim, že sú najpodstatnejšie, lebo by sme tu sedeli ešte trištvrte hodinu. Sú to všetky tie moje návrhy, ktoré som tu už dával opätovne. Tento bol, myslím, že daný pred troma mesiacmi, keď som ho tu dával, takže všetci poslanci už viete, o čo vlastne ide. Snažím sa v prvom rade o tri veci v mojom pozmeňujúcom návrhu. Prvá vec je, aby sme znížili rozdrobenosť pozemkov u lesných podielov, v tomto zákone, ktorý vy dávate, znižujeme z 5-tisíc na 2-tisíc metrov štvorcových. U lesných pozemkov, nehovorím o poľnohospodárskych. U poľnohospodárskych je to 2-tisíc, ako aj v zákone č. 180/1991 Z. z. Takže ja nie som za dvojkoľajnosť a znovu budem tvrdiť, že u lesných pozemkov tých 5-tisíc metrov štvorcových má byť zachované najnižší podiel aj pri lesných pozemkoch. Keď ste mi argumentovali, že to by sme museli zložiť nové listy vlastníctva alebo nejakú väčšiu záťaž administratívnu, poviem iba jedno. Aj pri reštitúciách niektoré majetky spoločných nehnuteľností prepadali náš štát a niektoré neprepadali náš štát. Lesy boli iba do správy lesov, štátu, iné pasienky prepadali na štát. Ten istý urbár. Ten istý urbár. Aj tam sme vytvárali dvojité vlastníctvo urbárov. Tí, ktorí si uplatňujú reštitúciu a mali vrátenú, a tí, ktorí mali v lese a nemuseli si uplatniť reštitúciu, to znamená aj tu vznikol dvojaký urbár, vážení, to si uvedomte. To je realita. Ja som takýchto urbárov riešil asi 60. A tak to vyšlo. Nie všetci si uplatnili reštitúciu. Ale tí, ktorí mali iba užívanie lesov, tí to mohli fungovať, veď reštitúcie nemuseli nikde uplatňovať. Prevzali, fungoval, stačilo dedičské konanie. Takže, vážení, aj teraz sme tu mali, už máme podvojné urbariáty, tak nechcete mi povedať, že sa to nedá urobiť, dve LV-čka, jedno LV-čko poľnohospodársky pôdny fond a druhé lesný pôdny fond, kde si tie prepočty podielov oni už vedia urobiť, to sa nebojte. Urbariáty nie sú hlúpe. Vedia si tie prepočty urobiť. Takže chcem, aby sme nezrobili, a znova budem dávať tých 5-tisíc metrov štvorcových, tak to je jeden z mojich pozmeňujúcich návrhov. Ďalší, ktorý, myslím si, že má tiež svoju nejakú tú svoju rezonanciu a svoje odôvodnenie, je ten, že ak máme v celom zákone, že na rôzne úkony a dokonca aj na likvidáciu urbariátu stačí 50 % vlastníctva plus 1 meter štvorcový, tak zdá sa mi to neadekvátne. Ak chceme zrušiť urbár alebo ak chceme tento urbár previesť na nejakú inú výrobnú alebo obchodnú spoločnosť, tak 55 % ľudí žeby o tom rozhodovalo iba plus 1 meter štvorcový, je podľa mňa veľmi málo. Je to dehonestácia urbáru ako takého, keď iba polovica stačí, aby ho zrušila. V starom zákone to bolo dve tretiny minimálne, tak preto ja chcem, aby v mojom pozmeňujúcom návrhu bolo tiež tie dve tretiny minimálne, či sa už chce zrušiť, alebo na obchodnú alebo inú spoločnosť premeniť. Ďalší bod, ktorý, myslím si, že trošku bude súvisieť aj s vecami týkajúcimi sa možnože toho veku, ktorý ste už schválili, aby mohol opätovne niekto nanovo kandidovať, a tých 18 rokov ste vzali do svojho vládneho návrhu, takže ja som rád, že takýmto spôsobom ste na to reagovali. Ale myslím si, že dobre by tam bolo, keby sme dali aj, že môže opätovne kandidovať. V ďalších bodoch mám veci týkajúce sa zodpovednosti predsedu výboru, výboru, ako aj ďalších členov, ktorí sú v riadiacich a dozorných zložkách, aby tá zodpovednosť bola jednoznačne zadefinovaná v zákone. Ďalší vážny moment, ktorý vzišiel z posledných debát s urbárnikmi týkajúce sa urbárov, ktoré prechádzajú do mnohých iných vlastníckych rúk iba z titulu toho, že má nadpolovičnú väčšinu skúpených podielov. Preto mnoho urbariátov hovorí, aby sme obmedzili výšku maximálneho podielu podielnika v urbariáte. Niektoré hovoria o 5, niektorí o 7, niektorí o 10 %. Ja navrhujem v mojom pozmeňujúcom návrhu, ktorý máte pred sebou, 10 % maximálny strop, ktorý môže mať podielnik. Áno, uvádzate, že aj pozemkové spoločenstvo môže mať a dávame strop 49 %, ako je to v zákone. Dobre, beriem, ale aj podielnik mal by mať nejaký strop, pretože jeden človek potom bude rozhodovať o všetkom a môže sa to veľmi zvrtnúť a môže doslova aj ten urbár zrušiť a nebude nič. Takže dávam 10 %, to znamená, pri ideálnom stave 10, ľudia, bude ten strop, ktorý môže byť, viacej už to ani nemôže byť, aby mal väčší podiel. Ďalšia vec, ktorú dávam, je, aby odmeny, či už tej dozornej rady, alebo výboru boli na návrh, by som povedal, repricot..., repri..., aby boli tak dané (povedané so smiechom), neviem sa vykoktať, že ak je to výbor, tak dozorná rada navrhuje, a ak je to dozorná rada, že má dostať odmenu, tak výbor navrhne dozornej rade, pretože na zhromaždení pozemkového spoločenstva títo ľudia rok sa nevideli a nevedia oceniť prácu tohto či už výboru, alebo dozornej rady. Takže aby tam bol nejaký návrh z tej druhej strany a aby to ocenenie išlo adekvátne. To by bolo k tomu väčšiemu návrhu. Je tam ešte viacej-menej ďalších vecí, ktoré, myslím si, že už ste sa mali možnosť oboznámiť aj na minulej schôdzi, keď som to prednášal. Nový návrh, ktorý dávam, je ten menší a ten sa týka toho, ak má podiel spoločenstvo a má na to nejaké dividendy, ktoré by malo akože aj z tohto podielu nejakým spôsobom vykázať, tak aby tieto dividendy neboli rozpustené medzi všetkých podielnikov alebo aby sa z týchto peňazí použili tieto dividendy, keď ich takto nazveme, alebo podiel, niektorí hovoria, vyplácanie podielov, aby sa mohli použiť iba na zveľaďovanie majetku tohto urbariátu. To znamená, je to z podielov toho urbariátu, keď má ako celok nejaký podiel. To neni sólo človek, to je podiel urbariátu, aby toto spoločenstvo tieto podiely a tieto, by som povedal, finančné výnosy z týchto podielov znovu mohlo... (prerušenie vystúpenia spravodajcom), áno, a aby sme, aby sme mohli takto akože tie financie usporiadať. Takže dobre, končím s odôvodnením a prečítam vládny návrh, teda moje pozmeňujúce návrhy. Takže pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona č. 97/2013 Z. z. o pozemkových spoločenstvách v znení zákona č. 37/2014 Z. z., ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony sa dopĺňa takto: V čl. I v doterajšom bode 44 sa § 20 dopĺňa ods. 4, ktorý znie: „(4) Ak ide o podiel spoločenstva v spoločnej nehnuteľnosti podľa § 9 ods. 11, zisk a majetok sa použije prednostne na hospodárenie spoločenstva podľa § 19.“ Druhý môj pozmeňujúci návrh, o ktorom chcem hlasovať, ako som už uviedol pánovi spravodajcovi, takže: 1. V čl. I sa za doterajší bod 2 vkladá nový bod 3, ktorý znie: 3. V § 2 ods. 2 znie: „(2) Na práva a povinnosti vlastníkov spoločnej nehnuteľnosti a vlastníkov spoločne obhospodarovaných nehnuteľností sa vzťahujú ustanovenia občianskeho zákonníka, ak § 8 ods. 1, § 9 ods. 1 – 3, 9 – 12 a 16, § 10 ods. 4, § 11 ods. 6 a § 15 ods. 2 a 3 neustanovujú inak.“ Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 2. V čl. I doterajšom bode 3 v § 2 ods. 3 sa za slová „nehnuteľnosti, ktorému zodpovedá výmera menšia ako 2 000 metrov štvorcových“ vkladajú slová „ak ide o poľnohospodársky pozemok alebo výmera menšia ako 5 000 metrov štvorcových, ak ide o lesný pozemok“, a na konci sa bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová „ak ide o poľnohospodársky pozemok alebo výmera menšia ako 5 000 metrov štvorcových, ak ide o lesný pozemok.“. 3. V čl. I sa za doterajší bod 6 vkladá nový bod 7, ktorý znie: 7. V § 5 ods. 1 písmeno i) sa za slová „§ 10 ods. 1 a 2“ vkladajú čiarka a slová „ktoré vlastní obec“. Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 4. V čl. I sa za doterajší bod 6 vkladá nový bod 7, ktorý znie: 7. V § 5 ods. 1 písmeno j) znie: „j) ďalšie skutočnosti podľa odseku 2, § 9 ods. 11, § 13 ods. 1 písmeno d), § 13 ods. 4 a 6, § 15 ods. 1 a 3.“ Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 5. V čl. I v doterajšom bode 8 § 5 ods. 3 písmeno a) sa na konci vypúšťa čiarka a pripájajú sa tieto slová „podľa § 18 ods. 1“. 6. V čl. I v doterajšom bode 10 v § 10 písm. a) sa slovo „päť“ nahrádza slovom „desať“. 7. V čl. I sa za doterajší bod 14 vkladá nový bod 15, ktorý znie: 15. V § 9 ods. 6 sa na začiatok vkladá nová prvá veta, ktorá znie: „Podiel vlastníka na spoločnej nehnuteľnosti nesmie presiahnuť 10 % okrem prípadov podľa § 9 ods. 10 a 11.“ Doterajšie body sa primerane prečíslujú. Pán spravodajca, čas mi teraz neplynie, lebo to už čítam návrh, takže nemusíme sa báť. 8. V čl. I doterajšom bode 15 v § 9 ods. 7 sa slová „nevzťahuje všeobecné ustanovenie o predkupnom práve, ak nejde o prevod podľa § 11 ods. 2.“ nahrádzajú slovami „vzťahuje všeobecné ustanovenie o predkupnom práve“. 9. V čl. I doterajšom bode 16 v § 9 ods. 8 sa vypúšťajú slová „na tretiu osobu“. 10. V čl. I doterajšom bode 18 v § 9 ods. 10 sa na konci bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová: „ak tento zákon neustanovuje inak.“. 11. V čl. I doterajší bod 19 znie: 19. V § 9 ods. 11 sa za slová „spoločnej nehnuteľnosti“ vkladá čiarka a slová „ak by podiel spoločenstva na spoločnej nehnuteľnosti presiahol 49 %,“ a na konci sa pripája táto veta: „Zmluva o spoločenstve podľa § 5 ods. 1 písm. d) môže obmedziť oprávnenia orgánov spoločenstva nadobúdať podiely na spoločnej nehnuteľnosti prevodom alebo prechodom vlastníctva.“ 12. V čl. I sa za doterajší bod 19 vkladá nový bod 20, ktorý znie: 20. V § 9 ods. 13 prvej vete sa vypúšťa čiarka a slová „ktorí pristúpili k zmluve o prevode vlastníckeho práva k oddelenej časti spoločnej nehnuteľnosti“. Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 13. V čl. I sa za doterajší bod 21 vkladá nový bod 22, ktorý znie: 22. § 9 sa dopĺňa ods. 16, ktorý znie: „(16) Na platnosť záložnej zmluvy, ktorej predmetom je podiel na spoločnej nehnuteľnosti, sa vyžaduje súhlas zhromaždenia.“ Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 14. V čl. I sa za doterajší bod 24 vkladá nový bod 25, ktorý znie: 25. V § 11 ods. 1 prvej vety sa slová „iných osôb“ nahrádzajú slovami vlastníka podielu spoločnej nehnuteľnosti alebo do vlastníctva spoločenstva vlastníkov spoločnej nehnuteľnosti“. Ďalšie body sa primerane prečíslujú. 15. V čl. I sa za doterajší bod 24 vkladá nový bod 25, ktorý znie: „25. V § 11 sa vypúšťa odsek 2.“ Doterajšie body, pardon, doterajšie odseky 3 až 8 sa označujú ako odseky 2 až 7. Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 16. V čl. I doterajší bod 26 znie: „26. V § 11 sa vypúšťa odsek 5. Doterajšie odseky 5 až 7 sa označujú ako odseky 4 až 6.“ 17. V čl. I sa za doterajší bod 26 vkladá nový bod 27, ktorý znie: „27. V § 11 ods. 7 sa slová „znáša nadobúdateľ“ nahrádzajú slovami „znášajú fond a nadobúdateľ rovným dielom“. Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 18. V čl. I doterajšom bode 32 v § 13 ods. 2 sa na konci pripája táto veta: „Člena orgánu spoločenstva podľa odseku 1 písm. b) až d) možno zvoliť aj opätovne.“ 19. V čl. I sa za doterajší bod 33 vkladá nový bod 34, ktorý znie: 34. V § 13 sa za ods. 4 vkladá nový ods. 5, ktorý znie: „(5) Člen orgánu spoločenstva zodpovedá za hospodárnosť pri nakladaní s majetkom spoločenstva. Je povinný vykonávať svoju pôsobnosť s odbornou starostlivosťou a v súlade so záujmami spoločenstva, najmä je povinný zaobstarať si a pri rozhodovaní zohľadniť všetky dostupné informácie týkajúce sa predmetu rozhodnutia, zachovávať mlčanlivosť o dôverných informáciách a skutočnostiach, ktorých prezradenie tretím osobám by mohlo spoločenstvu spôsobiť škodu alebo ohroziť jeho záujmy, a pri výkone svojej pôsobnosti nesmie uprednostňovať svoje záujmy, záujmy len niektorých členov spoločenstva alebo záujmy tretích osôb pred záujmami spoločenstva. Porušením svojich povinností pri výkone funkcie je člen orgánu spoločenstva povinný nahradiť škodu, ktorú spoločenstvu spôsobil. Najmä je povinný nahradiť škodu, ktorá spoločenstvu vznikne tým, že poskytne plnenie alebo on sám nadobudne majetok v rozpore s týmto zákonom. Ak sa porušenia povinností pri výkone svojej pôsobnosti dopustili členovia kolektívneho orgánu spoločenstva, sú povinní spoločne a nerozdielne nahradiť škodu, ktorú spoločenstvu spôsobili. Ďalšie práva a povinnosti a spôsob odmeňovania dohodne spoločenstvo s členom orgánu spoločenstva v zmluve o výkone funkcie, ktorá musí byť uzavretá v písomnej forme, inak je neplatná. Zmluvu o výkone funkcie schvaľuje zhromaždenie alebo, ak to vyplýva zo zmluvy o spoločenstve alebo zo stanov, dozorná rada; na zmluvu o výkone funkcie sa primerane vzťahujú všeobecné ustanovenia o mandátnej zmluve, ak zo zmluvy o výkone funkcie nevyplývajú iné práva a povinnosti.“ Doterajší odsek 5 sa označuje ako odsek 6. Bod 20... Pardon. Poznámka pod čiarou k odkazu 29a znie: „29a) § 566 až 576 Obchodného zákonníka.“ Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 20. V čl. I doterajšom bode 36 v § 14 ods. 2 prvej vete za slovo „výbor“ vkladajú slová „podľa potreby,“. 21. V čl. I doterajšom bode 36 v § 14 ods. 2 tretia veta znie: „Výbor najmenej 25 dní pred termínom zasadnutia zhromaždenia uverejní oznámenie o zasadnutí zhromaždenia (ďalej len „oznámenie“) na webovom sídle Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky.“ 22. V čl. I doterajšom bode 36 v § 14 ods. 3 prvej vete sa vypúšťajú slová „čiastkovú schôdzu alebo“. 23. V čl. I doterajšom bode 36 v § 14 ods. 3 sa vypúšťa druhá veta. 24. V čl. I doterajšom bode 36 v § 14 ods. 3 tretej vete sa slová „podľa § 11 ods. 2“ nahrádzajú slovami „podľa § 11“. 25. V čl. I doterajšom bode 36 v § 15 ods. 2 znie: „(2) Zhromaždenie rozhoduje podľa § 14 ods. 7 písm. a) a b) nadpolovičnou väčšinou hlasov všetkých členov spoločenstva; na rozhodnutie podľa § 14 ods. 7 písm. i) a j) je potrebná dvojtretinová väčšina hlasov všetkých členov spoločenstva. O veciach podľa § 14 ods. 7 písm. c), f), g), h) a k) zhromaždenie rozhoduje nadpolovičnou väčšinou hlasov členov spoločenstva, ktorých podiely na spoločnej nehnuteľnosti nespravuje alebo s ktorými nenakladá fond podľa § 10 ods. 1 a 2, a ktorých podiely na spoločne obhospodarovanej nehnuteľnosti nespravuje alebo s ktorými nenakladá správca. O veciach podľa § 14 ods. 7 písm. d) a e) rozhodujú len vlastníci spoločnej nehnuteľnosti nadpolovičnou väčšinou všetkých hlasov. Prehlasovaní členovia spoločenstva majú právo obrátiť sa na súd, aby rozhodol o neplatnosti rozhodnutia zhromaždenia.“ (Ruch v sále.) Ešte trošku vydržte, ešte asi tri minúty a zvládneme to. 26. V čl. I doterajšom bode 36 v § 15 sa vypúšťa odsek 4. Doterajší odsek 5 sa označuje ako odsek 4. 27. V čl. I doterajšom bode 36 v § 15 ods. 5 prvej vete sa slovo „môže zvolať“ nahrádza slovom „zvolá“. 28. V čl. I doterajšom bode 36 v § 15 ods. 5 štvrtej vete sa slová „§ 14 ods. 7 písm. a), b), d), i) a j)“ nahrádzajú slovami „§ 14 ods. 7 písm. a) až d), i) a j)“. 29. V čl. I sa za doterajší bod 39 vkladajú nové body 40 a 41, ktoré znejú: 40. V § 16 sa za ods. 4 vkladá nový ods. 5, ktorý znie: „(5) Predseda spoločenstva zodpovedá za škodu spôsobenú spoločenstvu a členom spoločenstva porušením svojich povinností a prekročením svojich oprávnení do výšky hodnoty jeho podielu na spoločnej nehnuteľnosti alebo na spoločne obhospodarovanej nehnuteľnosti v čase vzniku škody.“ Doterajšie body 5 a 6 sa označujú ako body 6 a 7. (Pozn. red.: správne „odseky“.) 41. V § 16 ods. 6 sa na konci pripája táto veta: „Odsek 5 sa na takto povereného člena vzťahuje rovnako.“ Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 30. V čl. I sa za doterajší bod 39 vkladá nový bod 40, ktorý znie: 40. § 16 ods. 6 druhej vete sa na konci pripájajú tieto slová: „na základe návrhu dozornej rady“. Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 31. V čl. I sa za doterajší bod 39 vkladá nový bod 40, ktorý znie: „41. § 17 ods. 4 sa na konci pripájajú tieto slová: „na základe návrhu výboru“. Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 32. V čl. I doterajšom bode 55 v § 26 sa za ods. 4 vkladá nový ods. 5, ktorý znie: „(5) Ak navrhovateľ na výzvu okresného úradu v určenej lehote neodstráni nedostatky návrhu a bol o možnosti zastavenia konania poučený, okresný úrad konanie zastaví. Proti rozhodnutiu o zastavení konania sa nemožno odvolať.“ Doterajší odsek 5 sa označuje ako odsek 6. 33. V čl. I doterajšom bode 57 v § 28 sa ods. 1 dopĺňa písmenom e), ktoré znie: „e) si neplní povinnosti podľa § 18 ods. 4 riadne a včas.“ 34. V čl. I doterajší bod 59 znie: 59. § 30 znie: „§ 30 Na konanie podľa § 26 ods. 1 až 4 a 6 a § 27 až 29 sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní, 37) ak tento zákon neustanovuje inak.“ 35. V čl. I doterajšom bode 60 sa § 32a dopĺňa ods. 12, ktorý znie: „(12) Ustanovenie § 9 ods. 6 prvej vety sa nevzťahuje na vlastníka podielu na spoločnej nehnuteľnosti, ktorý nadobudol podiel do 30. júna 2018.“ A tým pádom by som skončil. Je to celý môj pozmeňujúci návrh, ospravedlňujem sa za takéto dlhé čítanie, ale, žiaľ, musel som to prečítať, lebo tak to hovorí rokovací poriadok. Takže žime tak, aby bolo aj chleba, aj neba.