I. Farkas, poslanec: (2007-05-18):
Na prvý pohľad sa zdá, že štruktúra slovenského hospodárstva nie je vyvážená, že hospodárstvo stojí a padá na automobilkách. Sčasti je to pravda, nové automobilky tvoria značnú časť hospodárskeho rastu. Dynamicky sa ale rozvíjajú odvetvia ľahkého priemyslu ako informatika a telekomunikačná technika. Rast v tejto oblasti je ešte výraznejší. Sú regióny, kde už niet voľnej pracovnej sily. Dochádza k stavu, keď sa prijímajú pracovníci, občania iných krajín. Dovoľte, aby som súčasný stav porovnal so situáciou spred 10 rokov, keď seriózni,  poctiví, domáci investori ako keby neexistovali a zahraniční investori obchádzali Slovensko, investovali a vytvárali pracovné miesta v susedných krajinách. Výsledkom toho bola najvyššia nezamestnanosť v regióne strednej Európy práve na Slovensku. Nezamestnanosť na Slovensku bola v niektorých okresoch vyššia ako 30 %, v niektorých obciach dokonca vyššia než 50 %. Nebolo to dávno, ale akosi sa na to zabúda. Dnes, dva-tri roky po uskutočnení daňovej reformy je absolútne opačná situácia. Hybnou silou hospodárstva Slovenskej republiky, hnacím motorom rekordného hospodárskeho rastu sú domáce a zahraničné investície, ktoré, mimochodom, vytvorili desaťtisíce nových pracovných miest. Hrubý domáci produkt rastie nevídaným tempom. Multiplikačným efektom je dnešný stav verejných financií, keď Slovensko s rezervou spĺňa maastrichtské kritériá. Nízky deficit verejných financií, nízka miera inflácie, ktorá sa ďalej znižuje, zlepšujúce sa saldo obchodnej bilancie a spevňujúca sa slovenská mena sú atribúty, ktoré vzbudzujú rešpekt. Dámy a páni, to nespadlo z neba len tak samo od seba. Bolo treba nabrať veľa odvahy, bolo potrebné vytvoriť vhodné legislatívne prostredie. Daňová reforma, ale aj ostatné reformy s výrazným vplyvom na zlepšenie podnikateľského prostredia spôsobili súčasný rozmach slovenského hospodárstva. Kľúčom k úspechu ale bola daňová reforma. Čo sa deje v Európskej únii? O čom sa diskutuje v členských štátoch Európskej únie, v západnej časti Európy? Lídri hospodársky najsilnejších členov Európskej únie sa v posledných mesiacoch čoraz viac vyjadrujú, že niektoré nové členské krajiny Európskej únie zneužívajú neexistenciu direktív Európskej únie v oblasti priamych daní tým, že zavádzajú dumpingové sadzby daní z príjmov. Komisár zodpovedný za oblasť daní László Kovács potvrdil, že problematika priamych daní je v Bruseli citlivo vnímaná. Silní hráči nechcú pripustiť pre nových členov Európskej únie kombináciu nižšej sadzby dane z príjmov s vysokými dotáciami z eurofondov. Eurokomisár pre oblasť daní naznačil, že vo svojej pôsobnosti v prvom kroku predloží návrh na postup harmonizácie daňového základu dane z príjmov právnických osôb v členských krajinách Európskej únie. Tento návrh sa predpokladá už v budúcom roku, pričom sa bude konať diskusia o rámci tohto návrhu už v júni tohto roka v Rade ministrov financií členských krajín Európskej únie. Zatiaľ nejde o zjednotenie sadzby dane, zatiaľ. Zaháji sa teda diskusia o harmonizácii základu dane. Otázne je, ako to bude pokračovať, či táto diskusia nevyústi neskôr do diskusie o harmonizácii sadzieb dane z príjmu právnických osôb. Niektorí európski lídri sa totiž vyjadrili, že harmonizácia daňového základu je krok k harmonizácii daní z príjmu právnických osôb. Pýtam sa: Je štátnym záujmom Slovenska, aby sa zaviedla direktíva v tejto oblasti? Nie. Vynára sa otázka, či sa Slovensko neocitne na druhom konci barikád, či nebude mať opačný záujem po prípadnom odchode niektorých rozhodujúcich investorov do krajín, kde sadzby dane budú ešte nižšie, do krajín, ktoré sa prijali alebo čakajú na prijatie do Európskej únie. Myslím si, že nie, lebo naším záujmom bude ponechať rozhodovacie kompetencie v oblasti priamych daní na úrovni členských štátov a nezavádzať európske direktívy v tejto oblasti, preto, aby sme mohli pružne reagovať legislatívnou zmenou na neprimeranú alebo z fiškálneho hľadiska nepriaznivú situáciu kedykoľvek. Podľa informácií asi 10 až 12 členských štátov Európskej únie podporí snahy o zjednotenie daňového základu, naopak, takáto iniciatíva nie je v záujme 5 až 7 členov Európskej únie, pridajme, nie je ani v záujme Slovenska. O harmonizácii daňového základu sa podľa pravidiel Európskeho spoločenstva má rozhodovať konsenzom. Musí s ňou teda súhlasiť všetkých 27 členských štátov. Preto je v tomto návrhu záväzok pre vládu Slovenskej republiky, aby jej predstavitelia pri akejkoľvek harmonizácii dane z príjmu právnických osôb alebo daňového základu hlasovali zamietavo. Prijatie tejto Deklarácie o daňovej suverenite v priamych daniach v Národnej rade Slovenskej republiky bude jasným signálom, výrazne podporí snahu ministra financií presadiť záujem Slovenska pri vyjednávaniach v Rade ministrov v Bruseli. Alebo sa koaličné strany zrieknu tejto podpory v záujme Slovenska? Nedajbože, myslia si, že zachovanie súčasného stavu nie je v záujme republiky? Návrh na prijatie stanoviska v Slovenskej republike – Deklaráciu o daňovej suverenite v priamych daniach medzi navrhovateľmi podpísalo 9 členov poslaneckého klubu Strany maďarskej koalície – Magyar Koalíció Pártja. V mene celého poslaneckého klubu môžem vyhlásiť, že my, členovia poslaneckého klubu, podporíme tento návrh, lebo si ctíme záujem Slovenskej republiky a tento návrh sa predkladá v eminentnom záujme Slovenska, aby sa zachoval súčasný stav, aby sa nezaviedla európska direktíva v oblasti úplnej alebo čiastočnej harmonizácie priamych daní. Ďakujem pekne.