Mitrík, Karol, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2021-06-29):
Vážený pán podpredseda, vážený pán minister financií, dámy a páni poslanci a poslankyne, zákon o Najvyššom kontrolnom úrade ukladá našej inštitúcii vypracovávať každoročne stanovisko k návrhu štátneho záverečného účtu a predkladať ho na rokovanie Národnej rady, čo týmto spôsobom aj plním. V úvode mi dovoľte konštatovať, že návrh štátneho záverečného účtu za rok 2020 spĺňa všetky náležitosti, ktoré vyžaduje zákon o rozpočtových pravidlách verejnej správy v ustanovení § 29 ods. 2. Po zohľadnení ekonomického rámca rozpočtového hospodárenia Slovenskej republiky, hospodárenia verejnej správy v metodike ESA 2010, zámerov, cieľov a opatrení rozpočtovej politiky, vybraných štrukturálnych politík, vzťahov štátneho rozpočtu k Európskej únii a hospodárení vybraných subjektov verejnej správy, Najvyšší kontrolný úrad nemá zásadné pripomienky k návrhu štátneho záverečného účtu za rok 2020. Napriek tomuto záveru nášho stanoviska, ktoré máte k dispozícii v plnom znení, mi dovoľte niekoľko poznámok. Budú sa týkať dôležitých poznatkov, ktoré vyplynuli z kontrol zameraných na hospodárenie subjektov verejnej správy a uplatňovanie rozpočtových pravidiel v ich hospodárení. Pôjde najmä o zistenia, ktoré ovplyvnili hospodárenie verejnej správy v minulom roku, a tie, ktoré považujeme za riziká dlhodobo ovplyvňujúce výsledky záverečných účtov v jednotlivých rokoch. Výsledky navrhovaného štátneho záverečného účtu vykazujú, ako výrazné bolo hospodárenie verejnej správy v roku 2020 ovplyvnené pandémiou. Pandémia tiež poznačila schválené rozpočtové rámce, najmä pravidlá dlhovej brzdy, vyrovnaného rozpočtu a limitu výdavkov. Použili sa únikové klauzuly a došlo k úprave schváleného rozpočtu. Výsledkom je, že podľa predbežných údajov dosiahlo hospodárenie rozpočtu verejnej správy v metodike ESA 2010 deficit 6,2 % hrubého domáceho produktu. Konsolidovaný dlh verejnej správy v metodike ESA 2010 dosiahol vyše 55 mld., čo predstavuje 60,6 % hrubého domáceho produktu. Medziročný dlh v pomere k HDP sa zvýšil takmer o 10 miliárd. Zvýšenie dlhu bolo spôsobené najmä deficitom štátneho rozpočtu vo výške 7,8 mld. eur a výrazným zvýšením hotovostnej rezervy. Podľa aktuálneho znenia zákona o rozpočtovej zodpovednosti presiahol dlh najvyššie sankčné pásmo dlhovej brzdy a súčasne aj maastrichtské kritérium. Pandémia ovplyvnila mnohé oblasti hospodárenia subjektov verejnej správy. Príkladom môžu byť plánované projekty rezortov, ktoré boli pozastavené alebo zrušené. Že nejde o maličkosti, svedčia údaje z niektorých rezortov. V rezorte zdravotníctva bolo 189 projektov zrušených a päť pozastavených. V školstve zrušených 260 projektov a v doprave ide o 60 projektov. V dôsledku týchto opatrení mnohé potreby rezortov a občanov sa nenapĺňa alebo ich plnenie sa odsúva na ďalšie obdobie. V dôsledku tejto situácie sa presúvali financie do rezortov, ktoré museli aktívne riešiť boj s pandémiou. Celkovo v rámci covidových opatrení sa presunulo v roku 2020 medzi kapitolami takmer 2,9 mld. eur. Kým na začiatku pandémie putovalo najviac výdavkov do Štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky na urgentné zabezpečenie pohotovostných zásob, prioritne zdravotníckych pomôcok, ale aj do rezortov, ktoré bojovali s vírusom v prvej línii, ministerstvo zdravotníctva a ministerstvo vnútra, postupom času sa najvyššie čiastky začali presúvať do rezortov zabezpečujúcich ekonomickú a hospodársku stabilitu krajiny. Najviac prostriedkov smerovalo do rezortov práce (1,3 mld.) a hospodárstva (378 mil.). Napriek objektívnej potrebe takýchto rozpočtových opatrení a využívaní rezerv Najvyšší kontrolný úrad zistil, že viaceré z nich boli nepotrebné, resp. presunuté prostriedky neboli čerpané v súlade s pôvodným účelom. Pandemická situácia ešte výraznejšie spomalila čerpanie prostriedkov Európskej únie. Do konca roka 2020 sme neprekročili hranicu čerpania 40 % a Najvyšší kontrolný úrad sa pripája k názorom ďalších kompetentných inštitúcií, že hrozí opätovne riziko, že prostriedky nebudú použité na mnohé veľmi potrebné investičné aktivity štátu v oblasti infraštruktúry, elektronizácie a podobne. Najvyšší kontrolný úrad vo svojom stanovisku hodnotí aj hospodárenie samosprávy. Vyzdvihnúť treba nezastupiteľnú úlohu územnej samosprávy v boji s pandémiou koronavírusu, ktorá často suplovala úlohy štátnych inštitúcií, čo sa určite prejaví aj v obtiažnom plnení všetkých originálnych a prenesených kompetencií jednotlivými obcami a vyššími územnými celkami. Vážení prítomní, úlohou štátneho záverečného účtu je, že má poskytovať pravdivé a spoľahlivé údaje o hospodárení verejnej správy za predchádzajúci rok a je výslednou hodnotou údajov jednotlivých záverečných účtov štátnej správy a samosprávy. A práve tejto stránke štátneho záverečného účtu sme sa v minulom roku venovali vo zvýšenej miere. Na základe výsledkov kontrolnej činnosti zameranej na fiškálnu politiku chcem opätovne poukázať na problémy s nedostatočnou presnosťou a spoľahlivosťou výkazníctva subjektov verejnej správy. Týka sa to tak organizácií štátnej správy, aj samosprávy. Tieto v konečnom dôsledku ovplyvňujú nepresnosť konsolidovaných výdavkov a takéto riziko nemožno vylúčiť ani v predloženom záverečnom účte. Príkladom sú zistené nekorektné údaje o vykazovanej hodnote majetku aj vo veľkých kapitolách štátneho rozpočtu, opravných položkách, podpisov či pohľadávkach. Stále chýba centrálny ekonomický systém, ktorý by zvýšil kvalitu a včasnosť dát a prispel k efektívnejšiemu riadeniu verejných financií. Tiež kontrola zameraná na zadlženosť samosprávy ukázala vysoké riziko nespoľahlivosti údajov vstupujúcich do štátneho záverečného účtu. Nepresnosť a nespoľahlivosť dát sa netýka iba záverečných účtov organizácií v štátnej správe či samospráve, ale výsledky našej kontroly ukazujú na nespoľahlivosť niektorých dát, na základe ktorých sa hodnotí dosahovanie stanovených cieľov a záväzkov. Napríklad v obehovom hospodárstve ide o nepresné a nespoľahlivé vykazované údaje o recyklácii plastového odpadu. Aj štatistické údaje, ktoré poskytuje Národné centrum zdravotníckych informácií na základe národného registra zdravotníckych pracovníkov, sú podľa výsledkov našej kontroly rezidenčného programu pre lekárov ako nespoľahlivé. Centrum tak v tomto prípade nedostatočne plní svoj účel a je dôležité, aby ministerstvo zdravotníctva zabezpečilo potrebnú kvalitu a spoľahlivosť dát. Spoľahlivosť a kvalita dát je mimoriadne významná nielen pre vykazovanie výsledkov hospodárenia, ale dáta slúžia k tvorbe cieľov verejných politík, k posudzovaniu ich výsledkov či nárokov na iné finančné zdroje. A ak nie sú spoľahlivé dáta, tak ako cieľ a výsledok nemusia viesť k požadovanému úžitku. Okrem vyššie uvedeného problému kvality a spoľahlivosti dát kontrolné zistenia z nedávnej minulosti identifikovali snahy o administratívne úpravy dát v snahe vylepšovať fiškálne rámce. Považujeme to za zlú prax a za hazard s dôverou občanov i medzinárodných inštitúcií. Vážené dámy a páni, vážený pán minister, ako som už v tomto auditóriu pred časom povedal, každá kríza raz pominie a pominie určite aj táto pandémia. Preto je mimoriadne dôležité, aby parlament vyžadoval od vlády jasnú stratégiu postupu návratu k cieľom udržateľných verejných financií. Je zároveň dôležité, aby táto stratégia návratu od voľnejších pravidiel k tým predcovidovým bola známa čo najskôr, aby sa následne a účinne aj aplikovala v praxi. Skúsenosti z minulých ekonomických kríz ukázali, že krajiny, ktoré dôsledne uplatňujú dohodnuté fiškálne pravidlá, dokážu rýchlejšie zvládať dôsledky kríz, a to bude určite platiť aj v prípade fiškálnych dopadov pandémie. Som presvedčený, že prekonanie dôsledkov krízy je prioritou vás všetkých, teda nás všetkých, že sústredíte svoj záujem najmä na prijímanie takých noriem a opatrení, ktoré čo najskôr pomôžu krajine prekonať ekonomické a sociálne dôsledky koronavírusu, čo sa prejaví nielen v lepších číslach budúceho záverečného účtu, ale najmä v živote našich občanov. Pán podpredseda, skončil som. Ďakujem za pozornosť.