I. Šulaj, poslanec: (2003-09-09):
V súčasnom období  je predložený na posúdenie Národnej rady Slovenskej republiky zákon o daniach z príjmov, ktorý predpokladám vychádzal z uvedenej koncepcie. Tak ako koncepcia mala svoje rôzne časové verzie od naivno-ekonomických predstáv prezentujúcich možnosti uznania investičných výdavkov priamo do nákladov alebo predstavy súvisiace s pripočítateľnou položkou pri stratových obchodných transakciách, tak sa vyvíjal i názor na pripravovanú novelu zákona o daniach z príjmov. Škoda len, že na uvedenej koncepcii nepracovali aj pracovníci alebo odborníci z opozície, pretože predpokladám, že takto sa mohol vytvoriť komplexný názor, ktorý by vyriešil niektoré vecné problémy, a mohli sme sa posunúť s celkovým naším názorom na daňovú problematiku dopredu. Už v priebehu roku 2003 však boli Národnej rade Slovenskej republiky predkladané daňové zákony, ktoré priamo nevyplývali z uvedenej koncepcie. Tak napríklad zákony o spotrebnej dani z piva, vína, alkoholu mali mať spoločnú  myšlienku a princíp v rovnakom zdaňovaní obsahu alkoholu v týchto komoditách. Našťastie alebo žiaľ bola v prvom polroku 2003 prijatá z týchto zákonov len novela zákona o spotrebnej dani z piva. To znamená, že bola porušená myšlienková zásada alebo princíp daňovej reformy. Myslím si, že poslanci Národnej rady nakoniec so zdravým rozumom posúdili  skutočnosti zdaňovania týchto komodít aj s ich špecifikami na našom trhu. Ďalším, a to veľmi závažným spôsobom porušenia princípov daňovej reformy bol princíp fiškálnej daňovej neutrality. V zmysle uvedeného princípu mali byť dôsledky daňovej reformy súvisiace s daňovým zaťažením neutrálne. To znamenalo, že zvýšenie jednej dane sa malo kompenzovať znižovaním druhej dane. V roku 2002 a v roku 2003 však len dochádza k zvýšeniu daňového zaťaženia na dani z pridanej hodnoty, spotrebnej dani z piva, tabaku a tabakových výrobkov, ako aj spotrebnej dani z minerálnych olejov. Daňová reforma predpokladala i nižšie sadzby spotrebných daní z minerálnych olejov. V záujme odstránenia veľkých škôd sme však v prvom polroku prijali a odhlasovali novelu zákona o spotrebných daniach, ktorá mala vykryť výpadok príjmov neodborne spracovaného štátneho rozpočtu. Čuduj sa svete, daňové sadzby však nevychádzali z daňovej koncepcie alebo boli vyššie, pretože si to vyžadovala kritická finančná situácia v našom štátnom rozpočte. Namieste je teda otázka. Má Slovensko spracovanú kompletnú daňovú reformu, podľa ktorej sa môžu kreovať a následne schvaľovať daňové zákony? Alebo len improvizujeme a namiesto systémového prístupu riešime veci len ad hoc. Odpoveď si musia nájsť sami poslanci, ktorí v priebehu niekoľkých dní budú rozhodovať aj o novele zákona o daniach z príjmov. Vyskúšajme sa teda pozrieť na predkladanú novelu zákona o daniach z príjmov, a to z hľadiska programového vyhlásenia vlády,  z hľadiska daňovej reformy a z hľadiska predkladanej novely zákona o daniach z príjmov. Ak ja sám mám definovať podstatu zákona o daniach z príjmov, myslím si, že z hľadiska štátneho rozpočtu ide o druhý najdôležitejší zákon. Ak sa pozrieme na príjmy štátneho rozpočtu za rok 2003, tak v roku 2003 z celkových daňových príjmov 215 miliárd korún 73 399 milión korún prináležalo dani z príjmu, to znamená 34 percent. Je to teda druhý najdôležitejší daňový príjem tohto štátu, a preto by sme sa k tejto dani mali aj takýmto spôsobom správať. Z uvedenej tabuľky je jasná postupnosť dôležitosti jednotlivých daní. Na prvom mieste je daň z pridanej hodnoty, následne daň z príjmov. Domnievam sa, že novela zákona o daniach z príjmov by mala vychádzať zo základných téz programového vyhlásenia vlády a následne koncepcie daňovej reformy. Tak sa teda poďme pozrieť na programové vyhlásenie vlády. Tento dokument bol prijatý 4. 11. 2002 a v časti ekonomická politika mal nasledovné ciele. Sprehľadniť daňové zákony, znížiť priame dane. Ešte raz upozorňujem znížiť priame dane. Nie je to otázka znižovania daňového zaťaženia, ale zníženia priamych daní. Ďalej posilniť vlastné daňové príjmy obcí, stanoviť vlastné daňové príjmy vyšších územných celkov, zaviesť nový systém horizontálneho finančného vyrovnávania, zabezpečiť prísny a priamy spravodlivý a efektívny výber daní a znižovať sadzby, obmedziť daňové úniky. Okrem iného sme sa tiež zaviazali, že presunieme daňové zaťaženie z priamych daní na nepriame dane a prehodnotíme uplatňovanie sadzieb majetkových daní. Podľa koncepcie daňovej reformy je daňová reforma potrebná z toho dôvodu, že posledná veľká zmena nastala pred desiatimi rokmi. Od tohto obdobia došlo k výraznému skomplikovaniu daní. Do daní sa dostali i politické vplyvy a nesystémové opatrenia. Sú rôzne sadzby daní, ktoré spôsobujú nejasnosti. Napríklad pri daniach z príjmov fyzických osôb, právnických osôb, dividend je potrebné zaviesť priame zdanenie, ktoré bude plniť fiškálnu úlohu. Cieľom malo byť dosiahnutie deficitu verejných financií v roku 2006 do 3 percent HDP a takisto tam bola aj podmienka daňovej reformy, ktorá by mala byť postavená na báze fiškálnej neutrality. Myslím si, že z uvedených dokumentov je možné spraviť prienik základných cieľov pre novelu zákona o daniach z príjmov, a to nasledovne. Po prvé, znížiť priame dane, po druhé, posilniť daňové príjmy miest a obcí a vyšších územných celkov, po tretie, odstrániť výrazné skomplikovanie daní, po štvrté, zrušenie rôznych daňových sadzieb, ktoré spôsobujú nejasnosti, a po piate, zaviesť nový systém horizontálneho a finančného vyrovnávania. Tak sa teda pozrime na tieto ciele, ako sa nám ich podarilo zabezpečiť v novele zákona o daniach z príjmov. Veľmi dôležitou myšlienkovou tézou pri predkladaní novely zákona o daniach z príjmov je zníženie priamych daní. Ak si však spravíme prepočet priemerne zarábajúceho občana, za prvý kvartál štatistika slovenského úradu poskytuje údaj, že priemerný zárobok bol 13 082 korún. Upozorňujem na to, že reálny príjem za prvý kvartál roku 2003 bol o 1  percento nižší ako v roku 2002. Ak si spravíme prepočet tohto príjmu na celý rok a porovnáme ho s daňovým zaťažením alebo s výškou dane v roku 2003 a roku 2004, tak prídeme na to, že takto priemerne zarábajúci občan zaplatí v roku 2004 o 12 korún na dani viacej. Ak sa mýlim, môžeme si tieto jednotlivé výpočty alebo prepočty overiť a môžeme v podstate komunikovať aj na túto tému. To znamená, že pre priemerne zarábajúcich ľudí, ktorých je tu asi gro na Slovensku, bude daňová reforma pri fyzických osobách znamenať len buď daňovú neutralitu, alebo zvýšenie dane z príjmov fyzických osôb. Len pre bohatých ľudí, ktorí so stotisícovým mesačným príjmom, to je ročným príjmom 1 200-tisíc korún budú platiť nižšie dane o 160-tisíc korún, vzniká určitá väčšia daňová úľava alebo prosperita oproti roku 2003. Pýtam sa, je toto finančné horizontále vyrovnávanie spravodlivé alebo správne oproti roku 2003? Ako to budeme vysvetľovať našim občanom, keď jednému pridáme 12 korún, alebo budeme sa pri stredných vrstvách obyvateľstva držať v neutrálnej hladine rokov 2003 - 2004 a silne zarábajúcim občanom, ktorí zarábajú 100-tisíc korún mesačne, dáme daňové zvýhodnenie o 160-tisíc korún vyššie oproti roku 2004? Je to spravodlivé alebo nie? Nechcem na túto otázku odpoveď. Prosím vás, zvažujte pri hlasovaní, ako budete postupovať ďalej pri novele zákona o daniach z príjmov.  Preto sa pýtam, že hovorím o konkrétnych faktoch, a myslím si, že tieto konkrétne fakty by mali presviedčať poslancov o tom, ako budú hlasovať. Ak hovoríme o znižovaní daní, dovoľte mi zopár úvah. Je vari znižovaním dane skutočnosťou, keď poľnohospodárskemu podniku zvýšime sadzbu dane z 15 percent na 19 percent? Je vari znižovaním dane, keď právnickej osobe, ktorá zamestnáva občanov so zmenenou pracovnou schopnosťou, zvýšime sadzu dane z 18 percent na 19 percent? Je vari znižovaním dane, keď navrhneme zrušenie paušálnej dane, mimochodom, veď to bol myšlienkový produkt SDKÚ, ktorý sa ujal tu na Slovensku, a ktorým si myslím, že práve táto politická strana zabodovala u niektorých fyzických osôb? Je vari znižovaním dane, keď znížime paušálne náklady u poľnohospodárov zo 60  percent na 25 percent a uznáme tam  plus odvody do zdravotných, nemocenských, dôchodkových poisťovní? Sú to všetko hypotetické otázky matematického vyjadrenia, na ktoré si budeme musieť dať znova odpoveď pri hlasovaní o uvedenej dani. Novelou zákona o daniach z príjmov sa nepodarilo podstatnou mierou zvýšiť daňové príjmy miest, o daňových príjmoch vyšších územných celkov sa v súčasnosti pri tejto novele ani hovoriť nedá. Ak poslanci Smeru navrhnú prerozdeľovanie príjmov z daní z príjmov právnických osôb pri prirodzených monopoloch nie podľa sídla, ale podľa počtu obyvateľov, tak tento návrh v Národnej rade neprejde, pretože ho nepodporia predovšetkým koaliční poslanci. Pýtam sa, je to v súlade s programovým vyhlásením vlády, keď takýmto spôsobom postupujeme? Postupovali sme správne alebo nie? Programové vyhlásenie vlády, ako aj tvorcovia daňovej reformy mali záujem tiež zjednodušiť daňové zákony. Dokonca pri niektorých variantoch tvorcovia reformy...