I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2005-12-09):
Najskôr mi dovoľte vyjadriť sa, toto je teda k tomu, aký je a bude vplyv toho v priemere 5-percentného zvýšenia regulovaných cien plynu, elektriny a vyššieho, trochu vyššieho zvýšenia vodného a stočného. Viacerí z vás hovorili o tom, vlastne o reformách, o tom, aká je hospodárska politika vlády, o tom pán Fajnor naposledy, ešte to máme v ušiach, že reformy sú len pre reformy, pán Číž o tom, že dochádza k drastickému obmedzovaniu verejných výdavkov, a zazneli tu názory, ktoré, prevažne z opozície, keďže je prirodzené asi, že najviac opozičných poslancov vystupovalo, ktoré nenechali nitku suchú na reformách. Takže dovoľte mi začať týmto. Včera ste zrejme zachytili, že Štatistický úrad zverejnil oficiálne štatistické údaje o raste ekonomiky a najmä o raste reálnych miezd a o raste zamestnanosti. Takže potvrdzuje sa, potvrdzujú to čísla, fakty, potvrdzuje sa, že vďaka reformám dosahujeme vysoký, zdravý a udržateľný ekonomický rast. Potvrdilo sa, že v treťom štvrťroku bol ekonomický rast 6,2 % a je dobrá, kvalitná aj štruktúra tvorby hrubého domáceho produktu, ktorá zabezpečuje vysoký a udržateľný rast. Tá štruktúra je dobrá aj preto, že rastie viac ako priemerne hrubá tvorba fixného kapitálu, že klesá podiel verejnej spotreby na tvorbe hrubého domáceho produktu, čiže, to zase zaznelo od mnohých z vás, že verejná spotreba je príliš vysoká, rozhadzovačná a tak ďalej a tak ďalej. Čo sa týka reálnych miezd, tieto vzrástli v treťom štvrťroku dokonca o 7,6 % oproti tomu istému obdobiu minulého roka a za prvé tri štvrťroky o 6,7 %. Za tri roky vládnutia druhej vlády Mikuláša Dzurindu bolo vytvorených viac ako 100 000 nových pracovných miest oproti situácii spred troch rokov. Zaznieva veľmi často konštatovanie alebo tvrdenie, že síce ekonomika rastie, že síce rastú aj mzdy, že síce rastie aj zamestnanosť, ale len v Bratislave, len na západnom Slovensku a že narastajú regionálne rozdiely. Nenarastajú. Regionálne rozdiely sú síce na Slovensku veľké, to je pravda, ale v posledných rokoch už nenarastajú a čím ďalej, tým viditeľnejšie sa začínajú práve zmenšovať. Svedčia o tom ukazovatele o porovnaní rozdielu medzi mierou nezamestnanosti v okresoch s najvyššou a s najnižšou nezamestnanosťou. Svedčia o tom však aj ďalšie údaje, z ktorých niektoré by som na tomto mieste chcel prezentovať, pretože to tu bolo veľmi, veľmi často spomínané. Takže čo sa týka reálnych miezd, za prvý polrok tohto roka, pretože zatiaľ z hľadiska regionálnej štruktúry máme údaje za prvý polrok, už za prvý polrok došlo k rastu reálnych miezd vo všetkých odvetviach a vo všetkých regiónoch Slovenska. Zníženie, k zníženiu došlo len u niektorých vyšších príjmových skupín, ako sú starostovia, novinári, telekomunikační technici. K prebytku 22 profesií, u ktorých došlo k zníženiu reálnych príjmov alebo k nízkemu rastu, je len jedna profesia z nízkopríjmových skupín, a to sú smetiari, kde však došlo taktiež k rastu reálnych miezd, ale k menšiemu rastu, ako bol priemer rastu reálnych miezd za prvý polrok. K najrýchlejšiemu rastu došlo pri takých profesiách, ako sú stavební montážnici, betonári, opatrovatelia v domácnostiach, obsluhovači stavebných strojov, lesní robotníci, z čoho je zjavné, že nie je pravda, že rastú reálne mzdy len vďaka tomu, že rastú enormne rýchlo u riaditeľov, finančníkov a u vyšších príjmových skupín. Takisto z hľadiska regionálneho rozloženia aj u zamestnanosti, aj u reálnych miezd to tak nie je. Ďalej mi dovoľte povedať, že aj čo sa týka dopadov na tie najslabšie sociálne skupiny, vláda prijíma opatrenia, ktoré upravujú sociálne dávky tak, aby najslabšie, najzraniteľnejšie príjmové skupiny obyvateľstva, sociálne skupiny obyvateľstva boli chránené. Boli upravované smerom hore tieto dávky, za posledné mesiace dokonca trikrát - k 1. 9., k 1. 11. a ďalšie budú k 1. 1. roku 2006. Boli prijaté alebo schválené tu v Národnej rade vami aj niektoré nové príspevky a prídavky. Ďalej mi dovoľte povedať k tomu, aké sú priority a aké sú nárasty. Budem porovnávať, keďže je to štvrtý rozpočet v tomto volebnom období, tak mi dovoľte porovnať nielen rok 2006 a 2005, ale aj roky 2002 a 2006. Chcem pripomenúť, že miera inflácia za to obdobie 2006 až 2002 je 21,3 %. A nárast, nominálny nárast, od ktorého treba odpočítať tých 21,3 %, ak chceme dostať reálny nárast v tých odvetviach, v tých oblastiach, ktoré vláda považuje za prioritné, je nasledovný: Za tie štyri roky vzrastú nominálne výdavky na diaľnice o 82 %, takže reálne zhruba o 60 %, výdavky na vysoké školy o 55 %, takže reálne zhruba o 33 %, veda a výskum, výdavky na vedu a výskum vzrastú za štyri roky nominálne o 100,9 %, teda dvojnásobne, aj keď je pravda, že stále ten objem výdavkov je nedostatočný. V súdnictve vzrastú výdavky za štyri roky o 78 %, v samosprávach vzrastú príjmy samospráv, vzrastú v tomto roku o 3,6 miliardy korún viac, ako by boli ich príjmy, keby sme nerobili fiškálnu decentralizáciu a valorizovali ten objem prostriedkov, ktorý bol pred fiškálnou decentralizáciou. Takto by som mohol menovať ďalšie oblasti, ako je regionálne školstvo, životné prostredie a tak ďalej a tak ďalej. Dovoľte, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, aby som teraz spomenul niektoré oblasti, ktoré boli spomínané viacerými z vás, tie, kde sa najčastejšie vyskytovali pripomienky, ja by som povedal svoje stanovisko k týmto oblastiam a k ich financovaniu v najbližších rokoch. Viacerí z vás, pán poslanec Maxon, pán poslanec Šulaj, pred chvíľou pán poslanec Fajnor, sa vyjadrovali k bývaniu a vyjadrovali ste sa v tom zmysle, že podpora z verejných zdrojov bývania nie je dostatočná, že sa dokonca podľa vás znižuje, najmä v súvislosti so schválením novely zákona o stavebnom sporení, kde došlo k zníženiu financovania z verejných zdrojov tohto produktu. Je pravda, že pokles cez zmenu v stavebnom sporení, pokles výdavkov na podporu bývania je 885 miliónov korún, ale tiež je pravda, že 560 miliónov korún z týchto ostáva a používa sa na zvýšenie podpory výstavby nájomných bytov a zároveň sa vytvára nový program na podporu zatepľovania bytov vo výške 350 miliónov korún. Súčet tých 560 a 350 miliónov je 910 miliónov, čo je viac ako 885 miliónov, o ktoré sa znížila podpora stavebného sporenia, novelou zákona, ktorý bol dôležitý nie preto, aby sme ušetrili peniaze, lebo ako ukazujem na tomto, neušetrili sme, ale preto, že táto podpora by v doterajšej podobe bola nesystémová v tom zmysle, že bola príliš vysoká oproti iným produktom a iným nástrojom podpory bývania, najmä hypotekárnym úverom. Chcem pripomenúť, že štát každoročne dáva na podporu bývania zhruba 7 miliárd korún, čo ak by sme porovnali so zhruba 14 000 novými bytmi a domami, ktoré sa postavia za jeden rok, tak to vychádza na 500 000 korún verejnej podpory na jeden dom, aj keď, samozrejme, nejde podpora len na výstavbu nových domov, ale pre ilustráciu. Ďalej témou, ku ktorej sa tiež viacerí z vás vyjadrovali, bolo poľnohospodárstvo, pán poslanec Cabaj, Maxon a ďalší. Chcem teda uviesť, že objem prostriedkov na priame platby medzi rokmi 2006, 2005 vzrastie o 7,6 % pri 3,3-percentnej inflácii, a v rokoch 2006 až 2002 celkové výdavky vzrastú o 74 %, opakujem, pri 22-percentnej zhruba inflácii, a dotácie vzrastú o 86 %. Dotácie, celkové, zo štátneho rozpočtu nemá zmysel oddeľovať tieto veci, či už pri životnom prostredí, nemá, pán Maxon, vy to veľmi dobre viete, pretože štátny rozpočet prispieva aj do rozpočtov Európskej únie, takže my, samozrejme, musíme...