Blaha, Ľuboš, poslanec NR SR (2015-05-07):
Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, vážené kolegyne, kolegovia, výbor pre európske záležitosti podáva v zmysle § 58a ods. 3 písm. g) rokovacieho poriadku Národnej rade správy o svojej činnosti. Predkladaná správa zahŕňa obdobie od začiatku VI. volebného obdobia do konca roka 2014. Správu výbor schválil na svojej 58. schôdzi 23. apríla 2015 uznesením č. 167. Týmto uznesením zároveň výbor odporučil Národnej rade vziať správu na vedomie a poveril mňa ako predsedu výboru podať správu o činnosti výboru a návrh na uznesenie Národnej rade. Toľko k formálnym náležitostiam. Správu máte predloženú, nebudem ju nejak špeciálne komentovať. Nachádza sa tam všetko z technického hľadiska, čo tam byť má, to znamená informácia o prerokovaných návrhoch právnych aktov Európskej únie, tzv. LA, informáciu o schválených stanoviskách Slovenskej republiky k návrhom podľa bodu 1 rokovacieho poriadku, informácie o súlade návrhov legislatívnych aktov Európskej únie so zásadou subsidiarity, to sú tzv. odôvodnené stanoviská, kde môžme, ak sa zozbiera viacero európskych výborov národných parlamentov Európskej únie, môžeme vyzvať Európsku komisiu, aby stiahla návrh. Hovorí sa tomu tiež žltá karta. Ale takýchto pokusov, napriek tomu, že ich bolo viac, bolo úspešných v zásade, bolo to úspešné v zásade len v dvoch prípadoch. Či už v prípade tzv. smernice a nariadení Monti II, kde sa malo právo na voľné podnikanie nadradiť nad kolektívnu akciu, čiže štrajk. Tam som veľmi rád, že národné parlamenty zabojovali a že Európska komisia musela stiahnuť tento návrh. Druhý prípad bol prípad prokuratúry Európskej únie, kde aj z mojej iniciatívy výbor nedával žltú kartu. Tá diskusia ďalej pokračuje a zrejme tá Európska prokuratúra, ktorá je v Lisabonskej zmluve jasne uvedená, že má byť stanovená, pravdepodobne stanovená bude aspoň minimálne v rozmere tzv. enhanced cooperation, čiže rozšírenej spolupráce niektorých členských štátov Európskej únie. Čiže to boli také dve základné headliny z hľadiska subsidiarity v Európskej únii. My sme samoúčelne nerobili odôvodnené stanoviská. Bolo to možno v minulosti zvykom. Snažím sa venovať energiu v rámci práce výboru na tých veciach, kde je šanca na úspech a vedieme s Európskou komisiou politický dialóg, kde sme veľmi častokrát aj kritickí, ale nie spôsobom cez princíp subsidiarity, ktorý v tomto prípade častokrát vedie iba k politickému zneužívaniu a k nárastu nacionalizmu, ktorý ja osobne nepodporujem. Ďalšie informácie, ktoré v správe nájdete, sú takisto technického charakteru. Ja by som chcel len na záver povedať, že výbor pre európske záležitosti je veľmi otvorený a konsenzuálny aspoň z hľadiska formy. To znamená, poslanci opozície majú priestor, ktorý som im dal hneď na úvod, kedykoľvek ma poprosiť o zvolanie výboru, akúkoľvek tému otvoriť. Keď majú oni problém s nejakou vecou ohľadom subsidiarity, majú tú možnosť. Čiže ten výbor funguje v tomto smere konsenzuálne. Nikomu nebránim v jeho vlastných iniciatívach. A mám pocit, že činnosť výboru je tým pádom našou spoločnou činnosťou. Ešte by som chcel, samozrejme, veľmi silne oceniť našu zahraničnú činnosť. To znamená účasti poslancov výboru vrátane predsedu, mňa, na zahraničných fórach, kde sme, musím povedať, veľmi aktívni a chcel by som naozaj poďakovať poslancom SMER-u aj poslancom opozície za aktivitu, pretože to je zásadné, aby slovenský hlas zaznieval v Európe, zaznieval aj kriticky. A v tomto smere, myslím, že tá spolupráca je veľmi, veľmi dobrá. Poznáte ma, na výbore sa veľmi často aj hádame, veľmi vášnivo vieme diskutovať, ale myslím si, že tak to má byť. Konflikt patrí do parlamentu, patrí na výbor. Ja budem takúto diskusiu aj naďalej podporovať. Nikomu neberiem jeho názor. Som rád, že diskusiu vedieme v zásade kultivovaným spôsobom, a budem takúto diskusiu podporovať aj do budúcnosti. Čiže toľko na úvod, toľko k obsahu správy. Pán predseda, prosím, otvorte rozpravu.