D. Lipšic, poslanec: (2007-02-09):
Ja si viem predstaviť, že by opozícia išla do komisie k rokovaciemu poriadku, lebo naozaj vidíme aj v posledných dňoch, že rokovací poriadok má viaceré nejasné miesta a koalícia ich nakoniec prelomí hlasovaním v ústavnoprávnom výbore, niekedy aj hlasovaním, ktoré nemá veľkú oporu v právnej logike. Preto by bolo lepšie precizovať zákon o rokovacom poriadku. A tam máme konkrétne zadanie, viacero prípadov je, najmä prípady, kedy sa môže vystúpiť mimo rozpravy. To je téma posledných dní, ale aj posledných schôdzí. Tam konkrétne vieme, čo je potrebné upraviť. Naopak, pri ústave sa mi zdá, že nevieme, čo chceme upravovať. A pokiaľ nebude dané zadanie, vecné zadanie, čo by sa v ústave malo upraviť, tak si myslím, že je zbytočné vytvárať akési stále komisie, ktoré budú rokovať, debatovať, dajú si chlebíčky. A to bude všetko. Proste efekt bude z toho minimálny, ak vôbec nejaký bude. Samozrejme, je viacero ústavnoprávnych problémov, ktoré by bolo možné otvoriť. Už tu bola spomenutá druhá komora parlamentu. Ale za druhú komoru parlamentu je v celom parlamente HZDS a zrejme ja ako jediný poslanec KDH, čo je teda dobrý paradox, ale je to tak. Budeme o tom rokovať tri roky? Nemá to asi veľký zmysel. Proste nie je vôľa, politická vôľa zriadiť druhú komoru, bodka. Tak môžeme o tom robiť konferenciu, debatovať aj dva týždne, lebo to je vážna téma, zaujímavá téma. Ale aký to bude mať konkrétny efekt? Obávam sa jednej veci, že by návrhy, ktoré sú podľa mojej mienky ľahko identifikovateľné, na novelu ústavy boli blokované s odôvodnením, že veď máme stálu komisiu. Poviem konkrétny príklad poslaneckej imunity. Pred niekoľkými mesiacmi bol tu v parlamente návrh na zúženie poslaneckej imunity. A napriek tomu, že vo volebnej kampani strany vládnej koalície, najmä strana Smer hovorila o tom, ako zúži poslaneckú imunitu, aký európsky model imunity zavedie, tak celý klub nepodporil zúženie poslaneckej imunity, proste slová, slová, slová, skutky žiadne. Kto to podporil, bola časť poslaneckého klubu SNS. A ja by v tomto chcel poďakovať časti poslaneckého klubu SNS, že návrh podporili. Ale obávam sa, že ak by sme stálu komisiu zriadili, tak ak príde nový pokus zúžiť imunitu alebo nový pokus stransparentniť majetkové priznania, tak bude hneď odpinknutý argumentom, že ale veď máme komisiu, rokujeme. Rokujeme, rokujeme, tri roky rokujeme a potom čo, aký bude efekt toho rokovania? Bude koniec volebného obdobia a bude volebná kampaň a rokovanie skončí. Takže obávam sa, že vznik tejto stálej komisie je motivovaný sčasti aj tým, aby citlivé ústavné problémy mohli byť odsunuté nabok. Poznáme už aj z minulého režimu to pravidlo, že keď je nejaký problém, napr. poslanecká imunita, aby sme zriadili komisiu, čím dobre ten problém zabijeme, veď rokuje komisia. Takže myslím si, že ak nebude mať komisia jasné zadanie v oblasti ústavy, aké zmeny v ústave má pripraviť, na ktorých je konsenzus politických strán v parlamente, tak nemá veľký význam takúto komisiu zriaďovať. Opakujem, na zbytočnú diskusiu to nemá význam. Takže ja by som navrhol, pán predseda, určite rokovanie bude prebiehať aj na ďalšej schôdzi, aby buď ste vy ako predseda parlamentu identifikovali, ale pomerne jasne, konkrétne ústavnoprávne problémy, ktoré by novela ústavy mala riešiť, netvrdím, že nie sú, ale treba ich identifikovať, alebo, v opačnom prípade, keby sa takáto komisia zúžila len na prípravu novely rokovacieho poriadku, kde vieme, čo chceme riešiť, kde môže mať konkrétny výstup a kde môže prísť aj konkrétne riešenie v podobe novely rokovacieho poriadku. V opačnom prípade si myslím, že rokovanie takejto širokej komisie na také veľmi široké témy nemá celkom zmysel, minie sa úplne účinkom a bude mať opačný efekt, že zabije riešenie aktuálnych ústavnoprávnych problémov, ktoré možno niektorí kolegovia vnímajú ako problémy citlivé. Ďakujem, pán predsedajúci.