Beluský, Martin, poslanec NR SR (2022-03-18):
Ďakujem za slovo, pán podpredseda. Začalo to v roku 2004, kedy sa na Slovensku začala dôchodková reforma. Poistitelia doteraz platia nezmenených 18 % zo svojho zárobku na dôchodok a tí, ktorí sa rozhodovali uzavrieť zmluvu o starobnom dôchodkovom sporení, čiže vstúpili do II. piliera, presmerovali časť svojich povinných odvodov na tzv. súkromné dôchodkové účty. A to znamená, že tí budúci dôchodcovia sa rozdelili vtedy na dve kategórie: V prvej kategórii sú dôchodcovia, ktorí sú, alebo budúci dôchodcovia, ktorí sú iba v priebežnom systéme, to je I. pilier, platia si odvody teda len do Sociálnej poisťovne, a v druhej kategórii sú budúci dôchodcovia, ktorí sú aj v priebežnom, aj v tomto kapitalizačnom pilieri, teda prvý a druhý, to znamená, že si platia odvody do Sociálnej poisťovne, ktorá im časť odvodov presmeruje na súkromný dôchodkový účet v dôchodkovej správcovskej spoločnosti. De facto to znamená, že to poistenie, ktoré si zaplatíme do Sociálnej poisťovne, sa stáva ako keby naším majetkom. Zatiaľ čo naši najbližší susedia – Česká republika, Maďarsko a Poľsko – rovnako zaviedli II. dôchodkový pilier a neskôr ho zrušili a úspory obyvateľstva znárodnili, na Slovensku II. pilier dodnes existuje aj napriek viacerým snahám o jeho znefunkčnenie. Je v ňom už viac ako 1,7 milióna sporiteľov a celkový majetok budúcich dôchodcov je viac ako 11,8 miliárd eur. Nebyť však napr. zákona č. 252/2012 mohlo tam byť o tretinu viac majetku a omnoho viac účastníkov. Na základe tohto zákona sa v roku 2013 automaticky presunuli všetky dôchodkové úspory sporiteľov do dlhopisových fondov. Zákon prikazoval, že ak sa do konca apríla sporiteľ individuálne neprihlásil, aby podal žiadosť o zotrvaní v indexovom alebo v akciovom fonde, bude jeho investovanie presunuté na dôchodkový účet v dlhopisovom garantovanom dôchodkovom fonde. To, samozrejme, drvivá väčšina ľudí nepostrehla, preto odrazu prestali ich úspory zarábať. Stalo sa to, paradoxne, v čase, keď by každý rozumný investor mal investovať ešte viac. V januári 2013, teda pred politickým zásahom, si v garantovaných fondoch sporilo len 11 % sporiteľov, v decembri toho istého roka, teda po presune, ich už bolo 90 %, teda deväťnásobný nárast. Presunutý bol viac ako milión sporiteľov. Ekonómovia vypočítali, že keby v roku 2013 nedošlo k politickému zásahu do systému, majetok ľudí v II. pilieri by bol o tretinu väčší ako dnes. Dovedna to predstavuje rozdiel 3,9 miliardy eur. Ukázalo sa, že najväčším problémom II. piliera nie sú výkyvy na finančných trhoch, ale politické riziká. A otázka je, prečo tento stav trvá naďalej aj po 10 rokoch. Dôvodov je viacero. U veľkej časti sporiteľov je to nevedomosť. Veľa ľudí nesleduje, čo sa deje s ich úsporami, nezaoberá sa budúcim dôchodkom, finančným témam sa celkovo vyhýba. Iná časť sporiteľov o probléme vie, no bojí sa ho riešiť alebo rozhodnutie stále odkladá. Priemerný ročný výnos za obdobie 18 rokov existencie II. piliera predstavuje pri najlepšom dlhopisovom fonde len 2,3 %, čo nepokrýva ani infláciu. Človek, ktorý si na dôchodok sporí v dlhopisovom fonde, teda nezarobil za dobu 18 rokov existencie II. piliera vôbec nič. To spôsobilo deformáciu v štruktúre dôchodkových úspor, keď 61,2 % peňazí je v dlhopisových dôchodkových fondoch. Pred týmto zásahom to bolo naopak, pretože väčšina prostriedkov bola vo fondoch akciových. Na druhej strane sú tu indexové fondy. Najlepší z nich zarobil len za minulý rok 28,6 % a od založenia to je priemerne ročne 10,86 percenta. Problémom však je, že v týchto fondoch je len malá časť sporiteľov, aktuálne sa tieto výnosy týkajú len 22,7 % majetku druhého piliera. Indexové fondy, ktoré fungujú tak, že kopírujú nejaký vopred stanovený index a nie je potrebné ich aktívne riadiť, si vyžadujú minimálne náklady. Poplatok je však rovnako vysoký ako v aktívne spravovanom akciovom fonde. Pri indexových fondoch vykonávajú dôchodkové správcovské spoločnosti prakticky len administratívne práce. Ich jedinou úlohou je zobrať príspevok sporiteľa a nakúpiť to, za to fondy kopírujúce globálny akciový index MSCI World. Preto predkladatelia navrhujú dve zmeny v zákone o starobnom dôchodkovom sporení. Prvá zmena sa týka nesprávneho uloženia prostriedkov do garantovaných dlhopisových dôchodkových fondov. Navrhovatelia, rovnako ako v roku 2013, zavádzajú v zákone prechodné ustanovenia, podľa ktorých bude dôchodková správcovská spoločnosť povinná do 30. júna 2022 zaslať sporiteľovi, ktorý je k 1. júnu 2022 sporiteľom v dlhopisovom garantovanom dôchodkovom fonde a má najmenej ako 52 rokov, tlačivo, v ktorom sporiteľ, ktorý má záujem zostať sporiteľom v danom dôchodkovom fonde, je povinný toto tlačivo vyplniť, podpísať a doručiť dôchodkovej správcovskej spoločnosti najneskôr do 31. júla 2022. Sporiteľ, ktorý je k 1. júnu 2022 sporiteľom v dlhopisovom garantovanom dôchodkovom fonde, sa dňom 31. augusta 2022 stane sporiteľom v indexovom negarantovanom dôchodkovom fonde, ak nedoručí dôchodkovej správcovskej spoločnosti spomenuté vyhlásenie. Ak dôchodková správcovská spoločnosť nespravuje indexový negarantovaný dôchodkový fond, sporiteľ prestúpi do akciového negarantovaného dôchodkového fondu. Toto sa však týka iba jednej dôchodkovej správcovskej spoločnosti. Vek 52 rokov sa navrhuje z dôvodu, že po tomto veku sa odporúča a zákon o starobnom dôchodkovom sporení zavádza postupné zvyšovanie podielu v dlhopisovom garantovanom dôchodkovom fonde, aby sa znížilo riziko väčšej volatility indexov a akcií pred odchodom do dôchodku. No a druhá zmena spočíva v zmene spôsobu výpočtu poplatku za výkonnosť. Tento poplatok je prakticky neviditeľný, pretože sa priebežne strháva z majetku fondu. Jeho výška sa negatívne premieta do čistej hodnoty majetku fondu. Tomuto poplatku za výkonnosť sa nepripisuje veľká váha, pretože ako vyplýva zo samotnej podstaty poplatku, účtuje sa až v momente, keď investori zarobia. Indexové fondy sú pasívne spravované fondy. Dôchodkové správcovské spoločnosti sa nijako nezaslúžili o ich zhodnotenie. V indexových fondoch je úlohou investičného manažéra dosiahnuť zhodnotenie čo najbližšie indexu a správca nevytvára pre sporiteľov prakticky žiadnu pridanú hodnotu. Potvrdzuje to aj zhodnotenie indexových fondov, ktoré za indexom MSCI World zaostáva o viac ako 3,5 % a to najmä kvôli 10-percentnému poplatku za výkonnosť. Tento poplatok všetkých sporiteľov oberie o obrovské množstvo peňazí na dôchodkoch. Priemerný sporiteľ si v II. pilieri bude sporiť na dôchodok zhruba 40 rokov. Ak index MSCI World bude v priemere zhodnocovať 10 % ročne, čo zodpovedá výnosu za uplynulých 40 rokov, a abstrahujeme od všetkých ostatných poplatkov a nedokonalostí a zarátame len poplatok za zhodnotenie vo výške 10 %, čistý výnos dosiahne 9 % ročne. Ak by sporiteľ do takéhoto fondu dával 100 eur mesačne, ktoré sa budú zvyšovať ročne o dvojpercentnú infláciu, celkovo za 40 rokov vloží sumu viac ako 73-tisíc eur. Pri zhodnotení 10 % ročne by sa na konci sporenia dosiahol sumu 686-tisíc eur. Pri výnose 9 % ročne to bude iba 529-tisíc eur. Čiže tento 10-percentný poplatok za výkonnosť by sporiteľov teda pripravil o 23 % hodnoty nasporených peňazí na dôchodok. Preto navrhujeme vo vzorci na výpočet výšky odplaty za zhodnotenie majetku v dôchodkovom fonde zmenu, kedy dôchodková správcovská spoločnosť dostáva odmenu za zhodnotenie majetku až v prípade, že zhodnotenie bude vyššie ako 10 %, čo zodpovedá priemernému výkonu kapitálových trhov za posledných 40 rokov. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, inými zákonmi, nálezmi Ústavného súdu, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, aj s právom Európskej únie. Prijatie návrhu zákona nebude mať žiadny vplyv na rozpočet verejnej správy, žiadny vplyv na podnikateľské prostredie, na informatizáciu spoločnosti, vplyvy na životné prostredie, na služby verejnej správy pre občana a na manželstvo, rodičovstvo a rodinu, ale bude mať pozitívny vplyv na budúce dôchodky sporiteľov. Účinnosť zákona sa so zohľadnením dostatočnej legisvakančnej lehoty navrhuje od 1. júla 2022. Ďakujem za pozornosť.