Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2017-09-06):
Ďakujem pekne za slovo. Aj pozdravujem poľnohospodárov na balkóne, keď ešte vytrvali pozerať túto diskusiu. A hneď v úvode chcela by som, pán spravodajca, dať návrh, aby sme hlasovali o tom, že návrh zákona bude vrátený navrhovateľovi na dopracovanie. A v ďalšej svojej, ďalšom svojom vystúpení aj zdôvodním prečo. Bolo to, je to aj z toho dôvodu, ako pani ministerka uviedla samotný materiál, že si je vedomá toho, že bude búrlivá diskusia, pretože tá búrlivá diskusia je určite aj medzi odbornými, profesnými združeniami a poľnohospodármi, pretože tie názory na tento zákon nie sú vyjasnené, sama som sa zúčastnila jednej z agrokonferencií, kde bolo zjavné, že na túto tému je množstvo debát a názorov, z toho vyplýva aj množstvo pripomienok, ktoré, zásadných pripomienok, ktoré boli k návrhu zákona predložených, bolo ich 90 a z toho 48 nebolo akceptovaných. Myslím si, že to už je dostatočný dôvod na to, že, aby tá odborná diskusia bola naďalej vedená, aj vás vyzývam, apelujem, pani ministerka, aby ste naozaj túto odbornú diskusiu ďalej viedli za účasti zástupcov poľnohospodárskej obce, ľudí pracujúcich, podnikajúcich v agrosektore, ale, samozrejme, aj s politickými stranami, ktoré v konečnom dôsledku o tom musia hlasovať v parlamente. Máte ambíciu zákonom vytvoriť lepšie podmienky pre stabilné poľnohospodárske podmienky, avšak ja si myslím, že tento zákon nenapĺňa túto ambíciu. Treba si uvedomiť, že naozaj obrovské množstvo pôdy je v súčasnosti obhospodarované na základe nájomných zmlúv, môže to byť až okolo 90 % poľnohospodárskej pôdy, to znamená, že sa to týka obrovského množstva vlastníkov, obrovského množstva nájomných, nájomcov, teda týchto nájomných vzťahov. Uvediem aj ďalšie fakty, ktoré vedú, teda podporujú ten môj návrh, aby tá debata bola ešte ďalej pokračovala a aby vlastne bol materiál dopracovaný. Totižto na Slovensku je obrovské množstvo, rozdrobené pozemkové vlastníctvo a jeden poľnohospodársky podnik vlastní aj veľké množstvo, teda má zmluvy s veľkým množstvom podielových spoluvlastníkov, medzi ktorými sú mnohokrát neznámi vlastníci. Mnohokrát sú neprevedené rôzne pozemky a vlastne administratíva, ktorá bude viesť k preukazovaniu nájomných zmlúv, doručovaniu týchto nájomných zmlúv vlastníkom, resp. domnelým vlastníkom, alebo možnosť nedoručenia, lebo sú vlastníci mŕtvi a dedičské konania neprebehli, tak budú vyžadovať neprimeranú administratívnu záťaž, a ktorú vlastne ani neprislúchajúcu týmto podnikom, aby vlastne hľadali, dohľadávali nejakých domnelých vlastníkov. A z tohto dôvodu neusporiadaného vlastníctva, neukončených ROEP-ov a pozemkových úprav ten, tento zákon bude prinášať veľké aplikačné ťažkosti a bude to aj prinášať výpadok príjmov z daní z nehnuteľnosti pre obce a mestá. Vy ste, v zákone upravujete, že v prípade, že nebude zaplatená daň z nehnuteľnosti, tak stráca nájomná zmluva, stráca platnosť. Avšak tu treba povedať, že aj povinnosti správcu dane neupravujete nejakým spôsobom, ako on sa dozvie napr. o tej nájomnej zmluve a ako má vyrubovať tú daň, a čo keď správca dane nebude konať v lehote alebo správne, a z tohto titulu bude mať podnikateľ, ktorý má pôdu v prenájme, vlastne môže o túto nájomnú zmluvu, nájom prísť. To znamená, že v súčasnosti takejto, aké je naša, poľnohospodárske pozemky aké sú rozdrobené, tak prijať legislatívu, ktorá je nejasná, a tak z týchto aplikačných dôvodov, myslím si, že takto prijať zákon je nevhodné. Poukážem ešte na ďalšie, ďalšie fakty. Nie je jasné zo zákona, akým spôsobom má nájomca poslať návrh zmluvy. Bude to musieť byť doporučené alebo musí poslať každému do vlastných rúk, alebo ako? Ako bude, nájomca že neprijme návrh zmluvy? Čo znamená, že neprijal návrh zmluvy? Musí to dať písomne alebo akým spôsobom? Či tieto nejednoznačnosti budú určite viesť k mnohým súdnym sporom a nepochybne aj k veľkej administratívnej a finančnej záťaži nájomcov. Taktiež aj neprevzatie zmluvy, alebo neodmiet..., teda ak vlastník písomne neodmietne nájomnú zmluvu, tak môže dochádzať v podstate aj k obštrukciám zo strany, zo strany vlastníkov a nájomca sa dostáva do právnej neistoty napriek tomu, že dajme tomu svoje povinnosti z nájomnej zmluvy splnil. Čiže vlastne tým, že vlastník v tomto prípade by robil obštrukcie, tak ten nájomca dochádza do právnej neistoty. Ja si myslím, že tento zákon môže doviesť poľnohospodárstvo k útlmu, a nie k rozvoju, tak ako máte snahu. Chcem ešte upozorniť aj na ďalšiu záležitosť, v prípade, že takto budú ukončené nájomné zmluvy, tak niektoré pozemky nebudú obhospodarované a v súvislosti so zákonom o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy pôda by nemala ležať úhorom z titulu toho, že nemá hospodára. Ako môže ležať úhorom, ale z titulu úmyselného hospodárenia, že leží takto. Ale nie z toho titulu, že sa nemá o ňu kto starať. A preto aj súhlasím s pripomienkou Vidieckej platformy, ktorú vlastne oni predostreli v rámci NPK, že ak prenajímateľ alebo nájomca rok pred uplynutím času, na ktorý bol nájom dohodnutý, písomne nevyzve druhú stranu na vrátenie a prevzatie prenajatého pozemku po skončení nájmu, zmluva sa obnovuje na dobu určitú v trvaní jeden rok. Myslím si, že malo, je toto správne, práve z tých dôvodov neidentifikovania toho vlastníka, pretože tie nájomné zmluvy dnes nejaké, nejaké sú, a tieto, takto prísny zákon dať do praxe bez toho, aby to všetky tieto aplikačné vzťahy boli jasné, tak môže dôjsť k veľkým škodám na pôde aj pre vlastníka, aj pre nájomcu a v konečnom dôsledku aj pre pôdu ako neobnoviteľný zdroj, ale aj pre životné prostredie, lebo na takýchto pôdach potom môžu rásť buriny, invázne druhy a iné veci, ktoré môžu poškodzovať životné prostredie iným spôsobom. Takže toľko v prvom čítaní. Ak neakceptujete a nebude schválený môj návrh na vrátenie, na dopracovanie, možno sa pokúsim naformulovať nejaký pozmeňujúci návrh, snáď tá diskusia bude nejaká konštruktívna. Ďakujem pekne za pozornosť.