Matovič, Igor, podpredseda vlády a minister financií SR (2021-06-29):
Ďakujem veľmi pekne. Kolegovia, kolegyne, dovoľte, aby som vám predstavil návrh štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky, ktorý bol zostavený podľa zákona o rozpočtových pravidlách a reflektuje na jarnú notifikáciu výsledkov hospodárenia s verejnými financiami členských štátov Európskej únie. Výsledok hospodárenia Slovenskej republiky v jednotnej metodike ESA je predbežný, keďže išlo o prvé kolo notifikácie z apríla tohto roku. Zároveň Štatistický úrad Slovenskej republiky po zaslaní podkladov k notifikácii revidoval medziročný pokles HDP slovenskej ekonomiky na 4,8 %. Štátny záverečný účet vychádza z údajov notifikácie odovzdanej k 31. marcu a prezentuje čísla s poklesom HDP na pôvodnej úrovni 5,2 %. Táto zmena, ako aj prípadné ďalšie zmeny vyplývajúce z práve prebiehajúcej dialógovej misie s Eurostatom budú zapracované v rámci 2. kola notifikácie v októbri tohto roku a budú prezentované v súhrnnej výročnej správe za rok 2020. Pôvodný rozpočet na rok 2020, schválený v roku 2019, a následná novela rozpočtu. Rok 2020 bol pod vplyvom pandémie koronavírusu v mnohých smeroch bezprecedentný. Nová vláda nedostala ani pomyselných sto dní na rozbehnutie plnenia svojho programového vyhlásenia. Namiesto naštartovania reforiem musela v prvom rade zachraňovať obyvateľstvo pred šírením nákazy a to pri rýchlo sa zhoršujúcom vývoji verejných financií a rastúcej ekonomickej neistote. Je pravdou, že v decembri 2019 vláda nemohla predvídať pandémiu, avšak už vtedy bolo jasné, že rozpočet je nerealistický, plánovaný schodok 0,49 % HDP nedosiahnuteľný a bolo by nutné počas roka nájsť financie na viaceré nekryté položky, ktoré by deficit určite prehĺbili. Samotná Rada pre rozpočtovú zodpovednosť odhadovala schodok nie na úrovni 0,49, ale na úrovni 1,9 % HDP, pričom do krízy spôsobenej pandémiou, teda necelé tri mesiace po Novom roku, sa vstupovalo s odhadovaným deficitom na úrovni 2,5 %. Ako všetci teda dobre vieme, pár dní pred voľbami predošlá vláda potrebovala sa zalíškať dôchodcom a prijala napríklad zákon o trinástych dôchodkoch a takýmto spôsobom, výrazným spôsobom narušila alebo teda v rozpore s plánom rozpočtu navýšila deficit štátneho rozpočtu. Čiže preto tých 2,5 %. Pri zostavovaní novely rozpočtu na rok 2020, ktorej hlavnou úlohou bolo zabezpečenie financií na boj proti pandémii, boli zohľadnené aj požiadavky na výdavky jednotlivých rezortov, ktoré neboli finančne kryté v pôvodnom rozpočte. Ide napríklad o výdavky na viaceré informačné systémy, oddlžovanie zdravotníckych zariadení, krytie starého dlhu, tzv. PPS-ky, nákup zazmluvnenej vojenskej techniky v rezorte obrany, infraštruktúrne projekty v doprave, dofinancovanie väzenstva, súdnictva a ďalšie položky. Takto vyčlenené požiadavky boli približne na úrovni 2,8 mld. eur, čo je približne 3 % HDP. Výdavky priamo súvisiace s pandémiou sa očakávali vo výške 3,9 mld. eur, a to najmä na podporu zamestnanosti, nákup zdravotníckeho materiálu, prístrojového vybavenia nemocníc, podporu podnikateľského prostredia či vyššie transfery zo štátneho rozpočtu subjektom verejnej správy. Riziko plnenia príjmov rozpočtu verejnej správy sa odhadovalo na 1,4 mld. eur, a to najmä z dôvodu poklesu ekonomiky a následne poklesu daňových príjmov o 1,2 mld. eur. Aj keď ide zatiaľ o predbežné výsledky rozpočtového hospodárenia Slovenskej republiky za uplynulý rok, je zrejmé, že krízový scenár vývoja v minulom roku sa, našťastie, nenaplnil na 100 % a výsledky sú lepšie a výrazne lepšie, ako sa odhadovalo. Napriek nutným obmedzeniam ekonomika Slovenskej republiky stratila predbežne 4,8 %, pričom sa predpokladal prepad až na úrovni 9,8 %. Prepad ekonomiky za minulý rok teda bol zároveň výrazne nižší, ako bol prepad ekonomiky priemernej krajiny Európskej únie. Podpora zamestnanosti cez vládne schémy, odolnejší trh práce, ako aj nadýchnutie sa ekonomiky medzi prvou a druhou vlnou šírenia koronavírusu zmiernili prepad hospodárstva Slovenskej republiky. Saldo verejných financií dosiahlo predbežne mínus 6,2 % HDP, čo predstavuje 5,6 mld. eur. Oproti novelizovanému rozpočtu je tento deficit nižší o 5,4 % bodu, čo je teda približne 5 mld. eur. Na schodku verejnej správy sa podieľal najmä hotovostný štátny rozpočet, ktorý znášal najväčšiu časť nákladov na boj s pandémiou. V metodike ESA dosiahol štátny rozpočet schodok 6,3 mld. eur. Z ostatných subjektov verejnej správy pozitívne ovplyvnilo saldo verejnej správy svojimi výsledkami napríklad štátne fondy (plus 140 mil.) a obce (plus 140 mil.), fondy sociálneho, zdravotného poistenia (plus 327 mil. eur). Akruálne príjmy dosiahli 38,3 mld. eur a oproti novelizovanému rozpočtu boli vyššie o 243 mil. eur. Akruálne výdavky dosiahli 43,9 mld. eur a oproti novelizovanému rozpočtu boli nakoniec nižšie o 4,2 mld. eur. Dlh verejnej správy k ultimu roka 2020 dosiahol 60,6 % HDP, čo predstavuje 55,2 mld. eur. Medziročný nárast dlhu o 12,4 percentuálneho bodu predstavuje 9,9 mld. eur. Prepad HDP spôsobil jeho zvýšenie medziročne o 1,8 percentuálneho bodu. Vyšší deficit verejnej správy sa odzrkadlil aj na zvýšení dlhu. Vytvorenie hotovostnej rezervy na prípadný horší priebeh pandémie v ďalšom období zvýšilo hrubý dlh zhruba o tretinu nárastu hodnoty dlhu. Čistý dlh verejnej správy bol na úrovni 50,4 % HDP a jeho medziročná zmena je približne 7 percentuálnych bodov. Pandémia COVID-19 spôsobila, že prakticky všetky krajiny EÚ dosiahli za uplynulý rok deficitné hospodárenie s výnimkou Dánska (mínus 1,1 %) dosiahli všetky krajiny záporné saldo vyššie ako povolené 3 % HDP podľa Maastrichtskej zmluvy za štandardných podmienok. Priemerný schodok EÚ dosiahol 6,9 % HDP a priemerný dlh EÚ dosiahol 97 % HDP. V medziročnom porovnaní ide o zhoršenie o mínus 6,4 percentuálneho bodu pri salde 13,2 percentuálneho bodu pri verejnom dlhu krajín EÚ. Ekonomicky najsilnejšie krajiny EÚ, ako Nemecko, Francúzsko, Taliansko, dosiahli výrazné medziročné zhoršenie salda, ktoré sa prejavilo aj v náraste ich dlhu. Nemecko nárast salda o 5,7 percentuálneho bodu a nárast dlhu o 10 percentuálnych bodov, Francúzsko nárast salda o 6,1 percentuálneho bodu a nárast dlhu o 18,1 percentuálneho bodu, Taliansko nárast salda o 7,9 percentuálneho bodu a nárast dlhu o 21,2 percentuálneho bodu. Vplyv prijatých opatrení na boj proti pandémii a výpadok príjmov z dôvodu prepadu ekonomiky sa odhaduje na 3,7 % HDP, čo je 3,2 mld. eur. Zároveň mimo vplyvov spôsobených prepuknutím pandémie sa na zvýšení deficitu oproti pôvodnému rozpočtu podieľalo krytie už spomenutých nedofinancovaných položiek s vplyvom 2 % HDP, čo je 1,8 mld. eur. Príspevok novej vlády sa odhaduje v objeme 0,3 % HDP, je za tým najmä zrušenie bankového odvodu (výpadok príjmov cca 120 mil. eur) či zdvojnásobenie vianočnej dôchodcovskej dávky (vyplatilo sa 305 mil. eur namiesto rozpočtovaných 152 mil. eur). Nižšia daň z motorových vozidiel (výpadok 28 mil. eur) a zároveň znamenal podporu autodopravcom. Ak prepočítame, pripočítame aj pomoc vo forme napríklad vládnych záruk za úvery, odkladu daní a odvodov, odloženia splátok v bankovom sektore a poskytnutých transferov v rámci verejnej správy, predstavujú náklady na podporu v uplynulom roku približne 4,9 % HDP. Poskytnutú podporu ekonomike zo strany vlády Slovenskej republiky pozitívne hodnotil aj Medzinárodný menový fond vo svojich nedávnych hodnoteniach, pričom ju označil za pomerne dobre cielenú a efektívnu, čo sa odzrkadlilo v miernejšom prepade ekonomiky a spotrebe domácností. Rovnako tak Medzinárodný menový fond považuje za správne pokračovať v podpore aj v roku 2021, ktorú zabezpečí aj nedávna novela zákona o štátnom rozpočte. Vážené dámy, vážení páni, zároveň vás chcem požiadať o podporu uznesenia a schválenia predloženého návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2020. Ďakujem pekne.