M. Urbáni, poslanec: (2003-07-01):
Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Maxon. M. Maxon, poslanec: Ďakujem pekne za slovo. Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady a vážený pán minister, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, vzhľadom na to, že už sa schyľuje k hlasovaniu, tak sa, predpokladám, rokovacia miestnosť pomaličky zaplní, ale aj tak si nerobím ambície, že tu bude nejaká veľká pozornosť?? sa navzájom počúvať, ja sa pripájam k tomu konštatovaniu, čo prezentoval pán predseda Smeru, ak slávnostné rokovania a slávnostné príležitosti majú byť prezentované slávnostne len navonok a nie sme schopní vnútorne v pléne Národnej rady sa týmto konštatovania prispôsobiť, tak nie je to dobrý obraz o práci Národnej rady Slovenskej republiky. Vážené dámy, vážení páni, referendum o vstupe do Európskej únie máme za sebou, ale podľa môjho názoru neinformovanosť o únii pokračuje ďalej. Predstavitelia našej krajiny sa obmedzujú na všeobecné vyhlásenia a pritom sa vzájomne obviňujú, kto je zodpovedný za tvorbu pravdivého a reálneho obrazu a reálneho dopadu nášho vstupu do Európskej únie. Myslím si, že dnes, keď zoberieme na seba záväzok ratifikáciou prístupovej zmluvy, tak by sme rovnako mali zobrať na seba záväzok a konečne začať občanom hovoriť to, čo chcú vedieť. Chcú vedieť, čo to prinesie do ich životných nákladov, chcú vedieť, čo to prinesie do miezd, platov, dôchodkov či sociálnych dávok, ako bude na tom zdravotníctvo, školstvo a už dnes veľakrát tu spomínané poľnohospodárstvo. Treba prestať rečniť o Európskej únii vo všeobecnosti. Treba však seriózne hovoriť o výhodách i nevýhodách nášho vstupu do únie. Dámy a páni, vstupom do Európskej únie sa Slovensko pripojí k najväčšiemu ekonomickému zoskupeniu sveta, s 380 miliónmi obyvateľov. Prijatím nových členov sa plocha únie zväčší o jednu tretinu, počet obyvateľov o jednu štvrtinu. Prvý raz v histórii sa Európska únia - a to chcem, dámy a páni, podčiarknuť - po prvý raz v histórii sa Európska únia rozširuje aj o slovanské štáty, ktorých kultúrne dedičstvo bude uprostred súčasných kultúr Európskej únie úplne novým prvkom. Rozmanitosť a bohatosť kultúr kandidátskych krajín obohatí Európsku úniu o nové myšlienky a hodnoty. Nemusíme sa obávať, naše malé Slovensko má únii čo ponúknuť. Vstup Slovenskej republiky do únie prinesie našim občanom isté výhody a šance, ale, samozrejme, i niektoré problémy a riziká. Za najvýznamnejší prínos nášho vstupu považujem šancu na zlepšenie našej nepriaznivej ekonomickej situácie a nízkej životnej úrovne. Hlavne mladí ľudia budú mať možnosť voľného pohybu po Európe, budú mať viac príležitostí získať kvalitné vzdelanie a výhodné zamestnanie. Možno očakávať, že po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie sa nám otvorí pracovný trh v celej únii s výnimkou Nemecka a Rakúska. Obe krajiny si totiž presadili sedemročné prechodné obdobie, počas ktorého si chcú svoj pracovný trh chrániť. Pracovný trh vo všetkých štátoch únie sa teda Slovákom otvorí zrejme až po roku 2011. Viac ako polovica mladých ľudí v terajších členských štátoch únie tvrdí, že najväčšou výhodou členstva je možnosť kdekoľvek študovať a pracovať. Táto príležitosť sa postupne otvorí aj Slovákom. Mladí ľudia ju musia využiť. Aj krátkodobý pobyt v cudzine značne rozšíri ich obzory. Nejde len o podstatné zlepšenie sa v cudzom jazyku, sú to aj nové skúsenosti a kontakty, ktoré znamenajú nové a nové možnosti. No bez znalosti cudzieho jazyka sa dnes človek vo svete ťažko uplatní a s povinným učením sa angličtiny či francúzštiny sa u nás zatiaľ neráta. Jazyky sú však základ. Bohužiaľ, na platy učiteľom, bez ktorých bude ťažké zvyšovať vzdelanosť na Slovensku, Európska únia so stopercentnou určitosťou prispievať nebude. Pohyb pracovníkov z nových členských krajín bude, ako som už uviedol, ešte niekoľko rokov po vstupe do únie obmedzovaný. Súčasné vyspelé krajiny sa totiž právom obávajú hromadného prílevu pracovných síl, ktoré by mohli ohroziť pracovné miesta tamojších obyvateľov. Hoci sú tieto obavy oprávnene iba čiastočne, každý štát si bude môcť individuálne určiť či sedemročné prechodné obdobie zavedie, alebo nie. Za vyššími platmi budú odchádzať hlavne mladí, vzdelaní ľudia, ale keďže problémom zostanú peniaze, obavy z masovej migrácie obyvateľov východnej Európy po rozšírení sú podľa názorov expertov - a ja s nimi súhlasím - prehnané. Výška mzdy je na Slovensku taká nízka a nezamestnanosť taká vysoká, že Slovensko určite nebude lákadlom pre prisťahovalcov. Vstup nových krajín únie bol vždy spojený aj so zvýšením zahraničných i domácich investícií. Zvyčajne vzrástli niekoľkonásobne. Podobný nárast možno očakávať i na Slovensku. Teda členstvom v Európskej únii máme šancu na zlepšenie ekonomiky, životnej úrovne, zníženie nezamestnanosti, ale aj na zlepšenie právneho prostredia na Slovensku. To všetko však nemožno očakávať v blízkej budúcnosti. Slováci sa bezprostredne po vstupe do únie nebudú mať lepšie ako dnes. Veľmi zaujímavé sú analýzy a materiály rôznych expertov a expertných skupín. Skupina expertov, ktorá prevažuje, zdôrazňuje, že až o niekoľko desaťročí sa Slovensko životnou úrovňou vyrovná súčasným členom únie. Najoptimistickejšie prognózy predpokladajú 30 rokov, pesimistické ešte oveľa viac. K ďalším výhodám a prínosom členstva v Európskej únii pre Slovenskú republiku patria i nenávratné prostriedky zo štrukturálnych fondov Európskej únie za predpokladu, že budeme predkladať kvalitné projekty. Napriek tomu, že v projektovaní nemáme dostatok skúseností, som presvedčený, že na Slovensku už existuje dostatok odborníkov, ktorí vedia pripravovať kvalitné a zdôvodniteľné projekty. Mám však obavu, že administratívne kapacity, ktorými disponuje v súčasnom období vládna exekutíva, nebudú schopné tieto projekty absorbovať a tie upozornenia, ktoré v ostatnom období mali pomerne veľmi veľkú frekvenciu - v poslednom období Slovenská republika dostala tri vážne upozornenia z hľadiska pripravenosti Slovenskej republiky na čerpanie postupových fondov Európskej únie - nasvedčujú, že tá situácia na Slovensku nie je dobrá. Nie náhodou potom experti Európskej únie a predovšetkým Európska komisia odhaduje reálnu šancu Slovenska čerpať štrukturálne fondy, postupové štrukturálne fondy maximálne do výšky 40 %. Členstvo v Európskej únii má pre nás i neekonomické výhody a prínosy, ktoré sú úzko späté s ekonomickými výhodami. Slovensko posilní svoju príslušnosť k najvyspelejším krajinám Európy, posilní sa jeho dôveryhodnosť, čím sa zvýši záujem zahraničných podnikateľských subjektov a posilní sa i právny charakter nášho štátu a upevní sa, dúfajme, že upevní sa demokratický systém v Slovenskej republike. Vstup Slovenska do únie prinesie, samozrejme, aj problémy, riziká a nevýhody, ktoré súvisia s našimi národnými, politickými a ekonomickými predstavami a štruktúrami. Častá je obava zo straty národnej suverenity, ale mám pocit, že najväčším nepriateľom našej národnej identity sme my sami. Keď pretrváva rozkrádanie, korupcia, vydieranie, keď sa rozmáha kriminalita, porušuje sa zákonnosť, rastie nezamestnanosť, meškajú reformy zdravotníctva, mešká reforma dôchodkového systému, máme obrovské problémy v školstve, v oblasti vedy, kultúry, mimoriadne zložitú situáciu v poľnohospodárstve a komplikovanú situáciu v oblasti vymožiteľnosti práva. Sme vôbec schopní sami sa dostať z tohoto marazmu? Za našu neschopnosť zaplatíme presunom niektorých kompetencií na inštitúcie Európskej únie odlivom našej kvalifikovanej pracovnej sily, zánikom slabších podnikateľských subjektov, dočasným rastom nezamestnanosti, vyššími cenami tovarov a služieb po vstupe do Európskej únie. A aj my sa budeme musieť chrániť, napríklad pred skupovaním poľnohospodárskej a lesnej pôdy cudzincami, keďže je veľký rozdiel v kúpnej sile občanov súčasnej únie a nových členov. Budeme mať síce sedemročné prechodné obdobie na nákup pôdy, ale šikovnejší cudzinci už dnes s tým nemajú žiadne problémy, s využitím ustanovenia v devízovom zákone. Položme si, dámy a páni, otázku. Bolo by pre malú Slovenskú republiku lepšie uzatvárať sa v obmedzenom národnom priestore so všetkými problémami, s ktorými sa neúspešne borí už niekoľko rokov, bez citeľného zlepšenia hlavne v ekonomickej oblasti, alebo má využiť možnosti, ktoré jej poskytujú širší priestor? Je to dôležitá otázka hlavne pre malú ekonomiku s pomerne malým trhom. Pred podobnou otázkou stáli v Európe v minulosti iné malé štáty podobné Slovensku a neváhali sa včleniť do ponúkajúceho sa širokého priestoru. Všetci časom pocítili výhody a perspektívy integračného priestoru. Veď by inak nemohli konkurovať ekonomickým gigantom, akými sú dnes Spojené štáty americké, ale nakoniec i Čína, India, Japonsko a ďalšie. Ak by sa Slovenská republika nestala členom Európskej únie, začali by sa prejavovať nepriaznivé ekonomické i neekonomické tendencie. Ocitli by sme sa v pozícii tretej krajiny, dostali by sme sa do izolácie. Pocítili by sme to hlavne v ekonomickej oblasti. Ak by sa do únie dostali ostatné štáty V4, stratili by sme existujúce colné výhody, boli by sme vystavení dovozným kvótam, prehĺbil by sa nezáujem o investovanie a podnikanie vzhľadom na politické i právne neistoty v izolovanom a ekonomicky nevýhodnom prostredí. Prehĺbila by sa civilizačná medzera medzi nami a Európskou úniou, dostali by sme sa do pozície európskych outsiderov. Dámy a páni, určite nikto z nás nechce, aby sa Slovensko prezentovalo v Európe a vo svete ako skanzen. Izolácia nie je najlepšou zárukou národa. Národné ciele možno neraz lepšie a rýchlejšie dosiahnuť v podmienkach začlenenia sa do integračného spoločenstva. Cenou za členstvo nesmie byť však strata národnej identity. Budúcnosťou Európy, aspoň teda dúfam, však nie je silne centralizovaný superštát, ale Európa rôznorodých národov. Ak bude záležať len na nás, ako nás budú vnímať, cítiť a akceptovať, Európa si váži a uznáva len hrdé a kultúrne národy a hlavne hrdých a pracovitých ľudí. My sme však niekedy príliš prispôsobivý národ. Zostáva nám len veriť, že v Európskej únii nestratíme svoju identitu, že si zachováme svoju národnú hrdosť, svoj kultúrny a jedinečný jazyk. Prispôsobenie sa európskym podmienkam sa nemusí, prirodzene, pozdávať každému. Treba sa však odosobniť, prekonať neochotu či neschopnosť prijímať zmeny, ktoré sú dnes citlivé a bolestivé, sú však podľa mňa nevyhnutné, ak chceme, aby sa aspoň naše deti a vnuci dožili lepšieho zajtrajška. Prehľad uvedených výhod, nevýhod a rizík nášho vstupu do únie nie je zďaleka úplný. Chcel som však poukázať na rôzne aspekty integrácie Slovenskej republiky do Európskej únie. Dámy a páni, k zjednoteniu a posilneniu Európy určite prispeje i Slovensko. Chcel by som však zdôrazniť, že do Európskej únie nevstupuje vláda Slovenskej republiky, že do Európskej únie nevstupujú politické strany, do Európskej únie vstupuje ľud tejto krajiny. To nech je pre nás merítkom i pri dnešnom rozhodovaní. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Maxon bol posledný prihlásený do rozpravy. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Chcem sa spýtať pána navrhovateľa, pána ministra, či sa chce vyjadriť k rozprave. Nech sa páči, pán minister, máte slovo.