Vetrák, Milan, poslanec NR SR (2022-12-21):
Tak, vážení páni poslanci, v tomto úvodnom slove budem stručný. Potom, samozrejme, vystúpim a to chcem pána predsedajúceho požiadať, ako prvý do rozpravy. Jednak budem prednášať pozmeňujúci ná..., vlastne nie, nebudem prednášať pozmeňujúci návrh, ale budem mať ešte nejaké vysvetlenia k tomuto návrhu s tým, že v úvodom slove by som zosumarizoval, čo sa udialo medzi prvým a druhým čítaním, o čo ide. V programovom vyhlásení vlády sa uvádza, že pokiaľ bude ekonomická situácia taká, ktorá sa dá označiť ako ekonomická kríza alebo energetická kríza, ale najmä ekonomická kríza, tak je možné zdaňovať aj tzv. negatívne externality. A medzi takéto negatívne externality patrí aj lieh. Čiže je tu návrh zákona, ktorý hovorí o zvýšenej sadzbe dane na lieh, nie teda na víno a pivo, ale teda na lieh ako taký s tým, že to zvýšenie sadby zodpovedá v podstate aj valorizácii samotnej dane, keďže za viac ako 10 rokov nedošlo k zvýšeniu dane za alkohol. Samozrejme, nebolo to najmä zo strany subjektov prijímané s nadšením, treba aj na margo toho povedať, že keď si dneska zoberieme nejakú klasickú fľašu tvrdého alkoholu, ktorá stojí povedzme v priemere okolo 11 eur, tak výrobné náklady na to sú 4 eurá, 2 eurá sú doterajšia daň a 5 eur, teda takmer 50% je marža toho obchodníka. Čiže ono pri zvýšení dane by sa to dalo riešiť aj tak, že by si znížili maržu obchodníci, že ju majú pomerne vysokú, ale nie, oni si ju neznížia, čiže tá fľaška tvrdého alkoholu bude potom stáť pri zvýšenej sadzbe viacej o tie približne 2 eurá. Čiže z tých 11 pôjde na 13, pretože obchodníci budú chcieť mať maržu zachovanú. Čiže je to už aj, by som povedal, na ich svedomí, či to budú robiť, alebo nie. My očakávame, že áno, pretože tie svoje zisky chcú mať aj naďalej. Ale treba si to povedať na rovinu a férovo, že je to takto, ale nie je to jediné riešenie. Boli tu aj výhrady voči tomu, že či teda by sme nemali zdaňovať víno aj pivo, najmä pokiaľ ide povedzme o také tiché víno, myslím, že to bola otázka aj pána spravodajcu na finančnom výbore. Uvažovali sme aj týmto spôsobom, ale zásadne bol proti tomu minister pôdohospodárstva aj vzhľadom na ochranu domácich výrobcov na Slovensku. Čiže nechceli sme ísť týmto smerom, hoci SaS priniesla v septembri návrh, ktorý zdaňoval víno aj pivo, to si treba povedať. Čiže oni na toto nebrali ohľad. My berieme ohľad na domácich výrobcov a nechceli sme to robiť. No a potom tu bola námietka zo strany takisto zväzu producentov, zväzu výrobcov alebo teda toho priemyslu ako takého, že či by sme neznížili, neznížili tú sadzbu dane z tých 30 %, teda či by sme nedali nižšie zvýšenie, tak poviem. Že nie 30 %, ale 20 %. V princípe tu budeme počuť pozmeňujúci návrh zo strany pána predsedu výboru pre pôdohospodárstvo, ktorým sa bude posúvať účinnosť a keď si to prerátame na tie mesiace v najbližšom roku, tak ono to v zásade bude zodpovedať tým 20 %. Keď si to dáme na celý rok. Čiže ak by mala byť účinnosť od 1. januára a mala znamenať 30 % za ten rok, tak teraz po posunutí účinnosti to už počas toho najbližšieho roka, keby sme vyrátali dvanástimi mesiacmi, tak to bude na mesiac len 20 %. Čiže nie úplne sme vyšli v ústrety, ale takto nepriamo im v zásade vyjdeme v ústrety tým pozmeňujúcim návrhom, ktorý pán Karahuta v rámci diskusie prednesie. Tiež tu bola výhrada, že či teda nebude dochádzať k výrobe alkoholu na čiernom trhu alebo takého neoznačeného, na druhej strane aj samotný zväz priznal, že kontrola a spôsob označovania liehovín je pomerne prísna. Ja som si vyžiadal stanovisko ministerstva financií. To mi uviedlo, že sa neobávajú toho, že by k takémuto, k takejto výrobe malo dochádzať v nejakej enormnej miere, ale teda oni sa neobávajú, že by k tomu malo dochádzať, čiže asi ani nie v enormnej miere. A ešte tam bola, samozrejme, potom výhrada, ktorá sa týkala toho, že či nebudú naši občania chodiť nakupovať do susedných štátov, keďže tá cena sa zvýši pomerne výrazne, no ono je to tak že v princípe, ak sa nemýlim, tak v Maďarsku je tá cena toho alkoholu nižšia výraznejšie, ale v Poľsku, Českej republike, aj v Rakúsku je to, sú tie ceny veľmi porovnateľné. Ono je to cena alebo sadzba na hektoliter, nie na liter, ale na hektoliter, čiže ak tam je rozdiel naozaj minimálny, tak nikto si nekupuje alkohol na hektolitre alebo teda málokto si kupuje alkohol na hektolitre. Skôr si človek kúpi sem tam tú jednu fľašku tvrdého, ak možno na nejakú oslavu a podobne. Takže tam aj ministerstvo financií uvádza a ja s tým súhlasím, že nie je asi nejaká opodstatnená obava asi, že by teraz chodili ľudia, cestovali do Čiech alebo do Poľska. Na druhej strane sú ľudia, ktorí tam aj trvalejšie žijú alebo prechodne už dlhšiu dobu, tá cena je porovnateľná. Takže nemyslím si, že by zrovna takúto turistiku chceli absolvovať. Ja k tým ďalším veciam, ktoré vzniknú v rozprave, sa vyjadrím a ešte aj k tom, čo sa udialo medzi prvým a druhým čítaním, kedy bol na výbore podaný pozmeňujúci návrh, ale k tomu budem hovoriť potom viacej v tom svojom prvom vstupe. V princípe okrem pozmeňujúceho návrhu, ktorý prednesie pán poslanec Karahuta, prednesie aj pán predseda finančného výboru jeden pozmeňujúci návrh, ale o tom povie podrobnejšie on a ja sa potom k nemu prípadne vyjadrím. Ja by som vás chcel požiadať o podporu tohto zákona, najmä z dôvodu, že prináša do štátneho rozpočtu približne, no keby zostal v tom znení, ako je navrhnutý, tak asi 77 mil. eur, ale keďže príde k posunu účinnosti a musíme rátať aj s nejakým predzásobením tých podnikateľov, obchodníkov s alkoholom, tak získame budúci rok, ak prejde návrh zákona v tom znení pozmeňujúceho návrhu pána Karahutu, asi okolo 55 mil. eur do štátneho rozpočtu, čiže je to nejaký príjem, z ktorého vieme financovať pomoc ľuďom. Buď je to navýšenie platov alebo je to pomoc, ktorá sa priamo týka prekonania energetickej krízy. Takže hlavne z tohto dôvodu vás chcem požiadať, aby ste tento návrh zákona podporili. A ešte budem mať možnosť hovoriť o pozmeňujúcich návrhoch, a teda verím, že aj tie nájdu vašu podporu. Ďakujem pekne zatiaľ za úvodné slovo.