P. Prokopovič, poslanec: (2006-08-03):
Myslím si, že nikto z vás, ktorý sedíte teraz tu v tejto sále, nebude mi oponovať alebo iným spôsobom prejavovať nesúhlas, ak poviem, že programové vyhlásenie vlády je jeden z najdôležitejších dokumentov každej vlády, ak možno, dovolím si povedať, že spolu so štátnym rozpočtom najdôležitejším dokumentom, ktorý je akýmsi itinerárom pre vládu, čo má v nasledujúcom období robiť, ale aj akýmsi predpokladom plnenia zmluvy medzi občanmi a vládou, aby mohli konfrontovať to, čo vláda alebo politická strana pred voľbami sľúbila, ako bude potom postupovať. Hovoril som, že je tam zhruba strana a pol o problematike dopravy, pôšt a telekomunikácií. Možno mi niekto bude oponovať, že v predchádzajúcom vyhlásení vlády, našej vlády, ktorej som bol členom, to bolo ešte skromnejšie, ale zas na druhej strane treba povedať, že mnohé, mnohé state, ktoré sú teraz v programovom vyhlásení vlády nadväzujú alebo priamo kopírujú state z predchádzajúceho programového vyhlásenia vlády. Sú to v mnohých prípadoch všeobecné frázy, ktoré vychádzajú z podstaty rezortu, ktoré len konštatujú činnosť, ktorú má tento rezort realizovať. Napríklad. Budem teraz konkrétny. Citujem. „Vláda bude venovať náležitú pozornosť zvýšeniu tempa a kvality systematickej údržby a obnovy ciest.“ Myslím si, že to je poslaním každého ministerstva dopravy, každej vlády, ktorá bude vládnuť. „Vláda bude podporovať modernizáciu železničných tratí zahrnutých do transeurópskej dopravnej siete, ich vzájomné prepojenie, zvyšovanie traťovej rýchlosti a ďalších kvalitatívnych parametrov železničnej infraštruktúry a zabezpečenie interoperability.“ Nič iné, len to, čo sa deje aj teraz. Môžeme konkrétne hovoriť, o ktorých úsekoch, ktoré už sú modernizované, na ktorých sa robí z európskych fondov. „Vláda zabezpečí plynulé financovanie rozvoja cestnej a železničnej infraštruktúry z viacerých zdrojov, predovšetkým z verejných financií, z fondov Európskej únie a z poplatkov za používanie dopravnej infraštruktúry.“ To všetko sa dialo za predchádzajúcej vlády plus sme ešte využívali aj ďalšie zdroje – súkromné, pôžičky a úvery bez štátnej záruky, bez vládnej garancie. „Vláda zavedie,“ citujem ďalej. „Vláda zavedie spoplatnenie vybranej cestnej infraštruktúry formou elektronického výberu mýta.“ Zákon o elektronickom mýte je od februára v parlamente. Vzhľadom na to, že bol stanovený termín predčasných volieb, Národná rada sa tým nezaoberala. Citujem ďalej. „Vláda bude pokračovať v procese prenosu zodpovednosti štátu za dopravnú obslužnosť na samosprávne kraje“ a tak ďalej. Myslím si, že to sa už v plnom rozsahu deje.  Prakticky autobusová doprava je už v kompetencii samosprávnych orgánov, je stanovený harmonogram postupného prechodu aj železničnej dopravy. V súlade s prijatou európskou dopravnou politikou vláda zabezpečuje realizáciu opatrení na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky a tak ďalej. Takisto predchádzajúca vláda zriadila Radu vlády pre bezpečnosť cestnej premávky. Je vypracovaný akčný plán, ktorý sa pravidelne hodnotí, pravidelne sa plní. To som povedal len preto, aby som trošku oponoval tým kuvikom, tým kritikom, ktorí v činnosti predchádzajúcej vlády nevideli nič pozitívne, nič dobré a všetko len kritizovali. Toto všetko, čo som čítal, a je ich tu viac, kto si nájde priestor a vyhľadá si stranu 15, môže si pozrieť temer všetky state, temer všetky, to podotýkam, sú podobného charakteru. Ale sú tu aj veci, ktoré ma minimálne znepokojili a ktoré, a potom, nie sú tu veci, ktoré mne by po tej kritike bývalej vlády chýbali. Napríklad ako prvé, čo mi tu hneď napadlo, „vláda vytvorí podmienky pre výstavbu a sprevádzkovanie sto kilometrov diaľnic a rýchlostných komunikácií do roku 2010“. Predpokladám, že tam chýba minimálne sto, pretože ťažko, aby pán minister Vážny sledoval presne sto kilometrov, aby sa urobilo. Takže asi by tam malo byť, minimálne sto kilometrov diaľnic do roku 2010. Ja sa pýtam prečo? Prečo ústup takému skromnému cieľu? Prečo iba? Zoberme si len úseky, ktoré sú momentálne vo vysokom štádiu rozpracovania, ktoré sa ukončia buď do toho roku, alebo nasledujúci, či rok 2008. Ladce–Žilina 35 km, Važec–Mengusovce 8 km, Mengusovce–Janovce tri etapy 26 km, Janovce–Jablonov 18,5 km, Jablonov–Studenec–Beharovce 8,5 km, Žarnovica–Šašovské Podhradie prvá, druhá etapa, ďalej obchvaty Ožďany a Tornale. Dohromady viac ako 120 km. Iba na týchto, iba na týchto stavbách, ktoré sú buď do tohto roku v súvislosti s výstavbou závodu Kia Žilina, ešte je len rok 2006, alebo v takom štádiu rozpracovanosti, že niet o tom pochýb, že môžu byť. Preto sa pýtam, prečo taký ústup z pozícií, prečo nie formulácia prepojenie východu a západu do konca roku 2010? A nezačnime zase spochybňovať, že nie sú na to pripravené podmienky, že nie je dostatočná príprava a podobne, pretože stačí zobrať si aktuálny stav investorskej a projektovej prípravy diaľnic a rýchlostných ciest. Ja ho mám z júna 2006, kde sú kompletne všetky, všetky stavby diaľnic a rýchlostných komunikácií, kompletné informácie o momentálnom stave financovania a podobne a z toho musí byť jasné, že tie termíny sa splniť dajú. Samozrejme, sú tam veľké riziká a tie riziká budú ešte väčšie, ak budeme ešte ďalej čakať, myslím tým konkrétne Žilina-Ivachnová, kde sa počíta alebo počítalo sa so vstupom súkromného kapitálu. Prakticky od februára sú pripravené dokumenty na spustenie prvého tendra. Dostali sme aj súhlas Európskej únie s tým, že môže to byť takto financované. Zatiaľ neviem, budem rád, keď pán minister ma opraví, či z tohto miesta, alebo osobne, keď mi vysvetlí, že sa už v tomto smere niečo robí, lebo zbytočne sa už viac ako pol roka z titulu predčasných volieb stojí. Je riziko, samozrejme, na tom úseku, kde je tunel, ale zase treba jasne vedieť, že prieskumná štóla, už keď idem do takých detailov, aby som vyvrátil to, čo možno bude chcieť pán minister oponovať, táto štóla prieskumná je už urobená v takom rozsahu, že tam už môže chodiť aj vláčik, čiže kompletné geografické, a tieto prieskumy sú už kompletne urobené. Druhý fakt, ktorý chcem na to ešte nadviazať, je ten, že v priebehu mája a začiatkom júna urobil som ešte ako minister kontrolné dni prakticky na všetkých úsekoch výstavby diaľnic a rýchlostných komunikácií, pán minister o tom vie, je možné zobrať si záznamy zo všetkých kontrolných dní, trval som na tom, aby až na malé výnimky bolo to na úrovni generálnych riaditeľov jednotlivých stavebných firiem. Všade je potvrdený termín rok 2010, prípadne čo sa týka Žiliny, v otázke Žiliny november 2006 s výnimkou Považskej Bystrice a jedného úseku, kde bude iba polovičný profil tak, aby to bolo uvedené na správnu mieru. Takže myslím si, že je nedostatkom, že ustupuje sa z týchto pozícií, lebo neviem teraz, prečo sa ustupuje, či preto, že necháva si vláda rezervu, ak by náhodou sa niečo nestihlo, aby sme mali alibi, alebo či je to ústup stavebným firmám, ktoré, samozrejme, na náročné termíny, na náročné tlaky patrične reagujú. Ja som to zažil hneď po svojom nástupe pri tuneli Branisko pri prvom kontrolnom dni v decembri 2002. Dušovali sa všetci šéfovia stavebných firiem, že skôr ako o rok maximálne alebo rok a pol sa to urobiť nedá, nakoniec po istom tlaku, teraz nehovorím mojom, všetkých ľudí, ktorí boli vo vedení, sa podarilo tento termín skrátiť na polovicu a 29. júna 2003 bol odovzdaný tunel Branisko aj s priľahlými prístupovými komunikáciami z jednej aj z druhej strany. Čiže myslím si, že tu trošku ten tlak na tie stavebné firmy by bolo potrebné zintenzívniť, a nie práve takými formuláciami im dávať možnosť špekulácie. Ďalej. V súvislosti s tým by som chcel spomenúť jednu vec, ktorá možno priamo nesúvisí s programovým vyhlásením vlády ako s textom, ale súvisí v širšom kontexte, a to je zmena priorít výstavby niektorých diaľnic a rýchlostných komunikácií prostredníctvom kontraktu medzi ministerstvom dopravy a Národnou diaľničnou spoločnosťou, pretože konkrétne aj ešte dnes ráno volali mi redaktori zo Svidníka, údajne, že majú informáciu od úradníkov z ministerstva dopravy, že z priorít vypadol aj obchvat Svidníka. Takže bol by som veľmi rád, či je to pravda, alebo sú to len kačice, pretože priority do kontraktu na tento rok boli jasne stanovené, a chcel by som vedieť, prečo by sa mali potom meniť. Čiže to sú veci, ktoré v tomto programovom vyhlásení vlády v oblasti dopravy ma trošku znepokojujú, lebo zľahčujú tie náročné termíny, ktoré sme si dali, na ktorých sa pracuje a nakoniec výstavba diaľnic a rýchlostných komunikácií nie je len otázka nejakej prestíže, ale čakajú na to regióny, čakajú na to investori, ktorí chcú ísť ďalej, ak, samozrejme, prídu. Ďalej chcem niekoľkými slovami povedať, čo mi chýba v tomto programovom vyhlásení vlády. Chýbajú mi niektoré veci, ktoré terajšia koalícia za nášho pôsobenia kritizovala, ktorá kritizovala a mala na všetko svoj liek. Tak napríklad, chýba mi nejaká zmienka o telekomunikačnom trhu. Pokiaľ je to tým, že zostane prirodzene na regulácii samotného trhu zlepšením podnikateľského prostredia a podobne, plne súhlasím. Ale pamätám si, že kritika bola práve opačná. Ďalej chýba mi tu, ako ďalej s liberalizáciou poštového trhu. Je tam jedna veta o vytvorení regulačného rámca, ja s tým plne súhlasím, ale treba povedať kedy. My sme tam stanovili termíny ešte pred prvým 2009, nehovorí sa tam o tom nič. Ďalej chýba mi tam aspoň zmienka čo ďalej s rozvojom regionálnych letísk. Momentálne má to štát, majú to mestá, majú to VÚC, čo ďalej? Ďalej chýba mi tam zmienka o tom, aj keď je tam informatizácia pomerne obšírne popísaná a v mnohých veciach tam vidím rukopis aj terajšieho splnomocnenca vlády, teda nemám dôvod nejako napádať vecný charakter týchto opatrení. Ale chýba mi jedna základná vec. Komu, pod koho informatizácia v spoločnosti bude patriť. Počul som, že momentálne sú v hre dve ministerstvá, ktoré sa o to usilujú aj možno z pohľadu budúceho prísunu finančných prostriedkov z fondov, a to ministerstvo financií a terajšie ministerstvo dopravy. Myslím si, že aj to by bolo treba si ujednotiť. A bola tu spomínaná aj niektorým z mojich predchodcov  vízia severojužného prepojenia Slovenska, rýchlostná komunikácia R3, tiež je to už teraz v takom štádiu prípravy, tak sú vyhodnotené jednotlivé ekologické, ekonomické stránky, že dnes už treba jasne povedať, kade to pôjde. Takže toto sú isté veci, ktoré mi chýbajú, isté veci, ktoré ma znepokojujú v tom a na základe toho aj v kontexte s tým, s čím vystúpili moji kolegovia rozhodol som sa nepodporiť toto programové vyhlásenie vlády. Ale ešte predtým, ako skončím, dovoľte mi jednu poznámku. Bol tu pred chvíľou minister financií, neviem, či je ešte tu, dovolím si jednu poznámku smerom k nemu v dobrom mienenú, skutočne v dobrom mienenú a tá sa týka aj alebo nadviazania aj na vystúpenie mnohých mojich kolegov v oblasti ekonomickej, v oblasti daní. Týka sa to narušenia rovnováhy rušením rovnej dane. Chcel by som ho upozorniť na to, čím je to nebezpečné. Je to otvorenie Pandorinej skrinky. V roku 1999, keď som sedel v týchto laviciach ako poslanec, aktívne som sa vtedy zapájal do presadzovania takzvanej paušálnej dane pre živnostníkov, drobných podnikateľov. Myslím si, že napriek tomu, že sme ju potom v súvislosti s rovnou daňou zrušili, v tom čase splnila svoj účel a bola veľmi pozitívnym faktorom pri rozvoji malého a stredného podnikania. Ale spomínam to preto, že najprv sme uvažovali so zavedením paušálnej dane iba pre niektoré kategórie živnostníkov, potom sa to rozšírilo na všetkých živnostníkov, potom sa to rozšírilo na umelcov, potom na všetky slobodné povolania, a tým chcem povedať, že to isté čaká aj prípadné zníženie DPH. Najprv ju znížite na potraviny a detské veci. Ozvú sa zdravotne postihnutí a povedia my nie? Ozvú sa kultúrnici a povedia knihy nie? Ozvú sa potom ďalšie skupiny občanov a nám nie? A nakoniec nám zostanú v tej vyššej sadzbe okrem tej nízkej iba hydraulické lisy a možno výroba kolotočov. Takže na to chcem len upozorniť, že skutočne je to Pandorina skrinka, ktorá keď sa otvorí, nebudete mať obranu. A myslím to veľmi dobre, je to mienené dobre a nebudete mať možnosť potom tento proces už zvrátiť. Takže toľko, ešte raz opakujem svoje stanovisko, na základe toho, čo som povedal aj na základe v kontexte vystúpení mojich kolegov nepodporím toto programové vyhlásenie vlády. Ďakujem pekne. (Potlesk.)