V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-05-13):
Budeme pokračovať prvým čítaním o návrhu poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Ľubice Navrátilovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov . Návrh zákona ste dostali ako tlač 657. Návrh na jeho pridelenie výborom máte v rozhodnutí č. 669. Teraz má slovo pani poslankyňa Navrátilová, prosím, uveďte návrh zákona. Ľ. Navrátilová, poslankyňa: Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, predkladám návrh zákona, ktorého cieľ je podobný, ako bol predkladaný vládny návrh zákona o vyplatení jednorazového príspevku dôchodcom na kompenzáciu zvýšených výdavkov v tomto roku. Rozdiel oproti vládnemu návrhu je v tom, že vládny návrh bol predložený ako osobitný zákon, ktorým sa vstupuje do kompetencií Sociálnej poisťovne podľa mňa neprimeraným spôsobom a bude na právnikoch, aby posúdili, či takýto zákon je v súlade s legislatívnymi pravidlami. Ja chcem predložiť návrh, ktorý vychádza z toho, že sa otvorí zákon o sociálnom poistení a zavedie sa zvláštna dávka, ktorá sa za osobitných okolností bude vyplácať. A dovolím si predstaviť môj návrh. Národná rada Slovenskej republiky schválila zákon o sociálnom poistení, ktorý bol uverejnený v Zbierke zákonov pod č. 461/2003. Zákon okrem iného určuje v § 82 ods. 2 spôsob zvyšovania dôchodkov, podľa ktorého sa dôchodkové dávky zvyšujú od 1. júla príslušného roka o percento určené ako súčet jednej polovice percenta medziročného rastu spotrebiteľských cien a jednej polovice percenta medziročného rastu priemernej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky. Tento systém nemôže spoľahlivo reagovať na rast životných nákladov v domácnosti dôchodcov v podmienkach reforiem daňového systému a deregulácie cien. Ak si pozriete Bulletin Štatistického úradu Slovenskej republiky č. 12/2003, sú v ňom uvedené nasledujúce údaje o vývoji životných nákladov. Indexy spotrebiteľských cien celkove za Slovenskú republiku predstavovali v období január až december 2003 108,5, v domácnostiach zamestnancov 108,2 a v domácnostiach dôchodcov 109,7. Z uvedených údajov vyplýva, že dosah reformných opatrení je citeľnejší v domácnostiach dôchodcov ako v domácnostiach zamestnancov. Reformu daňového systému a dereguláciu cien má ekonomicky aktívna časť obyvateľstva kompenzovanú: 1. znížením, resp. zjednotením dane z príjmu na 19 %, 2. nízkopríjmové skupiny obyvateľstva majú 19-percentnú daň z príjmu úplne alebo čiastočne kompenzovanú prídavkami na dieťa vo výške 500 korún bez ohľadu na príjem rodičov a daňovým bonusom vo výške 400 korún na dieťa, 3. zvýšením nezdaniteľnej čiastky základu dane z príjmu z 38 760 korún na 80 832 korún. Dôchodcovia sú tou skupinou obyvateľstva, ktorej sa netýkajú žiadne kompenzácie a zvyšovania DPH, hlavne za potraviny, lieky, elektrickú energiu, v zdravotníckej a sociálnej službe a zvýšenia spotrebných daní, ktoré sa premietajú do zvýšenia cien. Z uvedeného hľadiska je rozloženie nákladov reforiem na jednotlivé spoločenské a sociálne skupiny nevyrovnané a môže byť hodnotené ako nespravodlivé. Na nerovnomerné rozloženie reformnej záťaže upozornil vládu Slovenskej republiky aj Európsky parlament. Jeho zahraničný výbor prijal 21. januára 2004 uznesenie, v ktorom požiadal vládu Slovenskej republiky, aby dohliadla na to, aby to nebola najzraniteľnejšia časť populácie, ktorá ponesie bremeno reforiem. Medzi najzraniteľnejšiu časť populácie jednoznačne patria aj dôchodcovia, ktorí už nemajú možnosť vlastnými silami zlepšiť svoju ekonomickú situáciu. Návrh na poskytnutie jednorazového kompenzačného príspevku pre poberateľov dôchodkov je riešením dosahov ekonomických reforiem na domácnosti dôchodcov. Predpokladá poskytnutie jednorazovej kompenzačnej dávky maximálne vo výške 12-násobku rozdielu medzi medziročným rastom spotrebiteľských cien v domácnostiach dôchodcov a medziročným rastom dôchodkov, ktorý sa vynásobí priemerným dôchodkom za predchádzajúci rok. Podľa tohto algoritmu vychádza, že takáto kompenzácia by bola vo výške 2 098 korún a vychádza z priemernej výšky starobného dôchodku roku 2003 vo výške 6 477 korún. Návrh zákona predpokladá, že o poskytnutí jednorazovej kompenzačnej dávky rozhodne Národná rada Slovenskej republiky, ktorá tiež určí zdroje, z ktorých sa úhrada jednorazových kompenzačných dávok zrealizuje. Na rok 2004 navrhujem jednorazovú kompenzačnú dávku k starobným dôchodkom vo výške 2 000 korún. Návrh určuje aj výšku ďalších jednorazových kompenzačných dávok, a to k invalidným dôchodkom vo výške jednorazovej kompenzačnej dávky k starobnému dôchodku, k čiastočným invalidným dôchodkom a pomerným starobným dôchodkom priznaným podľa predpisov účinných k 1. 1. 2004 a invalidným dôchodkom s mierou poklesu vykonávať zárobkovú činnosť o menej ako 70 % vo výške 50 % jednorazovej kompenzačnej dávky, k vdovským a vdoveckým dôchodkom vo výške 60 % jednorazovej kompenzačnej dávky k starobnému dôchodku a k sirotským vo výške 30 % jednorazovej kompenzačnej dávky k starobnému dôchodku. Otázka, samozrejme, je, kde zobrať zdroje financovania? Návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne vykazuje oproti roku 2003 značný nárast zdrojov. Najvyššou mierou sa na nich podieľa presun zostatkov poistenia v nezamestnanosti garančného poistenia a rezervného fondu z Národného úradu práce vo výške 9,9 mld. korún. Z nich bolo približne 2,3 mld. korún prevedené do základného fondu garančného poistenia Sociálnej poisťovne a 7,6 mld. korún do základného fondu poistenia v nezamestnanosti. Z výberu poistného sa predpokladá príjem vo výške 7,3 mld. a z prevodu minulých rokov 2,4 mld. Celkové zdroje rezervného fondu na rok 2004 sú 9,7 mld., pričom väčšina z nich sa použije na krytie schodku vo fonde starobného poistenia. Avšak v základnom fonde poistenia v nezamestnanosti sa očakáva prebytok vo výške 8 837 mil. korún, z ktorého najväčšiu časť tvorí prevod z Národného úradu práce. Poukazujem na fakt, že prebytky finančných prostriedkov Národného úradu práce, prevedené do Sociálnej poisťovne, vznikli z celej činnosti úradu, ktorý bol financovaný z poistenia v nezamestnanosti, a to vrátane financovania administratívnych a správnych výdavkov zo správneho fondu. Financovanie aktívnej politiky zamestnanosti sa presunulo na štát prostredníctvom Ústredia práce sociálnych vecí a rodiny. Preto prevod celého objemu zostatkov finančných prostriedkov Národného úradu práce do Sociálnej poisťovne nebol podľa mojej mienky celkom správny a opodstatnený a navrhujem presunúť časť prostriedkov zo základného fondu poistenia v nezamestnanosti vo výške 2,4 mld. do rezervného fondu a z neho vyplatiť jednorazové kompenzačné dávky. Návrh zákona bude mať dosah na okruh verejných financií zvýšením deficitu o 2,4 mld. korún. Ďakujem.