J. Jasovský, poslanec: (2003-12-03):
Treba ale povedať, že v tomto období by bolo dobré odpovedať aj na niektoré otázky. Aké postavenie má Slovenská pošta na slovenskom trhu, aké postavenie si chce najmä Slovenská pošta na slovenskom trhu poštových produktov uchovať? Boli vypracované rôzne programy rozvoja štátneho podniku Slovenská pošta a bolo realizovaných aj niekoľko hlavných a finančne veľmi náročných rozvojových projektov, o ktorých by som chcel aspoň niekoľko slov povedať, pretože podľa môjho názoru a názoru mojich spolupracovníkov mnohé z uvedených projektov nesplnili očakávania, ktoré boli do nich vkladané, a značné finančné prostriedky, ktoré boli do týchto projektov vynaložené, nepriniesli očakávaný efekt. Mohol by som hovoriť a skúsim len veľmi stručne povedať o projekte rozvoja kuriérskych a expresných projektov, kde myslím si, že zle postavená technológia v oblasti takzvaného obchodného balíka a rôzne neúmerne vysoké náklady, ktoré pohltila duálna prepravná sieť, spôsobila stratu tohto projektu v objeme 34 miliónov korún. Myslím si, že aj do budúcnosti tento projekt nemá jasnú perspektívu, to znamená, myslím si, že náklady, ktoré rozpočtovo na tento projekt predstavovali až sumu 135 miliónov korún a tvorba straty v objeme 34 miliónov korún znamená, že na tento projekt by bolo potrebné sa znovu pozrieť. Chcel by som povedať dve vety k automatizácii poštových operácií, čo považujem za mimoriadne dôležité, pretože tak sa k tomu stavajú aj krajiny Európskeho parlamentu, Európskej únie, kde napríklad v Českej republike, v Maďarsku sú pošty prakticky plne automatizované. Na Slovensku z 1 650 pôšt je automatizovaných dnes len 300. Považujem to za veľmi málo. Zavedenie projektu ekonomického informačného systému SAP3 hodnotím pozitívne, ale tiež si myslím, že náklady na zavedenie projektu boli neúmerne vysoké. Manažérsky informačný systém. Takisto treba povedať, že náklady na zavedenie tohto systému v objeme 223 miliónov korún sú príliš vysoké a ekonomické výstupy nie sú pre prevádzkový úsek Slovenskej pošty také, ako bolo v projekte očakávané. Myslím si, že to bola investícia mimoriadne vysoká, ale efekt z nej bude skutočne minimálny. Bolo by treba povedať pár slov o elektronickej pošte, kde takisto sú neúmerne vysoké investičné náklady, ktoré pôjdu na úkor klasických poštových činností a vo vyspelých krajinách Európskej únie, kde je činnosť elektronickej pošty veľmi rozvinutá, treba povedať, že výnosy predstavujú len 2 až 4 percentá z celkových tržieb, to znamená zdroje, ktoré sú vkladané do tohto projektu, sa Slovenskej pošte nevrátia. Všetky projekty, o ktorých som veľmi stručne pohovoril, sú smerované do oblasti softvéru a hardvéru. Treba povedať, že to súvisí asi aj s profesijnou orientáciou členov vedenia Slovenskej pošty, ale myslím si, že tieto zdroje sú používané na úkor iných dôležitých činností, napríklad nie sú používané na starostlivosť o základné fondy, o majetok, o bezpečnosť pôšt, o dopravu, o mechanizáciu a podobne. Takisto asi by bolo dobré konštatovať, že zisk Slovenskej pošty v minulom roku presahoval 137 miliónov korún a k 1. augustu tohto roka predstavoval sumu až 380 miliónov korún. Tvorba a umelá tvorba vysokého zisku súvisí s tým, že je potrebné získať alebo chce vedenie Slovenskej pošty získať prostriedky na rozvoj práve v oblasti softvéru a hardvéru. Som presvedčený, že by bolo skôr potrebné použiť tieto prostriedky na opravy budov, na hlavné spracovateľské centrá, na obnovu mechanizácie, opravu a údržbu pôšt, na ďalšie potreby, kde je skutočne už dnes krízová a možno aj kritická situácia. Chcel by som povedať možno jednu vetu aj k oblasti mzdových prostriedkov Slovenskej pošty, že vzhľadom na to, že Slovenská pošta už niekoľko rokov hospodári so ziskom, a treba  povedať, že s istým ziskom hospodári najmä odvtedy, ako bolo presťahované ústredie pošty z Bratislavy do Banskej Bystrice. Priemerná mzda pracovníkov Slovenskej pošty je stále pod priemerom v tomto štáte. Možno to súvisí aj s tým, že odborárski bosovia si akosi tento problém nevšímajú a sú spokojní  s tým, že boli zvolení na ďalšie obdobie. Mám pocit, že by bolo potrebné v tejto oblasti vyvinúť určité aktivity. Ďalším kameňom, ktorý zaťažuje Slovenskú poštu, je takzvaná PONS. Nedokážem pochopiť, ako dcéra Slovenskej pošty dokáže vytvoriť stratu 100 miliónov korún, ak produkty Slovenskej pošty vyvažujú vlastne prepravu nákladov alebo náklady súvisiace s prepravou prostriedkov tejto PONS. Myslím si, že Slovenská pošta veľmi zbytočne zakrýva hospodárenie v oblasti PONS, kde podľa môjho názoru tvorba takejto straty nie je dobrá a nesúvisí celkom s dobrým manažérskym riadením. Ja nechcem priamo kritizovať a vystupovať teda proti fungovaniu Slovenskej pošty, aby nebol pocit, že tým, že som z nej vyšiel, všetko je zlé. Vnímam mnohé pozitíva, ale chcel som poukázať aj na to, že nie všetky zdroje boli správne umiestnené. A myslím si, že by bolo bývalo vhodnejšie použiť ich práve pre tie oblasti, o ktorých som hovoril - starostlivosť o pracovníkov, o majetok, a nielen teda tvorba nových projektov, kde práve efekty predstavujú mínus pre hospodárenie Slovenskej pošty. Toľko na záver svojho vystúpenia. Ďakujem pekne. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec bol jediným prihláseným do rozpravy. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Pán minister, chcete sa vyjadriť? Nech sa páči.