V. Palko, minister vnútra SR: (2003-07-02):
Panie poslankyne, páni poslanci, tento predložený návrh zákona bol prerokovaný v určených výboroch, pričom v spoločnej správe je návrh, aby bol vrátený navrhovateľovi na dopracovanie. Dovoľujem si vás však požiadať, aby ste neschválili odporúčanie gestorského výboru, a chcel by som poukázať na to, že cieľom predloženého návrhu zákona nijako nie je obmedziť činnosť obecnej polície, ani nijakým spôsobom zasahovať do ich kompetencií. Navrhované zmeny mali za cieľ iba vytvorenie užšej spolupráce obecných polícií s Policajným zborom a napomôcť v rámci vzdelávania a dohľadu skvalitnenie ich činnosti. Výhrady, ktoré k návrhu odzneli na rokovaní výboru pre verejnú správu, smerovali predovšetkým k povinnosti obce a krajského riaditeľstva a Policajného zboru uzavrieť zmluvu o spolupráci. Po posúdení týchto pripomienok, ako aj na základe konzultácií s poslancami netrvám na ustanovení tejto povinnosti a podporím prípadné zmeny, ktoré môžu odznieť v rozprave v tomto bode. Z tohto dôvodu nemám ani výhrady k pozmeňujúcim návrhom ústavnoprávneho výboru a výboru pre obranu a bezpečnosť, ktoré sú uvedené v spoločnej správe. Vzhľadom na uvedené si vás dovoľujem požiadať, aby ste v druhom čítaní vládny návrh zákona postúpili do tretieho čítania a schválili ho. Ďakujem za pozornosť. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán minister. Dávam slovo spoločnému spravodajcovi z výboru pre verejnú správu pánovi poslancovi Karolovi Mitríkovi, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania o tomto návrhu zákona vo výboroch a aby odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru. K. Mitrík, poslanec: Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, kolegyne, kolegovia. Dovoľte mi, aby som vám predložil spoločnú správu výborov Národnej rady o prerokovaní vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 564/1991 Zb. o obecnej polícii v znení neskorších predpisov vo výboroch Národnej rady v druhom čítaní. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu ako gestorský výbor k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 564/1991 Zb. o obecnej polícii v znení neskorších predpisov, podáva Národnej rade v súlade s § 79 ods. 1 zákona Národnej rady o rokovacom poriadku a v znení neskorších predpisov spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky. Národná rada uznesením č. 226 z 9. apríla 2003 pridelila vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 564/1991 Zb. o obecnej polícii v znení neskorších predpisov na prerokovanie týmto výborom: ústavnoprávnemu výboru, výboru pre financie, rozpočet a menu, výboru pre verejnú správu, výboru pre obranu a bezpečnosť. Výbory prerokovali predmetný návrh zákona v lehote určenej uznesením Národnej rady Slovenskej republiky. Po druhé. Poslanci Národnej rady, ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol vládny návrh zákona pridelený, neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko k predmetnému vládnemu návrhu zákona podľa § 75 ods. 2 zákona o rokovacom poriadku v znení neskorších predpisov. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 564/1991 Zb. o obecnej polícii v znení neskorších predpisov prerokovali všetky uvedené výbory Národnej rady takto. Národnej rade Slovenskej republiky odporúčajú schváliť s pripomienkami: ústavnoprávny výbor uznesením č. 125 z 12. mája 2003 a výbor pre obranu a bezpečnosť uznesením č. 67 z 13. mája 2003. Výbor Národnej rady pre financie, rozpočet a menu neschválil predložený návrh uznesenia v súlade s § 52 ods. 4 zákona o rokovacom poriadku v znení neskorších predpisov. Z celkového počtu 13 poslancov bolo prítomných 10, za návrh hlasovali 4 poslanci, proti návrhu nebol nikto a 6 sa zdržali hlasovania. Výbor Národnej rady pre verejnú správu vyslovil nesúhlas s predloženým vládnym návrhom zákona a odporúča Národnej rade predmetný návrh zákona vrátiť navrhovateľovi na dopracovanie uznesením č. 53 z 13. mája 2003. Z uznesenia ústavnoprávneho výboru č. 125 z 12. mája 2003 a z uznesenia Výboru Národnej rady pre obranu a bezpečnosť č. 67 z 13. mája 2003 vyplývajú tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: Po prvé, k článku 1 bod 6 v § 22 ods. 3 sa za slová „ďalšie výstrojné súčiastky“ vkladajú slová „ktoré určí obec všeobecne záväzným nariadením“. Pripomienka zohľadňujúca požiadavku právnej istoty. Bod 2 k článku 1 bod  6 § 22 ods. 9 znie: „Vzor vyobrazenia rovnošaty príslušníka obecnej polície ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (ďalej len ministerstvo).“ Je to legislatívnotechnická pripomienka podľa bodu 19 legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Po tretie. K článku 1 bod 7 § 22a ods. 2 znie: „Na označenie motocyklov používaných na plnenie úloh obecnej polície sa primerane vzťahuje odsek 1.“ Je to legislatívnotechnická pripomienka ústavnoprávneho výboru. Po štvrté. K článku 1 bod 9 § 24 ods. 5 znie: „Obec, ktorá má zriadenú obecnú políciu a krajské riaditeľstvo Policajného zboru, v ktorého územnej pôsobnosti sa táto obec nachádza, sú povinné navzájom spolupracovať. Na tento účel uzatvoria zmluvu o vzájomnej spolupráci do dvoch mesiacov od zriadenia obecnej polície.“ Je to tiež legislatívnotechnická pripomienka ústavnoprávneho výboru. Po piate. K článku 1 bod 12 v § 27a sa mení navzájom poradie ods. 6 a ods. 7. Nový odsek 7 znie: „Ak je v iných všeobecne záväzných právnych predpisoch... Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec, je nutné, aby ste čítali celú spoločnú správu? K. Mitrík, poslanec: Nemusím. Ak kolegovia majú... Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pretože poslanci ju majú vo svojich laviciach. K. Mitrík, poslanec: Vlastne máme celkom šesť bodov, ktoré odporúča ústavnoprávny výbor schváliť. Napriek stanovisku Ústavnoprávneho výboru Národnej rady Slovenskej republiky a Výboru Národnej rady pre obranu a bezpečnosť, ktoré odporúčajú predložený návrh zákona schváliť s pripomienkami, gestorský výbor vo svojom odporúčaní Národnej rade zohľadnil aj skutočnosť, že Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu neprijal uznesenie, keďže z 10 prítomných poslancov sa 6 zdržalo hlasovania, a tiež to, že na prvom rokovaní výboru Národnej rady o predmetnom vládnom návrhu zákona 6. mája 2003 na základe uznesenia č. 37 bolo rokovanie výboru prerušené pod podmienkou, že vládny návrh zákona bude po dopracovaní opätovne predložený na prerokovanie výboru pre verejnú správu 13. mája 2003. Takýto návrh výboru na jeho rokovanie 13. mája predložený nebol. S ohľadom na uvedené i s ohľadom na stanoviská poslancov gestorského výboru vyjadrené v rozprave k tomuto vládnemu zákonu v súlade s § 79 ods. 4 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady a v znení neskorších predpisov gestorský výbor odporúča Národnej rade vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 564/1991 Zb. o obecnej polícii v znení neskorších predpisov vrátiť navrhovateľovi na dopracovanie. Po piate. Spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 564/1991 Zb. o obecnej polícii v znení neskorších predpisov vo výboroch Národnej rady v druhom čítaní bola schválená uznesením výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu č. 54 z 20. mája 2003, v ktorom ma určil výbor za spoločného spravodajcu. Zároveň ma poveril, po prvé,  predniesť túto spoločnú správu na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky, a  po druhé, v prípade, že Národná rada neschváli odporúčanie gestorského výboru vrátiť predmetný vládny návrh zákona navrhovateľovi na dopracovanie, spravodajca je oprávnený navrhnúť Národnej rade vládny návrh zákona prerokovať ihneď po skončení druhého čítania v treťom čítaní. Ďakujem, skončil som. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán spravodajca. Otváram rozpravu o tomto bode programu. K. Mitrík, poslanec: Zároveň by som sa chcel prihlásiť ako prvý do rozpravy. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Písomne som nedostala žiadnu prihlášku do rozpravy. Otváram možnosť hlásiť sa ústne do rozpravy. Končím možnosť hlásiť sa ústne do rozpravy. Pán poslanec Mitrík, nech sa páči, máte slovo. K. Mitrík, poslanec: Vážené kolegyne, kolegovia, vážená pani predsedajúca, vážený pán minister. Nechcem nás všetkých oberať o čas, hádam len v krátkosti by som chcel uviesť problémy, s ktorými sme sa stretli pri prerokúvaní návrhu zákona - novely o obecnej polícii. Treba povedať, že zákon o obecnej polícii bol schválený v roku 1991 a v roku 1999 prešiel, povedal by som, pozitívnymi zmenami, ktoré si činnosť obecnej polície vyžadovala. Cieľom môjho vystúpenia nie je detailne rozoberať nejaké historické korene tohto zákona. Chcel by som však len nám všetkým ozrejmiť, vlastne o čo v tomto zákone ide. Zákon o obecnej polícii vymedzuje jasne obecným políciám ich povinnosti, ale aj práva. Jednou zo zásad základných povinností je spolupôsobiť s príslušnými útvarmi Policajného zboru pri ochrane majetku obce, majetku občanov, ako aj iného majetku v obci pred poškodením, zničením, stratou alebo zneužitím i s využitím ústrední zabezpečujúcich signalizáciu a iných zabezpečovacích systémov. Ďalej dbať na ochranu životného prostredia v obci, dbať na dodržiavanie poriadku, čistoty, hygieny v uliciach a na iných verejných priestranstvách a verejne prístupných miestach. Za veľmi dôležité považujem vykonávanie všeobecne záväzných nariadení obcí a uznesenia obecného zastupiteľstva a rozhodnutia starostu obce. Ďalej, samozrejme, že majú povinnosť ukladať, vyberať v blokovom konaní pokuty za priestupky ustanovené zákonom o priestupkoch, oznamovať príslušným orgánom porušenie právnych predpisov a tiež plniť úlohy na úseku prevencie v rozsahu pôsobnosti uvedeného zákona. Na to, aby mohla obecná polícia úspešne plniť stanovené úlohy, je predovšetkým potrebná jej efektívna organizačná štruktúra a organizácia činnosti. Ako vyplýva z ustanovenia zákona o obecnom zriadení, obecnú políciu zriaďuje obecné zastupiteľstvo uznesením, na prijatie ktorého je potrebný súhlas trojpätinovej väčšiny prítomných poslancov. S prihliadnutím na rozsah úloh určujú poslanci aj organizáciu, objem mzdových prostriedkov a rozsah technických prostriedkov poriadkového útvaru obce. Obecnú políciu, treba povedať, tvoria zamestnanci, ktorí sú zamestnancami obce a pri plnení úloh majú postavenie verejného činiteľa. To znamená, že patria k osobám, ktoré vymedzil Trestný zákon a ktoré na jednej strane požívajú osobitnú ochranu proti útokom na život, zdravie a česť, na druhej strane sú trestne zodpovedné za zneužitie svojej právomoci v prípade za nesplnenie dôležitých úloh vyplývajúcich z postavenia. Samozrejme, že nechcem ďalej rozvádzať detaily, samotná novela rieši takých päť základných okruhov. Prvý okruh sú rovnošaty a jednotné označenie mestských policajtov. Myslím si, že s týmto sa môžeme stotožniť, pretože inak vyzerajú policajti v Bratislave, inak vyzerajú v Košiciach, inak v Spišskej Novej Vsi a cudzinec, ale aj občan iného mesta mnohokrát má problém identifikovať, či je to príslušník civilnobezpečnostnej služby, alebo je to príslušník obecnej polície. To isté platí aj o označovaní osobných áut alebo áut, ktoré používa obecná polícia, a motocyklov. K tretiemu okruhu. K realizácii dohľadu štátu nad činnosťou obecnej polície vo forme správy obsahujúcej potrebné štatistické údaje a o činnosti obecnej polície si myslím, že tiež nie sú námietky. Na druhej strane to ja považujem za prínos, pretože tým sa aj zviditeľní práca obecných polícií, ktorá štatisticky nikde nie je podchytená, čiže teraz budeme vedieť, koľko a akých priestupkov a do akých problémov zasahuje obecná polícia. Bod 4. Okruh vzdelávanie. Tam sme trošku narazili na problém. Ako bývalý komunálny politik, ktorý mal osem rokov na starosti ako primátor obecnú políciu  - oblasť vzdelávania, myslím si, že v zákone nie je celkom, povedal by som, vo vzťahu k obci citlivo riešená. Preto si dovolím predložiť k tejto oblasti pozmeňujúci návrh, pretože za istých okolností, tak ako to vyplýva zo zákona, by rozsah školenia alebo získavanie odbornej spôsobilosti mohlo trvať až jeden rok a obce by sa mohli dostať aj do finančných problémov, pretože toto školenie by mohlo rádovo stáť niekoľko stotisíc korún. Nechcem sa detailne rozširovať, predložím pozmeňujúci návrh. Najkritickejší je okruh č. 5 - je to spolupráca polície s Policajným zborom, kde v zákone navrhovateľ predkladá povinnosť uzatvoriť zmluvu medzi obecnou políciou a krajským policajným riaditeľstvom. Tam narážame na viacero problémov, ktoré odôvodním v pozmeňujúcom návrhu. Teda dovoľte mi, aby som predložil pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 564/91 Zb. o obecnej polícii. K bodu 9 navrhujem celý bod 9 vypustiť, tak ako to máte v materiáli, ktorý vám bol rozdaný. Návrh smeruje k vypusteniu novo navrhovaných odsekov 5 až 7 § 24, ktoré upravujú povinnosť obce uzatvoriť zmluvu o spolupráci s príslušným krajským riaditeľstvom Policajného zboru. Navrhovaná zmluva o spolupráci medzi štátom ako všeobecnou autoritou, suverénom a obcou ako samosprávnym útvarom v ňom je neobvyklou. Štát, ak je to potrebné, upraví povinnosti určitého subjektu priamo v zákone. Je však potrebné mať v tomto prípade na pamäti aj Ústavu Slovenskej republiky, ktorá v čl. 64 až 68 upravuje postavenie územnej samosprávy obce alebo vyššieho územného celku. Tým je v zákonoch upravená aj ich pôsobnosť jednak vecná, teritoriálna a personálna, v neposlednom rade určujúca aj práva a povinnosti zamestnancov obcí a vyšších územných celkov, v danom prípade príslušníkov obecnej polície. Z návrhu zákona nie je zrejmé, aký charakter má zmluva o spolupráci a aké sú dôsledky jej porušenia. Obsahové náležitosti navrhovanej zmluvy prekračujú pôsobnosť obecnej polície upravenej v § 3 ods. 1 písm. b). Podľa tohto ustanovenia obecná polícia spolupôsobí s príslušnými útvarmi Policajného zboru pri ochrane majetku obce, majetku občanov, ako aj iného majetku pred poškodením, zničením, stratou alebo pred zneužitím. Návrh však obsahuje spoluprácu pri odhaľovaní, objasňovaní trestných činov a zisťovaní páchateľov § 24 ods. 6 písm. f) a tiež spoluprácu pri zisťovaní, objasňovaní a prejednávaní priestupkov § 24 ods. 6 písm. g), hoci podľa § 3 ods. 1 písm. f) zákona o obecnej polícii obecná polícia objasňuje priestupky len vtedy, ak to ustanovuje zákon, a nie zmluva. Návrh zmluvy o vzájomnej spolupráci navyše upravuje pojmy, ktoré nie sú adekvátne pre činnosť obecnej polície. Napríklad spoločný výkon služby § 24 ods. 6 písm. b) a zákon o obecnej polícii pojem výkon služby ani v predloženom návrhu zákona neupravuje. Podľa § 4 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 173  o Policajnom zbore existuje totiž niekoľko druhov služieb, ktoré však obecná polícia vykonávať nemôže. Po druhé. K bodu 10 v § 25 ods. 7 sa slová „všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo“ nahrádzajú slovami „nariadenie vlády“. Navrhovaná úprava zohľadňuje skutočnosť, že ustanovenie odborných komisií Policajného zboru, pred ktorými sa budú skúšky vykonávať, aj keď odborná príprava príslušníkov obecnej polície bola vykonaná v zariadení obcí, podrobnosti o organizácii a hodnotení skúšky a tiež vzor osvedčenia by malo upravovať nariadenie vlády, a nie všeobecne záväzný predpis, vyhláška jedného z poskytovateľov vzdelania, a to ministerstva vnútra. Po tretie. K bodu 10 v § 26 ods. 1 sa za slová „Policajného zboru“ vkladajú slová „alebo sa vykonáva v zariadeniach obcí“. Navrhuje sa, aby odborná príprava príslušníkov obecnej polície mohla byť vykonávaná aj v zariadeniach obcí, ktoré sú v súčasnosti zriadené v Žiline a v Bratislave. Po štvrté. K bodu 10 v § 26 ods. 3 znie: „Termín nástupu na odbornú prípravu určuje ministerstvo alebo zariadenie obcí tak, aby odborná príprava bola vykonaná aspoň raz v roku. To neplatí, ak nebola ministerstvu alebo zariadeniu obcí v priebehu roka doručená písomná žiadosť obce o vykonanie odbornej prípravy a skúšky. Odôvodnenie: Návrh súvisí s tým, že aj obce môžu vykonávať odbornú prípravu v zariadeniach, ktoré si zriadia. Úvod vety je oproti pôvodnému návrhu upravený len z gramatického hľadiska. Po piate. K bodu 10 § 26 ods. 4 sa za slovo „ministerstvu“ vkladajú slová „alebo zariadeniu obcí“. Navrhovaná úprava súvisí so zmenami v § 26 ods. 1 a ods. 3, aby úhrada preukázaných nákladov súvisiacich s vykonávaním odbornej prípravy bola poskytnutá zariadeniu, ktoré si zriadili obce na prípravu príslušníkov obecnej polície. Po šieste. K bodu 10 v § 26 sa za  ods. 4 vkladá nový ods. 5, ktorý znie: „Dĺžka trvania odbornej prípravy príslušníkov obecnej polície je 420 hodín.“ Doterajší ods. 5 sa označuje ako ods. 6. Dĺžku trvania odbornej prípravy je potrebné upriamiť priamo v zákone, aby ju nebolo možné kedykoľvek meniť bez ohľadu na potreby obce vyhláškou ministerstva vnútra, ako sa to navrhuje v § 26 ods. 6. Dosiaľ dĺžku trvania odbornej prípravy upravovalo nariadenie vlády. Po siedme. K bodu 10 v § 26 novo označený ods. 6 znie: „Formu, rozsah odbornej prípravy so žiadosťou o vykonanie odbornej prípravy a o vykonanie skúšky, podrobnosti o organizácii a o vykonávaní odbornej prípravy ustanoví nariadenie vlády. Návrh zohľadňuje skutočnosť, že odbornú prípravu príslušníkov obecnej polície budú vykonávať dva samostatné subjekty. Preto je potrebné, aby bola forma odbornej prípravy denná alebo diaľková, jej rozsah zo žiadosti o vykonaní odbornej prípravy a skúšky, podrobnosti organizácie o vykonávaní odbornej prípravy boli pre oboch poskytovateľov vzdelania upravené jednotne a aby ich neupravoval iba jeden z nich. Podľa návrhu zákona je to ministerstvo vnútra, ktoré má túto problematiku upraviť všeobecne záväzným právnym predpisom, t. j. vyhláškou. Po ôsme. K bodu č. 11 v § 26 ods. 1 sa číslica „100 000“ nahrádza číslicou „50 000“. Znižuje sa výška pokuty za nesplnenie povinnosti obce predložiť Ministerstvu vnútra Slovenskej republiky správu o činnosti obecnej polície zákonom v ustanovenej lehote a za nesplnenie povinnosti oznámiť tomuto ministerstvu údaje týkajúce sa evidencie o obecnej polícii. Po deviate. K bodu 11 v § 26b ods. 3 znie: „Uložením pokuty podľa ods. 1 nie je dotknutá povinnosť obce predložiť ministerstvu správu o činnosti obecnej polície a povinnosť predložiť ministerstvu údaje podľa tohto zákona.“ Navrhovaná formulácia jednoznačne vyžaduje, že nejde o zodpovednosť obce, ale o jej povinnosti predložiť správu o činnosti a oznámiť údaje potrebné na vedenie evidencie týkajúcej sa obecnej polície Ministerstvu vnútra SR. Aj po uložení pokuty táto povinnosť obcí trvá. Po desiate. K bodu 11 v § 26b ods. 4 sa slová „a jeho dĺžku a na prípadne opakované“ nahrádzajú slovami, „najmä na jeho dĺžku a na opakované“. Ide o spresnenie textu v zmysle atribútov, ktoré obsahovo napĺňajú povahu protiprávneho konania. Medzi ne patrí najmä dĺžka, teda trvanie porušenia právnej povinnosti a tiež jej opakované porušenie. Po jedenáste sa v § 27a  vypúšťa  ods. 3. Doterajšie ods. 4 až 7 sa označujú ako ods. 3 až 6. Je to legislatívnotechnická úprava, ktorá súvisí s návrhom na vypustenie bodu 9. Bod 9 obsahuje návrh na vypustenie z návrhu zákona uvedených v nových ods. 5 až 7 v § 24, ktoré upravujú zmluvnú povinnosť štátu príslušného krajského riaditeľstva Policajného zboru a obce a uzavrie zmluvu o spolupráci aj obsahové náležitosti. Dôvody na vypustenie týchto ustanovení obsahuje bližšie odôvodnenie v bode 9. Z dôvodu vypustenia § 24 ods. 5 až 7 je potrebné vypustiť aj ods. 3 z § 27a. Tento upravuje povinnosť obcí, ktoré už majú zriadenú obecnú políciu uzavrieť zmluvu o spolupráci do 28. februára 2004. A ešte by som chcel predložiť návrh na osobitné hlasovanie k bodu 4 spoločnej správy, nakoľko hovorí o bode 9, ktorý v mojom pozmeňujúcom návrhu navrhujem na vypustenie. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec, skončili ste? K. Mitrík, poslanec: Áno, skončil som. Ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR: Ďakujem, pán poslanec. Pán poslanec Hopta, faktická poznámka. Uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. Pán poslanec Polka a uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. I. Hopta, poslanec: Vážená pani podpredsedníčka, vážené dámy, vážení páni. Chcem povedať, že v tejto veci má minister vnútra pán Vladimír Palko plnú podporu poslaneckého klubu Komunistickej strany Slovenska. My si naozaj myslíme, že je potrebné sprísniť dohľad nad obecnými políciami, že je potrebné zaviesť určitý systém, ktorý by obecné polície, alebo povinnosti, ktoré by obecné polície mali plniť, pretože sú to ozbrojené zložky a svojím spôsobom sa riadia len všeobecne záväznými nariadeniami tej ktorej obce. A, žiaľ, poznám túto situáciu, kde všeobecne záväzné nariadenia jednotlivých obcí sú často rozličné a často sú svojím spôsobom aj protichodné. Na druhej strane chcem povedať, že nesúhlasím s viacerými pozmeňujúcimi návrhmi, ktoré tu predložil môj predrečník, pretože svojím spôsobom tento zákon, ktorý má byť prísny, v mnohom zľahčujú, preto mnohé tieto pozmeňujúce návrhy nepodporíme. Ďakujem za pozornosť. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Polka. L. Polka, poslanec: Ďakujem pekne, pani podpredsedníčka. Myslím si, že pán minister prežíva ťažké šoky v poslednom období v parlamente, keď ho raz Krajči s Polkom chvália, potom zase páni z KSS. Ale pokiaľ ide o predmetný návrh zákona, domnievam sa, že tu odznelo veľa vážnych pripomienok k predloženému návrhu zákona. Ani nie k samotnej novele, ale k systému a systematike zákona o obecnej polícii. Domnievam sa, že by si táto otázka zaslúžila väčšiu pozornosť, globálnejšiu a komplexnejšiu úpravu, ktorá by iným spôsobom zakotvila postavenie obecnej polície na Slovensku. Je zrejmé, že ponovembrová eufória, ktorá priniesla vznik týchto polícií, je už prekonaná a je potrebné v tomto smere, predovšetkým pokiaľ ide o stránku právnej zodpovednosti, pretože som sa v konkrétnej praxi stretol s úžasom primátora jedného veľkého okresného mesta na južnom Slovensku, ktorý až po podaní trestného oznámenia a žaloby zistil, že je šéfom a zodpovedá za činnosť vlastných policajtov. Udivuje ma však, že na pravo sediaci buď bývalí, alebo terajší, určite aj budúci funkcionári samosprávy, primátori, starostovia, prípadne poslanci miestnych zastupiteľstiev berú pomerne bez povšimnutia až na pána predkladateľa skutočnosť, že rezort vnútra a v podstate my parlament svojím spôsobom ukladáme mestským, obecným zastupiteľstvám nájsť peniaze na preoblečenie alebo na nejaké zrovnanie policajných uniforiem mestskej polície, keď dennodenne čítame, že primátori, obce a mestá nemajú na strechy, nemajú na školy, nemajú na zdravotnícke zariadenia, v Turzovke nemajú čím kúriť, ešte šťastie, že je teraz teplo, a zrazu dostanú povinnosť nejakým nariadením ministerstva vnútra alebo vlády preobliecť svojich policajtov. Myslím si a očakával som od nich primeranú odozvu. Ďakujem pekne. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Minister vnútra pán Palko, chcete sa vyjadriť k rozprave? Nech sa páči.