Heger, Eduard, poslanec NR SR (2018-02-13):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som aj ja k tomuto našemu návrhu niečo povedal. Ďakujem kolegyni Verešovej za ten úvodný vstup aj za vystúpenie v rozprave, za to, že vysvetlila tento návrh. A ja by som možno len trošku poopravil ten výrok, myslím si, že nejde o výpadok v rozpočte, ale ide o dobrú investíciu. Pretože v konečnom dôsledku rozpočet ako taký nebude nižší a rád by som to vysvetlil aj na číslach, ktoré vlastne v rozpočte sú. Ale ešte predtým by som chcel povedať, že rodina, a som rád, že to počujeme čím ďalej, tým viac naprieč týmto plénom, lebo nejde tu o to, kto si prisvojí myšlienku toho, či rodina je prioritou, alebo neni prioritou. Ľudia na to nie sú zvedaví, kto s tým prišiel, ľudia chcú vidieť, že poslanci Národnej rady majú toto ako prioritu, a to je podľa mňa dôležité, pretože ide v konečnom dôsledku o nich, nie o nás. A ja sa teším tomu, keď vidím, že rodina alebo vôbec investícia do rodiny dosť naberá na popularite vôbec aj u politikov, u spoločnosti, pretože vidíme, že naozaj v dnešnej dobe je to veľmi dôležité z viacerých dôvodov. Prvé je, že vidíme, že dnes na Slovensku, počujeme to z prieskumov, sami to asi zažívate, mladí ľudia vidia svoju budúcnosť skôr v zahraničí ako na Slovensku a čím ďalej, tým väčší počet. Takže vidíme, že je tu odliv mozgov, keď to tak môžme povedať, zo Slovenska. A toto je niečo, čo je alarmujúce jednak preto, ako vôbec robiť politiku na Slovensku, ale aj preto, že teda ubúda počet Slovákov žijúcich na Slovensku, ktorí by tu na Slovensku v budúcnosti mohli žiť. Druhé, vidíme tu naozaj to, že je tu tlak alebo rastie tlak na zamestnancov z hľadiska počtov, že vidíme, že musíme dovážať na Slovensko zamestnancov zo zahraničia a práve aj pri tomto aspekte je dôležité si uvedomiť, že je dôležité podporovať slovenské rodiny, aby mohli mať detí toľko, koľko chcú. A to je asi to najdôležitejšie, že dnes vieme, že slovenské rodiny, mladé rodiny si nemôžu dovoliť mať toľko detí, koľko by chceli, a myslím si, že toto je to také, by som povedal, najžalostnejšie, obzvlášť keď hovoríme o tom, že dobiehame západnú Európu, že stávame sa už aj my vyspelou krajinou, i keď si myslím, že tento výrok je ešte prehnaný. Takže naozaj na to, aby sme sa mohli plnohodnotne vyrovnať krajinám na západe alebo vyspelej Európy, je potrebné, aby sme priniesli našim ľuďom a hlavne mladým ľuďom takú životnú úroveň, aby boli schopní mať toľko detí, koľko chcú, aby ich boli schopní uživiť. A práve toto opatrenie je to, ktoré podáva, ktoré podáva týmto mladým ľuďom ruku pomocnú na to, aby mohli lepšie zaopatriť svoje vlastné deti. Takže preto aj toto opatrenie, si myslím, že má svoje dôležité miesto práve v dobrých časoch, keď hovoríme, že ekonomika šlape, že štát dostáva stále väčšie príjmy práve vďaka zarábajúcim ľuďom, zarábajúcim obyvateľom, pracujúcim obyvateľom, pretože práve z ich príjmov sú tieto dane, tak je dôležité, aby sa o tento prínos aj s týmito obyvateľmi, s týmito ľuďmi podelil. A toto opatrenie je toho jasným príkladom, ktorý práve pomáha tomu, aby, ako som povedal, ľudia mohli mať toľko detí, koľko chcú. Takže teraz by som kratučko chcel prečítať pár čísel z rozpočtu, aby sme videli, ako sa vlastne aj vývoj verejných financií na Slovensku hýbal za posledné roky. A keď si zoberieme samotné daňové príjmy, tak keby sme sa pozreli na daňové príjmy od roku 2012, tak daňové príjmy v roku 2012 boli 11,3 miliardy. V roku 2016 to už bolo 14,5 miliardy. Čiže vidíme tu výrazný nárast. A v roku 2017 odhadovaná skutočnosť je okolo, je 15,3 miliardy. Čiže vidíme, že len za posledné, za posledných 5 rokov bol nárast 5 miliárd na daňových príjmoch, čo je ako dosť výrazná suma. A práve toto sú peniaze, ktoré je potrebné investovať do toho, aby štát lepšie fungoval. Ale myslíme si, my považujeme a vidím, že nie sme jediní, rodinu ako naozaj prioritu, mladé rodiny ako prioritu, a preto im treba podávať tú pomocnú ruku. Toto sú napríklad tie príjmy na najbližšie roky, tak ako je plánované v rozpočte na najbližšie tri roky, tak vidíme, tie nárasty budú v priemere okolo 800 miliónov eur na daňových príjmoch. Chápem, že pri otázke daňového bonusu sa to týka daní z príjmu fyzických osôb. Ako vieme, tieto sú naparované na samosprávu a vyššie územné celky, čiže celé sa transferujú do týchto dvoch skupín, a v takom prípade je to zásah do príjmov jednotlivých, teda v prvom rade vyšších územných celkov a vo väčšom dosahu samospráv miest a obcí. Ale chcem povedať, že keď sa pozrieme aj na prognózu rozpočtu, tak vidíme, že práve daň z príjmu fyzických osôb bude každoročne rásť nasledujúco: V roku 2018 by mala oproti roku 2017 porásť o 211 miliónov. V roku 2019 oproti 2018 o 219 miliónov a v roku 2019 oproti roku 2020 o 246 miliónov. Naše odhady, že toto opatrenie by malo stáť maximálne 170 miliónov eur. Čiže vidíme, že ešte stále budú mať obce vyššie príjmy, ako majú v súčasnosti, ak sa aj budú ochotní podeliť o tieto peniaze so svojimi obyvateľmi, pretože v konečnom dôsledku tieto peniaze pôjdu práve občanom týchto miest a obcí a týchto vyšších územných celkov, ktorí z toho budú benefitovať a bude to pre ich skvalitnenie. A myslím si, že záujmom každého starostu, každého župana je, aby jeho práca smerovala k tomu, aby sa ľudia v územnom celku, o ktorý sa stará, aby sa mali lepšie. A toto opatrenie to priamo zabezpečuje, že tí ľudia sa budú mať lepšie, pretože budú sa lepšie vedieť postarať o svojich, o svoje deti. Takže to je, keď sa pozrieme len na samotný nárast. Ak sa však pozrieme na to, koľko daňový bonus stojí a ako je plánovaný nárast v rozpočte, tak vidíme, že v rozpočte je plánovaný nasledujúcimi číslami; to je teda, ak by stav ostal nezmenený. Ja som hovoril o tom príraste, že takýto bude nárast daní, o tých vyše 200 miliónov ročne, a to opatrenie by malo stáť do 170, takže je tam priestor na to, aby toto opatrenie bolo z čoho financovať bez toho, aby to malo nejaký dopad na to, že by tie, teraz tie mestá a obce mali menšie príjmy. No nebudú mať menšie príjmy, len nebudú ich mať výrazne vyššie. Ale keď sa pozrieme do rozpočtu, tak vidíme, že tento daňový bonus na najbližšie roky je plánovaný nasledovne: V roku 2018 bude stáť, je plánované, že bude stáť 268 miliónov, v roku 2019 272 a v roku 2020 277. Keď si pozrieme tieto nárasty, tak je to rádovo 4 až 5 miliónov eur nárast každý rok. Ak som vám teraz pred chvíľou hovoril, že keby sme aj si odmysleli toto opatrenie, tak vidíme, že nárast príjmov mestám a obciam a vyšším územným celkom bude rádovo o 200 miliónov, ale nárast výdavkov na daňový bonus rádovo o 5 miliónov. Čiže vidíme tu ten veľký nepomer, že priorita je, že rodina nie je prioritou, pretože sa o tieto príjmy tieto samosprávy nedelia. Samozrejme, aj tým, že tu také opatrenie nie je, pretože momentálne ten daňový bonus sa počíta tak, že koľko je uchádzačov, toľko ho dostane, takže reflektuje to aj počet uchádzačov o tento daňový bonus, aj ten nárast. Takže to je na margo čísel, ktorými sme chceli podložiť, že je tu priestor na to, aby toto opatrenie mohlo byť zavedené. Samozrejme, sme v prvom čítaní a vieme, že toto opatrenie môže vyvolať diskusiu, a sme otvorení tejto diskusii, aj, samozrejme, v druhom čítaní sme otvorení na akékoľvek pozmeňujúce návrhy, ktoré by pomohli toto opatrenie vylepšiť, pretože naozaj si myslíme, že rodina je priorita a mala by byť priorita na Slovensku práve aj z dôvodov, ktoré som spomenul v úvode. Je tu ešte jedna otázka, ktorá s tým súvisí, a to je, samozrejme, samotné financovanie samospráv a vyšších územných celkov, pretože vieme, že dneska je to zafixované, teda ten transfer ide celý v prospech týchto samospráv a vyvstáva tu aj otázka toho, aké ďalšie nástroje tieto samosprávy majú na to, aby mohli zvyšovať svoje príjmy. A myslíme si, že je tu nevyužívaný zatiaľ nástroj, ktorým môžu tieto samosprávy fungovať, a to sú práve, by som povedal, také tie majetkové dane, ktoré sú predmetom nejakého, už boli predmetom diskusie, a vôbec samotný, bol vykonaný aj audit prenesených kompetencií na samosprávy, ktorý by tiež stál za diskusiu a pobaviť sa o tom, koľko sú vlastne také nevyhnutné náklady na fungovanie samosprávy, aby sa dala naozaj merať aj tá hodnota za peniaze a efektivita v tejto časti, by som povedal, spoločnosti. Pretože ak chceme naozaj spravovať finančné prostriedky alebo daňových poplatníkov zodpovedne, tak by to malo byť určite transparentne a malo by to byť robené efektívne. Toľko na záver, myslíme si, že teda toto opatrenie má svoje opodstatnenie a má aj svoje krytie. Ďakujem pekne za pozornosť.