Pellegrini, Peter, predseda vlády SR (2019-09-19):
Vážený pán poslanec, ďakujem vám za vašu otázku. Summit predsedov vlád krajín V4 a partnerov zo západného Balkánu, teda Albánska, Bosny a Hercegoviny, Čiernej Hory, Severného Macedónska, Srbska a Kosova, ktorý sa uskutočnil minulý týždeň v Prahe, bol prvým podujatím českého predsedníctva v skupine V4. Jeho hlavným cieľom bolo potvrdiť dôležitosť európskej perspektívy západného Balkánu a poskytnúť tak priestor na diskusiu s partnermi v oblastiach spoločenskej, spoločného záujmu. Summit pripomenul trvalú podporu, ktorej sa dostáva integračným ambíciám regiónu západného Balkánu na pôde Európskej únie práve zo strany krajín V4, a povzbudil partnerov k pokračovaniu v reformách aj v integračných procesoch. Počas summitu sme sa dotkli viacerých tém. Hovorili sme o celkovej atmosfére v rámci Európskej únie voči politike rozširovania a vyjadrili sme záujem aby aj nová Európska komisia venovala regiónu západného Balkánu naďalej náležitú pozornosť. Medzi tamojším obyvateľstvom totiž silnie presvedčenie, že Európska únia asi nemá v skutočnosti záujem o nové členské krajiny. A to je vážna vec. Hovorili sme aj o konkrétnych oblastiach, ako je bezpečnosť, infraštruktúra či klimatické zmeny vo svetle potreby adaptácie a zachovania našej konkurencieschopnosti. Aktuálne bezpečnostné hrozby, ako napríklad terorizmus, ohrozujú nás všetkých, a preto musíme spolupracovať, aby sme proti nim mohli bojovať čo najefektívnejšie a najkoordinovanejšie. A zhodli sme sa na tom, že bezpečnosť na Balkáne znamená aj bezpečnosť v samotnej Európe. Slovensko, podobne ako aj niektoré ďalšie krajiny Európskej únie, vrátane krajín V4, podporuje rozširovanie Únie ako účinného nástroja transformácie západného Balkánu. Naším kľúčovým záujmom je, aby západný Balkán prekonal konfliktnú minulosť, prešiel procesom zmierenia a osvojil si hodnoty a štandardy, na ktorých stojí Európska únia. Aj 90-te roky potvrdili, že situácia na západnom Balkáne má priamy vplyv na bezpečnostnú situáciu v celej strednej Európe. K súčasným bezpečnostným výzvam patrí aj migrácia a je naším záujmom, aby sme pomohli západobalkánskym partnerom zvládať problémy, ktoré sú s touto výzvou spojené. Na rokovaní krajín V4 a západného Balkánu sme prediskutovali aj otázky konektivity a energetickej bezpečnosti. Prepájanie Európskej únie so západným Balkánom je prirodzenou súčasťou európskej perspektívy regiónu, či už ide o fyzickú infraštruktúru, digitálne prepájanie alebo medziľudské kontakty. Prepájanie energetických trás je v záujme oboch regiónov. Lepšia dostupnosť a flexibilita pri získavaní nových zdrojov energie automaticky zvyšuje energetickú bezpečnosť našich krajín, ale aj energetickú bezpečnosť Slovenska. Počas stretnutia s predstaviteľmi krajín západného Balkánu sme prijali deklaráciu, v ktorej vyjadrujeme naše spoločné presvedčenie o tom, že politika rozšírenia Európskej únie je najúčinnejším nástrojom podpory stability, bezpečnosti, demokracie a prosperity na západnom Balkáne. Rozširovanie Európskej únie smerom na západný Balkán je strategickou investíciou ekonomickou, ale aj bezpečnostnou. To znamená, benefity ďaleko prevyšujú prípadné negatíva a obavy. A Európska únia musí celému západnému Balkánu ponúknuť jasnú víziu európskej perspektívy. A to sme si aj s kolegami s V4 potvrdili. Partneri zo západného Balkánu prijali summit veľmi dobre, keďže dostali priestor na vyjadrenie svojich postojov, ale i obáv. A súčasne potvrdili svoje odhodlanie pokračovať v reformnom a prístupovom procese, ako aj prehlbovať regionálnu spoluprácu. Zdôraznili, že vstup do Únie je pre nich zahranično-politickým cieľom číslo jeden. Tieto krajiny sú domovom pre zhruba 18 miliónov ľudí a spoločné HDP sa približne rovná tomu slovenskému. Teoreticky by tak ich asimilácia do cca 500 miliónov obyvateľov Európskej únie naozaj nemohla byť žiaden problém. Región západného Balkánu ponúka aj mnoho príležitostí pre slovenské podnikateľské subjekty, ktoré majú skúsenosti s transformáciou hospodárskeho a spoločenského systému. V neposlednom rade v regióne, osobitne v srbskej Vojvodine, žijú príslušníci slovenskej národnostnej menšiny a je naším záujmom, aby došlo k zlepšeniu ich životnej úrovne a aby sa stali občanmi Európskej únie. V tejto politike budeme naďalej pokračovať. Chcem podotknúť, že v máji 2019 sa v Bratislave počas nášho predsedníctva vo V4 uskutočnilo tradičné stretnutie ministrov zahraničných vecí krajín V4 a západného Balkánu. Aj preto, že podporujeme začlenenie tohto regiónu do Európskej únie, samozrejme po splnení určených podmienok, podporujeme otvorenie prístupových rokovaní so Severným Macedónskom a s Albánskom ešte v roku 2019. Ďakujem vám veľmi pekne, skončil som.