V. Veteška, podpredseda NR SR: (2003-04-10):
K. Ondriaš, poslanec: Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, mám pár poznámok k návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s prístupom Slovenskej republiky k Severoatlantickej zmluve. Úvodom by som chcel povedať, že klub Komunistickej strany Slovenska nepodporí predbežný návrh, lebo Komunistická strana Slovenska je proti vstupu Slovenska do NATO. Komunistická strana Slovenska spoločne so 160 komunistickými a robotníckymi stranami sveta má diametrálne iný názor na súčasné usporiadanie ekonomických, politických vzťahov medzi štátmi a inú filozofiu o spolunažívaní a bezpečnosti sveta. Nesúhlasí s kapitalistickou doktrínou maximálneho zisku, rozdelením sveta na jednu miliardu bohatých, z ktorých niekoľko stotisíc má absolútnu moc na 4 miliardami chudobnými. Chudobní bohatým slúžia len ako lacná pracovná sila, sú ekonomicky a politicky závislí od bohatých, ktorí v tomto imperialistickom systéme stále bohatnú, a chudobní stále chudobnejú. Napr. v súčasnosti 200 nadnárodných korporácií kontroluje 80 % priemyselnej a poľnohospodárskej produkcie sveta a 70 % služieb a predaja. Majetok 32 najbohatších je podobný ako národný majetok všetkých krajín juhovýchodnej Ázie. Príjem každého z 200 najbohatších po dobu 4 rokov bol 2 mil. dolárov denne. A ich majetok je porovnateľný s majetkom 41 % populácie sveta. Vždy keď chudobní odmietnu príkaz bohatých, príde tvrdý trest. Napr. keď predstavitelia Talibanu v roku 1994 odmietli Spojeným štátom stavbu a prevádzku ropovodu cez Afganistan, USA si svoje nároky presadili násilím. V súčasnosti dochádza k potrestaniu Iraku za to, že svoje druhé najväčšie zásoby ropy neposkytol Spojeným štátom a im spojencom. Je možné, že v blízkej budúcnosti bude potrestaný aj Irán, pretože vlastní druhé najväčšie zásoby plynu na svete a chce ich využívať len vo vlastný prospech. Chudobné štáty sú zadlžené v bohatých štátoch a splácajú im stále dlh a úroky. Cena pracovnej sily v chudobných vykorisťovaných štátoch je len 1 % až 15 % ceny pracovnej sily v bohatých štátoch. Už som tuná párkrát zopakoval, že Slovensko v posledných 8 rokov spláca zahraničný dlh a úroky priamo okolo 1,2 mld. týždenne, keď počítam 40 korún za 1 dolár. Ďalšie miliardy korún splácajú slovenskí robotníci pracujúci v zahraničných podnikoch na Slovensku, každý robotník dostáva okolo 13 % mzdy jeho kolegu v Európskej únii a odvádza za každú hodinu práce do zahraničia okolo 15 až 20 eur. Komunistická strana Slovenska si uvedomuje, že základom tohto vykorisťovania je systém kapitalizmu. Aby mohol úspešne fungovať, opiera sa aj o vojenskú moc, ktorej súčasťou je aj NATO. NATO sa v súčasnosti podieľa na stabilizovaní súčasnej sociálnej nerovnosti vo svete a nerovnomerného rozdeľovania zdrojov. Preto nemôžeme súhlasiť, aby Slovensko vstupom do NATO sa spolupodieľalo na zaisťovaní súčasného vykorisťovania chudobných a aj Slovenska. V súčasnosti v mediálnom systéme propagandy na Slovensku sa používa množstvo fráz dokazujúcich výhody vstupu do NATO. Jednou z nich je aj fráza, ktorú používa najradšej predseda vlády pán Dzurinda a jeho najbližší. Hovorí, že vstupom do NATO sa zvýšia investície na Slovensku. Keď som porovnal prílev zahraničných investícií v Maďarsku a v Českej republike, zistil som, že sa po vstupe do NATO nezvýšili. Dokonca prílev zahraničných investícií na obyvateľa v Turecku, ktoré je členom NATO už 50 rokov, je len 10 % až 20 % zahraničných investícií, ktoré prichádzajú na Slovensko. Zrejme opäť pán premiér nehovoril pravdu alebo len veril médiám. Pripomenul by som, že podľa štatistiky OSN, ktorá hodnotí životnú úroveň v rôznych štátoch, Turecko je na 85. mieste v porovnaní s Kubou, ktorá je na 55. mieste, a Slovenskom, ktoré po 13 rokoch nie veľmi úspešného ekonomického rozvoja je stále na 36. mieste. Je tuná ešte jeden zaujímavý fakt týkajúci sa investícií na Slovensku. Keď porovnáme prílev zahraničných investícií na Slovensku a počet obyvateľov v materiálnej núdzi, podľa správy Svetovej banky č. 22351 zo dňa 9. augusta 2001 zistíme, že čím viac investícií prichádza na Slovensko, tým máme viac obyvateľov v materiálnej núdzi. Je to paradox. Je možné, že vláda vstupom do NATO sa snaží, aby sme mali čo najviac obyvateľov v materiálnej núdzi. Komunistická strana Slovenska si uvedomuje, že prílev zahraničného kapitálu nezachránil Argentínu, Malajziu, Indonéziu ani bývalé krajiny Sovietskeho zväzu od ekonomických ťažkostí. Preto nemôžeme súhlasiť, aby Slovensko vstúpilo do NATO kvôli zabezpečeniu zahraničných investícií, ktoré nám doposiaľ prinášali len chudobu. Komunistická strana Slovenska je za politiku spoliehania sa na vlastné sily. Ďalšia široko medializovaná fráza hovorí, že vstupom do NATO sa znížia naše výdavky na obranu. Nie je to pravda. Ako vyplýva z Parlamentného zhromaždenia NATO z mája 2002 v Sofii, náklady na obranu nových štátov NATO sa zvýšia. Zvýšia sa aj na Slovensku na 2 % HDP a zvýšili sa aj v Poľsku, v Maďarsku a v Českej republike po vstupe do NATO. Najdôležitejšia ideologická fráza, ktorú používa súčasná vládna garnitúra, hovorí: „Vstupom do NATO sa budeme podieľať na ochrane spoločných hodnôt.“ Snažil som sa zistiť, ktoré sú to spoločné hodnoty. Je to aj výpalníctvo, je to aj narkománia, detská prostitúcia, násilné trestné činy, vraždy na objednávku, koncentrácia majetku u 1 % bohatých, korupcia? Máme chrániť slovenských pracovníkov, aby dostávali stále za svoju prácu len 10 % – 20 % mzdy? Máme v rámci NATO bojovať a podieľať sa na ochrane Slovnaftu, ktorý nám už z veľkej časti nepatrí? Máme sa podieľať na ochrane Volkswagenu, VSŽ Košice, Slovenského plynárenského priemyslu, bánk, poisťovní, ktoré nám taktiež vo väčšej časti nepatria alebo nebudú patriť? Máme sa podieľať na obrane systému, kde občania Slovenska sú využívaní len ako lacná pracovná sila? Máme sa podieľať na ochrane pôdy, ktorej veľká časť pravdepodobne bude patriť cudzincom za niekoľko rokov po vstupe do EÚ? V podobnom NATO, kde sme „chránili spoločné hodnoty“, sme už niekoľkokrát boli, napr. len v 20. storočí, či už sme boli v nadnárodných, bezpečnostných štruktúrach dva razy. V roku 1914 majetok, ktorý na území Slovenska produkoval hodnoty, patril väčšinou cudzím majiteľom. Cudzí majitelia si ho na území Slovenska potrebovali chrániť. A ideálne bolo, aby si ho chránili občania žijúci na území Slovenska ako ich vlastný majetok. Tak sa aj stalo. Po vypuknutí prvej svetovej vojny mladí muži zo Slovenska v rámci Trojspolku Rakúsko-Uhorsko, Nemecko a Taliansko išli v rámci vtedajšieho NATO bojovať a zomierať, aby nielen chránili, ale ešte aj zväčšili majetok cudzích majiteľov na Slovensku. Chvalabohu, vojnu sme prehrali, čo malo paradoxne pozitívny vplyv na náš budúci rozvoj. Vytvorila sa možnosť vzniku Česko-Slovenska a zmena majetkovoprávnych pomerov. Podobná situácia sa opakovala na začiatku druhej svetovej vojny. Keď napr. podiel nemeckého kapitálu v slovenských spoločnostiach stúpol zo 4 % v roku 1938 na 51,6 % ku koncu vojny. Slovenskí vojaci išli v rámci Hitlerovej osi opäť bojovať za cudzie záujmy a opäť, chvalabohu, vojnu prehrali a paradoxne to ovplyvnilo opäť pozitívne náš ďalší rozvoj. V súčasnosti väčšina majetku na Slovensku, ktorá produkuje hodnoty, je v rukách cudzieho kapitálu. Vlastníci pre tento majetok potrebujú stabilitu, prosperitu a bezpečnosť. A majitelia nášho majetku vedia, tak ako ich predchodcovia, že ideálne je, keď ich majetok na Slovensku a vo svete budú chrániť občania Slovenska. A možno ako členovia NATO zase pôjdeme bojovať, aby sme im ho chránili a zveľadili. Ostáva nám len dúfať, že vojnu zase prehráme, čo bude mať paradoxne opäť pozitívny vplyv na náš budúci rozvoj. (Potlesk.) Ako si predstavuje Komunistická strana spoločné hodnoty? Jednoducho, keď majetok v štátoch NATO bude nám spoločne patriť. Ale to je opäť socializmus. Pretože toto zatiaľ neplatí, Komunistická strana Slovenska aj v tomto bode odmieta vstup do NATO. Dotkol by som sa ešte jednej otázky súvisiacej s aktivitou NATO a so súkromnou aktivitou niektorých jej členov. Napr. v súčasnosti vojaci USA a Veľkej Británie v priamom prenose robia agresiu v Iraku, aby sa zmocnili jeho zásob ropy. Môže sa stať, že následkom tohto aktu niekto začne vojenské akcie proti USA a Veľkej Británii. V tomto prípade, samozrejme, v rámci zmluvy NATO musia všetky štáty NATO chrániť USA a Veľkú Britániu. Komunistická strana Slovenska zásadne nesúhlasí s takýmto zneužívaním NATO na súkromné účely, a preto nepodporí návrh uznesenia. NATO, ktoré sa podriaďuje vplyvu USA, v bývalej Juhoslávii v roku 1999 porušilo medzinárodné právo a prisvojuje si právomoci, ktoré patria OSN a Bezpečnostnej rade OSN. Takto sa NATO profiluje ako vojensko-politický pakt prekračujúci hranice obrany. Je dôležitým nástrojom presadzujúcim hegemóniu bohatých vo svete. Európa nepotrebuje na zaistenie mieru vo svete a budovanie mierumilovných vzťahov agresívny pakt, ktorý neuznáva medzinárodné právo a OSN. Potrebuje taký systém bezpečnosti, ktorý by rešpektoval v plnom rozsahu Chartu OSN, helsinský proces a duch Parížskej charty pre novú Európu podpísaný na záver Konferencie o bezpečnosti a spolupráci v Európe v Paríži v roku 1990. Považujeme OSN za významný nástroj celosvetového kolektívneho politického rozhodovania. Sme za posilnenie jeho váhy pri riešení konfliktov na zásadách vzájomného rešpektovania kolektívnej bezpečnosti. OSN musí byť suverénna organizácia a nesmie byť pod vplyvom žiadnej mocnosti. Podporujeme rozhodujúcu úlohu OSN aj v boji s medzinárodným terorizmom v súlade s Chartou OSN. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)