I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2003-06-17):
Ďakujem pekne za pozornosť. P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne. Poprosím poslanca Jozefa Hurbana ako navrhovateľa a prosím ho, aby informoval o výsledku prerokovania návrhu vlády na skrátené legislatívne konanie o tomto vládnom návrhu zákona. J. Hurban, poslanec: Vážený pán predsedajúci, kolegyne a kolegovia. Predseda Národnej rady rozhodnutím č. 253 z 2. júna 2003 pridelil návrh vlády na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu zákona... P. Rusko, podpredseda NR SR: Poprosím vás, kolegovia a kolegyne, o pokoj v rokovacej sále. Buďte takí dobrí. Ďakujem. J. Hurban, poslanec: ... ktorým sa mení zákon č. 310/1993 Z. z. o spotrebnej dani z piva na prerokovanie Výboru Národnej rady pre financie, rozpočet a menu v termíne do 12. júna. Výbor pre financie, rozpočet a menu predložený návrh vlády na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení zákon č. 310/1993 Z. z. o spotrebnej dani z piva, prerokoval na svojej schôdzi dňa 11. júna 2003 a v prijatom uznesení odporučil Národnej rade prerokovať uvedený návrh vlády v skrátenom legislatívnom konaní. Vážený pán predsedajúci, prosím, otvorte diskusiu. P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne. Otváram rozpravu. Konštatujem, že písomne sa do rozpravy prihlásil len pán poslanec Ďaďo za Klub Komunistickej strany Slovenska. Nech sa páči, pán poslanec. V. Ďaďo, poslanec: Vážený pán podpredseda, pán minister, kolegyne a kolegovia. Vládou Slovenskej republiky nám bol predložený návrh na zmenu zákona č. 310/1993 Z. z. o spotrebnej dani z piva. Je nám všetkým dobre známe, že o tomto návrhu sa  v poslednom mesiaci veľa diskutovalo. Veľmi sa o ňom diskutovalo v médiách, ale i v širokej spotrebiteľskej verejnosti, kde sa, samozrejme, stretol s veľkým  nepochopením, respektíve odmietnutím daného návrhu, ktorý sa prejaví v rapídnom zvýšení cien. Bol síce urobený určitý kompromis, ale kompromis je, dá sa povedať, malý alebo o ničom. Ako poslanec Národnej rady Slovenskej republiky s plnou zodpovednosťou konštatujem, že z taktického politicko-ekonomického hľadiska sa dá pochopiť v programovom vyhlásení vlády... P. Rusko, podpredseda NR SR: Poprosím vás v poslaneckom klube Smer, keby ste boli naozaj tichšie. V. Ďaďo, poslanec: Dá sa pochopiť, že v programovom vyhlásení vlády sa treba naučiť čítať aj medzi riadkami. Že keď to bude pre príjem štátneho rozpočtu nevyhnutné, siahne sa na uplatnenie takzvanej medziriadkovej rezervy. Počuli sme aj to zdôvodnenie pri predchádzajúcom návrhu, čo je to  medziriadková rezerva. Táto chvíľa prišla a pred nami v skrátenom legislatívnom konaní je návrh, ktorý podľa rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky a predkladateľa môže vážne ohroziť našu vlasť spôsobením veľkých ekonomických strát. Pán podpredseda vlády, vážim si vaše vystúpenie,  skonštatovali ste, že áno, boli tu i subjektívne chyby. Tento parlament by chcel vedieť aj personálnu zodpovednosť za subjektívne chyby, ktoré dospeli k tomu stavu, ktorý je, že občania budú musieť drahšie platiť za tovar, ktorý im bude poskytnutý v prípade, že koalícia schváli váš návrh bez pripomienok, tak ako sa to zvyčajne robí. To je málo skonštatovať, že to je tak. Nesiete zodpovednosť, tu sa zodpovedáte tejto Národnej rade za svoju činnosť, čiže chceme vedieť aj výsledky, aspoň ja vás o to žiadam, aby ste ich takto prezentovali. Z dôvodu autority Národnej rady Slovenskej republiky ako celku, nie žiadneho klubu, ale aj z dôvodu autority pána predsedu Národnej rady, ktorého si vážim, som ja, ako aj  náš celý klub jasne vyjadrili svoje postavenie tým, že nehlasoval alebo nesúhlasil so skráteným legislatívnym konaním. Konštatovanie, ktoré tu bolo, je veľmi diskutabilné a, pán predseda, po prvýkrát a možno posledný ako poslanec si dovolím jednu poznámku smerom k vám, že ako predseda musíte, áno, musíte, pán predseda, ale ako predseda KDH môžete hlasovať proti aj ako občan. Čiže ak sme si tu povedali o nejakej kultúre, ktorá bude, tak kultúra by mala platiť  pre všetkých a ja si vás budem vážiť tak ďalej, ako som si vás vážil doteraz. Chcel by som však povedať i druhú vec. Samozrejme, že rešpektujem i to, že demokratickou silou počtu poslancov koalície ste rozhodli, že sa v skrátenom legislatívnom konaní zákon bude prerokúvať. Ja ho plne rešpektujem a rešpektuje ho i celý poslanecký klub a v zmysle týchto argumentov vám predkladám teraz argumenty, prečo tento návrh zákona odmietneme, prečo ho odmietneme schváliť ako celý poslanecký klub. Prvým a vážnym dôvodom je to, čo tu už odznelo, ale nie z osobných invektív, ale z pragmatického hľadiska pána kolegu Fica. To je to, že všeobecnosť príjmu štátneho rozpočtu je skutočne taká, že my naň máme rozdielny názor. Máme naň rozdielny názor v tom, že sa nedá žiť len z daní, že sa nedá štátny rozpočet tvoriť len tak ako provizórium, pretože nehnevajte sa, pán podpredseda vlády, pre mňa je štátny rozpočet zákonom, ktorý je schválený vládou, teda Národnou radou, a nie je to žiadne provizórium. To je rozdiel v chápaní, ktoré chápeme my. Isteže nie som dogmatik v tom, že tu nemôže dôjsť k presunu jednotlivých kapitol, že tu nemôže dôjsť k situácii, kde sa štátny rozpočet dá z ekonomického hľadiska ponaprávať, ale za takých podmienok, ako som konštatoval, nie za podmienok toho, že niečo sa stane, voda ide ďalej. Druhý dôvod, prečo poslanecký klub KSS nepodporí tento návrh zákona je to, že slovenské pivovarníctvo sa stáva jedným z mála odvetví, ktoré sa po transformácii dostáva do pozitívnych čísel. Je to odvetvie, ktoré začína ísť pozitívne v rozvoji výroby, v zamestnanosti, a dokonca začína ísť už v poslednom období i v raste miezd zamestnancov, čo dnes my tak, ako vám to poslalo Združenie výrobcov piva a sladu, môžeme skutočne stlačením jedného gombíka zastaviť a môžeme dôjsť k takej situácii, ktorá bude na nás na všetkých bez rozdielu,  odkiaľ sme, po hlasovaní hádzať len tieň neschopnosti viesť ekonomiku a vôbec spoločnosť iným smerom. Ďalší bod nesúhlasu je ten, že je tu veľký nesúhlas obyvateľstva. Obyvateľstva, našich všetkých, dámy a páni, voličov, aj vašich, aj mojich, ktorí sa jednoznačne v celej diskusii, ktorá trvá vyše mesiaca, vyjadrujú veľmi negatívne voči tomuto nárastu, voči nárastu spotrebných daní, kde ku 1,20 Sk ešte pribudne DPH a cena bude podstatne vyššia. A keď k tomu pripočítame nespokojnosť z toho hľadiska, že ešte počítame s nárastom ďalších cien, samozrejme, ktoré sa konštatujú v energiách a pôvodných hmotách, tak dôjdeme k situácii, že  občan skutočne bude musieť zaplatiť podstatne toho viac, ako deklarujeme. K zmene spotrebnej dane, a to je ďalší dôvod, v rámci približovania sa našej legislatívy k Európskej únii predsa došlo k 1. 1. 2003. Povedzme si skutočne pravdu, aká je. Povedzme si, že 1. 1. 2003 spotrebná daň pri desiatkach  pív narástla o 30 percent. Povedzme si pravdu, že uvažované zvýšenie od 1. 7. 2003 je oproti roku 2002 veľmi drastické, čo je ďalší dôvod. Drastické z toho dôvodu, že to je nárast o 117 percent v porovnaní so súčasnou situáciou oproti minulému roku a oproti súčasnej situácii o 67 percent, pričom súčasná sadzba, sadzba tak, ako je, spotrebnej dane v rámci zásad, ktoré sme prijali v Európskej únii, je skutočne na spodnej hranici, tak ako to od nás bolo požadované, čiže na tom minime, kde by mala asi byť. Nevidím teda dôvod, aby sme smernicu Európskeho hospodárskeho spoločenstva navyšovali tým, okrem, samozrejme, potreby navýšiť štátny rozpočet príjmami. Ale nejako dať dohromady a zdôvodňovať situáciu aj touto alternatívou sa mi nezdá celkom fér. Porovnajme však aj iné odvetvia, okrem pivovarníctva, pretože niekto by mohol povedať, áno, hlásim sa k pivovarníkom, pracoval som tam, ale nechcem byť subjektívny. Ak sme dokázali túto situáciu pri víne riešiť nárastom o 11 percent, tak prečo 67 percent niekde inde. Prečo je takýto stav, aký je dnes. To by si takisto žiadalo trošku serióznosti. Čo chcem povedať ďalšie a prečo náš klub nepodporuje tento návrh, tak, prosím, zamyslite sa všetci, kolegovia a kolegyne, nad nasledujúcou vetou. Ak návrh vlády schválime, bude naša spotrebná daň v porovnaní s Českou republikou takáto: desiatka piva v Slovenskej republike, kde bude spotrebná daň 500 Sk, je v porovnaní s Českou republikou takmer o 200 Sk väčšia, pretože v Českej republike je 312 Kč. Keď porovnáme dvanástku pivo, tak pri slovenskom bude 600 Sk, v Českej republike 374 Kč. Menšie dane sú v Nemecku, Luxembursku, Španielsku, Francúzsku, Portugalsku. Tlačíme sa nasilu do toho, aby konkurencia z vedľajšej republiky, hoci tu je návšteva, nemám výhrady voči bariéram, ale aby konkurencia z ďalších štátov zabránila tomu, aby naše pivovary išli opačným smerom, ako idú. To chceme dosiahnuť návrhom tohto zákona? Zastavenie stúpajúceho trendu spotreby piva bude mať za následok aj negatívny vplyv na produkciu  ďalších komodít, a to je jednak produkcia sladu a pestovanie sladovníckeho jačmeňa. Čiže postihne aj ďalšie, povedal by som, rezorty, je to na úkor  rezortu poľnohospodárstva, a postihne to aj ďalšie komodity, kde dôjde k zníženiu počtu zamestnancov, respektíve je predpoklad, že dôjde k zníženým príjmom. Vážený pán minister, je mi dobre známe, že ste konzervatívny politik, nemám voči tomu žiadne výhrady, každý niekde sme. Ste však aj podpredsedom vlády, a preto sa obraciam na vás s jednou požiadavkou. Skúste prehodnotiť zväzácke ideologické predstavy o rovnosti podmienok. Ja som sa s tým vyrovnal, skúste sa vyrovnať aj vy, lebo nie je dobré ani v ďalších daniach ísť na rovný meter. Ak by sme chceli ísť týmto rovným metrom, tak by sme potom museli mať rovný meter aj na iné podmienky, ktoré v tejto spoločnosti existujú, a to mzdy, vaša a moja a niektoré ďalšie záležitosti. Skúste však pochopiť, ja nechcem byť v tomto prípade nejako osobný, skúste však pochopiť aj tú obec, ktorej ide o to, a to sú obyvatelia, a to sú aj zamestnanci a pracovníci pivovarov, aby nešli smerom v rebríčku krivky dole, ale hore, skúste, prosím, byť džentlmen a stiahnuť tento z návrh rokovania vlády s tým, že so slovenskými výrobcami piva a sladu podiskutujete aj o zvýšení spotrebnej dane, ale zároveň aj o rozdiele medzi malými a veľkými pivovarmi. Je to veľký, veľký problém, ktorý minulý parlament schválil a touto situáciou sa môžeme dostať skutočne tam, kde nechceme, že ďalšie podniky prídu ku krachu. Ja navrhujem predložený návrh vám, kolegom poslancom, neprijať, nechať ho na stiahnutie. Ďakujem vám za pozornosť, to je všetko. (Potlesk.) P. Rusko: Ďakujem pekne. Otváram možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. Nech sa páči, pán poslanec Zubo, pán poslanec Husár. Končím možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. Nech sa páči, pán poslanec Zubo, pripraví sa pán poslanec Husár. S. Zubo, poslanec: Vážení poslanci, len pre úplnosť vystúpenia pána ... P. Rusko: Poprosím vás, ale v rozprave to nebola faktická poznámka. To je faktická? Tak na faktickú nie, najprv som hovoril o možnosti prihlásiť sa do rozpravy ústne. Pán poslanec Zubo sa neprihlásil, má faktickú, musí počkať, pán poslanec Husár, hlásite sa do rozpravy? (Reakcie z pléna.) No, hlásite sa do rozpravy, pán poslanec Husár? Nech sa páči. (Nezrozumiteľné hlasy z pléna.) Tak, pán poslanec Zubo, máte faktickú? Nech sa páči. S. Zubo, poslanec: Prepáčte za nedorozumenie. P. Rusko: Ako to mám ja vedieť, keď na jednej tabuli je to isté. S. Zubo, poslanec: Ja by som sem nechcel vnášať nejaký mimoriadny rozruch, ale len na doplnenie svojho predrečníka by som chcel skutočne skonštatovať situáciu, že pred pol rokom, keď bol prerokúvaný a schvaľovaný štátny rozpočet, z úst viacerých poslancov komunistickej strany, ak dovolíš Ivan potom, z úst viacerých poslancov komunistickej strany boli výhrady voči tvorbe tohto rozpočtu a bolo pripomienkované a konštatované, že je neúplný, neucelený, nekomplexný a vo svojej podstate že fakticky ani nie je štátnym rozpočtom, ale len určitou formou štátneho provizória. Škaredo ste sa na nás vtedy pozerali. Pripomienkovali sme skutočnosti, že neobsahuje samotnú podstatu veci a finančne nezabezpečuje tie úlohy, ktoré vyplývajú zo samotných zákonov tejto republiky, ktoré boli prijaté v Národnej rade, uznesení vlády, smiali ste sa z toho. Prešiel polrok a situácia, pán predseda, je viac ako jasná. Ukázalo sa, že skutočne rozpočet nie je rozpočet, že ste z neho urobili trhací kalendár, a ja sa pýtam, o 3, o 5 mesiacov, keď sa znova nebude napĺňať štátny rozpočet, čo zase budeme zvyšovať. P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakuje pekne, nech sa páči, pán poslanec Husár, do rozpravy. S. Husár, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán podpredseda vlády, vážené kolegyne, kolegovia. Pán minister, pán podpredseda vlády, obraciam sa rovno na vás, pretože sa úprimne priznám, že som si opakovane prečítal návrh vlády na skrátené legislatívne konanie a nerozumiem mu. Nerozumiem mu, hoci sa pokúsim s vami ho ešte raz prečítať a budem povďačný, ak mi ho vysvetlíte. Návrh vlády znie: Vládny návrh zákona, ktorým sa mení zákon Národnej rady Slovenskej republiky a tak ďalej vychádza z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky a z Koncepcie daňovej reformy v rokoch 2004 - 2006 za účelom vytvorenia vhodného východiska na zabezpečenie zdrojov štátneho rozpočtu na zavedenie daňovej reformy od roku 2004 sa navrhuje účinnosť od júla 2003. Na zabezpečenie uvedeného je nevyhnutné urýchliť obvyklý legislatívny proces predkladaného návrhu. Nuž a práve tomuto, pán podpredseda, nerozumiem. Ak tento vládny návrh vychádza z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky a Koncepcie daňovej reformy v rokoch 2004 - 2006, tak predpokladám  pravdepodobne ako každý môj kolega, že mal byť zaradený do legislatívneho plánu vlády medzi prvé a závažné legislatívne úlohy a za tých okolností by si vôbec nevyžadoval skrátený legislatívny proces pre tú skutočnosť, že jeho prijatie je nevyhnutným predpokladom zavedenia daňovej reformy od roku 2004. Ale nič podobného sa nestalo, teda neviem, či ste tejto časti Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky nevenovali až takú náležitú pozornosť, akú si vyžadovala, pretože za tohto stavu prijímať v skrátenom legislatívnom konaní takéto významné úpravy je viac ako riskantné. A dupľom potom nerozumiem nadväzujúcej časti odôvodnenia, pretože prvá časť odôvodnenia je absolútne irelevantná pre skrátené legislatívne konanie, v ktorom sa hneď nadväzuje skutočnosťou, keďže nedostatok finančných prostriedkov na krytie nevyhnutých výdavkov štátu by mohlo spôsobiť hospodárske škody podľa § 89 a tak ďalej rokovacieho poriadku, predkladáte tento návrh na skrátené legislatívne konanie. Ani zmienka v tomto návrhu nie je o tom, aké škody a chýba mu akákoľvek analýza prečo. Pretože nás, pán podpredseda, zaujíma oveľa hlbšia analýza, o akej ste hovorili, či niekto spôsobil alebo nespôsobil svojím nekvalifikovaným rozhodovaním škodu, ale aj to, prečo, z akých dôvodov a nie vo všeobecnej podobe a frázach, ale so serióznou ekonomickou analýzou, prečo sa príjmová časť štátneho rozpočtu nenapĺňa a spôsobuje nedostatok finančných prostriedkov na nevyhnutné výdavky štátu. Ja, pán podpredseda vlády, musím zareagovať na to, čo ste povedali vo svojom vystúpení. Už som si odvykol pri štátnom rozpočte vystúpiť s akoukoľvek poznámkou. S akoukoľvek poznámkou, pretože všetky poznámky, všetky, aj najvážnejšie pripomienky ľudí, ktorí problematike rozumejú, ktorí hovorili vecne a ktorí poukazovali na riziká príjmovej časti štátneho rozpočtu, ste s absolútnou suverenitou a bohorovnosťou odrovnali. Hodili ich naozaj cez hlavu a označili za arogantné útoky na vašu osobu a cez tú hlavu a cez naše hlavy samozrejmá vec, ako aj v tomto prípade potom na hlavy daňových poplatníkov. Na základe tejto skutočnosti by som vás chcel požiadať, pán podpredseda vlády, aby pri budúcich prerokovaniach štátneho rozpočtu z vašej strany bola venovaná všetkým vážnym odborným pripomienkam omnoho väčšia pozornosť napriek tomu, že pochádzajú z opozičných radov. Nemusela by sa možno v mnohom dnešná situácia opakovať, pretože nie je možné inak, keby ktorýkoľvek člen vlády, ktorýkoľvek minister svojím nekvalifikovaným rozhodovaním prešustroval miliardy a riešiť problém politicky jeho odvolaním, tak ako ste možnože rozviazali pracovný pomer, možnože nie s pracovníkmi, ktorí sa dopustili chýb pri zostave štátneho rozpočtu na ministerstve financií, sa už v samotnej podstate nedá napraviť nič.  Škody, ktoré z takéhoto konania, rozhodovania vyplynú, idú len na ťarchu občana. Ja sa stotožňujem so všetkými vystúpeniami, ktoré ku všetkým návrhom jednoznačne hovoria nie, pretože nie sú naplnené podmienky na skrátené legislatívne konanie podľa rokovacieho poriadku. Ďakujem. (Potlesk.) P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne. Chce k rozprave zaujať stanovisko pán podpredseda vlády? Zase chce, nech sa páči. Prepáčte, pani poslankyňa Beňová, tak neskoro zareagovala. Nech sa páči. M. Beňová, poslankyňa: Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Ja sa ospravedlňujem aj pánovi ministrovi, že sa musel vrátiť na tú stoličku naboku, ale nedá mi, chcela by som sa opýtať dve veci ešte predtým, ako pán minister vystúpi. Ja som po prvýkrát počula, že ideme zvyšovať dane napriek tomu, že ekonomická situácia v krajine je dobrá, takže by som chcela počuť hádam vysvetlenie, to ste ani nemohli myslieť vážne, že zvyšujeme dane napriek tomu, že ekonomická situácia je v krajine dobrá. Druhá vec, ktorá ma zaujala, bolo vysvetlenie, že niektoré komodity, kde navrhujete zvýšenie spotrebnej dane, už v minulosti boli rovnako drahé, ako teraz budú po zvýšení spotrebnej dane. Neviem, či ste to mysleli tak, pán minister, keby ste mi to vysvetlili, že existencia akéhokoľvek javu v minulosti zakladá akési odôvodnenie na jeho existenciu v prítomnosti, pretože si myslím, že to tak nie je. No a po tretie by som chcela povedať v tomto pléne, že ma ako poslankyňu Národnej rady, kolegyne a kolegovia, nesmierne mrzí, že nie je prítomný pán predseda Národnej rady Slovenskej republiky, ktorý nám sľúbil, keď sme ostatnýkrát prijímali zákony v skrátenom legislatívnom konaní, že dá veľký pozor na to, aby vláda nezneužívala parlament a aby neboli predkladané návrhy zákonov v skrátenom legislatívnom konaní, keď na to skutočne neexistuje relevantný dôvod. Takže toto ma na tom veľmi mrzí. Ďakujem veľmi pekne. P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pánovi predsedovi budeme tlmočiť. Nech sa páči, pán podpredseda vlády.