I. Šulaj, poslanec: (2004-06-18):
Koniec koncov, podnikateľské prostredie vo výrobkoch a službách kalkuluje vždy s položkou energií, či už priamo ropa a ropné produkty, alebo benzín, alebo nafta súvisia s výrobou konkrétneho produktu alebo sa podieľajú na  jeho príprave a na tom, aby konečný spotrebiteľ  mohol tieto výrobky a služby  použiť. Ak si zoberieme krátke predchádzajúce  obdobie mesiacov apríl a máj, zistíme, že celý svet mal problémy týkajúce sa ropných produktov, konkrétne benzínu a nafty. Na uvedených cenách majú podstatný vplyv ropa a výška ropy, dajme tomu, za barel, ktorá sa pohybovala okolo až 40 dolárov v mesiaci apríl, ale aj daňové zaťaženie. Ak si zoberieme ceny už produktov z minerálneho oleja, benzínu a nafty, tak v mesiaci máj sa ceny vyšplhali až na historické hladiny 3,5-ročného spätného obdobia. Napríklad cena motorovej nafty dosiahla úroveň až 34 korún a cena bezolovnatého benzínu takmer 36 korún. Keby sme si spravili analýzu cenu, zistili by sme, že takmer 60 percent z ceny tvoria dane, tvorí ju spotrebná daň z minerálneho oleja a daň z pridanej hodnoty,  ktorá sa v závislosti od výšky spotrebnej dane aj môže meniť. Niektoré štáty, ktoré prišli na to, že ceny benzínu a nafty podstatnou mierou ovplyvňujú hospodársky chod i štátov, ako je napríklad  Poľsko a Maďarsko, už pristúpili k zmene spotrebných daní a chcú ich kreovať tak, aby chod hospodárstva štátu  neovplyvňoval životnú úroveň jednotlivých obyvateľov a podnikateľskú sféru. Z tohto dôvodu skupina poslancov za Smer navrhla takisto zníženie spotrebnej dane z minerálneho oleja. Ak sa historicky pamätáte na obdobie spred jedného roka, Národná rada práve asi pred rokom prerokúvala zákon o spotrebnej dani z minerálneho oleja. Vtedy pán minister financií odôvodňoval výšku spotrebnej dane z minerálneho oleja problematickými výpadkami príjmov v štátnom rozpočte, predovšetkým na dani z pridanej hodnoty. To bolo za rok 2003. My sme však medzitým kreovali nový zákon o štátnom rozpočte na rok 2004, ktorý podľa môjho názoru už nie je ovplyvňovaný finančnými a daňovými výpadkami, ale výška spotrebnej dane zostala taká istá. Pýtam sa, či má teda výška spotrebnej dane aj v roku 2004 také opodstatnenie, aby nedošlo k zmenám. Skôr na druhej strane vidím tie ekonomické a sociálnej dôsledky na to, aby  sme ešte viacej rozhýbali ekonomiku tohto štátu. Z tohto dôvodu odporúčame, aby sa cena, ja to tak budem hovoriť ľudovo, benzínu deväťdesiatpäťky, bezolovnatého benzínu znížila systémom  zníženia spotrebnej dane, a to z pôvodnej spotrebnej dane z minerálneho oleja 15 500 na 14 660 korún a pri nafte zo 14 500 na 12 820 korún. Následne v § 7, ktorý rieši použite  produktov z minerálneho oleja pre špecifické činnosti, ako je poľnohospodárstvo, železničná preprava, poprípade niektoré energetické činnosti, aby sa plynový olej alebo po slovensky nafta znížil zo 6 800 korún na 5 120 korún. Prakticky to znamená, že by sa  na jednom litri spotrebnej dane  z minerálneho oleja pri benzíne deväťdesiatpäťke mala znížiť spotrebná daň o 84 halierov, ak si to vynásobím daňou z pridanej hodnoty 1,19, je to koruna, a pri nafte by sa mala znížiť o 1,68 krát 1,19 daň z pridanej hodnoty, sú to 2 koruny. Namieste je tu otázka, či výška týchto spotrebných daní nie je v rozpore s energetickou smernicou Európskej únie č. 96/2003. Tu by som chcel konštatovať niektoré skutočnosti. Energetická smernica udáva minimálne sadzby spotrebnej dane, ktorá je pri bezolovnatom benzíne 14 286 korún, my navrhujeme 14 660, čiže nie sme pod túto smernicu, pri nafte je to 12 018 Sk, navrhujeme 12 820. Ja som vychádzal z prepočtov  kurzu 15. 6. 2004, samozrejme, energetická smernica určuje benzín 359 eur a naftu 302 eur na tisíc litrov. Keby sme porovnali prostredie, v ktorom sa nachádzame, pretože to je veľmi dôležité aj z hľadiska výkonnosti našej ekonomiky alebo z hľadiska možnosti čerpania týchto ropných produktov v okolitých štátoch, ako je Poľsko, Maďarsko, Česká republika, tak by sme  prišli  na to,  že  Slovenská republika má  v  súčasnosti  sadzbu 14 500 korún na tisíc litrov pri nafte, čo je kurzom  15. 6. 2004  364,38 eur, Česká republika 316, Maďarsko 335, Poľsko 233, Rakúsko 280 eur, teda patríme takmer k najdrahším štátom, čo sa týka spotrebnej dane v rámci okolitých krajín. Okolité som naschvál zobral z toho dôvodu, že asi keď kamionista  bude tankovať,  bude musieť tankovať asi približne v konkrétnom štáte, ktorý s nami susedí a takisto aj ďalšie ekonomické aktivity podnikateľských subjektov budú asi vykonávané pri prepravách v týchto štátoch. Pri benzíne je situácia trošku odlišná, i napriek tomu nepatríme k ekonomicky alebo daňovo lacným štátom. Benzín je v súčasnosti zdanený, deväťdesiatpäťka, 15 500 korún na tisíc litrov, čo je kurzom zase prepočtu 15. 6. 2004  389,51 eur, minimum podľa Európskej únie  359 eur. Česká republika má 376,97, teda nižšiu sadzbu, Maďarsko trochu vyššiu 408, Poľsko 321, Rakúsko 410. Ak vznikli v našom štáte relatívne ekonomické prebytky súvisiace so štátnym rozpočtom roku 2004, vyskúšajme rozmýšľať ekonomicky a daňovo výhodne aj pre podnikateľskú sféru a občanov tohto štátu. Pred dvoma alebo troma týždňami sme dostali návrh záverečného štátneho účtu, kde sa konštatuje, že naša ekonomika v roku 2003 bola na HDP držaná  predovšetkým enormným vývozom. Čo sa týka vnútornej spotreby domácností, klesala. Klesala tým pádom aj reálna mzda, pretože mala vplyv na spotrebu domácností, a teda aj životná úroveň  obyvateľstva. Ak sú teda možnosti v rámci  štátneho rozpočtu, vyskúšajme ďalšími synergickými a ekonomickými efektmi naštartovať ešte rýchlejšie túto ekonomiku. Ak totiž  znížime spotrebné dane, vieme zvýšiť reálne príjmy obyvateľstva, vieme, aby sa tieto reálne príjmy použili zase na ďalšie výrobky a služby, čo môže priniesť synergický a ekonomický efekt pri dani z príjmov právnických a fyzických  osôb. Ešte na záver by som chcel povedať, že ja som si robil prepočet vplyvu spotrebnej dane na štátny rozpočet roku 2004. Náš názor sa odlišuje od názoru ministerstva financií. Ak ste dostali pri našom návrhu zákona, že vplyv na štátny rozpočet by mal byť vo výške okolo jednej miliardy korún, myslím si, že tento prepočet je trošku komplikovanejší. Naším prepočtom v prípade, žeby sme zaviedli nové nižšie sadzby, by za štyri mesiace posledného tohto roku bol vplyv na spotrebné dane 1 083 000 000 korún. Musíme si však uvedomiť, že zo zvýšenej ceny benzínu a nafty štát v tomto roku za osem mesiacov zinkasoval viacej okolo 540 000 000 korún. Teda ak by sme si spravili rozdiel, celkový vplyv dopadu na štátny rozpočet by bol okolo 540 - 550 miliónov korún. To nehovorím o ďalších synergických ekonomických efektoch, ktoré by vznikli vo verejnej a štátnej správe. Pretože tie by sa objavili v nižších výdavkoch alebo nákladoch týchto inštitúcií, a to som nehovoril o synergickom ekonomickom efekte, ktorý by mohol vzniknúť na dani z príjmu právnických a fyzických osôb. Vyskúšajme teda riešiť problémy ešte pred ich vznikom, ako môžu vzniknúť v ďalšom období, postavme sa do polohy múdrych hospodárov a ekonómov. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)