Vetrák, Milan, poslanec NR SR (2023-02-10):
Áno, ale ďakujem za upozornenie. Ja myslím, že aj tých desať minút ústne mi potom bude stačiť, lebo to druhé prihlásenie mi v zásade, budem potrebovať hlavne na reakcie na tých ďalších rečníkov, ktorí budú vystupovať v rozprave. Už včera večer jeden z predkladateľov pán poslanec Šefčík hovoril o tom, čo je predmetom úpravy tohto zákona. Ja by som sa tomu venoval možno troška zo širšia a už zakomponoval aj reakcie na niektorých z vás, ktorí ste mali možnosť vystúpiť. Riešime tu niekoľko otázok, ktoré sa týkajú volebného zákonodarstva. A najprv niečo k tomu procesu a k tomu, prečo čo vlastne predkladáme. Nie je pravda, že chceme meniť volebné pravidlá na poslednú chvíľu. My sme všetky otázky, ktoré riešime v tomto návrhu zákona, veľmi jasne deklarovali pri podpisovaní koaličnej zmluvy za OĽANO s ostatnými koaličnými stranami. Dokonca otázka odmeňovania za účasť vo voľbách bola prílohou koaličnej zmluvy. V prílohe to bolo výslovne uvedené. Čiže súhlas s takýmto, s takouto úpravou vyslovila nielen strana SaS, ktorá nám tu teraz rozpráva trošičku niečo iné, ale aj strana SME RODINA a strana ZA ĽUDÍ. Vyjadrili svoj záväzok podporiť takýto návrh zákona. Ak dneska budú hovoriť niečo iné, tak si o nich treba potom spraviť názor podľa toho, či sú dôveryhodní alebo nedôveryhodní. To je, to je koaličná zmluva. Apelujem tým hlavne na stranu SaS, pretože si myslím, že tí, tie strany, ktoré ešte naďalej spolupracujú, takéto tendencie mať nebudú. Okrem toho sa to dostalo do programového vyhlásenia vlády, aj do toho prvého od 2020 do 2024, aj od 2021 do 2024. Aj tam je to uvedené a všetci s tým súhlasili. Rovnako upozorňujem aj na ten moment, kedy bol tento návrh zákona podaný. On bol podaný v januári, začiatkom januára tohto roka, teda ešte pred tým, než sme sa v parlamente dohodli na predčasných voľbách. Čiže my sme neprišli teraz s návrhom po vyhlásení predčasných volieb, že teraz rýchlo chceme niečo meniť. My pokračujeme v tom, čo sme hovorili od roku 2020 a čo sme mali aj vo volebnom programe. Čiže my nemeníme pravidlá niekedy rýchlo a zrazu. My toto hovoríme niekoľko rokov a my len presadzujeme to, čo je v programovom vyhlásení vlády, to, čo sme dávali aj do koaličnej zmluvy, to, čo máme vo volebnom programe. A urobili sme to ešte pred tým, než boli vyhlásené predčasné voľby. Pokiaľ ide o tie názory, že či to má byť, či to je ústavné-neústavné, že predseda bude vyhlasovať voľby najskôr v nejakom termíne, no tak my ústave máme takú tú lehotu už aj pri iných, aj v iných prípadoch. Napríklad pri rozpustení parlamentu má predseda parlamentu tiež lehotu, kedy musí vyhlásiť tie voľby. Má tam termín, kedy ich musím vyhlásiť, do siedmich dní, takže to nie je niečo neštandardné, že sme to dali aj pri skrátení volebného obdobia. Aj rozpustenie parlamentu je nejaká neštandardná situácia, aj skráteného volebného je neštandardná situácia. Čiže má to rovnakú oporu v ústave, aj jedno, aj druhé, a navyše sme to dali do ústavy. Čiže nemožno vychádzať z toho, akože nemožno vykladať ústavu zákonom, pán poslanec Susko. To jednoducho Ústavný súd povedal viackrát. Povedal to napríklad aj pri tých vecných bremenách, s ktorými tu máme, s ktorými tu máme opakovane problém, že nám to pani prezidentka buď vracia alebo už to aj Ústavný súd povedal, že ak vecné bremená všeobecné súdy vykladali ústavu prostredníctvom zákona. To sa nerobí, to je protiústavné. Čiže odvolávať sa na to, že vo volebnom zákone nemáme lehotu na vyhlásenie volieb, ale ju máme v ústave, to je, to je, to je proste nezmysel takýmto spôsobom vysvetľovať. Proste ak to niekto chce dať aj do volebného zákona, tak môžeme to rovno dať v rámci tejto novely, ale nie je to potrebné. Navyše tá lehota vo volebnom zákone, ktorá hovorí, že najneskôr sa majú vyhlásiť voľby, tá by tam tiež nemusela byť. Ale tá je tam najmä kvôli tomu, aby bolo zabezpečené, že sa tie voľby stihnú zorganizovať. Lebo pri súčasnom stave techniky a kapacít, ktoré sú v tomto štáte, sa voľby dajú zorganizovať najskôr za štyri mesiace. Keby sa to dalo urobiť za týždeň, tak tam nemusí byť lehota štyroch mesiacov. Čiže tá lehota sa aj tak bude meniť podľa toho, aký vývoj techniky bude, ako bude mať informatizované sprocesovanie volieb, koľko ľudí bude nasadených do organizácie volieb a podobne. To, alebo aké budú lehoty, ak sú dve kolá, tak, samozrejme, že tie voľby budú trvať dlhšie. Ak je jedno kolo, tak budú trvať kratšie. Čiže to je tam len na zabezpečenie toho, aby sa nestalo, že sa tie voľby nestihnú zorganizovať, ale pokiaľ niekomu chýba aj vo volebnom zákone lehota, ktorá je v ústave, tak ju tam môžeme kľudne dať, ale je to, je to nadbytočné a určite sa to nedá vysvetľovať opačne. Čiže skôr by sme mohli povedať, že volebný zákon je dnes v súlade s ústavou, keď by sme išli tým vaším spôsobom, a treba ho upraviť. Pokiaľ ide o samotné zavedenie odmeňovania za účasť vo voľbách. Rovnako je veľmi účelové tvrdenie, že by to mala byť volebná korupcia. Už to tu viacerí povedali, napríklad pán poslanec Matovič a ďalší, že volebnú korupciu máme jasne zadefinovanú v trestnom zákonodarstve. Odmeňovanie za voľby je úplne niečo iné. Je to odmeňovanie každého, kto prejaví záujem, čiže nie každý musí mať odmenu, iba ten, kto chce. Kto to cíti tak, že pôjde k voľbám bez toho, že chce odmenu, tak to môže využiť. Možnože to nikto nevyužije. Možnože to bude prázdne ustanovenie. Zavedieme to a nikto to nevyužije, lebo všetci chcú prísť voliť bez ohľadu na to, či dostanú odmenu, to budú môcť spraviť. My nikomu tú odmenu nenútime, aby si ju zobral. Ale zase nehovorme, že to je nejaký výmysel, ktorý je len na Slovensku. Skúste si vypýtať analýzy Parlamentného inštitútu, máme tu také odborné pracovisko, a zistíte, že napríklad v Grécku, pokiaľ sa zameriame len na Európu, napríklad v Grécku majú štátni zamestnanci alebo zamestnanci verejného sektora jeden deň voľna, ak idú voliť. Takže aj v Grécku majú volebnú korupciu? Pozrite sa do švajčiarskych kantónov. Vo väčšine švajčiarskych kantónov, ak idete voliť, máte možnosť odpísať si potom veľa položiek z daní. Čiže aj Švajčiari majú volebnú korupciu? Tak trošičku s, teda skúste byť pri zemi, troška sa, rozšírte svoj pohľad, možno by ste mohli niekedy navštíviť Švajčiarsko alebo Grécko, spýtať sa, ako to tam funguje a potom hovoriť niečo o volebnej korupcii. Čiže my nie sme vôbec prvý štát, ktorý by to zaviedol. Ale súhlasím s tým, že my, to nie je naša povinnosť. Je to naša preferencia, je to naša politická preferencia, ktorú chceme spraviť, tak ako vy si môžete myslieť, že možno treba pokutovať niekoho za to, že nejde k voľbám. Lebo aj také sú štáty. Choďte do Beneluxu a tam, Belgicka, Luxemburska a Holandska, a tam keď nepôjdete voliť, tak dostane pokutu. Čiže to by ste ako potom označili? Že to je nejaký teroristický štát alebo to, však to sú nezmysly takýmto spôsobom to vysvetľovať. Alebo choďte do Austrálie, choďte do ďalších krajín, kde ešte v minulosti dokonca to bol trestný čin, keď ste nešli voliť. To by ste ako vysvetľovali? Lebo sú aj také štáty. Čiže tie štáty budeme ako označovať, ktoré pokutujú ľudí za to, že nejdú voliť? Ktorí ich idú dávať do väzenia za to, že nejdú voliť. A my im chceme dávať odmenu. Ale áno, väčšina štátov nedáva nič. Však aj to je legitímny prístup. A vy ho máte, však my vám ho nespochybňujeme. My nenadávame vám, že vy ste nejakí, lebo nechcete dávať ani odmenu, ani pokutovať. Čiže skúsme sa trošičku aj takto rozumieť, že vy máte iný pohľad na svet, my máme tento pohľad na svet a je legitímny. Aj náš pohľad je legitímny, aj váš pohľad je legitímny, a ten, kto tu získa väčšinu pre svoj legitímny pohľad, tak také pravidlá budú. Veď to je aj, to je aj v iných prípadoch. Pokiaľ ide o to, že aká odmena, tak čo to znamená všetky poplatky štátu? No dá sa to vysvetľovať širšie, užšie, my sme túto vec konzultovali s ministerstvom financií, aby to malo aj určitý primeraný dopad na štátny rozpočet a v osobitnej časti dôvodovej správy si nájdete aj vymenované, nakoniec aj v návrhu zákona, tie položky zo správnych poplatkov, ktoré, ktorých by sa to malo týkať. Sú to väčšinou poplatky, ktoré sa týkajú katastra, sú to poplatky, ktoré sa týkajú osvedčenia o štátnom občianstve, rybárske lístky, stavebné povolenia, ohlásenie stavby, čiže na úseku stavbáriny, ako sa povie. Nie sú to všetky. Sú to položky, ktoré celkovo ak by boli, ak by bol tento zákon prijatý, tak by to znamenalo dopad na štátny rozpočet odhadovaný asi deväť miliónov eur za tie voľby. Tiež je na diskusiu, či, či umožníme uplatnenie tej zľavy od volieb do najbližších parlamentných volieb, to sa mi zdá najlogickejšie, ale mohli by sme to obmedziť aj na nejaký kratší interval. Len tam potom by sa nám mohlo stať, že v tom nejakom intervale nám prídu predčasné voľby a už by to nesedelo. Takže asi najlogickejšie je to dať do najbližších parlamentných volieb. Rovnako ten spôsob, ako to má fungovať, aby ste si to lepšie vedeli predstaviť, aj ľudia, ktorí nás prípadne počúvajú. Keď odvolíte, akokoľvek, alebo aj neodvolíte, proste hodíte prázdnu obálku, a chcete, tak prídete k volebnej komisii, ktorá je v príslušnom okrsku a vypýtate si ceninový, ceninové potvrdenie, kde budú vypísané vaše údaje s pečiatkou a s podpisom, a to bude ten ceninový doklad, teda ten chránený doklad, ktorý budete mať ako písomné potvrdenie o tom, že ste boli voliť. V niektorých krajinách, ak ste sa tým viacej zaoberali, dokonca zverejňujú zoznamy ľudí, ktorí boli voliť. Nemajú tam odmenu ani pokutu, ale zverejňujú zoznamy. Napríklad po každých voľbách si nájdete, napríklad vo Veľkej Británii, v iných štátoch si kľudne naklikáte na internet, vám to zverejní komplet všetkých ľudí, ktorí boli voliť. Je to verejný zoznam. Keby ste sa išli pýtať na naše ministerstvo vnútra, tak to sa tomu bráni, lebo údajne podľa nich je to porušenie tajnosti hlasovania vo voľbách, čo podľa mňa nie je pravda. Dali sme si k tomu takisto spraviť analýzu Parlamentného inštitútu, ktorá nám potvrdila, že to majú vo viacerých krajinách tak, že zverejňujú ten zoznam. Čiže viete, názory môžu byť rôzne, ale treba si naozaj povedať, že, a troška sa aj zamyslieť nad tým, že keď hovorím, že niečo je protiústavné, tak by som mal mať pre to nejaké argumenty a trošičku mať aj porovnanie s okolitými štátmi. Čiže sú aj štáty, ktoré neodmeňujú, nepokutujú, ale zverejňujú celý ten zoznam. A to potom čo je, keď ich zverejňujú? Tak to by tiež niekto mohol povedať, že to je volebná korupcia, ale to by bol rovnaký nezmysel ako to, keď niekto označuje odmeňovanie vo voľbách za volebnú korupciu. Čiže ak dostanete ten ceninový papier, potvrdenie z okrskovej volebnej komisie, tak potom prídete na príslušný úrad, prípadne aj elektronicky, keď to budete realizovať a budete mať v tom kiosku, kde si naťukáte dneska, aký chcete poplatok, tak budete mať dorobenú novú položku, ktorá bude súvisieť s touto zľavou vo voľbách. Takže si v tom kiosku na to kliknete alebo elektronicky si to zakliknete, a vydá vám to ten lístoček za príslušný úkon, ktorý bude zľavnený, vy prídete k tomu okienku k tej pani úradníčke alebo pánovi úradníkovi a s tým zľavneným lístočkom, ktorý vám z toho kiosku vyjde, jej predložíte aj ten ceninový doklad, ktorý ste dostali z okrskovej volebnej komisie, ona si to prefotí, založí to spisu, vráti vám to. Pretože vy to možno budete potrebovať aj pri tých iných úkonoch. Nie je to nič zložité, je to týmto spôsobom prerokované aj s ministerstvom vnútra, aj s ministerstvom financií, iste, niektoré veci bude treba doladiť ešte pozmeňujúcim návrhom, lebo nie všetko je takto presne, ako som vám popísal tuná, aj zohľadnené v tomto návrhu zákona. Momentálne taký najväčší problém, ktorý tu nie je zohľadnený, je, že ako sa to potvrdenie bude realizovať vo vzťahu k tým, ktorí volia zo zahraničia. Lebo tam je to troška zložitejšie. V zásade sú dva možné prístupy, a to ešte chceme dohodnúť medzi prvým a druhým čítaním, že buď sa bude posielať po odvolení ten doklad, lebo ministerstvo vnútra aj keď nezverejňuje ten zoznam, ministerstvo vnútra vie, kto volil. Lebo dneska už na základe tej poslednej novely zákona, volebného zákona, máme informačný systém, v ktorom je to zaznamenané. Čiže buď sa pošle to potvrdenie poštou na tú adresu človeka, ktorý to volil, alebo budeme požadovať od tých ľudí, aby v tej dobe, počas ktorej platí zľava, prišli na Slovensko, prípadne cez zastupiteľský úrad by sa to riešilo a tam si vyzdvihnúť ten, ten doklad. Toto ešte nie je zohľadnené v tomto návrhu zákona, ak zákon prejde do druhého čítania, tak by sme túto vec tam ešte dopracovali. Čiže to je k samotným, k samotnému odmeňovaniu. Ja už len tak na okraj uvediem poznámku, že ja stále cítim tú nespokojnosť zo strany poslancov, najmä opozície, ktorým nevyšli tie predstavy pri predčasných voľbách a nemyslím si, že je správne toto prenášať teraz do každého návrhu zákona. My sme mali možnosť aj rozpustiť parlament. Keby sme rozpúšťali parlament, tak potom poslanci by okamžite skončili a už by nemali mandát predkladať návrhy zákonov, už by nemali ten plný mandát, ako ho majú teraz. My sme sa rozhodli ale pre skrátenie volebného obdobia, to je rozdiel. Skrátenie volebného obdobia znamená, že ja mám plný mandát až do konca toho skráteného volebného obdobia, ja môžem predkladať akýkoľvek zákon, akýkoľvek, pokiaľ to nie je v rozpore s ústavou, a tento určite nie je v rozpore s ústavou. Čiže ja by som naozaj aj na vás apeloval, že áno, môžete hovoriť, čo chcete, môžete manipulovať verejnou mienkou, ale nebudete hovoriť pravdu. Ja mám ako poslanec plný mandát, ja nie som viazaný tým, čím je viazaná vláda. Áno, vláda nemôže niektoré okruhy a problémy už riešiť, ale poslanec môže všetky. A takisto sa týka aj toho, že či sú to volebné pravidlá alebo či sú to iné otázky, ktoré, ktoré ešte chceme riešiť, a my máme legitímne právo to riešiť, ako som povedal, máme, mali sme to vo volebnom programe, mali sme to v programovom vyhlásení vlády, mali sme to v koaličnej zmluve, predložili sme to ešte pred vyhlásením parlamentných, predčasných parlamentných volieb, čiže tie všetky ponosy na to, že zrazu a náhle a neviem čo, sú absolútne neadekvátne. A rovnako keď napríklad pán poslanec Suja hovorí, že my budeme porušovať ústavu aj naďalej, lebo sme ju porušovali aj doteraz ix razy, no viete, ako názor môžete mať akýkoľvek, ale ja teda som povinný povedať, že máte naozaj účelové vyjadrenia a nehovoríte pravdu. Pretože koľko vy podaní ste dali na Ústavný súd počas tohto volebného obdobia alebo v spolupráci s inými, lebo tam treba nejakú kvalifikovanú, kvalifikovaný počet poslancov? A koľko ich bolo úspešných? A (reakcia z pléna) no tak mohli ste sa spojiť, tak viete, keď vás je päť, tak potom je to iba váš súkromný názor, ktorý nie je pravdou. (Reakcia z pléna.) No. Prihláste sa vo faktickej, keď sa vám nepáči to, čo hovorím, a ja vám hovorím, že hovoríte nezmysly (zaznievanie gongu) a nehovoríte pravdu. Ani jedno podanie v tomto volebnom období, ktoré podávala opozícia, a robili to za vás iní poslanci, ktorí ten, ten počet poslancov majú, kľudne sa ich spýtajte, nebolo na Ústavnom súde úspešné. Ani jeden zo zákonov, ktorý sme tu prijali, taký, ktorý predkladali poslanci hnutia OĽANO, nebol vyhlásený za protiústavný. Mali problém s ústavnosťou dva zákony, ktoré predložilo ministerstvo životného prostredia, a to nie sú poslanci OĽANO a my sme ich na to na ústavnoprávnom výbore upozorňovali. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)