Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2018-10-17):
Vážená pani ministerka, kolegyne, kolegovia, no, už som sa obával, že prejde bod, ktorý sa týka mimovládnych organizácií, bez toho, aby k nemu fašisti povedali čo i len slovo, ale tak moje obavy sa nenaplnili a pán poslanec Mizík tú medzeru zaplnil. A možnože ešte, možnože ešte aj na mňa bude reagovať, lebo teda ja mu určite tiež zapadnem do toho obrazu ako kolegovia Klus a Dubačová. No a aby to mal teda jednoduchšie, tak aj ja chcem ten návrh zákona pochváliť a podporiť, lebo ho považujem za dobrý, rozumiem dôvodom, ktoré viedli k jeho predloženiu. A je to asi aj dôležité povedať, dôvody sú, v podstate hlavný dôvod, ako ho vidím ja, je urobiť poriadok v informáciách, ktorými štát disponuje o občianskych združeniach, pretože iné právne formy mimovládnych organizácií majú už dnes svoje registre, kde, kde sú informácie o štatutároch, stanovách, sídle, podobne. Či ide o nadácie, neinvestičné fondy alebo neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby a tieto zákony sú pomerne prísne z hľadiska povinností, ktoré, ktoré dávajú, dávajú týmto formám mimovládnych organizácií. Ale existujú tu aj občianske združenia na základe najstaršieho zákona ešte z roku 1990 a tie sú, povedal by som, že základnou formou využitia ústavou garantovaného združovacieho práva a tam je tá úprava relatívne voľná, nemajú, nemajú občianske združenia takéto ohlasovacie povinnosti, ani iné povinnosti, aké majú iné typy, typy mimovládnych organizácií. Považujem za legitímnu snahu štátu urobiť v tom poriadok a teda mať, mať tie informácie prostredníctvom registra neziskových organizácií, do ktorého, do ktorého budú mať povinnosť hlásiť aj občianske združenia, ale zároveň považujem za dobré, že sa vláda rozhodla riešiť to takpovediac nenásilnou formou a teda nerušiť organizácie, ktoré si tú povinnosť nesplnia, ale teda budú mať, budú mať iné postavenie, pokiaľ, pokiaľ údaje, ktoré zákon vyžaduje nahlásiť do registra, nenahlásia. To je úplne v poriadku. Čiže ten opatrný prístup, ktorý nezasahuje vecne do, do iných zákonov, ktoré upravujú pôsobenie mimovládnych organizácií, teda nemá ambíciu meniť právnu úpravu, okrem nejakých opráv vyložene zastaraných ustanovení alebo, alebo technických záležitostí, ale v zásade vytvoriť register, do ktorého, do ktorého primárne sa budú zapisovať občianske združenia, do ktorého sa potom premietnu aj už existujúce registre tých iných neziskových, neziskových organizácií. Keď ten register vznikne, tak si myslím, že bude možné, že by pani ministerka odkázala pánu podpredsedovi vlády Rašimu, že by mohol doplniť svoj zákon proti byrokracii, ktorý platí od 1. septembra, ktorý stanovuje, že štát alebo verejná správa nemôže od občanov alebo právnických osôb pýtať informácie o, o tých veciach, ktorými sám disponuje vo svojich registroch, ale zatiaľ je tam iba obchodný register, živnostenský register, kataster a register trestov. Keď začne fungovať register mimovládnych neziskových organizácií, tak bude na mieste, aby štát prestal pri rôznych príležitostiach vyžadovať aj údaje z registra mimovládnych neziskových organizácií. Ja sa domnievam, že to bolo možné urobiť už pri schvaľovaní toho zákona o byrokracii vo vzťahu k tým právnym formám mimovládnych organizácií, ktoré tie registre majú, ako sú nadácie, neinvestičné fondy a neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby, ale keďže sa to netýkalo občianskych združení, teraz sa to bude týkať aj občianskych združení, tak možno to bude taký impulz na novelizáciu zákona proti byrokracii a jeho doplnenia aj o tento register alebo tieto, tieto registre. No a oceňujem, oceňujem teda to, že, že ministerstvo pri príprave zákona komunikovalo aj so samotnými mimovládnymi organizáciami a snažilo sa nájsť takú podobu návrhu zákona, aby dosiahlo cieľ, ktorý sleduje a ktorý je legitímny, a zároveň, aby rešpektovalo názor samotných mimovládnych organizácií a nezasiahlo nejakým negatívnym spôsobom do podmienok ich fungovania spôsobom, ktorý by narúšal výkon združovacieho práva oproti doterajšej úrovni. No toto všetko som v zásade mohol povedať aj v prvom čítaní, lebo sa to viac týka filozofie návrhu zákona a spôsobu, akým bol pripravovaný, ale nechal som si to na druhé čítanie z veľmi jednoduchého dôvodu, lebo zákony, ktoré parlament schvaľuje, sa veľmi často až dramaticky líšia od tých návrhov zákonov, ktoré z vlády do parlamentu prichádzajú. A som rád, že v tomto prípade sa tak neudeje a že ten výsledný návrh zákona bude až na nejaké legislatívno-technické opravy v podstate zhodný s tým, čo sem z vlády prišlo, a že ani tá moja obava, že vzhľadom na naladenie časti poslancov tohto parlamentu, časti politických síl zastúpených v parlamente budú snahy nejakým spôsobom negatívne upraviť podmienky pre fungovanie mimovládnych organizácií, sa nenaplnili. Ďakujem za pozornosť.