P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-07-11):
Nech sa páči, pán poslanec Tuchyňa ako prvý. J. Tuchyňa, poslanec: Vážený pán podpredseda, kolegyne, kolegovia, pán minister. Konečne po mnohých odkladoch pristupujeme k prerokúvaniu modelu ozbrojených síl 2010. Treba povedať, že takéto prerokúvanie a prípadné schválenie toho dokumentu by zabezpečilo dlhodobý a programový rozvoj takýchto ozbrojených síl. Ja osobne ešte vo funkcii náčelníka Generálneho štábu som tvrdil, že štát musí povedať, akú armádu, teda podľa nového zákona o ozbrojených silách, ozbrojené sily potrebuje, akú armádu chce a akú armádu ozbrojené sily môže mať. Môžem konštatovať, že tento dokument sa pokúša na tieto otázky odpovedať. Či sú odpovede úplné, vyčerpávajúce, ako i vyvodzované závery a riešenie, určite ukáže i rozprava v Národnej rade k tomuto modelu. Model predkladá rezort obrany cestou vlády. Chcem oceniť prácu rezortu, ako aj ich zahraničných expertov, za pomoci ktorých tento model bol pripravený. Či je však tento model ozbrojených síl optimálny, či sú v ňom odrazené všetky aspekty zo schválených stratégií, bezpečnostnej, obrannej, vojenskej, či sú zabezpečené legislatívne podmienky jeho fungovania, pretože tak, ako tu bolo povedané, do minulého týždňa sme schválili všetky potrebné zákony vo vojenskej oblasti, teda o bezpečnosti štátu v ozbrojených silách, v obrane, v brannej povinnosti, ale i v ďalších súvisiacich zákonov, ako o finančných náležitostiach, o sociálnom zabezpečení, predtým vysokoškolský zákon, zákon o integrovanom systéme. Môžete povedať a koniec koncov minister to v úvodnom slove povedal, že dokument posúdili v Bruseli hodnotiace tímy, ďalšie návštevy, ktoré predovšetkým v rezorte obrany prebehli a hovoria, že je to to najlepšie, čo mohli pripraviť. No, či je tomu tak, treba tento dokument hlboko analyzovať, a analyzovať odborne. Toto je však možné len po dôkladnom preštudovaní obsahu modelu, ale aj dlhodobého plánu štruktúry rozvoja ozbrojených síl v kontexte už spomenutých schválených stratégií a legislatívnych noriem. Pre vojakov vždy bola typická precíznosť a presnosť. Tento dokument však o tom nesvedčí. Dôkazom toho sú i tie odkazy, ktoré nachádzame napríklad na stoloch k transformácii vojenského školstva. Bola to tiež úloha výboru pre obranu a bezpečnosť, nebol som zo zdravotných dôvodov prítomný na rokovaní o tomto bode. Ťažko však povedať, že výbor vecne posudzoval a takto vecne posudzoval tento model, keď rozsiahly materiál, predovšetkým jeho utajovaná časť, ako i príslušnú navrhovanú legislatívu v tom čase nemal preštudované. Preto nakoniec i neprijal platné uznesenie. Keďže gestorský výbor vzhľadom na to, že včas nemal potrebné podkladové materiály k dispozícii, nemohol v tom čase vecne model posúdiť, bojím sa, že ani plénum nemá dostupné všetky materiály, a teda nemôže plnohodnotne a kvalifikovane model postupovať. Akékoľvek odporúčania a návrhy na zmeny nebudú kvalifikované, pretože zásah do jedného bodu štruktúry vyvolá reťazovú reakciu zmien, ktoré môže vykonávať len navrhovateľ. Dúfam, že sa nestretneme tak ako v minulosti, že už jednoducho zajtra treba niekde tento dokument predkladať. Chcem upozorniť, že v tomto parlamente je niekoľko dokumentov, ktoré navzájom súvisia. Teda je to prerokúvaný model, parlamentná tlač 1239, z novembra 2001. Je to však i dlhodobý plán štruktúry a rozvoja, parlamentná tlač 1611. Mali sme predtým informáciu o tomto dlhodobom pláne. Je tu však i, alebo výbor potom dostal k dispozícii a ja osobne, dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl ako utajovanú časť týchto dokumentov. Avšak tieto dokumenty majú k jednému a tomu istému množstvo rozdielnych údajov. Detaily poviem neskôr. A teraz k problému. Bezpečnostná stratégia, ale i programové vyhlásenie vlády hovorí o vytvorení odpovedajúceho systému riadenia obrany štátu. Vytvorenie krízového manažmentu, bezpečnostná stratégia bod 73 štvrtá bodka priamo hovorí. Citujem. „Zabezpečiť účinné riadenie a koordináciu síl a prostriedkov.“ A ďalej. „Pri jednotlivých situáciách bezpečnostných rizík vytvorenie krízového manažmentu štátu.“ Môžete povedať, že to nesúvisí s prerokúvanou problematikou. Ja hovorím, že súvisí a veľmi úzko súvisí, pretože ozbrojené sily sú veľmi dôležitým, keď nechcem povedať, hlavným prvkom systému obrany. Ani z modelu, ani z návrhov zákonov nie je, lebo už zákonov, nie je elementárne jasné, koho rozkazy, rozhodnutia bude v konečnej fázy realizovať veliaci ozbrojených síl, teda náčelník Generálneho štábu. Zákonom o bezpečnosti štátu určuje takéto kompetencie vláde, prípadne Bezpečnostnej rade, zákon o ozbrojených silách ministrovi obrane, prezidentovi Slovenskej republiky, zákon o obrane vláde, ministerstvu obrany, zákon o integrovanom záchrannom systéme určuje, že armáda vydáva úlohy a koordinačné stredisko alebo operačné stredisko tiesňového volania ich vyžaduje bez akejkoľvek koordinácie. Obranná stratégia v bode 8 definuje, že Slovenská republika nikoho nepovažuje za svojho nepriateľa, necíti sa byť žiadnym štátom ani koalíciou vojensky ohrozená. Časť dlhodobého plánu rozvoja, kapitola 4, tá utajovaná časť je v rozpore s týmto bodom, pretože je tak označená, ako je označená, nemôžem o podrobnostiach hovoriť. Bod 12 strana 4 stanovuje obranu štátu zaručiť vlastnými silami. Tento model však takúto jednoznačnú odpoveď nedáva. Obrana štátu má rozsiahlejší rozmer, ako je len obrana ohrozených úsekov štátnej hranice vojenskými štruktúrami. Je to celý systém vytvárajúci podmienky na fungovanie ozbrojených síl, teda dodávky materiálu, s tým prechod hospodárstva do osobitného systému, zaistenia dodávok materiálov pre ozbrojené sily zo zahraničia a tak ďalej. Schválili sme v značnom chvate zákon o hospodárskej mobilizácii. Ja teraz hovorím, že je to veľmi nepodarený zákon. Nebol posúdený ani vo výbore pre obranu a bezpečnosť. Nebude a nie je riešené zabezpečenie výzbroje a munície pre ozbrojené sily. Výhrady majú i štátne hmotné rezervy. Ministerstvo hospodárstva prevzalo na seba vedenie evidencie ľudí, ktoré patria do kompetencie štátnej správy na úseku obrany. Najpodstatnejšie z toho je, že ozbrojené sily ani v minulosti, ani v budúcnosti nebudú z ekonomického hľadiska udržovať všetky potrebné zásoby na vedenie stanoveného počtu dní bojovej činnosti. Nemajú vytvorené ani nebudú mať vytvorené zásoby, ale práve tento zákon o hospodárskej mobilizácii nerieši ich zabezpečenie, včasné dodanie. Bod 29 z obrannej stratégie stanovuje, že systém obrany bude zabezpečovať plnenie týchto obranných systémov. Obranu štátnej hranice, ochranu vzdušného priestoru. Tento model to možno rieši. Obranu a ochranu dôležitých politických a hospodárskych centier strategických priestorov nevyhnutných na zachovanie štátnosti a fungovanie Slovenskej republiky stanovuje obranná stratégia. Ako bude zabezpečený tento cieľ, som sa nikde nedočítal. Neviem, koľko je stanovených objektov osobitnej dôležitosti, a teda aké sily ich obrana a ochrana bude vyžadovať. Tento problém v dlhodobom pláne kapitola 4 je spomenutý bez konkrétností. Aké priestory nevyhnutné na zachovanie štátnosti nie sú určené a ani naznačené vôbec. Vojenská stratégia nedáva odpovede na uvedené aspekty, a teda ani model 2010 nemôže na ne reagovať. Chcem znova zvýrazniť, že konečne sa má politicky v zhode rozhodnúť o tom, aké ozbrojené sily tento štát potrebuje a aké môže mať. Je tu teda evidentná snaha o vytvorenie programového fungovania ozbrojených síl. Treba však povedať, že model je konečným produktom pre rok 2010 a zároveň predpokladá, že Slovenská republika bude plnohodnotným členom NATO. Treba však rozlíšiť jednotlivé etapy tvorby ozbrojených síl, a to po prvé. Do prijatia za člena NATO, vážení, ešte pozvanie na summite v novembri neznamená plnohodnotné členstvo. Toto je možné rozfázovať do časových úsekov tohto modelu. Model to však nerieši, východiskové analýzy obsiahnuté v kapitole 4 dlhodobého plánu sú tajné, a preto nie je možné na tomto pléne o nich hovoriť. Tieto však vychádzajú z neobjektívneho odhadu bezpečnostného prostredia. Musím povedať, že mi táto dikcia, ktorá tam je, pripomína najprudšie obdobie studenej vojny. Kalkulácie, z ktorých autori vychádzajú, teda výpočty potreby jednotlivých zložiek ozbrojených síl a potom i uvádzané pomery síl v jednotlivých situáciách je možné hodnotiť ako taktickú úroveň, a nie úroveň štátu a jeho ozbrojených síl. Aby možný útočník bol úspešný, musí si zabezpečiť dostatočnú prevahu síl a prostriedkov. Podľa bývalých sovietskych teórií sa požadovala minimálne trojnásobná prevaha. Podľa súčasných amerických teórií a skúseností päť- až sedemnásobná prevaha v silách a prostriedkoch, a dokonca v letectve absolútna prevaha. Len za takých podmienok bol začatý útok. Model 2010 však počíta s tým, že naše ozbrojené sily pôsobia za vyrovnaných pomerov alebo len priemerná prevaha v silách a prostriedkoch na strane modelového prostredia, alebo sú i situácie, keď obranca alebo ozbrojené sily Slovenskej republiky majú prevahu v silách a prostriedkoch. A to je trestuhodné, vtedy sa nemôže brániť, ale musíme zaujímať iné výhodnejšie pozície, nastolovať podmienky pre konečné politické vyrovnávanie, ukončovanie prípadného ozbrojeného zápasu. Ja osobne predpokladám možného, teda i modelového protivníka za minimálne tak chytrého, ako som ja. Za takýchto východiskových podmienok by som sa nikdy neodvážil vykonávať aktívnu činnosť, keď nemá nádej na úspech, tým pádom myslím na strane protivníka. Aké ekonomické zhodnotenie a zabezpečenie modelu. Model 2010 sa navrhuje hlavne z dôvodu ekonomických možností jeho zabezpečenia, aby ozbrojené sily zodpovedali ekonomickým možnostiam štátu, no a tu je najväčšia Achillova päta tohto modelu. Ako som už uviedol, je tu množstvo dokumentov, ktoré medzi sebou súvisia, ktoré máme k dispozícii, kde sú úplne rozdielne údaje o ekonomickom zabezpečovaní tohto modelu. Na ilustráciu vám niektoré pripomeniem a ukážem. Tak samotný model na strane 13 hovorí o určitých číselných údajoch jednak vydeľovania hrubého domáceho produktu a konečnej sumy, ktorý sa predpokladá na zabezpečenie a fungovanie tohto modelu. Len pre poriadok, pretože i uznesenie je také, i dlhodobý plán už od budúceho roku chceme vydeľovať. Ja to podporujem, ale chceme vydeľovať 2 % HDP. Ale tento model počíta s vydeľovaním 2 % hrubého domáceho produktu až v trošku neskoršom čase. O číslach a rozdieloch ešte budem hovoriť. Ďalej je tu náš posudzovaný dlhodobý plán rozvoja a štruktúry ozbrojených síl, kde na strane 22 sú predpokladané výdavky a údaje, ktoré predpokladá. Takže len na ilustráciu, keď tento predpokladal výdavky 25 miliárd v roku 2010, tak tento v bežných cenách predpokladá výdavky 44,2 miliardy. A to je už obrovský rozdiel. Ďalej je tu prezentačný dokument, ktorý ministerstvo obrany dalo k dispozícii do parlamentu a ktorý pri tých rôznych návštevách, teda nie komplexného posúdenia, ale pri rôznych návštevách, z tohto sa vychádzalo a bolo posudzované, tento zasa na strane 18 má iné údaje. Potom je dokument dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl, utajovaná časť, kde sú zasa iné rôzne údaje v tomto dokumente, ktoré zasa vytvárajú iné čísla v dvoch častiach. Nebudem o nich konkrétnejšie hovoriť, pretože majú dôverný charakter. No a posledným je smernica ministra pre obranné plánovanie v rezorte na roky 2003 až 2008, ktorú sme dostali do výboru 20. februára a ktorá uvádza zase iné údaje z hľadiska financovania tohto modelu. Tá ide do úvah, dokonca už v roku 2008 uvažuje v bežných cenách o výdavkoch 36,5 miliardy Sk. Rozdiely, tak ako som ich ukázal, vážené dámy a vážení páni, ukazujú rozdiely až v rozsahu 20 miliárd, čo môže tvoriť 25 až 50 % celkového objemu rozpočtu predpokladaného v roku 2010. Treba povedať, že rastové údaje rozpočtu nie sú verifikované. Neopierajú sa o kvalifikované odhady rastu hrubého domáceho produktu ani ministerstva financií, ani nezávislých odborníkov. Údaje v rozsahu 44,2 miliardy hovoria o tom, že predstavujú 2 % hrubého domáceho produktu. To ale predpokladá rast hrubého domáceho produktu o 108 % v roku 2010. Samotné údaje opublikované v tlači ministerstva financií predpokladajú v priemere rast zhruba 5 %, čo znamená nárast zhruba 40 %, a i tieto sú veľmi optimistické. Znamená to, že tieto ekonomické kalkulácie sú veľmi neuvážené, nezodpovedné a nepresné. Výbor pre financie, rozpočet a menu vzal tento dokument na vedomie, teda formálne. Tak vážny problém ho jednoducho nezaujíma a nezaujíma ani ministerstvo financií, pretože je to dokument vlády, a ak strpelo takéto údaje, tak potom si môžete sami odvodiť, asi akú hodnotu a vážnosť potom tento dokument bude mať. Tak asi ako programové vyhlásenie vlády, keď bolo treba zvyšovať rast od 0,1 HDP, tak keď som na jeho podporu vystúpil, tak mi vtedajšia ministerka financií odpovedala, že som militantný generál. Takže predpokladám, že to bude tak i budúcnosti. Ale sú tu i ďalšie rozpory už so schválenými legislatívnymi normami. Vysokoškolský zákon a z neho teda Akadémia obrany ako vysokoškolská inštitúcia je podľa modelu v štruktúre Generálneho štábu, pozri strana 14 schéma 2.6. tejto parlamentnej tlače. Vysokoškolský zákon stanovuje, že rektor je podriadený ministrovi obrany. Keď by to bolo tak, ako je to v modeli, stratí jednoducho Akadémia obrany svoj vysokoškolský charakter, pretože základy jej vzdelávacieho procesu tvoria predovšetkým zdokonaľovacie kvalifikačné kurzy. A charakter vysokej školy podľa vysokoškolského zákona spočíva alebo je vtedy garantovaný, keď má trojzložkový systém vysokoškolského vzdelávania, teda bakalárske, magisterské i doktorandské štúdium. Ale je tu rozpor i so zákonom o integrovanom záchrannom systéme jeho § 8 a § 9 a zákonom o ozbrojených silách § 4 ods. 2, 4c a tak ďalej, zákonom o civilnej obrane § 9 - rušenie vojenských útvarov civilnej obrany podľa zákona o ozbrojených silách, ale z jeho hlavných nevojenských ohrození - boj s nelegálnym šírením, teda i použitím zbraní hromadného ničenia môžu viesť dva prápory chemickej ochrany organizované v pozemných a vzdušných silách. Čo ostatné na teritóriu, aké úlohy kto bude v tomto smere v boji proti zbraniam hromadného ničenia organizovať, to tu už jednoducho neriešime, a pritom treba povedať, že podľa súčasného modelu tieto útvary boli predovšetkým určené na poskytovanie záchranných prác v priestoroch Malacky, Bratislava, Jaslovské Bohunice, Brigáda civilnej ochrany v Malackách, Žilinská brigáda na Žilinu, Martin, Liptovský Mikuláš, Mochovce, Humenné na Košice a trojuholník smrti. V krajinách NATO, hlavne v Spojených štátoch po 11. septembri minulého roku kladú obrovský význam v boji proti zbraniam hromadného ničenia. Idú také útvary stavať, o ktorých sme my rozhodli, že sa budú rušiť. Ešte chcem upozorniť, že v zmysle Ženevskej konvencie ochrany proti obetiam vojnových konfliktov z roku 1949, dodatkových protokolov z roku 1976, takéto vojenské útvary majú i koncepcie a kompetencie na ochranu vlastného obyvateľstva pri obsadení územia protivníkom. Mohol by som hovoriť o ďalších a ďalších bodoch tohto modelu. Veľké množstvo veliacich štruktúr, ktoré spotrebúva značné množstvo profesionálnych vojakov, neznalosti v počtoch. Máme dnes 270 tankov, podľa kapitoly 5 dlhodobého plánu s názvom požadované schopnosti a výzbroje ozbrojených síl tabuľka 5 až 8, chceme vyradiť 200 kusov tankov T 72. V štruktúre je ich 52 v pozemných silách, 52 v rozvinovaných silách a 10 vo veliteľstve výcviku, čo je 114, teda predať je možné 156, a nie 200 kusov. Ale kde bude technika tých 52 uskladnená, materiál pre rozvinované štruktúry, nám nedáva odpoveď. Ako je to s projektom Cenkop, Tisa a koniec koncov teraz i s projektom Školiaceho výcvikového strediska v Liptovskom Mikuláši, teda nie je to tak jednoduché, že to nebude vyžadovať žiadne náklady ani úpravy, o tom nie som presvedčený. Či sú údaje z hľadiska nákladovosti výcviku reálne, keď sa tu hovorí o ročnej potrebe cvičenia špecialistov tankového vojska 85 vojakov a vycvičiť, sú iné čísla, teda v priebehu troch rokov je to, tie možnosti, ktoré sú dávané na plnú kapacitu, ale my chceme každý rok cvičiť 85, teda z hľadiska nákladovosti to budú iné čísla. Obdobne odborný výcvik špecialistov vzdušných síl v inštitúte odborného výcviku Akadémie obrany, kde podľa kapitoly 9 dlhodobého plánu strana 163 je kapacita 55, ale čo ostatné odbornosti, o tom sa už nehovorí. A teraz do toho zasiahne výcvikové stredisko, ktoré sme včera odobrili alebo teda vzali na vedomie, takže z hľadiska kapacity nastanú určité problémy. Kde je zahrnutá strelnica Záhorie, do ktorej investovali peniaze Spojené štáty, nebudem radšej ďalšie tieto problémové stránky modelu 2010 rozoberať. Krátko k záveru. Podľa modelu 2010, teda aké ozbrojené sily potrebuje a môže mať, je evidentné. Tento model čosi naznačuje. Znova oceňujem, že sa ministerstvo obrany o určitý variant pokúsilo. Či je tento model 2010 ten, som už, myslím, dostatočne vyargumentoval. Návrhmi nemôžeme do modelu vstupovať, lebo by stratil svoje väzby, narušil by početné stavy jednotlivých zložiek. Navrhujem teda, aby sa Národná rada uzniesla na tom, že berie model 2010 na vedomie. Súčasne ale upozorňujem pána ministra, že podľa čl. 6 ústavného zákona o bezpečnosti štátu nezakladá takéto prijatie uznesenia možnosť jeho realizácie. Pretože tak, ako je stanovené v tomto ústavnom zákone, Národná rada na návrh vlády schvaľuje rozvojové programy a plány v oblasti bezpečnosti vrátane ich finančnej náročnosti a vzatie na vedomie neznamená schválenie tohto dokumentu. A toto je rozvojový program, dlhodobý rozvojový program do roku 2010. Tak ako som uviedol, je v ňom množstvo nejasností, ale hlavne financovanie modelu je absolútne nejasné. Preto treba tento dokument dokončiť a potom schváliť. Ďakujem za pozornosť.