Budaj, Ján, minister životného prostredia SR (2022-12-01):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci, a ďakujem aj pánovi poslancovi, že túto tému priniesol na pôdu Národnej rady, lebo pomaly sa uzatvára rok, v ktorom Slovensko urobilo tento pomerne odvážny krok, čiže žiada od spotrebiteľov, aby pomohli vyčistiť Slovensko, každý jeden, kto užíva plastové obaly, svojím alebo naším spoločným úsilím. Čiže hneď na začiatku treba povedať: vyšlo to. Jeden z hlavných dôvodov, to znamená ochrana prírody, sa naozaj napĺňa, východoslovenské jazerá už nie sú rezervoárom plastových fliaš, ale nielen východoslovenské toky a vodné zdrže sú nepomerne, ale naozaj nepomerne čistejšie. Nie je to jediná, posledná, posledný benefit z tohoto veľkého projektu, je ním aj oveľa viac vybratých umelých hmôt, PET, ale aj hliníka; vybrali sme tento rok už v tejto chvíli ďaleko viac než kedykoľvek v minulosti. Je to recyklovateľné, ako viete, aj podrtený materiál PET fliaš, aj roztavený materiál hliníka sa používa na nové a nové obaly. Slovenská republika prispieva k ochrane svetových oceánov, pretože rozdrvené PET fľaše, ktoré od nás, keďže sme strechou sveta, skôr či neskôr odtečú do toho mora, po ceste sa drtia až na mikroplasty, ktoré sa dostávajú do rýb a cez tento potravinový reťazec aj do orgánov celého ľudstva. Na tomto nešťastnom postupe už Slovensko nemá taký podiel, ani zďaleka taký podiel, ako malo pred rokom. Aj napriek počiatočným ťažkostiam teda pripomeniem, že prvého pol roka sa ešte dopredávali fľaše bez toho zetka, bez zálohovania, toto skončilo až v polovici roka, čiže dnešné štatistiky nás trochu klamú. A predsa ak si uvedomíme, že za tých 10 mesiacov, o ktorých máme čísla, bolo do systému vrátených vyše 70 % zálohovaných obalov z takmer miliardy predaných, to znamená, že sa dostalo do recyklácie 740 miliónov. Bez zálohového systému by veľká časť tohoto objemu plastov a hliníka zaťažila prírodu a nemali by sme ju ako druhotnú surovinu. Slovenskí občania teda napomohli, že vlastne ťažíme, dá sa povedať, hliník v tej najčistejšej podobe a ťažíme, získavame dnes pomerne veľmi cenenú surovinu tohoto materiálu PET fliaš, ktorá takisto v takejto miere nebola nikdy v minulosti recyklovaná. Tento odpad bol, vo vodných tokoch bol skládkovaný, čo je veľká, veľký mínus, alebo bol spálený až doposiaľ. Dôležité pre úspech zálohovania bolo, že sa k nemu všetci zúčastnení, čiže spotrebitelia, výrobcovia aj spracovatelia postavili a aj stavajú pozitívne. Je to jeden z príkladov, dámy a páni, že keď existuje spoločenská zhoda, a to aj medzi politickými elitami, ktorú si ja veľmi vážim, tak slovenský občan sa rozhoduje racionálne. Nie je, nezaťahuje do svojho chovania politické rozpory, nerobí akoby schválne negatívne veci, nemajú to ľudia v sebe, ak im do to... ak ich neprovokujú politické elity. Mám šťastie, že tento systém začal, začal už môj predchodca, a to šťastie v tom zmysle, že aj keď som zákon musel upravovať a nejdem teraz kritizovať to, čo urobil horšie, než mal, pointa je, že ani opozícia nezdvihla kampaň proti zálohovaniu. Dajme si to do porovnania s oveľa smutnejším prípadom boja s covidom a vidíme, aké to bolo dôležité. Ešte pár čísiel. V polovici roku sme mali 2 635 odberových miest, v tejto chvíli ich je už takmer 3 000. Stále stúpa počet miest veľmi razantne. Do konca októbra bolo uvedených na trh 279 181 724 kusov. Ešte rýchle nejaké čísla. Takisto teda ten pomer medzi plechovkami a fľašami je asi pol na pol, 45 ku 55 %, viac teda v prospech PET fliaš. Všetko nasvedčuje tomu, že Slovenská republika už prvý rok vyzbiera viac ako 70 % a môže sa priblížiť k definitívnemu cieľu 90 %, ktorý pôvodne mal byť dosiahnutý až za 10 rokov.