Počiatek, Ján, minister dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR (2013-12-05):
Poslúchajte. Investície do dopravných prostriedkov, ktoré budú postupne dodávané v rokoch 2014 a 2015, predstavujú približne 200-miliónovú investíciu. Ďalším minimálne 100 mil. pôjde do infraštruktúrnych projektov taktiež v rokoch 2014 a 2015. A, nehovoriac o tom, že ďalšie investície pribudnú v novom programovom období v rámci nového Operačného programu Integrovaná infraštruktúra. Vážený pán poslanec, dovoľte mi pripomenúť, že tieto pre Bratislavu dôležité infraštruktúrne projekty zvyšujúce kvalitu dopravy môžeme realizovať vďaka enormnému nasadeniu pracovníkov rezortu, pretože nezávislá štúdia realizovateľnosti vlani vyhodnotila pôvodný projekt železničnej stanice Filiálka, ktoré bývalé vedenie ministerstva dopravy chcelo financovať z eurofondov, ako ekonomicky neefektívny a investične tak náročný, že neboli pridelené tomuto projektu prostriedky z európskych fondov. Napriek tomu, že neexistuje jediný dokument, ktorý by dával záruky financovania tohto projektu z eurofondov, práve naopak množstvo dokumentov, ktoré jasne naznačujú výrazné a veľké výhrady Európskej komisie k tomuto projektu, jeho výstavba už dokonca bola predmetom verejnej súťaže, čo by, samozrejme, spôsobilo, že by sme zostali zo 400-miliónovou sekerou a nemožnosťou čerpať týchto 400 mil. z prioritnej osi číslo 4. Urýchlenou prípravou vyššie spomínaných projektov sme tak nielen vytvorili priestor na zlepšenie dopravy, ale sme sa postarali práve o to, aby spomínaných 400 mil. z eurofondov neprepadlo. Tým sme jednoznačne ušetrili nemalé prostriedky štátneho rozpočtu, pretože, chtiac-nechtiac, keby ten projekt pokračoval ďalej tak, ako bol naprojektovaný, musel by ho znášať štátny rozpočet. Čo sa týka filiálky ako takej, ako stanice, tá myšlienka nie ale úplne mŕtva. S vybudovaním novej železničnej stanice pri Trnavskom mýte sa počíta aj v novom programovom období v roku 2014 – 2020, avšak v úplne zmenenej a transformovanej podobe. Projekt novej regionálnej stanice v tejto lokalite je zahrnutý aj v strategickom pláne rozvoja dopravnej infraštruktúry Slovenskej republiky do roku 2020, kde figuruje pod názvom Uzol Bratislava – modifikovaná. So samotným obstarávaním projektovej dokumentácie plánujeme začať už na budúci rok, ale tomuto projektovaniu musí predchádzať štúdia realizovateľnosti, tak ako pri všetkých eurofondoch v budúcnosti, ktorá jednoznačne preukáže relevantnosť tohto projektu. Tú pripravujeme ešte v tomto programovom období a bude podkladom pre schválenie projektu zo strany Európskej komisie. Súčasne s využívaním zdrojov spolufinancovania z Kohézneho fondu a štrukturálnych fondov Európskej únie vznikla schválením nariadení EÚ o usmerneniach pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete TEN-T a o nástrojoch na prepájanie Európy CEF nová možnosť spolufinancovania implementácie infraštruktúrnych projektov v Slovenskej republike, a tým aj na území hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy, ktoré sú zároveň súčasťou koridorových sietí TEN-T. Toto poukazuje na ich dôležitosť a význam nielen z národného hľadiska, ale aj v širšom európskom kontexte. Uvedené nariadenia začnú platiť od 1. 1. 2014 a budú znamenať markantný rozdiel oproti predchádzajúcemu obdobiu 2007 až ’13, keďže v rámci spolufinancovania projektov na sieťach TEN-T boli až doposiaľ oprávnené na čerpanie z fondu len projekty na financovanie štúdií uskutočniteľnosti, technických štúdií, projektovej dokumentácie a iných stupňov dokumentácií, v nadchádzajúcom období budú oprávnené na spolufinancovanie a aj samotné implementačné, modernizačné, teda realizačné práce a projekty infraštruktúry. (Krátka pauza. Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)