Fecko, Martin, poslanec NR SR (2018-01-30):
Ďakujem pekne. Pán predsedajúci, pán minister, pán spravodajca, kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som niekoľkými slovami sa povenoval aj tejto novele zákona o obecnom zriadení, ktorú už tu máme v druhom čítaní. Keď si pozrieme na spoločnú správu, ktorá samozrejme musí tomuto druhému čítaniu predchádzať, tak vidíme, že 
viac-menej či už ústavnoprávny alebo výbor pre verejnú správu a regionálny rozvoj v spoločnej správe viac-menej legislatívno-technické veci riešil. Nešlo o nejaké zásadné, ktoré, by som povedal, transponovali celkom iné nazeranie na túto novelu, takže beriem, že viac-menej vychytali muchy, ktoré musí vychytať legislatíva, pokiaľ chceme, aby to nejako fungovalo aj po tej stránke nejakej pravopisnej a inej. Dobre. Ako už povedal pán kolega Antal predo mnou, tak vyzerá, že nakoľko jeho pozmeňujúci návrh je tu a je z lavíc koaličných, tak mám za to, že asi na tých 99 % prejde, takže berte takto, že áno, vyzerá, že rušíte teda to znižovanie počtu poslancov, ktoré aj podľa mňa a podľa ľudí, ktorí v samospráve fungujú, nebol správnym krokom a mnoho starostov a primátorov mne volalo, že pán Fecko, toto by sme mali nejakým spôsobom prehodnotiť, pretože niektoré možnože ulice a časti týmto by strácali, keby bol počet znížený, poslancov, a tým pádom by nemohli mať svoje zastúpenie v danom samosprávnom orgáne, ktorým je mesto, obec, resp. niečo iné. Takže myslím si, že keď tento pozmeňujúci návrh ste dal, pán Antal a spol., aj pán spravodajca je tam navrhovateľ, tak myslím, že áno, je to tá dobrá cesta. Zároveň ešte jednu vec, ktorú v tomto pozmeňujúcom návrhu som si všimol a chcel by som ju tiež vyzdvihnúť v mojom teda vstupe k tomuto zákonu, a síce, čo mne vyslovene že vadilo, ak pôvodný návrh novely hovoril, že vypustíme slová nariadením, teda „obec nariadením môže ustanoviť činnosti, ktorých vykonávanie je zakázané alebo obmedzené na určitý čas alebo na určitom mieste“. To znamená, keď toto vyhodíme, tak myslím si, že to je dosť zásadná vec, pretože nemôžme si dovoliť v samospráve mať tam neviem čo, atómové rakety alebo chemické továrne len tak halabala, že to obmedzenie musí predsa z obce nejaké byť, aj to VZN-ko je o niečom inom. Takže myslím, že tiež ste vychytali muchy, ktoré ten, pôvodná novela sa snažila nejako utlmiť a tiež som to mal na mysli, že to by som ako vypustil okamžite preč, že je to volovina. Čo ma ďalej zaujalo, hovoríme o tzv. verejnom priestranstve. Áno, máme verejný záujem, ktorý je definovaný 
1 500 rôznymi názormi, vyjadreniami rôznych vykladačov zákona a nevieme sa v tom ujasniť. A mne teda aj to verejné priestranstvo nejako udrelo do očí v tejto novele zákona a budem citovať, ako je v znení tejto novely: „Verejné priestranstvo je ulica, námestie, park, trhovisko a iný priestor prístupný verejnosti bez obmedzenia, ktorý bez ohľadu na vlastnícke vzťahy“, ešte raz, „ktorý bez ohľadu na vlastnícke vzťahy slúži na všeobecné užívanie, ak osobitný zákon neustanovuje inak.“. Je tam nejaký odkaz a ten odkaz mám najradšej, keď máme odkazy „napríklad“, lebo keď máme „napríklad“, tak to je 0 až 10 500 našich zákonov, ktoré v Slovenskej republike fungujú, plus-mínus, a to je napríklad odkaz na zákon o miestnych daniach, správe poplatkov, komunálnych odpadoch a týchto, hej? Päťsto osemdesiat dvojka. To znamená, ja sa pýtam, mne tu verejný priestor rezonuje bez ohľadu na vlastnícke vzťahy, ktorý je na všeobecné užívanie a bez obmedzenia prístupný verejnosti. To znamená, keď mám tam záhradu, ktorá nemá plot a je skratkou možno v rámci obci ku nejakej zastávke, alebo neviem kde, k nejakému obchodu, tak to zadefinujem ako verejné priestranstvo? Lebo slúži verejnému záujmu? Mal by byť podľa tohto znenia verejného priestranstva na každom pozemku súkromný majetok zákaz vstupu? Pýtam sa navrhovateľa, či tak to bolo myslené, aby sme zadefinovali jasne, čo znamená verejný priestor v tej samospráve, lebo mne to takto vychádza, že potom oznámime, áno, každý súkromný majetok s ceduľkou, keď nebude, je to verejné priestranstvo a bez ohľadu na vlastnícke vzťahy môžme tam fungovať v tej danej obci alebo v tom meste. Takže to by som mal takú rečnícku otázku, ako sa s tým vysporiadať v takomto znení, ako je to v tomto zákone. Ďalej. Veľmi som sa potešil, keď som si tam prečítal, nakoľko nebol som poslancom v samospráve, až teraz mám tú česť byť v regionálnej, takže prakticky dopĺňame § 25 ods. 1, dopĺňame o dva, dve písmená, e), poslanec je povinný najmä: „e) informovať na požiadanie voličov o svojej činnosti a činnosti obecného zastupiteľstva.“. Pýtam sa, v akej forme by to malo byť, to požiadanie? Hovoríme požiadanie voličov, to znamená, jeden keď dá, tak asi nie, keď dajú dvaja, už sa to ako berie množné číslo, že áno, už sa to dá? A ako to má byť? Akou formou? Stačí, keď dá maila, sms pošle, či to dá písomne na obec. A v akom režime by mal ten poslanec informovať o činnosti zastupiteľstva? To by ma tiež zaujímalo, lebo z tohto je také na všetko a na nič. Druhé písmeno, ktoré je tam a dopĺňate to v tejto novele zákona, je f), a síce: „prehlbovať si vedomosti v potrebe na výkon funkcie poslanca“. No a tu by som teda chcel vedieť vysvetlenie, či máme zvládať všetky zákony stavebné, životné prostredie, cestné a ja neviem, čo všetko možné, lebo takto tu vyzerá, že prehlbovať si vedomosti znamená, aby som fundovane vedel zahlasovať, fundovane sa postaviť k veci a povedať tak alebo tak. Neviem, ako doteraz bolo vykonávané školenie poslancov zastupiteľských, mestských, obecných a možnože aj regionálnych v tejto veci, ako si ten výkon funkcie má v akej hĺbke naštudovať pri svojom výkone. Takže, pán minister, hneď sa pýtam, či dávate aj nejaký vykonávací predpis, nejakú vykonávaciu vyhlášku, aby sme možnože na tieto otázky vedeli nájsť v tom vykonávacom predpise odpoveď. Zatiaľ som to v návrhu zákona nevidel, že by, teda v tejto novele, aby išla k tomu aj vykonávacia vyhláška. Ďalej. Tá účinnosť, že od 1. marca 2018, dobre, beriem, že 1. marec, to ešte stihneme, neni problém, to by sa dalo. Ale zrušuje sa. To ma tiež zaujalo, pretože ja niekedy idem od konca toho zákona a zrušovacie opatrenia sú na konci a tu som si prečítal, že zrušujeme: 1) zákon č. 89/1920 Sb. teda o pamětných knihách obecních, hovoríme ešte v českom znení; 2) vládní nařízení č. 169/1932 Sb. o pamětných knihách obecních. To znamená, to sú tie asi kroniky, ja to beriem, obecné. Povedzte, v akom zákone, neviem, poučte ma, ľudia zo samosprávy, či máme iný náš adekvátny predpis, keď až teraz ho ideme zrušiť, zákon 360/1990, to znamená, predpokladám, že podľa týchto zákonov sme sa správali, vedenie tých kroník, zákona z roku 1920 a 1932 a sme ich viedli. Takže chcel by som vedieť, že ktorý náš zákon nasleduje po týchto, po zrušení týchto zákonov a ktorý bude tú kroniku viesť. Pretože myslím si, že zabudnúť na pamäť obce a mesta je trestuhodné a my sme to takto nejako deklarovali. Tak chcel by som aj k tomu vysvetlenie, či je tam niečo nahradené, lebo som sa v zákone, v návrhu zákona, teda novely zákona nedočítal. Mám tu ešte jednu vec, a to teraz poviem, budem tlmočiť pána ministra spred minulého vystúpenia predchodcu, ktorý hovoril o tom, že samozrejme, aj v obciach máme problémy, možnože aj s lekármi, a ja som dostal tiež teraz takéto avízo, že niektoré obce majú veľký problém, keď pani doktorka, ktorá je tam už niekoľko desiatok rokov, možno ide na dôchodok a potrebujú zazmluvniť na to malé zdravotné stredisko, nie na pol mesta, ale na to malé zdravotné stredisko nejakú ďalšiu lekárku a je veľký problém a pokiaľ napríklad hovorím o okrese Prešov, skade pochádzam, chceme mať ukrajinskú lekárku, ukrajinskú zubárku a ďalších, no nemáme, lebo, pán minister, ich atestácie a ich odborné vzdelanie dané papierom a diplomom u nás neakceptujeme. Takže, pán minister, keď na jednej strane chceme, že máme nedostatok, aby sme umožňovali, tak potom urobme aj tento tu prielom nejaký a umožnime, aby po nejakých tých skúškach, nieže ktoré budú päť rokov, ale po nejakých skúškach, aby ten ich diplom teda bol uznaný, keď máme takýto nedostatok lekárov a niektoré obce doslova že zaplačú, pretože presúvať sa 20 km, 30 km ku svojmu lekárovi, alebo sa presúvať kilometer, dva, je podstatný rozdiel. Takže, vážení, aj na to by som teda upozornil, keď pán minister teda v predchádzajúcom vystúpení povedal, že to by sme mali s týmito vecami počítať aj na posty lekárov. Takže, vážení, toto je tu a ešte jedna vec ma zaujala, a síce, že ako viac-menej to pričleňovanie obcí? Takže, vážení občania tých malých obcí, kde ste neboli v stave zvoliť ani starostu, ani poslancov, berte na vedomie, že dva pokusy sú vaše, kedy máte právo povedať, že nebudem pričlenený. Tretí pokus už sa neráta a tam už ide štát a nariadi, že budete pričlenení ku obci, ktorá je susediaca, keď je jedna, tak samozrejme k tej, keď ste väčší a jedna neni, je tam viacero, s tým, že vaše nejaké referendum alebo neviem čo, o tomto pričlenení nebude, bude sa skôr pýtať tej susednej obce, či tí ľudia chcú to pričlenenie, alebo nechcú k tej obci, v ktorej nemajú ani toho starostu, ani toho poslanca alebo zastupiteľstvo. Takže, občania, to by som vás chcel upozorniť, že dajte si pozor, že dvakrát a dosť. Nebudete môcť trikrát rozhodovať o tom, či budete mať tam alebo nebudete mať tam a budete pričlenení. A ja by som chcel sa teraz opýtať predkladateľa, že akým spôsobom, pokiaľ nezíska súhlas susediacich obcí na pričlenenie k danej časti, ktorá, k obci, ktorá neni spôsobilá na vykonávanie, ako hovoríte, funkcie samosprávy, ako to bude? Bude to nariadením, rozhodnutím alebo čím? A ktorej to bude teda prisúdené, keď všetky dajme tomu obce povedia, že nie, že ja nechcem? Takže to by som tiež rád, keby ste vysvetlili, lebo neviem, kde to bude vysvetlené, ale v návrhu som to nenašiel. Takže asi tak. No a samozrejme teraz, keď už hovoríme o tom pričlenení, tak ja by som vás chcel veľmi pekne poprosiť a požiadať, aby sme riešili, keď už raz pričleňujeme obce, tak zákon o demokracii by mal hovoriť o tom, že aj rozčleňovanie obce je možné a keď sme si už raz dali podmienku v našom zákone, čo myslím, že demokratické je, lebo demokracia v našom vydaní by mala riešiť aj krivdy socializmu, ktorý tu bol a môžem vám povedať, že však my sme to zažili, čo máme okolo päťdesiatky a vyššie, že tam sa tiež jednalo o referende, keď sa pričleňovali obce ku mestám, ktoré mali mať určitý počet obyvateľov a bolo to v straníckom príkaze, že musíš a žiadne referendum v tých obciach nebolo a či sa im to páči alebo nepáči, musia teraz tam byť, lebo demokracia im povedala jedno veľké zabudni. Demokracia v dnešnom zriadení zákonom povedala zabudni, pretože to referendum o odčlenení nebude v tej nespokojnej časti, v historickej danej časti, ale bude v celom meste. Takže, vážení, ešte raz budem apelovať a budem to dávať, pokiaľ tu budem stáť na tomto poste a občania mi dajú mandát poslanca Národnej rady, aby sme tento biľag socializmu, ktorý tu máme v tomto zákone o obecnom zriadení, raz a navždy ukončili. Pýtam sa, keď Veľká Británia chcela vystúpiť z Európskej únie, že sa jej tu nepáči, referendum bolo v EÚ alebo vo Veľkej Británii? Keď Škótsko chcelo vystúpiť zo Spojeného kráľovstva, tak bola, bolo referendum v Spojenom kráľovstve alebo v Škótsku? Veď to je základný princíp demokracie, vážení, keď ste si neuvedomili, že tá nespokojná časť, ktorá je v minorite, má právo, má právo povedať, ako si predstavuje svoj historický, historickú budúcnosť, ktorú momentálne píšu občania danej obce alebo mesta. Vážení, ako sme stanovili podmienky v zákone o obecnom zriadení? Kedy sa môže nespokojná časť odčleniť? Štyri podmienky sme dali. Prvá podmienka, minimálne 3-tisíc obyvateľov. Áno, Česi majú tisíc, Maďari 300, Nemci 10-tisíc. Áno, naša legislatíva hovorí o 3-tisíc. Áno, beriem. Toto Slovenská republika považuje za akcieschopný a životaschopný prvok, čo sa týka počtu obyvateľov v samospráve, 3-tisíc obyvateľov. Druhá podmienka: musí mať historicky dané územie. To znamená nejakú históriu. Nemôže vzniknúť teraz, keď sa ide odčleňovať. Áno, beriem. Tretia podmienka: nemôže byť pevne spojený s tou časťou, od ktorej sa odčleňuje. To znamená dom na dom, ja tomu hovorím. Áno, beriem. A štvrtá podmienka, že investície, ktoré boli do nej vrazené, nie sú rozhodujúce do tej nespokojnej časti, nie sú rozhodujúce voči mestu, ktoré doňho vrazilo tie financie, lebo tým pádom by to mesto skrachovalo. Áno, aj to beriem. Tak sa pýtam, vážení zákonodarci, a myslím, že nemám tu pána Faiča, škoda, pretože on bol pri tom, ako som sa dozvedel, keď sa tento zákon schvaľoval a mnohí aj ďalší, o ktorých neviem, tak sa pýtam, povedzte mi, čo má to za zmysel, keď dáte následne do vašeho § 11, myslím, dáte podmienku, áno, ale keď sa chcete oddeliť, tých štyri podmienky spĺňajúci subjekt, tak referendum sa robí v celom meste. No mi povedzte, kde je tu zas tá logika? To mi teraz vysvetlite niektorí, aj zo ZMOS-u, keď ste tu niektorí, lebo ja tomu nerozumiem, že de jure áno a de facto nič. Hej? Takže, vážení, nie, toto neberiem a preto dávam, keď dovolíte, pozmeňujúci návrh, ktorý už tu dávam asi šiestykrát, ktorý hovorí o tom, že akonáhle nespokojná časť obyvateľov, ktorý vidí, že chátra a spĺňa tie štyri podmienky a chce sa oddeliť, tak referendum sa bude robiť v tejto nespokojnej časti, budú sa spočítavať hlasy týchto občanov do počtu, či referendum je úspešné alebo nie a toto je o demokracii, ktorú keď si chceme vážiť a budovať, tak mali by sme túto moju novelu prijať. A ako povedal pán minister svojho času, pán poslanec, aby sa nám Petržalka neodčlenila od Bratislavy. Neodčlení sa. Neodčlení sa, lebo je pevne zrastená. Neodčlení sa. Takže, vážení, dá sa to, nebude sa to týkať tisíce častí, možnože na toľkých rukách som v stave to spočítať, ktorých sa to bude týkať v rámci Slovenska a ešte raz hovorím, nie som za to, aby sme robili malé komunity, ale dali sme podmienku, ktorá komunita na Slovensku samosprávy je životaschopná. Tak jej umožníme, aby tú životaschopnosť mohla preukázať a povedať, že áno, žijem v demokracii a biľag socializmu, keď som sa tridsať rokov nemohol odčleniť, konečne môžem a môžem rozhodovať o svojich peniazoch. Lebo najhoršie je o tom, keď nemôžte rozhodovať o sebe a niekto iný o vás rozhoduje, a to sú tie prímestské časti mnohých okresných a krajských miest. Takže, vážení, dovoľte, aby som vám prečítal môj pozmeňujúci návrh, ktorý, mám teda dva pozmeňujúce, ale viac-menej súvisia, pretože aby sme to ešte zdupľovali, tak ešte dávam ďalšiu podmienku ku tým štyrom v jednom mojom pozmeňujúcom návrhu, a síce jedna bude, že nesmie mať dĺžku hranice spoločnej menšiu ako polovicu celého obvodu so susednými katastrálnymi územiami a cez danú časť neni pevne spojená s tým, s tou časťou obce cestou, od ktorej sa odčleňuje. Takže ešte pritvrdzujem podmienky, aby tá Petržalka a ďalšie sa nemohli odtrhnúť. Takže, vážení, toľko na zdôvodnenie môjho pozmeňujúceho návrhu. Myslím, že som ho podal zrozumiteľne a apelujem na vaše svedomie a vedomie, aby ste sa prejavili ako demokrati, nie ako despoti, ktorí budú ubíjať časť našej populácie občanov iba tým, že, žiaľ, majú smolu, lebo nežili možnože v Nemeckej, ale žili možnože v Šebastovej pri Prešove a tým pádom sú pri okresnom meste a majú problém. Neodčlenia sa podľa týchto zákonov. Takže dovoľte, aby sme to stihli ešte do tej devätnástej hodiny, aby som prečítal môj pozmeňujúci návrh, ktorý bol zdôvodnený pred chvíľou. Takže doplňujúci a pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Martina Fecka k vládnemu návrhu zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov sa dopĺňa takto: V čl. I sa vkladá nový bod 1, ktorý znie: 1. V § 2a odstavec 5 v prvej vete na konci, sa na konci bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová „ak dĺžka spoločnej hranice katastrálneho územia odčleňovanej časti obce a obce je menšia než polovica obvodu celkovej dĺžky hranice katastrálneho územia odčleňovanej časti obce a ak cesta spájajúca odčleňovanú časť obce s obcou, ktorej je súčasťou, vedie cez inú obec.“. Doterajšie body sa primerane prečíslujú. To je môj pozmeňujúci návrh číslo 1, ktorý je kratší a teraz pozmeňujúci návrh, ktorý je trošku dlhší, ale hovorím iba trošku. Takže tiež doplňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona Slovenskej Národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení, návrh Martina Fecka. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov sa dopĺňa takto: 1. V čl. I sa za doterajší bod 33 vkladajú nové body 34 a 35, ktoré znejú: Bod 33. V § 11a ods. 1 písm. c) sa na konci čiarka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová „ak ide o petíciu na rozdelenie obce, vyžaduje sa aspoň 60 % oprávnených voličov odčleňovanej časti obce“. Bod 34. V § 11a ods. 3 sa na konci pripája táto veta: „Ak ide o rozdelenie obce, miestne referendum sa uskutoční len v odčleňovanej časti obce.“ Doterajšie body sa primerane prečíslujú. Bod 2. V čl. I sa za doterajší bod 35 vkladá nový bod 36, ktorý znie: Bod 36. V § 11a ods. 8 v prvej vete sa na konci bodka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: ak ide o oddelenie, pardon: „Ak ide o rozdelenie obce, oprávnenými voličmi sa rozumejú len oprávnení voliči odčleňovanej časti obce.“. Doterajšia, doterajšie body sa primerane prečíslujú. Ďakujem pekne. Takže myslím, že sme to stihli akurát a chcem požiadať o podporu týchto mojich pozmeňujúcich návrhov a končím stále tak, ako zvyčajne: žime tak, aby bolo aj chleba, aj neba. Ďakujem pekne.