Richter, Ján, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2015-09-17):
Ďakujem pekne za slovo. Relatívne stručne sa vyjadrím k rozprave, pretože v tých vystúpeniach bola podporená základná filozofia, sme v prvom čítaní, čo sa týka novely zákona o službách zamestnanosti, nepokladám za potrebné možno detailne odpovedať na všetky otázky alebo otázky, ktoré tu zazneli, na to je priestor v druhom čítaní, ale k niektorým z nich zaujmem veľmi konkrétne stanovisko. Pán Brocka, otázka administratívy, respektíve byrokracie, že u ju odstraňujeme a tu ju zavádzame a že čo sa zmenilo. Zmenilo sa tu, že jednotlivé štátne inštitúcie zriadili svoje informačné systémy tak, že dnes z úradov práce sa vedia napojiť na viaceré inštitúcie a nepotrebujú od nich potvrdenia, ktoré sú nevyhnutné pri získavaní nejakej tej podpory, ktorá súvisí s jednotlivými nástrojmi aktívnych opatrení trhu práce. To sa zmenilo, preto vychádzame veľmi v ústrety, aby sme zbytočne nepreháňali ľudí za predpokladu, že sú prepojené tie informačné systémy. Myslím, že tá odpoveď je veľmi konkrétna a jasná, prečo a z akých dôvodov to je. Nie, neboli to v tomto prípade zamestnávatelia, my sme aktívne prišli aj na Hospodársku radu s týmto návrhom. Samozrejmá vec, všetci sociálni partneri privítali, podporili toto úsilie. To je jasná odpoveď, myslím si, veľmi konkrétna. Čo sa týka mobility za prácou, myslím, že nikto nespochybňuje jej potrebu, pretože nie do každej hladovej doliny môže prísť investor. A práve preto treba hľadať možnosť a formy, aby sme podporili ľudí, ktorí majú záujem pracovať a vedeli by financovať nejaké náklady s tým spojené. Preto ten jednorazový meníme na pravidelný príspevok, preto ideme systémovejšie na tých, ktorí sú dlhodobo nezamestnaní, až dvanásť mesiacov. Čo sa týka tej administratívy s tým spojenej, zamestnanec len raz predloží veci, ktoré súvisia so zamestnávateľom, to, čo predkladá, je vlastne mesačné potvrdenie o trvaní zamestnania, aby mal nárok v zmysle tohto nástoja, no a, samozrejmá vec, užíva byt a s tým spojené náklady. Toto je potrebné doložiť pravidelne, aby nebol obídený účel tohto nástoja ako taký. To znamená, toto sú veci, ktoré sa nedajú nahradiť informačnými systémami, ani ničím iným, o čom hovorím v súvislosti s tým predchádzajúcim odbúraním tej administratívy. Myslím, že to je veľmi konkrétne a jasné. Čo sa týka pána Mihála. No, pán poslanec, vy vždy otvoríte aj tú otázku Zákonníka práce a ja vám vždy budem hovoriť, máme výsledky pod naším socialistickým Zákonníkom práce, i keď ja tvrdím, on je vyvážený, to nie je prevaha jedného, druhého, ale vyvážené štandardné európske pomery medzi zamestnancami a zamestnávateľom. Sa u nás o 65-tisíc ľudí znížil stav z hľadiska evidovanej nezamestnanosti. A vytvorili sme 110-tisíc nových pracovných miest. Keď bol liberálny Zákonník práce, stúpala nezamestnanosť, klesala zamestnanosť, a to aj pri lepších parametroch ekonomiky z hľadiska rastu DPH. Otázka odpovede, ktorá sa týka zamestnávania cudzincov. No tu je absolútne nepochopenie, vôbec to navzájom nesúvisí. Ja, a dal som striktný príkaz, mám dnes strašne veľa žiadostí z Ukrajiny, z Mongolska, z Vietnamu o povolenie vydania pracovných povolení, kde už sa javia aj vážne problémy, lebo tu je 30-tisíc voľných pracovných miest, z ktorých niektoré sa nám nedarí celkom efektívne obsadzovať, pretože medzi evidovanými nezamestnanými sú aj takí, ktorí objektívne nemajú záujem pracovať. To v plnej miere priznávam. Ale ten náš spôsob a hľadanie je dať šancu a priestor tým, ktorí pracovať záujem majú. To znamená, že cudzinecká polícia nevydá rozhodnutie o pobyte cudzinca za predpokladu, že nepredloží z úradu práce potvrdenie o tom, že povoľuje tento mechanizmus a ten spôsob. V tejto chvíli jednoznačne, samozrejme, úplne iná vec je Európska únia, pretože to je otvorený pracovný trh. Áno, Rumunov tu relatívne dosť robí, ale tomu sa zabrániť nedá, je to prirodzené, lebo sú súčasťou Európskej únie. Toto, čo predlžujeme, aj za vás už platilo. Platili na dva roky tie medzinárodné zmluvy, ktoré uzatváralo ministerstvo zahraničných vecí. Prípadne mohlo ísť o výmenu diplomatických nót, kde my len predlžujeme to obdobie z dvoch na päť rokov, to nemá žiaden iný súvis. Napríklad ideme to predĺžiť aj Spojeným štátom americkým, aby to nebolo len na dva roky, aby sme zabránili byrokracii, pretože sú tu podniky, ktoré majú manažment, odkiaľ pochádza investor ako taký, minimálne ten vrcholový manažment. To sa im nedá prikázať, že to je alebo nie je možné. To sa týka napríklad kórejskej automobilky a to sa týka viacerých firiem, mimo investora z Európskej únie. Takže vôbec to nesúvisí. Áno, ja nevylučujem, že ak budú definitívne potvrdené a urobené dohody aj o príchode investora Land Rover a Jaguar, že možno si nejaký vrcholový manažment dosadia z Anglicka. Ale to je výsostné právo investora. Na toto celkom sa istým spôsobom rezignovať nedá. Na druhej strane ak k tomu dôjde, prvé diskusie budú také, že by sme budúci rok poslali nejakých ľudí na zapracovanie tam, pre manažment možno stredného alebo aj iného stupňa. Ale je predčasné o týchto veciach dneska hovoriť. Takže, opakujem, je to podmienené medzinárodnou zmluvou. To nie je klasický štandard, ale je to jednoducho len predĺženie zaužívaného spôsobu na základe týchto vecí. No a čo sa týka toho roku 2013, čo pán Brocka naznačil, bombastického. No, dobre, hovorme aspoň o efektívnosti, pán poslanec, pretože konkrétne čísla nás nepustia. My keď sme urobili v roku 2013 tie zmeny, 50 % nástrojov sme znížili. Vytvorili sme tak veľmi kritizované tripartitné výbory, ktoré rozhodujú o pridelení nástrojov v rámci aktívne politiky trhu práce na jednotlivých úradoch. Viete, aký je tu výsledok? Dávalo sa na aktívnu politiku trhu práce 186 mil. v roku 2010,162 mil. v roku 2011. No a vytvorilo sa tak 126-tisíc nových pracovných miest v roku 2010 alebo teda umiestnilo sa toľko ľudí na trhu práce, aby som použil tento výraz, a 124-tisíc to bolo v roku 2011. V roku 2013 po prijatí tohto zákona a v roku 2014, pritom môžem hovoriť už aj o prvej polovici roku 2015, išlo na aktívnu politiku trhu práce 127 mil. v roku 2013, 129 mil. v roku 2014 roku a za prvý polrok tohto roku je to 56 mil. Toho v roku 2013 sme umiestnili 200-tisíc, v roku 2014 to bolo 196-tisíc a za prvý polrok tohto roku to bolo za 56 mil. nákladov cez aktívnu politiku trhu práce 106-tisíc. To je výsledok, to je efektívnosť. A preto si dovolím povedať bombastické, lebo my sme dokázali raz toľko, ja použijem taký výraz, za málo peňazí relatívne veľa muziky v porovnaní s tým obdobím, keď tu bola predchádzajúca vláda. To znamená, stojím si za tým, čo som tam uviedol. Možno by som mohol hovoriť o ďaleko lepšej efektívnosti použitia tých prostriedkov, áno, správnom rozhodnutí a novele zákona o službách zamestnanosti v roku 2013, keď sme znížili počet tých jednotlivých nástrojov a sústredili sme sa na to, aby sa objektívne každá tá požiadavka posúdila tam, kde ona vzniká, v konkrétnom regióne, pretože tam sa ľudia ďaleko viacej poznajú. Čo sa týka toho zákona, okolo ktorého tu vznikla dosť veľká polemika, viete, prečo otvárame tie kompenzácie? Je to z jedného jednoduchého dôvodu. Áno, je to nepriama novela, ale taká, ktorá veľmi úzko súvisí aj s aktívnou politikou trhu práce, pretože lekárska posudková činnosť je nevyhnutná v súvislosti s posudzovaním obsadzovania pracovných miest, predkladania tých dokladov, či samostatne zárobkovo činných osôb v niektorých oblastiach alebo zamestnancov. Jednoducho je prijaté uznesenie, že do konca tohto kalendárneho roka si každý jeden terajší posudkový lekár má doplniť vzdelanie, aby mal atestáciu z posudkového lekárstva. Situácia je v tom taká, že 131 teraz vykonávajúcich lekárov túto činnosť, nemá to ešte zatiaľ absolvované. Nedá sa nič iné v tomto prípade robiť, len predĺžiť to obdobie, dokedy majú šancu títo lekári si doplniť to vzdelanie. Hovorím to veľmi otvorene. O toto ide. Preto otvárame tento zákon, on má priamy súvis s aktívnou politikou trhu práce, ale týka sa len kvalifikácie posudkových lekárov ako takých. Posledná téza, pani podpredsedníčka, obecné služby a ZMOS. Samozrejme, veľmi často hovoríme, že je to super zaujímavý nástroj pre každú jednu obec a mesto. Ja použijem výraz, že sú to bývalé VPP, možno trošku v inej podobe. Nie je jednoduché vôbec vybaviť v Bruseli, aby takýto nástroj a vôbec opatrenie mohli byť ďalej ponúkané. Sú, chvalabohu, realizujú sa, len základný cieľ, ktorý sme v súvislosti s týmto pri obhajobe v Bruseli ponúkli, je obdobie počas obecnej služby získať pracovné návyky, lebo tam pozývame a šancu dostanú ľudia, ktorí relatívne dlhé obdobie boli úplne mimo práce, opakujem ešte raz, získať pracovné návyky a potom sa, samozrejmá vec, uchádzať o štandardné zamestnanie vzhľadom na to, že my tu máme 30-tisíc voľných pracovných miest, ktoré eviduje Ústredie práce ako také. Tieto služby sa nekončia, my v nich pokračujeme ďalej, ale takúto šancu je potrebné v tom ďalšom období dať ďalšiemu, ktorý je dlhodobo bez práce, aby mal šancu získať pracovné návyky za toto obdobie a mal šancu sa potom uchádzať o štandardné a riadne zamestnanie. To znamená, že ja rozumiem ZMOS-u ako takému, ale treba vnímať aj tú základnú filozofiu a princíp, ktorý má ponúknuť tento nástroj alebo tieto projekty ako také. A opakujem ešte raz, je to o získaní pracovných návykov, ideme ďalej, budeme to ponúkať, ale nie je možné po sebe ponúknuť takúto prácu jednému a tomu istému človeku, čo je jediná zásada ktorú bolo potrebné akceptovať pri tvorbe toho projektu. Ďakujem pekne za tú diskusiu, samozrejmá vec, som pripravený, pokiaľ budú podnety v druhom čítaní, na výbore o veciach diskutovať, a, samozrejme, uchádzam sa o podporu tohto návrhu v prvom čítaní.