I. Farkas, poslanec: (2007-11-28):
V roku 2008 sa znížil rozpočet pre tri úrady, a to pre Protimonopolný úrad, Úrad pre verejné obstarávanie a napokon Úrad na ochranu osobných údajov v rámci kapitoly Úradu vlády. Na druhej strane sa zvyšuje rozpočet pre Úrad jadrového dozoru o 85 %. Pýtame sa, či nie je pokles rozpočtu pomstou pre uvedené tri úrady, pre Protimonopolný úrad za stanoviská pri pozastavení privatizácie letiska v Bratislave a ostatné úrady za to, že ich riadi človek maďarskej národnosti. Zníži sa oficiálna rozvojová pomoc zo strany Slovenskej republiky o 1,7 %, napriek tomu, že Slovenská republika má medzinárodné záväzky pri napĺňaní Miléniovej deklarácie Organizácie Spojených národov a dosahovaní dohodnutých miléniových rozvojových cieľov. Ďalšie záväzky, ktoré pre Slovensko vyplývajú z členstva v Európskej únii, znamenajú, že Slovensko by malo razantne zvyšovať svoj potenciál pri poskytovaní rozvojovej pomoci prijímaným krajinám, ak má dosiahnuť cieľový podiel zahraničnej pomoci 0,17 % z HDP v roku 2010, resp. 0,33 % v roku 2015. Dámy a páni, vláda určila pri schvaľovaní rozpočtu na rok 2008 tri priority, a to pôdohospodárstvo, zdravotníctvo a školstvo. Sústreďme sa na tieto rezorty, či ambícia tejto vlády je premietnutá skutočne v číslach návrhu. Napriek navýšeniu v poslednom okamihu pred schválením vo vláde málo dostanú rozvojové projekty najmä v školstve, v oblasti budovania dopravnej infraštruktúry, v zdravotníctve a v oblasti sociálnych vecí, školstvo, veda a vzdelanie. Školstvu sa síce pridáva na platy, ale vzhľadom na hrubý domáci produktu bude menej na vedu a výskum. Na vzdelanie žiadal minister školstva viac o 3 mld., dostal viac o 400 mil. Rozpočet vysokých škôl v roku 2006 je 0,8 % z HDP, v roku 2007 0,75 % z hrubého domáceho produktu a napokon v budúcom roku 0,7 % z HDP. Teda je tu evidentný pokles. Celkove podpora štátu na vzdelanie v pomere k HDP teda klesá. Konkrétne, hospodárstvo rastie tempom viac ako 9 %, pričom sa pridáva na vedu a výskum 5,7 %, vysoké školy 5,7 %, regionálne školstvo 960 mil. korún. Predchádzajúca vláda za prioritu číslo jedna označila v Národnom strategickom referenčnom rámci vybudovanie znalostnej ekonomiky. Prioritou boli ľudské zdroje, prosím. Súčasná vláda neinvestuje do ľudí, do vysokého školstva, do celoživotného vzdelávania, ale ani do dlhodobo nezamestnaných. Jednoznačne žiadame preto viac do oblasti školstva a pre vzdelávanie. V oblasti dopravnej infraštruktúry je navýšenie rozpočtu minimálne. Na výstavbu diaľnic sa v roku 2006 zo štátneho rozpočtu minulo 14,7 mld. korún. V roku 2007 je rozpočet vo  výške 10,1 mld. korún a na rok 2008 je rozpočet 10,5 mld. korún. Je to málo. Cesta projektov PPP je na podmienky Slovenska v oblasti výstavby diaľnic pole neorané, je to veľmi riskantné. Touto formou výdavky na financovanie zo štátneho rozpočtu sa odkladajú na budúce obdobia. Nemusí to byť pritom priechodné pri Eurostate. Vieme, že jedným z najvýraznejších problémov Slovenska je značná regionálna nerovnováha, výrazné disparity regionálne. Zastaviť prehĺbenie tohto javu je možné kvalitným regionálnym rozvojom a budovaním dopravnej infraštruktúry. Vzhľadom na hĺbku tohto problému by bolo potrebné v tejto oblasti preinvestovať viac. Vláda pri zastavení privatizácie letiska v Bratislave sľubovala značné štátne investície do letiska. Keď pozorne preštudujeme návrh rozpočtu na rok 2008, vidíme, že nie sú pre letisko tam uvedené žiadne zdroje pre investičné aktivity, ale nie sú ani v rozpočte verejnej správy na roky 2008 až 2010. Privatizácia letiska sa zastavila, rozvoj letiska sa zanedbáva, štát nemieni na letisko investovať, osud letiska je tým spečatený, škoda. V oblasti zdravotníctva pán minister nedodržal sľub, že sa navýši podiel odvodov pre poistencov štátu na 5 % z priemernej mzdy. Dokonca vo výhľade do roku 2009 by sa tento podiel mal vrátiť na pôvodnú úroveň 4 %. V pomere k hrubému domácemu produktu sa zdroje zdravotníctva znížia v roku 2008, a to napriek tomu, že z rozpočtu SIS vláda presunula 190 mil. korún v poslednom okamihu. V oblasti zdravotníctva vnímame problém na strane výdavkov, DPH na lieky sa znížili, napriek tomu sa výdavky na lieky zvýšili. Zadlženie zdravotníctva rastie, momentálne je na úrovni 9 mld. korún. Zväčša sú to dlhy štátnych zdravotníckych zariadení, najmä fakultných nemocníc a nemocníc III. typu. Mestské, regionálne a súkromné nemocnice majú vyrovnané hospodárenie. Rozhodne si myslíme teda, že podľa uvedených čísiel zdravotníctvo nemôže byť prioritou, lebo zámer ministerstva je tvrdo reštriktívny, keď sa majú nemocnice zatvárať, nemôžeme hovoriť o rozvojových impulzoch. V sociálnej oblasti vnímame viaceré problémy, čo sa týka návrhu rozpočtu. Do návrhu zákona o rozpočte zabudovali šetrenie vo výške 2 mld. korún vyplývajúce z otvorenia 2. kapitalizačného piliera dôchodkového poistenia. No nie je to riskantné? Aký bude pohyb poistencov? Vie to dnes niekto odhadnúť? Vianočný príspevok dôchodcom vo výške 1,5 mld. je chválitebný, je to aj nesystémový krok a nespravodlivý, pretože určiť hranicu, kde dôchodca dostane príplatok 1 500 korún, kto má o korunu vyšší dôchodok, zas nedostane nič, je to nespravodlivé. Vláda už nechce znižovať nezamestnanosť, uspokojila sa s hranicou 8 %. Zníženie rozpočtu aktívnej politiky trhu práce o 2 mld. z 5,6 mld. na 3,7 mld. je príznačné, nehľadiac na to, že dlhodobá nezamestnanosť je doteraz veľmi vysoká. Je dotácia na prvonarodené dieťa vo výške 25 000 korún. Prečo to nie aj pre 2. a 3. dieťa, sa pýtame. Veď ony zabezpečujú reprodukciu populácie. A prečo sa nezvyšujú rodinné prídavky napriek tomu, že to má vláda v programovom vyhlásení vlády a týka sa to 1,2 mil. detí? (Ruch v sále.)