J. Šimko, poslanec: (2001-11-06):
I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. doplnenie a zmenu podnikov a organizácií určených na privatizáciu . Materiál ste dostali ako tlač 1117. Spoločnú správu výborov máte ako tlač 1117a, ktorej súčasťou je aj návrh uznesenia Národnej rady. Dávam slovo ministerke pre správu a privatizáciu národného majetku Márii Machovej a prosím ju, aby materiál vlády uviedla. Zároveň žiadam pánov poslancov, panie poslankyne, aby prišli do rokovacej sály, po tomto bode programu budeme hlasovať o deviatich bodoch, ktoré sme prerokovali. Nech sa páči. M. Machová, ministerka pre správu a privatizáciu národného majetku SR: Ešte raz, vážený pán predsedajúci, ďakujem za slovo a dovoľte vážená poslanecká snemovňa, aby som predložila na rokovanie doplnenie a zmenu zoznamu podnikov a organizácií určených na privatizáciu. Zákon č. 92/1991 Zb. ukladá ministerstvu pre správu a privatizáciu, aby požiadalo Národnú radu v každom konkrétnom prípade o zmenu zoznamu podnikov zaradených na privatizáciu, ak niektorý zo zakladateľských rezortov sa rozhodne pre takýto krok. Naozaj počas 11-ročného procesu privatizácie ten zoznam sa neustále mení a dopĺňa. Tlač 1117, ktorú máte pred sebou a ktorá obsahuje vlastne zmeny tohto zoznamu, má dve také časti. Prvá časť hovorí o tom, o návrhu, o ktorý majetok žiadame poslaneckú snemovňu, aby ho schválila, teda o doplnenie zoznamu. A na druhej strane je tu návrh na vyňatie niektorých súčastí majetku štátu zo zoznamu majetku určeného na privatizáciu, ktoré boli schválené už v predchádzajúcom období. Zoznam podnikov a organizácií určených na privatizáciu, ktorý žiadame doplniť, pozostáva z týchto súčastí. Vláda Slovenskej republiky svojím uznesením č. 510 zo dňa 13. júna 2001 schválila návrh transformácie Konsolidačnej banky Bratislava, štátny peňažný ústav, a zaradenie tohto peňažného ústavu do zoznamu podnikov zahrnutých do privatizácie. Dôvodom potreby transformácie Konsolidačnej banky je fakt, že táto inštitúcia má ako banka vo forme štátneho peňažného ústavu zúžené možnosti na efektívne vysporiadanie svojich pohľadávok a práve objem týchto pohľadávok, ktorý spôsobuje, že vlastne bilančná hodnota tohto štátneho peňažného ústavu je v červených číslach presahujúcich 30 mld. Sk, teda možnosť na efektívne vysporiadanie svojich pohľadávok v podobe štátneho peňažného ústavu je obmedzená. Súčasná nepriaznivá situácia Konsolidačnej banky Bratislava a z toho vyplývajúce nedodržanie pravidiel obozretného podnikania bánk nedávajú ekonomické predpoklady na normálny chod tejto inštitúcie. Preto ministerstvo financií predložilo návrh vláde Slovenskej republiky na riešenie, ktorým by sa zabránilo neriadenému procesu likvidácie tejto banky po nadobudnutí účinnosti nového zákona o bankách. Ako východisko a riešenie problémov Konsolidačnej banky prijala vláda Slovenskej republiky postup, podľa ktorého dôjde k spojeniu Konsolidačnej banky Bratislava, štátny peňažný ústav, so Slovenskou konsolidačnou, a. s., do jednej spoločnosti nie bankového typu. Čiže to je dôvodom zaradenia tohto štátneho peňažného ústavu do zoznamu majetku určeného na privatizáciu. Výsledkom bude kvázi zlúčenie alebo fúzia tejto Konsolidačnej banky, štátny peňažný ústav, so Slovenskou konsolidačnou, akciová spoločnosť. Vláda Slovenskej republiky svojimi uzneseniami č. 103 z 31. januára 2001 a č. 709 z 18. júla tohto roku uložila ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikácií predložiť na ministerstvo pre správu a privatizáciu návrh na zaradenie Ústavu cestnej dopravy so sídlom v Bratislave a návrh na transformáciu časti Výskumného ústavu dopravného so sídlom v Žiline do zoznamu podnikov určených na privatizáciu. Chcem povedať, pretože najmä na rokovaniach výboru padala často otázka, či naozaj Výskumný ústav dopravný so sídlom v Žiline nie je vhodnejšie delimitovať na Žilinskú univerzitu, tento návrh alebo takáto predstava tu bola. Ale chcem vysvetliť, že po dohode medzi Žilinskou univerzitou, Ministerstvom dopravy, školstva a predmetným výskumným ústavom došlo k dohode, keď časť majetku a priestorov, ktoré je možné využiť na účely univerzity, bude presunutá do majetku tejto univerzity a časť v činnosti výskumného ústavu, ktorý má komerčný charakter a poskytuje takéto služby, bude možné privatizovať. Čiže to sú dôvody zaradenia týchto dvoch výskumných ústavov do zoznamu majetku určeného na privatizáciu. Naopak, dnes v zozname určených do privatizácie nájdeme nasledovné organizácie, ako je Stredné odborné učilište dopravy a služieb Lučenec, Kokava-Háj, ďalej Škola v prírode Krahule, SPŠ drevárska Zvolen, blok C Domova mládeže Lučenec. Po rokovaniach s orgánmi štátnej správy v sídle, kde sa nachádzajú tieto príspevkové a rozpočtové organizácie, bola prijatá dohoda, že vyjmeme alebo navrhneme vyňať tento majetok zo zoznamu určeného na privatizáciu a buď bezodplatným prevodom, alebo iným spôsobom posunúť tento majetok do samosprávy, resp. použiť ho na iné účely. Preto je tu ten návrh vyňať tieto 4 menované subjekty zo zoznamu podnikov určených na privatizáciu. Vážená poslanecká snemovňa, prosím o osvojenie týchto návrhov a o ich schválenie. Ďakujem veľmi pekne. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pani ministerka, za vaše vystúpenie. Prosím, aby ste zaujali miesto pre navrhovateľov. Zároveň prosím pána poslanca Jána Šimka, aby podal správu o výsledku prerokovania materiálu vo výboroch ako spoločný spravodajca. Prosím.