B. Bugár, podpredseda NR SR: (2006-02-01):
J. Drgonec, poslanec: Ďakujem. Dámy a páni, Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky uznesením z 25. januára 2006 ma určil za spravodajcu k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie ústavného zákona, ktorým sa mení a dopĺňa Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov. Podľa § 73 odsek 1 zákona o rokovacom poriadku podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu. Návrh zákona obsahuje po formálno-právnej stránke náležitosti uvedené v § 67 a 68 zákona o rokovacom poriadku ako aj náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Zo znenia návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Z dôvodovej správy vyplýva, že návrh ústavného zákona nebude mať dopad na verejné rozpočty, nezakladá nárok na pracovné sily a nebude mať vplyv na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest ani na životné prostredie. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie jednotlivých ustanovení. Doložka zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskej únie spĺňa náležitosti určené v článku 3 legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Problematika návrhu právneho predpisu je upravená v práve Európskej únie a nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev. Podľa zaužívanej štruktúry spravodajskej správy alebo predpísanej štruktúry by som teraz ako spravodajca mal vysloviť odporúčanie na postúpenie tohto návrhu do druhého čítania. To mi znalosť ústavného práva a svedomie nedovoľujú. Začnem trošku zoširša. Každý štát, teda aj Slovenská republika má štátny mechanizmus, štruktúru štátnych orgánov založenú na deľbe moci. Deľba moci sa v súčasnosti dostáva do istých problémov alebo už pred nejakými rokmi sa dostala do závozu a pretože nie je jasné, akým spôsobom by sa trojdelenie moci malo nahradiť, tak sa vytvárajú určité oporné systémy, ktoré dopĺňajú alebo prispievajú k odstraňovaniu trojdelenia moci. K takým prostriedkom patrí aj moc verejnej mienky, ktorú inštitucionálne predstavujú médiá, hromadné informačné prostriedky. Médiá na rozdiel od všetkých štátom zriadených štruktúr sa síce podieľajú na výkone verejnej moci, ale nie sú na ne postavené tie podmienky, ktoré sú stavané na výkon ktorejkoľvek zložky verejnej moci. Novinári nie sú volení, ich funkčné obdobie nie je obmedzené a tak ďalej a tak ďalej. V tomto štáte rad novinárov nie je ani odborne pripravených na to, aby vstupovali do vecí, ktoré sa týkajú uplatňovania verejnej moci. Napriek tomu s najväčším kľudom, prehliadajúc vlastné nevzdelanie, chrlia návrhy, ktoré sa v mnohých prípadoch stávajú predmetom rokovania tohto parlamentu. Uvediem len čerstvý príklad. Podľa predstáv médií by sa parlament mal zaoberať otázkou, nakoľko Harry Potter má, alebo nemá miesto v parlamentnej knižnici. To, že v rovnakom čase by sa parlament mal zaoberať otázkou zmeny úpravy Súdnej rady Slovenskej republiky, to si naši novinári predstaviť nevedia, hoci Harry Potter je absolútne podružný pre uplatňovanie verejnej moci na Slovensku a naopak, Súdna rada Slovenskej republiky, tak ako je organizovaná, neprispieva k uplatňovaniu zodpovednosti v súdnictve a teda k odstraňovaniu všetkých nedostatkov, ktoré sú všeobecne známe, ale proste podružné. Zmieňujem sa o tom predovšetkým preto, že tento návrh na zmenu ústavy je presne toho druhu, kde médiá iniciovali to, čo sa deje teraz v parlamente, to znamená návrh na zmenu ústavy, návrh na doplnenie ústavy. Nie je to chyba navrhovateľov, ale do hry sa dostáva návrh, ktorý z hľadiska vzťahov, ktoré sú predmetom ústavnej úpravy, sú veľmi podružné. Keby sme tento vlastne prvý krok k zmene ústavy na súbor detailných krokov, detailného správania rozbehli, tak sa s výhľadom na niekoľko rokov vytvorí ústava, ktorá bude absolútne neprehľadná. Miesto toho, aby to bol základný zákon štátu, podľa ktorého sa skutočne všetci budú správať, budeme mať telefónny zoznam, v ktorom bude veľmi zložité nalistovať tú úpravu, o ktorú by malo ísť. Pritom musím poznamenať, musím pripomenúť, že návrh na riešenie poslaneckej imunity nie je nevyhnutným krokom v novelizácii Ústavy Slovenskej republiky. Pokiaľ ide o zodpovednosť poslancov, nie je, zďaleka nie je taká neobmedzená, ako nevzdelaní novinári rozšírili. Trestná zodpovednosť poslancov sa týka len a jedine výkonu funkcie na pôde Národnej rady a v spojitosti s poslaneckým mandátom. Všetko ostatné vrátane priestupkovej zodpovednosti nie je zahrnuté do toho, čoho sa týka poslanecká imunita. Musím tiež pripomenúť rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva vo veciach Kadubec a Lauko, kde priamo o Slovenskej republike vyslovil Európsky súd, že priestupkové konanie je konaním, ktoré predstavuje uplatnenie trestnej zodpovednosti a teda ústavné obmedzenie sa vzťahuje v tomto prípade aj na priestupkovú zodpovednosť. Zaznelo v médiách veľakrát, že je otázne, nakoľko priestupková zodpovednosť sa poslancom zaručuje, alebo nezaručuje. Myslím si, že skutočnosť je taká, že cez článok 78 sa v niektorých prípadoch priestupková zodpovednosť zaručuje, v iných nezaručuje. Návrh, ktorý je predmetom tohto prvého čítania, vlastne vytvára to isté. Za istých okolností poslanecká priestupková imunita bude, za iných okolností nebude. Akurát že to bude za iných okolností, než je zatiaľ dané úpravou ústavy. Ale podčiarkujem a zdôrazňujem, že táto úprava nemá kvalitu úpravy, ktorá patrí do ústavy, z toho dôvodu, že smeruje nad rámec potrebnej miery zovšeobecnenia, že zavádza detailnú reguláciu jedného z mnohých, mnohých, mnohých vzťahov. Z tohto dôvodu teda nie som schopný ako spravodajca povedať, že odporúčam prerokovanie tohto návrhu v druhom čítaní, ale ak sa plénum Národnej rady rozhodne prerokovať uvedený návrh v druhom čítaní, potom v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky č. 1466 zo 16. januára 2006 podľa § 74 rokovacieho poriadku navrhujem, aby návrh zákona prerokovali všetky výbory Národnej rady Slovenskej republiky so štandardnou výnimkou, teda okrem Mandátového a imunitného výboru, výboru pre nezlučiteľnosť funkcií, výboru pre európske záležitosti, zahraničného výboru, osobitného kontrolného výboru pre kontrolu Slovenskej informačnej služby, osobitného kontrolného výboru na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva a osobitného kontrolného výboru na kontrolu činnosti Národného bezpečnostného úradu a Výboru Národnej rady na kontrolu použitia informačnotechnických prostriedkov. Za gestorský výbor navrhujem Ústavnoprávny výbor Národnej rady. Odporúčam, aby výbory predmetný návrh zákona prerokovali v druhom čítaní do 30 dní a gestorský výbor do 31 dní od prerokovania tohto návrhu v prvom čítaní na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky. Pán predsedajúci, otvorte, prosím, rozpravu.