Obrimčáková, Bibiána, poslankyňa NR SR (2010-12-10):
Ďakujem pekne. Ak hrozí, že povinnú výučbu anglického jazyka ako prvého cudzieho jazyka na prvom stupni základnej školy budú uskutočňovať nekvalifikovaní vyučujúci, potom vzniká riziko demotivácie žiakov vo vyšších ročníkoch kvôli nedostatočným základom v tomto cudzom jazyku. Osobitný problém vznikne s málotriednymi základnými školami, ktorých je na Slovensku 750. Ako tu chcete zabezpečiť vyučovanie anglického jazyka? Pre kvalitu vedomostí a zručností žiakov základnej školy je zabezpečenie kvalitnej výučby v počiatočnom štádiu mimoriadne dôležité. Práve učenlivé malé deti, ktoré si začínajú osvojovať cudzí jazyk, sú otvorené pre všetko, čo im bude prezentovať a k čomu budú vedené. Odstraňovať nedostatky nadobudnuté v ranom veku, odučiť žiakov od nesprávnych štruktúr, nesprávnej výslovnosti či nesprávneho spôsobu nadobúdania jazykových vedomostí a zručností bude vo vyšších ročníkoch nesmierne náročné. Bilingválne gymnáziá, bilingválne sekcie škôl, ako aj školy s rozšíreným vyučovaním cudzích jazykov dosahujú na rozdiel od toho pozoruhodné výsledky. Bolo by škodou zastaviť ich rozvoj koncentráciou školstva na jeden cudzí jazyk. Navrhované nové znenie ustanovenia § 13 ods. 5 je z môjho pohľadu úplne bezpredmetné z toho dôvodu, že bezplatné učebnice rieši ústavný čl. 42 ods. 2, ktorý hovorí, že občania majú právo na bezplatné vzdelanie v základných a stredných školách. Ďalej to rieši ustanovenie § 144 ods. 1 písm. f) a ods. 3 školského zákona. K uvedenému ustanoveniu § 57 ods. 3 by som chcela poznamenať, že navrhovaný krok porušuje postavenie a účel vysvedčenia ako verejnej listiny, ktorá je dokladom o dosiahnutých výchovno-vzdelávacích výsledkoch žiaka. Opakujem, že komisionálna skúška aj na základnej a strednej škole je štátnym aktom ako každá skúška v ktoromkoľvek inom druhu alebo type školy, napr. ako je aj dielčia skúška na vysokej škole, ktorá overuje vedomostnú úroveň žiaka alebo študenta. Preto nie je možné, aby sa táto skúška vykonávala na základe nejakého výpisu, ktorý nie je verejným dokumentom. Z uvedeného dôvodu ani s touto navrhovanou zmenou nemôžem súhlasiť. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelávanie, mládež a šport ako gestorský výbor podáva Národnej rade Slovenskej republiky v rámci pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov aj prijať zmenu v ustanoveniach § 161 ods. 2 a § 161a, prostredníctvom ktorých predlžuje prechodné obdobie postupného znižovania počtu žiakov osemročných gymnázií zo školského roka 2011/2012 na školský rok 2014/2015. Najprv mi dovoľte stručne vás informovať o dôvodoch vzniku osemročných gymnázií, ale aj ich neúmernom náraste. Tieto školy, resp. študijné programy vznikli v minulosti z dôvodu podchytenia nadaných žiakov základných škôl s cieľom umožniť im štúdium na vyššej kvalitatívnej úrovni, ako im to poskytovali základné školy. Kým podmienky prijatia týchto žiakov prostredníctvom prijímacieho konania určoval štát, tak sa kvalita tohto štúdia neznižovala, ich počet nekontrolovateľne nenarastal a počty prijatých žiakov negatívne nezasahovali do výchovy a vzdelávania v regionálnom školstve. Táto kompetencia sa v rokoch 2000 až 2003 preniesla na riaditeľov gymnázií, ktorí si odvtedy sami určujú kritériá na prijatie žiakov na tieto školy. Liberalizáciou školského trhu začali v rokoch 2003 až 2006 neúmerne narastať počty týchto škôl, najmä vo veľkých mestách. Ministerstvo školstva v rámci svojich kompetencií zo zákona nemohlo zastaviť tento nežiaduci jav, tak sa kvalita prijímaných žiakov na niektorých školách postupne znižovala. Zastávam názor, že na nekontrolovateľnom zvyšovaní počtu týchto škôl sa podpísalo aj normatívne financovanie, ktoré bolo z dôvodu rovnakého, 100-percentného financovania zaujímavé hlavne pre súkromných zriaďovateľov, ktorí si navyše mohli od zákonných zástupcov žiakov žiadať ďalšie finančné prostriedky vo forme školného. Zároveň sa stalo aj akousi spoločenskou prestížou u zákonných zástupcov žiakov, ak jeho dieťa bolo prijaté na osemročné gymnázium. V rokoch 2000 až 2004 a neskôr 2008 až 2009 prešli základné školy veľkou reštrukturalizáciou a racionalizáciou v dôsledku zníženia počtu detí v dorastajúcej populácii. Upravili sa počty žiakov v triedach. Znížili sa počty tried v základných školách, a tým aj počty pedagogických zamestnancov. Bežné štvorročné gymnáziá a osemročné gymnáziá touto racionalizáciou v uvedenom období a ani neskôr neprešli. Riaditelia týchto škôl nepristúpili k výraznému znižovaniu počtu tried a pedagogických zamestnancov a danú situáciu riešili prijímaním vyšších počtov žiakov do osemročných gymnázií. Tento nežiaduci trend sa odrazil v našom regionálnom školstve tak, že na základných školách zostávali žiaci, ktorí dosahovali pomerne nižšie vzdelávacie výsledky – svedčí o tom aj testovanie PISA – a na osemročné gymnáziá sa okrem výborných žiakov dostali aj žiaci s priemernými výsledkami. Táto situácia mala dopad aj na nižšie počty žiakov, ktorí sa hlásili na stredné odborné školy technického, stavebného alebo elektrotechnického zamerania. Na tento trend upozorňovali v prvom rade zamestnávateľské zväzy, ktoré do budúcnosti avizovali nedostatok kvalifikovaných pracovných síl pre náš automobilový, elektronický a stavebný priemysel. Z uvedeného dôvodu sa prostredníctvom školského zákona, ale aj zákona č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve od roku 2009 riešil tento problém a okrem iných prijatých opatrení sa v rokoch 2009 až 2012 stanovili ako prechodné obdobie na postupné 5-percentné zníženie žiakov z príslušnej populácie, ktorí pôjdu študovať na osemročné gymnáziá. Nestotožňujem sa s názorom uvádzaným v dôvodovej správe, navrhovanej zmeny aj pani poslankyni Rosovej, že ak sa toto obdobie predĺži, vyrieši sa vraj protekcia a korupcia v prijímacom konaní na tieto školy. Myslím si, že je to odvážne tvrdenie bez relevantných dôkazov. Zároveň som presvedčená, že touto navrhovanou zmenou sa na ďalšie roky odsúvajú avizované problémy na trhu práce a celospoločenské záujmy v oblasti rozvoja nášho základného školstva, odborného školstva, ale aj automobilového, stavebného či elektronického priemyslu. (Sústavný ruch v sále.) Záverom svojho vystúpenia by som chcela uviesť, že navrhovaná novela zákona č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (teda školský zákon) nič pozitívne neprináša. Svojím obsahom zavádza štátny dirigizmus, za ktorý by sme my boli pri tvorbe tohto zákona veľmi kritizovaní. Berie právo na slobodné a demokratické rozhodovanie deťom, žiakom a ich rodičom pri voľbe cudzieho jazyka počas ich vzdelávania. Navyše navrhované administratívne úpravy komplikujú prácu učiteľov, život zákonným zástupcom a, samozrejme, aj samotným žiakom, na ktorých predkladatelia nebrali ohľad. Predĺženie prechodného obdobia postupného znižovania počtu prijímaných žiakov na osemročné gymnáziá je populistické a nič neriešiace. Z uvedený dôvodov predkladaný návrh zákona nepodporím. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)