J. Burian, poslanec: (2007-06-19):
Poviem niekoľko dôvodov, ktoré sú podľa môjho názoru dostatočne racionálne a dostatočným spôsobom budú vysvetľovať, prečo poslanecký klub strany SMER a predpokladám ani koalícia nebude ochotná prijať tento návrh zákona teraz v tomto čase. Prvá vec je výrazný fiškálny dopad tohto zákona. To, čo prezentoval pán predkladateľ, pán poslanec Mikloš, je čiastočnou pravdou. Prvou čiastočnou pravdou je to, že pri statickom výpočte dopadov na štátny rozpočet je to úroveň niekde na 12,7 mld. Sk. Ak by sme prijali pozitíva, povedzme dodatočné príjmy z daní príjmov, pardon, dodatočné príjmy zo spotrebných daní a z DPH, môžeme uvažovať, že tento celkový dopad môže byť o 1,1 mld. nižší. Aj napriek tomu, že bude prerozdeľovací mechanizmus medzi vyšším územným celkom, mestami a obcami a medzi štátom, výsledok tejto operácie je takýto: dopad na štátny rozpočet 9,9 mld. a na vyššie územné celky necelých 1,7, vyššie územné celky, mestá a obce 1,7 mld. To sú výpočty Inštitútu finančnej politiky, o ktoré sa mimochodom opieral aj pán predkladateľ v predchádzajúcom volebnom období. Čiže toto je prvý vážny dopad a dnes si musí vláda povedať, čo je pre ňu prioritnejšie, či ísť do dobrodružnej politiky so znižovaním daní, alebo zabezpečiť plnenie kritérií, ktoré sú podľa Maastrichtu, a jednoducho zabezpečiť plynulý prechod Slovenska do Európskej menovej únie. A toto je jeden z vážnych a podľa môjho názoru dosť silných argumentov na to, prečo dnes nie je ochota podporiť tento návrh. Druhým dôvodom. Celkové zaťaženie daní a odvodov merané oproti hrubému domácemu produktu, tzv. daňová kvóta dva je treťou najnižšou v krajinách európskej dvadsaťsedmičky. Ak hovoríme o tom, že dnes sme niekde na úrovni tretieho miesta v tomto hodnotiacom kritériu, nevidím logické zdôvodnenie toho, aby dnes Slovensko malo takú výraznú ambíciu, aby za každých okolností šlo do takejto novely zákona. Čiže ak hovoríme o tom, že dane alebo znižovanie daní nie je dnes ekonomickou prekážkou ekonomického rozvoja Slovenska, čo dokumentovali mimochodom aj moji predrečníci, kde deklarovali jasne, je vysoký hospodársky rast Slovenska, zníženie nezamestnanosti, zvýšenie rastu reálnych miezd – všetky tieto ekonomické atribúty hovoria o tom, že ekonomika rastie. Ja sa teraz pýtam, či je práve v tomto okamihu dôležité znižovanie daní. Ja by som uviedol konkrétny príklad. Ak firma, ktorá má odbyt na svoje výrobky, nemá problém s predajom, je ochotná znížiť cenu výrobkov s rizikom toho, že nezaplatí svoje úvery, ktoré má, nesplní podmienky bánk a jednoducho sa dostane pod nejakú defaultovaciu položku alebo jednoducho banka jej nabudúce nepredĺži úver, relatívne nedá lepšie podmienky. To je presný príklad toho, akým spôsobom by sme sa vydali dnes, ak by sme išli znižovať dane. Máme i reálny predpoklad potom neprijatia eura alebo riziko, poviem, možnosti neprijatia eura, aj keď sa tu hľadajú rezervy, ktoré podľa môjho názoru mohli byť aj rezervami v minulom vládnom období, a jednoducho hľadania riešenia veci v čase, keď ekonomika má konjunktúru alebo ekonomika rastie. Toto sa deje, vážení páni z opozície, skôr v čase, keď ekonomika stagnuje a hľadajú sa atribúty riešenia na to, aby sa jednoducho takýmto spôsobom ekonomika výrazne zrýchlila alebo zlepšila. Teraz sa pozrime na to, komu pomôže povedzme zníženie dane na 17 %? No určite to nepomôže nízkopríjmovým skupinám. Nízkopríjmové skupiny, niekde na úrovni zárobku okolo 10-tisíc korún mesačne dnes neplatia daň z príjmu. Čiže táto daň, zníženie dane pomôže len vysokopríjmovým skupinám, ktoré si znížia takýmto spôsobom daň o 2 %. Zníženie daní bude otvárať ďalšie nožnice medzi zdanením kapitálu a medzi zdanením práce. Ak dnes môže súkromná firma vyplácať dividendy bez zdanenia, čo teda je realitou, tak bude mať záujem skôr nevyplácať to formou priamych miezd, ale formou vyplácania cez kapitál, keď ten kapitál bude podstatne ešte nižší, aj znížením z 19-percentnej úrovne na 17-percentnú úroveň. A dá sa povedať v prvom vstupe, ja predpokladám, že bude určite o tom väčšia diskusia, no určite myslím si, že dopad na vyššie územné celky niekde na úrovni 1,7 mld. Sk neprispeje tomu, čo bol zámer alebo čo som si vypočul v úvodnej reči pána predkladateľa, aby sme posilnili úroveň vyšších územných celkov, miest, obcí, teda samospráv, práve naopak, aj prerozdelením toho mechanizmu, teda pôvodného mechanizmu, kde mal podiel štát asi 6 % na dani z príjmov fyzických osôb, práve tento výpadok je taký významný, že práve tieto obce a mestá a vyššie územné celky prídu o ďalšie peniaze. Čiže toto sú vyslovene racionálne dôvody. A ešte raz opakujem, ak niekto bude argumentovať vysokým rastom a za tým účelom zníženie daní, no nepripadá mi v tomto okamihu ako dostatočne racionálne. Ďakujem pekne za pozornosť.