Kolíková, Mária, ministerka spravodlivosti SR (2021-09-16):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci, ešte raz za slovo. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľujem si predložiť na rokovanie Národnej rady návrh zákona o disciplinárnom poriadku Najvyššieho správneho súdu. Je to realizácia Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na toto funkčné obdobie v oblasti disciplinárnej právomoci Najvyššieho správneho súdu, je to aj realizácia Plánu legislatívnych úloh vlády na tento rok. Návrh zákona bol vypracovaný ministerstvom spravodlivosti za aktívnej účasti zástupcov Súdnej rady Slovenskej republiky, Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky, Slovenskej komory exekútorov aj Notárskej komory Slovenskej republiky, mimovládneho sektora a od momentu jeho zriadenia aj zástupcov Najvyššieho správneho súdu Slovenskej republiky. Ústavnoprávnym východiskom pre prijatie tohto zákona je konštituovanie Najvyššieho správneho súdu ako súdu s disciplinárnou právomocou voči sudcom, prokurátorom a iným osobám, o ktorých tak ustanoví zákon. Cieľom návrhu zákona je v nadväznosti na ústavnú reformu upraviť a zjednotiť procesnú úpravu disciplinárneho konania vo veciach sudcov, prokurátorov, notárov a súdnych exekútorov pred Najvyšším správnym súdom. Zároveň sa vytvárajú zákonné predpoklady pre odstránenie súčasného neefektívneho, v mnohých prípadoch až nefunkčného stavu disciplinárnych konaní. Spoločná právna úprava disciplinárneho konania pre vybrané právnické profesie je dôležitá aj vo vzťahu k občianskej spoločnosti a posilneniu dôvery v právny štát. Súčasná situácia stavu dôvery občanov Slovenskej republiky v spravodlivosť a samotné vymáhanie práva v praxi nie je práve lichotivá. Z posledného prieskumu vyplýva, že až 72 % občanov neverí v justíciu a v právny štát, čo Slovensko stavia na druhú pozíciu s najhorším výsledkom v celej Európskej únii. Práve etické kódexy správania pri výkone verejných funkcií s efektívnym disciplinárnym konaním v prípade ich porušenia vnímame ako dôležitý krok pri posilňovaní dôvery občanov v inštitúcie. Pri koncipovaní nového disciplinárneho súdneho poriadku sme dbali najmä na efektívnosť a transparentnosť disciplinárneho konania. Primárnym cieľom bolo, aby navrhovaná právna úprava poskytovala všetky záruky potrebné k tomu, aby bolo právo na spravodlivý proces riadne dodržané počas celého disciplinárneho konania. Toto je potrebné vnímať aj v kontexte pomerne nedávnej minulosti, kedy vysokí predstavitelia justície prostredníctvom zneužívania disciplinárnych konaní perzekvovali nepohodlných sudcov, a preto sme dospeli k názoru, že prílišné uzatváranie sa jednotlivých stavov do seba bez možnosti vonkajšej kontroly môže byť nebezpečné pre samotných členov daného stavu. Vyňatie disciplinárnej právomoci z pôsobnosti jednotlivých právnických stavov tak prispeje aj k predchádzaniu zneužívania disciplinárneho konania v budúcnosti. Disciplinárne konanie pred Najvyšším správnym súdom je koncipované ako návrhové konanie a je nastavené primárne ako jednostupňové konanie, pričom odvolanie bude prípustné len proti disciplinárnemu rozhodnutiu, ktorým sa ukladá najprísnejšia sankcia spočívajúca v odvolaní z funkcie. Súčasne sa pripúšťa obnova konania. Disciplinárne konanie sa začína na návrh, pričom platí, že návrhovým oprávnením disponuje vždy niekoľko osôb popri sebe, ktorých spoločnou črtou je, že zastávajú rôzne funkcie, spravidla vedúce pozície v rámci profesijnej samosprávy, inštitúcie či úradu alebo sú subjektom so špeciálnym postavením. Pri vymedzení návrhového oprávnenia sme vychádzali z platného právneho stavu. Disciplinárnu zodpovednosť bude Najvyšší správny súd vyvodzovať prostredníctvom disciplinárnych senátov. Zloženie týchto senátov je navrhnuté v pomere 3 : 2, pričom ide o troch sudcov Najvyššieho správneho súdu, z ktorých jeden je predsedom senátu, a ďalej dvoch prísediacich, ktorí sú z nesudcovského prostredia, t. j. buď prokurátori, exekútori alebo notári, či iné osoby z právnického prostredia podľa toho, kto je disciplinárne obvinený. Návrh nového disciplinárneho súdneho poriadku tiež stanovuje pre disciplinárny senát spravidla trojmesačnú alebo za splnenia zákonných podmienok šesťmesačnú lehotu pre vydanie disciplinárneho rozhodnutia. Cieľom záruky, že o disciplinárnom previnení bude rozhodnuté v stanovenej lehote, je chrániť všetkých, ktorí podliehajú disciplinárnej právomoci Najvyššieho správneho súdu pred prílišnou dĺžkou konania. Táto záruka rovnako podčiarkuje dôležitosť výkonu spravodlivosti bez meškania, ktoré by mohlo ohroziť jeho účinnosť a vierohodnosť. Účinnosť návrhu zákona sa navrhuje od 1. decembra 2021 s výnimkou ustanovení, ktoré upravujú kreovanie databáz prísediacich sudcov disciplinárnych senátov, u ktorých sa navrhuje účinnosť 15. novembrom, a to z dôvodu, aby sa mohol proces ustanovenia prísediacich sudcov spustiť čo najskôr. Návrh zákona predpokladá vydanie dvoch vykonávacích predpisov ministerstva spravodlivosti, ktoré budú upravovať odmeny pre prísediacich disciplinárnych senátov a náhradu paušálnych trov disciplinárneho konania. Návrhy týchto vykonávacích predpisov sú súčasťou predkladaného materiálu a budú po jeho schválení parlamentom predmetom samostatného legislatívneho procesu. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, nálezmi Ústavného súdu, medzinárodnými zmluvami aj inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, zákonmi a súčasne je v súlade s právom Európskej únie. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľujem si vás požiadať o prerokovanie vládneho návrhu zákona a o jeho podporu. Som presvedčená, že osobitne dnes vystáva spoločenská potreba k vyvodeniu dôslednej a včasnej zodpovednosti voči predstaviteľom súdnej moci, prokuratúry, notárstva či exekúcie, ale aj ostatných právnických profesií, aby tí, čo zlyhali, niesli zodpovednosť za svoje konanie. Považujem to za veľmi dôležitý krok na ceste k zvyšovaniu dôveryhodnosti justície, ale aj štátu ako takého.