Huba, Mikuláš, poslanec NR SR (2014-09-18):
Ďakujem pekne, pani predsedajúca. Vážení členovia a členka vlády, vážené kolegyne, vážení kolegovia, nebojte sa, mám len dve interpelácie tentoraz výnimočne. Obidve sú adresované pánovi ministrovi Petrovi Žigovi. A prečítam ich v poradí, ako som ich odoslal a odovzdal zároveň v podateľni Národnej rady. Vážený pán minister, čoskoro uplynie rok od chvíle, keď vláda Slovenskej republiky schválila vami predložený návrh zákona so zavádzajúcim názvom zákon o ochrane prírody a krajiny. Zavádzajúcim preto, lebo na ambíciu chrániť slovenskú krajinu, ktorá sa dala kde-tu dešifrovať z predchádzajúceho zákona s rovnakým názvom, váš návrh zákona de facto rezignoval. Počas prerokúvania návrhu zákona v Národnej rade sme boli svedkami početných márnych pokusov expertov na danú problematiku i niektorých poslancov opozície tento stav zmeniť, zákonnú ochranu krajinu ako predmet zákona zachovať, a pokiaľ možno, i posilniť. Keď už pre nič iné, tak preto, aby sme splnili svoj záväzok vyplývajúci zo skutočnosti, že sme zmluvnou stranou Európskeho dohovoru o krajine. Jediná ako-tak zrozumiteľná a legitímna reakcia vášho rezortu a poslancov, resp. poslankýň za vládnu stranu SMER – SD na našu snahu, bola neoficiálna odpoveď, že ochranou krajiny sa bude zaoberať osobitný zákon o krajine. Tieto súvislosti som v zátvorke uviedol poznámku nasledujúceho znenia: „(V legislatívnom pláne vlády na rok 2014 sa takáto položka nenachádza, ale mohlo by ísť o iniciatívny návrh člena vlády.)“ Takáto argumentácia by sa však dala akceptovať iba v prípade, ak by ste zákon o ochrane prírody a krajiny, pardon, zákon o ochrane prírody a zákon zaoberajúci sa krajinou do Národnej rady predložili paralelne, resp. ak by po schválení v Národnej rade nadobudli obe tieto právne normy účinnosť v ten istý deň. Ani jedno, ani druhé sa však nestalo, a preto som nútený obrátiť sa na vás s nasledujúcou interpeláciou: „1. Prečo bolo z pôvodného predmetu zákona o ochrane prírody a krajiny vypustené zachovanie charakteristického vzhľadu krajiny? 2. Prečo sa napriek vyššie uvedenému zákon naďalej nazýva zákonom o ochrane prírody a krajiny? 3. Prečo paralelne s návrhom zákona, ktorý sa de facto zaoberá iba ochranou prírody, nebol do Národnej rady predložený aj návrh zákona zaoberajúci sa ochranou, plánovaním a udržateľným manažmentom krajiny? 4. Prečo ste ako predkladateľ neakceptovali námietky a návrhy na riešenie tejto anomálie? 5. Prečo Slovenská republika ako zmluvná strana Európskeho dohovoru o krajine dlhodobo ignoruje viaceré záväzky, ktoré pre ňu z dohovoru vyplývajú, a prečo ste na zmenu tohto stavu nevyužili práve inkriminovanú novelu zákona o ochrane prírody a krajiny, ktorá vyšla v zbierke pod číslom 506/2013 Z. z.? 6. Kedy bude do Národnej rady predložený návrh zákona o krajine alebo do platnej právnej úpravy doplnené príslušné ustanovenia v zmysle Európskeho dohovoru o krajine? 7. Kto a akým spôsobom bude kompenzovať ujmu na kultúrnom a prírodnom dedičstve, ktorá Slovenskej republike i celému svetovému spoločenstvu vznikla v dôsledku prijatia a uplatňovania vami predloženého a gestorovaného zákona č. 506/2013?“ Toľko prvá interpelácia a teraz druhá: „Vážený pán minister, opakovane sa ku mne z rôznych strán dostávajú informácie o neprimerane ústretovej spolupráci vášho rezortu, resp. jednotlivcov pôsobiacich v štruktúrach vášho rezortu s podnikateľmi, investormi a developermi, usilujúcimi sa realizovať svoje aktivity a generovať zisk na úkor prírodných a krajinných hodnôt Tatranského národného parku, Národného parku Nízke Tatry a lokálne aj ďalších chránených území na Slovensku, ochrana ktorých spadá do kompetencie vášho rezortu. O tom, že tieto indície sú odôvodnené, ma presviedča osobná skúsenosť z návštev týchto území, ako aj svedectvá a dokumentácia dokazujúca absolútne neakceptovateľné zaobchádzanie so slovenskou prírodou formálne vyhlásenou za chránenú. Som preto nútený obrátiť sa na vás s interpeláciou pozostávajúcou z nasledujúcich otázok: 1. Ktoré konkrétne výnimky zo zákona o ochrane prírody a krajiny boli od vášho nástupu do funkcie ministra životného prostredia udelené a s akým zdôvodnením? 2. Kto konkrétne ich udelil? 3. Kto konkrétne a s akými konkrétnymi výsledkami zabezpečuje kontrolu plnenia podmienok, za ktorých boli výnimky udelené? 4. Boli niektoré žiadosti o výnimky zo zákona a ochrane prírody a krajiny zamietnuté? Ak áno, ktoré konkrétne? 5. Ktoré konkrétne žiadosti o výnimky zo zákona o ochrane prírody a krajiny sú v súčasnosti v štádiu posudzovania? 6. Uzavrel váš rezort formálnu alebo neformálnu dohodu o spolupráci s niektorou z finančných skupín vo veci ich investičných, podnikateľských, prípadne iných aktivít na území Tatranského národného parku a alebo iného chráneného územia? 7. Máte dôkazy o tom, že spolupráca vášho rezortu, odborných inštitúcii pôsobiacich v jeho rámci, resp. niektorých pracovníkov a pracovníčok vášho rezortu nemá vo vzťahu k určitým finančným skupinám, prípadne iným podnikateľským subjektom pôsobiacim na území národných parkoch v Slovenskej republike charakter konfliktu záujmov? 8. Je RNDr. Anna Jusková, bývalá vyššia úradníčka, resp. vedúca odborná pracovníčka Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky vašou poradkyňou? Ak áno, aký bol na to dôvod? Ak nie, na ktorých konkrétnych úlohách spolupracuje s vaším rezortom? Je medzi nimi aj návrh zonácie Tatranského národného parku a vybavovanie výnimiek zo zákona o ochrane prírody a krajiny?“ Ďakujem za pozornosť.