V. Novotný, poslanec: (2009-11-03):
Napriek tomu mi ale dovoľte skôr komplexnejší pohľad na celú problematiku zdravotníctva aj z pohľadu neschvaľovaného štátneho rozpočtu a predovšetkým už spomínanej časti štátneho rozpočtu, ktorá sa týka odvodov, ktoré za poistencov štátu platí štát do zdravotných poisťovní. Slovenské zdravotníctvo prišlo tento rok vinou svetovej hospodárskej krízy o 10 miliárd Sk. Naozaj týchto viac než 10 miliárd Sk je ten výpadok príjmov zdravotných poisťovní, ktorý bol pôvodne naplánovaný minulý rok a ktorý sa očakával v prípade, ak by svetová hospodárska kríza nebola zasiahla tento rezort. To znamená, reálne mali zdravotné poisťovne tento rok približne toľko finančných prostriedkov ako v minulom roku, aj keď pozitívne správy Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou hovorili o tom, že za prvý polrok kalendárneho roku 2009 bol predsa len o niečo lepší výber zdravotného poistenia ako v prvom polroku minulého kalendárneho roka. Ale približne treba povedať, že ten rast, na ktorý sme boli zvyknutí medziročne, teda nejakých 10 miliárd Sk sa tento rok v rezorte zdravotníctva neudial. Situácia na budúci rok nie je o nič ružovejšia. Výpadky príjmov zdravotných poisťovní znamenajú pre fungovanie zdravotníctva v najbližších mesiacoch vážnu a naliehavú výzvu. Vláda však nerieši dopady svetovej hospodárskej krízy na zdravotníctvo. Šíri síce pozitívne očakávania a sľubuje pomerne prázdne sľuby, ktoré sú ale v značnom rozpore s realitou. Návrh štátneho rozpočtu na posledný rok vládnutia kabinetu Roberta Fica sú toho tragickým svedectvom. Predložené čísla o zdrojoch zdravotných poisťovní na budúci rok vyzerajú zle. A to sú podľa analytikov optimisticky nadhodnotené. Vláda tak vyvoláva v poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti neprimerané očakávania, falošne pozitívne očakávania tomu medicínsky hovoríme, pretože peňazí bude ešte menej, ako sa dnes zdá, alebo ako vláda sľubuje. Súčasná vláda sa vo svojom programovom vyhlásení zaviazala, že zvýši odvody na zdravotné poistenie za poistencov štátu na 5 % z priemernej mzdy v národnom hospodárstve. Predchádzajúce tri roky vždy zaostávala za svojím sľubom, ktorý dala v programovom vyhlásení vlády. Keď sme sa v pléne pýtali, prečo to teda nie je tých 5 %, dostávali sme zvyčajne odpoveď, že tak tomu bude až v poslednom roku vládnutia. Z návrhu štátneho rozpočtu na posledný rok vládnutia však vyplýva, že tento svoj sľub vláda definitívne nesplnila. Platba za jedného poistenca štátu sa v roku 2010 zníži oproti roku 2009 zo 4,9 % na 4,78 % priemernej mzdy. A to treba povedať, že 5 % z priemernej mzdy mal štát za svojich poistencov pôvodne platiť už tento rok. Ale na návrh pána poslanca Bobríka ste milí koaliční poslanci pri schvaľovaní štátneho rozpočtu na minulý rok znížili túto platbu na 4,9 % z priemernej mzdy. Zvyšnú desatinu percenta, teda v prepočte 700 miliónov Sk dostal do svojej kapitoly minister zdravotníctva. Vtedy k tomu minister zdravotníctva povedal, citujem: „Tú desatinu percenta chceme dať na preventívne a národné programy.“ Dokonca uviedol, že za tie peniaze ušetrí niekoľko miliárd. Ešte v apríli tohto roku nedokázalo ministerstvo zdravotníctva povedať, ako týchto 700 miliónov Sk, hovorím v korunách, použije. Nepredložilo jediný relevantný argument, že to prinesie nejaký efekt. Vládna koalícia tak v roku hospodárskej krízy pripravila zdravotné poisťovne o 700 miliónov Sk, ktorých ďalší osud je nejasný. Vtedajšie slová ministra Rašiho, že s 5-percentnými odvodmi za poistencov štátu počíta od roku 2010, sa vo svetle predloženého návrhu štátneho rozpočtu ukazujú ako nepravdivé. Ide o nesplnený sľub, ktorý len poukazuje na neschopnosť ministra zdravotníctva riešiť kľúčové výzvy rezortu, medzi ktoré nepochybne patrí financovanie a zabezpečenie primeraného objemu zdrojov pre zdravotníctvo. Logicky, ak dôjde k výpadku verejných zdrojov v rezorte zdravotníctva, na ktorých pravidelný ročný nárast sú poskytovatelia zdravotnej starostlivosti zvyknutí, ale aj všetci účastníci, ktorí pôsobia v rezorte zdravotníctva zvyknutí, je tu nutkavá túžba zo strany predovšetkým poskytovateľov, ale aj ostatných hráčov na zdravotníckom ihrisku akýmsi spôsobom tento výpadok verejných zdrojov kompenzovať. A kompenzujú ich zdrojmi súkromnými, teda hotovostnými platbami u lekára, v lekárni či v nemocnici. Ja viem, dámy a páni, že koaličným poslancom sa nepočúva dobre. Predovšetkým sa nepočúva dobre tým koaličným poslancom, ktorí sú z politickej strany SMER, ktorá si do dôvetku dáva sociálna demokracia. Skutočnosť, že finančná spoluúčasť pacientov v zdravotníctve za súčasnej vlády narástla o 74 % oproti predchádzajúcej vláde. Zopakujem to ešte raz. Finančná spoluúčasť v hotovosti, v cashi v lekárni, u lekára, v nemocnici, ktorú musia zaplatiť pacienti, narástla medzi rokmi 2005 až 2009 o 74 %. Kým v roku 2005 zaplatil priemerný občan na doplatkoch za lieky a poplatkoch u lekára a v nemocnici 3 800 korún ročne, v roku 2009 predpokladalo ministerstvo financií na čele s vaším koaličným ministrom Počiatkom, že priame platby do zdravotníctva dosiahnu výšku na jedného občana 220 eur, teda 6 600 Sk. A to ešte treba podotknúť, že v roku 2006 ako prvé, čo urobila táto vláda, je, že zrušila vyberanie 20- a 50-korunáčok. Čiže k číslu 3 800 korún na jedného občana v roku 2005 boli ešte aj tieto poplatky za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti, teda 20- a 50-korunáčky. Dnes sa 20- a 50-korunáčky nevyberajú, napriek tomu v hotovosti jeden občan Slovenskej republiky v priemere v tomto kalendárnom roku 2009 zaplatil 6 600 Sk. Pre mnohé rodiny sa táto stále sa zvyšujúca priama spoluúčasť pri čerpaní zdravotnej starostlivosti stáva finančne neúnosnou. Hospodárska kríza ich situáciu ešte zhoršuje. Súčasné slovenské zdravotníctvo tak neplní jednu zo svojich základných úloh, ktorou bezpochyby je finančná ochrana pacientov pred katastrofickými vysokými nákladmi pri čerpaní zdravotnej starostlivosti. Minister Raši sa pritom tvári, že toto u nás na Slovensku neexistuje. Keď sme ho v júni na tieto skutočnosti upozornili a ponúkli sme aj riešenie, minister Raši odpovedal, že zrejme chce SDKÚ – DS znovu zaviesť poplatky v zdravotníctve, lebo zdravotníctvo je na Slovensku bezplatné, dámy a páni. Za zdravotníctvo sa v hotovosti v lekárni a u lekára a v nemocnici nedopláca nič podľa ministra Rašiho. Naozaj to bola jeho odpoveď. Tú som si založil, lebo naozaj bude patriť medzi tie vtipnejšie, ktoré sa v tomto funkčnom období podarili. Musím povedať, že v tomto období pred regionálnymi voľbami mám veľmi veľa stretnutí s dôchodcami v kluboch dôchodcov, v domovoch dôchodcov v mojom volebnom obvode a vždy sa pýtam seniorov, ako je to s tými poplatkami, či teda u lekára, respektíve v lekárni platia menej ako za predchádzajúcej vlády alebo viacej a že koľko teda doplácajú, keď minister Raši hovorí, že je to bezplatné. A tak   ma informujú, že  jeden  dôchodca   dopláca 1 200 korún, druhý 1 400, ďalší je na tom lepšie, lebo mu pán doktor dal lepšie lieky, takže dopláca len 800 korún, a to všetko pri osem, deväť, maximálne desaťtisícovom dôchodku. O tom to je. O tom sme rozprávali v júni. My sme v júni aj navrhli jedno opatrenie, na ktoré teda nereflektovala táto vláda a nereflektovalo ani ministerstvo zdravotníctva, a to bolo opatrenie o maximálnej platbe pri čerpaní zdravotnej starostlivosti z verejného zdravotného poistenia. Navrhli sme zaviesť takzvané pravidlo o maximálnej platbe, ktorá by mala byť vo výške 10 eur mesačne ani o cent viac s tým, že by sa spoluúčasť pacienta v priebehu roka sumovala, že by sme sčítavali tieto doplatky a poplatky, ktoré pri čerpaní zdravotnej starostlivosti musí poistenec zaplatiť, a ak by to presiahlo hranicu 120 eur ročne, ďalej by už náklady spojené s čerpaním zdravotnej starostlivosti z verejného zdravotného poistenia refundovala zdravotná poisťovňa. No odpoveď ste počuli, keďže máme vraj bezplatnú zdravotnú starostlivosť a 6 600 Sk priemerný doplatok, ktorý zaplatí jeden občan Slovenskej republiky za zdravotnú starostlivosť, zrejme vládu netrápi a radšej sa tvári, že neexistuje, tak tento náš návrh nebol akceptovaný. Ale vrátim sa naspäť k odvodom za poistencov štátu. Keďže odvody za poistencov štátu klesnú namiesto toho, aby stúpli, Všeobecnej zdravotnej poisťovni bude na budúci rok chýbať takmer 20 miliónov eur, s ktorými počítal projekt zlúčenia štátnych zdravotných poisťovní. Nedávno schválená finančná injekcia vo vláde Slovenskej republiky vo výške 65 miliónov eur na zlúčenie zdravotných poisťovní sa teda ukazuje v tomto svetle ako úplne náhodne odhadnutá veličina. Asi tak, že minister zdravotníctva zrejme od vlády pýtal nejaké peniaze, aby, ako to v projekte odôvodnil, udržal doterajšiu úroveň financovania zdravotníctva a vláda mu povedala, že koľko. Tak on povedal, že asi tak 2 miliardy Sk, tak mu dali 65 miliónov eur. Naozaj mám z toho taký pocit, pretože v projekte pán minister počítal s príjmami do Všeobecnej zdravotnej poisťovne o 20 miliónov eur vyššími, než bude realita, keď zajtra schválime tento štátny rozpočet. Mimochodom chcem sa opýtať, kde sú v štátnom rozpočte peniaze na toľko sľubované oddlženie nemocníc, ktorých transformáciu na akciové spoločnosti súčasná vláda medzi prvými opatreniami v rezorte zastavila. (Hlasy v sále.) Ďakujem pekne, pán minister hovorí, že v štátnych finančných aktívach, tak ich tam budeme naďalej hľadať a veľmi pozorne budem sledovať celý proces oddlženia rezortu zdravotníctva. Neobyčajne sa naňho teším a veľmi pozorne budeme sledovať, ako to bude celé prebiehať, keďže kritika na predchádzajúce oddlženie realizované prostredníctvom akciovej spoločnosti Veriteľ bola obrovská. Som zvedavý, ako sa bude dariť vláde s oddlžením netransformovaných, predovšetkým štátnych nemocníc. Navrhovaný štátny rozpočet však dokazuje, že vláda si neplní svoje sľuby. Doplácajú na to pacienti i zdravotníci. Hoci sme, ako som už spomínal, navrhli sériu opatrení v zdravotníctve, vláda nebola ochotná sa nimi čo i len zaoberať. Táto neochota však robí vládu Roberta Fica, ako aj poslancov vládnej koalície zodpovednými za narastajúce problémy v rezorte. Dámy a páni vládnej koalície, od januára prestane platiť koaličná zmluva, tak určite sa budete veľmi intenzívne venovať práci s vašimi voličmi. A chcem vás na to upozorniť, že po schválení tohto štátneho rozpočtu budete musieť vysvetliť lekárom, zdravotným sestrám, zdravotníckym pracovníkom, prečo im neporastú mzdy. Budete musieť vysvetliť pacientom, prečo budú musieť dlhšie čakať na odkladnú zdravotnú starostlivosť, teda na náročnejšie výkony. Budete musieť vysvetliť pacientom, prečo budú musieť platiť stále viac za lieky v lekárni. Budete musieť vysvetľovať aj dodávateľom predovšetkým do štátnych nemocníc, prečo sa splatnosť ich faktúr stále predlžuje a odkladá na neurčito. Jedno však budete vysvetľovať veľmi ťažko. A myslím si, že to ani nevysvetlíte. Že ak sú peniaze na to, aby štátne príspevkové organizácie nakupovali predražené sanitky, lineárne urýchľovače alebo oftalmologické prístroje, prečo nie sú aj na liečbu pacientov a odmeňovanie zdravotníkov. Nesplnenie sľubov o piatich percentách za poistencov štátu nie je jediné zlyhanie ministra zdravotníctva a vládneho kabinetu v oblasti financovania rezortu. Z ďalších sľubov programového vyhlásenia vlády vyberám: podpora nepovinného poistenia na zníženie dopadov finančnej spoluúčasti. Nesplnené. Adekvátne zlepšenie ohodnotenia zdravotníckych pracovníkov. Nesplnené. Rastúci podiel verejných výdavkov na zdravotníctvo s HDP a približovanie k vyspelým štátom Európskej únie. Nesplnené. Podpora viaczdrojového financovania zdravotníctva. Nesplnené. Príspevok na úhradu finančne zvlášť náročných výkonov. Nesplnené. Nesplnená je totiž hneď úvodná premisa vládneho programu, že zdravotníctvo je jednou z priorít vlády. Návrh štátneho rozpočtu na rok 2010 dokazuje, že to tak nie je. Zdravotníctvo, dámy a páni, nie je prioritou tejto vlády. Nie je to dokonca ani slovenský pacient. Prioritou tejto vlády je všadeprítomný biznis so zdravím, korupcia a klientelizmus, ktorými táto vláda otrávila rezort zdravotníctva. Dámy a páni, na záver mi dovoľte predložiť pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2010. Prvý bod. V prílohe č. 3 k zákonu o štátnom rozpočte výdavky štátneho rozpočtu na rok 2010 sa záväzné ukazovatele menia takto. V kapitole Najvyšší súd Slovenskej republiky sa znižujú v stĺpci výdavky celkom a v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov Európskej únie o 1 milión eur a zároveň sa o rovnakú sumu zvyšujú v kapitole Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky v stĺpci výdavky celkom a v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov Európskej únie. Druhý bod. V prílohe č. 4 k zákonu o štátnom rozpočte výdavky štátneho rozpočtu na realizáciu programov na rok 2010 sa záväzné ukazovatele menia takto. V kapitole Najvyšší súd Slovenskej republiky sa prostriedky vyčlenené na realizáciu programu 01W jednotný výklad/aplikácia zákona – program NSSR znižujú o jeden milión eur a zároveň sa o rovnakú sumu zvyšujú v programe 079 prevencia a ochrana zdravia. Odôvodnenie. Výdavky Najvyššieho súdu Slovenskej republiky sa v porovnaní s rozpočtom na rok 2009 zvyšujú presne o 1 milión eur, 13,3 %,  hoci výdavky na ostatné súdy sa znižujú. V porovnaní s rozpočtom na rok 2009 sa znižujú aj verejné zdroje v zdravotníctve, a to o 1,1 %. Považujem za nesprávne, aby sa v roku 2010 výrazne zvyšovali zdroje pre Najvyšší súd a súčasne klesali výdavky na zdravotníctvo. Dámy a páni, ďakujem vám za pozornosť. Poprosím vás o podporu môjho pozmeňujúceho návrhu. Ďakujem pekne.