M. Hort, podpredseda NR SR: (2009-06-24):
Správe o stave ochrany osobných údajov za roky 2007 až 2008 . Správa má parlamentnú tlač 980 a správa výboru má tlač 980a. Správu uvedie predseda Úradu pre ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pán Gyula Veszelei. Vítam ho na rokovaní Národnej rady a prosím ho, aby sa ujal slova. Nech sa páči. Gy. Veszelei, predseda Úradu pre ochranu osobných údajov SR: Ďakujem. Vážený pán predsedajúci, vážené poslankyne, poslanci, dovoľte mi uviesť v poradí už šiestu Správu o stave ochrany osobných údajov v Slovenskej republike za obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008. Správa obsahuje výsledky hlavných činností Úradu, ktoré vzhľadom na krátkosť času nebudem vymenovávať, ale postupne sa vyjadrím k ich jednotlivým úlohám. Okrem toho obsahuje aj výsledky prieskumu verejnej mienky. Prieskum bol realizovaný vo februári roku 2009. Bol zameraný na zistenie informovanosti občanov v oblasti ochrany osobných údajov. Dovoľte mi uviesť niekoľko údajov, ktoré sa týkajú inšpekčnej činnosti, dalo by sa povedať, v nosnej oblasti nezávislého dohľadu, ktorý Úrad vykonáva. Tu možno badať narastajúci trend v počte šetrených prípadov, a to či už na základe oznámení dotknutých osôb, alebo na základe sťažností, respektíve podnetov iných subjektov, alebo na základe konania z úradnej povinnosti. Uvediem len niekoľko čísiel, ktoré potvrdzujú vyššie uvedené. Útvar inšpekcie súhrnne šetril 525 prípadov. K tomu vykonal 207 kontrol a vydal 179 opatrení a možno povedať, že je to viac ako 98-percentné rešpektovanie rozhodnutí Úradu kontrolovanými subjektmi vzhľadom na počet podaných opravných prostriedkov. Úrad uložil v rámci týchto kontrol 21 pokút v hodnote 1 153-tisíc Sk, čo je vyše 39-tisíc eur. Podal päť oznámení orgánom činným v trestnom konaní. A treba povedať, že Úrad vykonal  množstvo celoslovenských kontrolných akcií, ktoré boli zamerané najmä na šetrenie vlastných zistení odhalených pri výkone preventívnej činnosti u prevádzkovateľov informačných systémov. Celkom stručne uvediem niekoľko oblastí, na ktoré boli kontroly zamerané. Išlo o plnenie si povinnosti registrácie informačných systémov alebo vedenia ich evidencie prevádzkovateľmi, o spôsob identifikácie osôb pri jednorazovom vstupe do priestorov prevádzkovateľa, o kontroly kamerových systémov. Desať kontrol bolo vykonaných v pohrebných službách a podobne. Ďalej to boli kontroly na spracovanie osobných údajov exekútorskými úradmi, notárskymi úradmi, advokátskymi kanceláriami a advokátmi. Ďalej tieto celospoločenské kontroly sa týkali oblasti zdravotníctva, a to  štátnych, ako aj neštátnych zariadení. Ďalej to boli kontroly v lekárňach a zdravotných poisťovniach. Vzhľadom na krátkosť času nebudem vymenovávať spôsoby a formy porušovania zákona. Len stručne spomeniem, že sa týkali zverejňovania rodného čísla, bezpečnostných projektov, označovania priestorov pri monitorovaní kamerovými systémami, nedodržania lehôt a podobne. Treba zdôrazniť, že v uvedenom hodnotenom období pokračoval aj hodnotiaci proces ohľadne vstupu Slovenskej republiky do Schengenského priestoru. V tom období, teda pred vstupom sa Úrad zameral hlavne na výkon konzultačných, prieskumných, vzdelávacích  aj kontrolných aktivít u prevádzkovateľov policajných informačných systémov, ako aj prevádzkovateľov národných častí európskych informačných systémov, napríklad Europol, Sirene, Colný kriminálny úrad a podobne. Ďalej pokračoval Úrad aj v špeciálnych kontrolných akciách, v ktorých preveroval postup pri vydávaní víz, pripravenosť pracovísk na implementáciu požiadaviek uvedených v schengenskom katalógu pri vydávaní víz, ako aj na plnenie povinností podľa zákona o ochrane osobných údajov. Takto v priebehu roku 2007 vykonal kontroly na zastupiteľských úradoch, respektíve konzulátoch Slovenskej republiky v Belehrade, Záhrebe, Minsku, Užhorode, Sankt Peterburgu, Ankare, Istanbule. Celý hodnotiaci proces Schengenu bol úspešne ukončený koncom roku 2007. Slovenská republika vstúpila do Schengenského priestoru. Treba však povedať, že Úrad naďalej pokračoval a pokračuje v týchto aktivitách. Sú to však úlohy trošku iného zamerania, najmä sú to úlohy pri aktualizácii schengenských štandardov a výkony bežných kontrol u prevádzkovateľov informačných systémov, ďalej sa týkajú implementácie schengenského informačného systému druhej generácie, v skratke sa tomu hovorí SIS 2, pri vybavovaní sťažností dotknutých osôb a zúčastňuje sa aj schengenských hodnotiacich misií v krajinách Európskej únie. Podobne boli v roku 2008 vykonané kontroly na konzulátoch v Prahe, v Brne, ale aj Kuvajte a Damasku. V rámci ďalšej nie menej dôležitej činnosti Úradu, a to legislatívnoprávnej Úrad posudzoval 551 návrhov všeobecne záväzných právnych noriem, ako aj iných právnych dokumentov a podal k nim 67 zásadných pripomienok. Tieto sa týkali v prevažnej miere zosúladenia legislatívy rezortov so zákonom o ochrane osobných údajov. Treba povedať, že v tejto oblasti nastal pomerne vysoký nárast agendy o vyše 20 %. Úrad vykonával taktiež registrácie zodpovedných osôb, informačných systémov, poskytoval odpovede fyzickým osobám, ako aj firmám. Takouto formou vybavil asi 1050 prípadov. Ešte v roku 2005 Úrad vykonal novelizáciu zákona o ochrane osobných údajov v podobe takzvanej euronovely, čím bol dosiahnutý vysoký stupeň implementácie európskej legislatívy, predovšetkým smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES o ochrane jednotlivca pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Napriek kladnému hodnoteniu novelizovaného zákona Európskou komisiou v roku 2006 Úrad naďalej hľadal a hľadá možnosti jeho zdokonaľovania a ku koncu tohto roka pripravuje ďalšiu novelu zákona. Ďalej by som sa chcel v krátkosti zmieniť o zahraničných aktivitách Úradu vyplývajúcich z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii. Zamestnanci Úradu sa zúčastňovali pravidelných zasadnutí viacerých pracovných skupín Európskej komisie, ako je skupina WP 31 – pre otázky zahraničného prenosu údajov, WP 29 –  ochrana osobných údajov, jej podskupín, ako aj výborov dohovoru 108. Takisto skupín zriadených pre takzvaný tretí pilier. To sú policajné záležitosti, justičné a colné agendy a podobne. Taktiež sa zúčastnili zástupcovia Úradu medzinárodných konferencií, ako aj iných podujatí organizovaných pravidelne o problematike ochrany osobných údajov. Boli to aj dvojstranné stretnutia na základe požiadania partnerských úradov, najmä v súvislosti so zavedením schengenského informačného systému v Poľsku, Rumunsku, v Českej republike. V súvislosti so zrušením víz pre krátkodobé cesty do Spojených štátov amerických sa zástupcovia Úradu zúčastňovali aj na rokovaniach medzi zástupcami Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, Spojených štátov amerických, a to pri príprave rozhodujúcich dokumentov a právnych aktov. Úrad poskytol taktiež stanoviská k dokumentom pri rokovaniach Koreper 2. A dovolil by som si povedať pár slov ešte o dôležitej agende Úradu stálej, čo je spracovanie vyjadrení a vydávanie rozhodnutí k cezhraničnému prenosu osobných údajov do tretích štátov, ktoré nezaručujú primeranú úroveň ochrany osobných údajov. Uskutočňuje sa to v zmysle príslušných rozhodnutí Európskej komisie. Chcem tiež zdôrazniť, že zvyšovanie právneho vedomia verejnosti v oblasti ochrany osobných údajov patrí medzi prioritné činnosti Úradu a na tento účel si Úrad pravidelne dáva vykonať prieskum verejnej mienky. Doterajšie prieskumy ukazujú postupný nárast a stále sa zvyšujúce právne vedomie, pričom za hodnotené dvojročné obdobie zvýšenie predstavovalo 5-percentuálnych bodov. Tým celkovo informovanosť dosiahla 56-percentuálnych bodov. Znamená to toľko, že 56 % opýtaných respondentov uviedlo, že pozná svoje práva na ochranu osobných údajov vyplývajúce zo zákona o ochrane osobných údajov. Treba povedať, že v porovnaní s ostatnými štátmi Európskej únie je to veľmi dobrá úroveň. Takmer na záver by som chcel poznamenať, že úroveň a výsledky práce akéhokoľvek úradu determinuje celý rad faktorov. Je to odborná pripravenosť, kvalita, počet zamestnancov, ich pracovné podmienky, vybavenosť pracoviska, organizácia a riadenie práce, medziľudské vzťahy a v neposlednom rade ich finančná motivácia. Ako vidieť z vyššie uvedeného, náš Úrad na jednej strane má pomerne rozsiahle a rôznorodé úlohy a pôsobnosť. Na druhej strane má pomerne nízky počet zamestnancov. Je to zo 43 plánovaných  obsadených 35 a veľmi skromný rozpočet, ktorý sa nám nijako nedarí zvýšiť alebo zreálniť. Je to menej ako jeden milión eur. Obávam sa, že takýto stav do budúcnosti nie je zárukou očakávaného rozvoja v danej oblasti. Prípadné nedostatky pri plnení národných, ale aj medzinárodných úloh či záväzkov z akýchkoľvek dôvodov môžu mať negatívne následky z hľadiska posudzovania Slovenskej republiky ako dôveryhodného člena Európskej únie. Záverom si dovoľujem konštatovať, že v hodnotenom období Úrad i napriek vyššie spomínaným problémom – aj vďaka mimoriadnemu vypätiu síl pracovníkov spĺňal všetky svoje zákonom stanovené povinnosti, ako aj ostatné úlohy. Takmer všetky výsledky a výkony, väčšinou vyjadriteľné aj v číslach, vzrástli a zlepšili sa oproti predchádzajúcemu obdobiu. Úrad sa snažil vyjsť v ústrety predovšetkým požiadavkám štátnych orgánov, ako aj ostatných subjektov z verejného a súkromného sektora, ako i občanov v rámci svojich možností a v rámci zákona. Úrad nevytváral a neindikoval žiadne kauzy, ktoré by mohli znevažovať jeho poslanie či postavenie, alebo spochybniť dobré meno Slovenskej republiky. A v tomto duchu je rozhodnutý pokračovať aj v budúcnosti. Vzhľadom na vyššie uvedené činnosť a celkové fungovanie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky za uplynulé obdobie dvoch rokov osobne hodnotím ako rozhodne úspešné a pozitívne. Vážené poslankyne, poslanci, ďakujem vám za vašu pomoc v uplynulom období i za vašu pozornosť.