M. Kuruc, poslanec: (2007-03-21):
K 1. januáru 2004 prišlo k zmene usporiadania miestnej verejnej správy. Dôvodom bol presun viac ako 400 kompetencií zo štátnej správy na samosprávu a zámer zvýšiť efektívnosť a kvalitu riadenia v štátnej správe. Miestnymi orgánmi štátnej správy na úsekoch všeobecnej vnútornej správy, živnostenského podnikania, civilnej ochrany a riadenia štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu sú krajské a obvodné úrady, ktoré si doteraz plnia svoju funkciu. Predložený návrh zákona svedčí o zložitosti celého procesu. Na zrušenie krajských úradov treba zmeniť vyše 50 zákonov vrátane jedného ústavného. Krajský úrad vo svojom územnom obvode zriaďuje krízový štáb, vykonáva opatrenia na riešenie krízových situácií, plní úlohy ustanovené vládou a v rozsahu určenom vládou aj ústredným krízovým štábom pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení. V prípade ich zrušenia bude nutné zmeniť ústavný zákon. Krajské úrady momentálne zamestnávajú vyše 1 000 ľudí. A na ich činnosť idú ročne takmer 2 mld. korún. V návrhu novely sa uvádza, že zrušením krajských úradov sa usporí 151 funkčných miest a na odstupnom sa vyplatí 13,5 mil. korún, väčšina ich zamestnancov prejde pracovať na obvodné úrady, okamžitý efekt to neprinesie žiadny a v roku 2007 stratu cirka 2 mil. korún. Od roku 2007 vraj bude úspora 48 mil. ročne, čo je v rozpore s vyhláseniami Ministerstva financií Slovenskej republiky o zvyšovaní platov vo verejnej správe. V priebehu rokov 2002 až 2006 však uskutočnila štátna správa a územná samospráva aj viaceré opatrenia vedúce k znižovaniu počtu zamestnancov. Výsledkom týchto zmien je celkový pokles počtu zamestnancov verejného sektora v roku 2002 až 2006 o 35 637 miest, a nie nárast o 13 500 miest, ako sa to účelovo podsúva občanom. Je preukázateľné, že od roku 2004 sa rozhodovanie o regionálnom školstve, sociálnych službách, kultúre, zdravotníctve, zásobovaní vodou, teplom presunulo výrazne k občanom a ich samosprávam. Majú vplyv na použitie viac ako 70 mld. korún na využívanie majetku v hodnotách stoviek miliárd korún. A rozhodujú napriek individuálnym ľudským pochybeniam čoraz lepšie a v prospech občana. Nielenže tak občania sami veci realizujú, ale umožňujú investovať súkromnému kapitálu. Stačí sa len na to pozrieť v slovenských mestách a obciach nezaujato. Zrušenie krajských úradov ministerstva vnútra a prerozdelenie ich úloh nerobí našu verejnú správu efektívnejšou a racionálnejšou. Je to len čiastkové riešenie. Chýba zadefinovanie cieľa pre vývoj reformy verejnej správy. Zrušenie vyvolá zmenu mnohých zákonov, ktoré budú musieť byť v prípade pokračovania procesu opäť novelizované, a zbytočne zaťaží územnú samosprávu úlohami. Krajské úrady zabezpečujú napr. úlohy na úsekoch živnostenského podnikania (40 zamestnancov na celom území Slovenska), krízového riadenia (48 zamestnancov), civilnej ochrany (216 zamestnancov), drogových záležitostí (74 zamestnancov), informatizácie (48 zamestnancov), všeobecnej vnútornej správy (176 zamestnancov), financií (84 zamestnancov) a správy majetku štátu (87 zamestnancov). Väčšinu činností, úloh treba zabezpečiť tak či tak. Aké úspory sa potom dosiahnu. Peniaze sa opäť použijú na platy tých, čo ostanú v rezorte, a ostatok bude slúžiť na úhradu odstupného, nákladov spojených so zmenami pôsobnosti a podobne. Časť kompetencií zrušených krajských úradov ministerstva vnútra prevezmú jeho obvodné úrady, časť ich prevezmú ministerstvá, pričom presun kompetencií na samosprávu nebude žiadny. Pritom budú naďalej fungovať všetky ostatné krajské úrady špecializovanej štátnej správy. Bude to nesporne zaujímavý model, či už symetrický alebo asymetrický. Zrušením úradov ostanú finančné zdroje pôvodne určené pre krajské úrady v kapitole ministerstva a bude pre určité oblasti nie tak zaručená efektívnosť ich ďalšieho využitia. Záujmom každej vlády má byť efektívna a kvalitná verejná správa. To sa dá dosiahnuť pokračovaním v systémových opatreniach, v elektronizácii verejnej správy, v ďalšej decentralizácii, v zjednodušovaní legislatívneho prostredia alebo vnútornou reorganizáciou existujúcich inštitúcií, nesporne aj vo vykonaní auditu právnych predpisov na úseku verejnej správy. Rezervy sú dnes podstatne väčšie na centrálnej úrovni ako v regiónoch. Dosiahla sa väčšia úspora zamestnancov na ministerstve financií svojou vnútornou reštrukturalizáciou než navrhovanou vládnou reorganizáciou 8 krajských a 50 obvodných úradov. Pritom nepotrebovalo zaťažovať desiatky úradníkov a poslancov Národnej rady zmenou viacej ako 50 zákonov. Tvrdenia o úsporách rušením a integrovaním úradov, ale aj napr. znižovaním počtu samosprávnych krajov bez realizácie systémových zmien sú dobré ako mediálne titulky a nástroje na zvyšovanie preferencií. Z dlhodobého hľadiska však Slovensku iba uškodia. Chcel by som znova zdôrazniť, že časť kompetencií zrušených krajských úradov ministerstva vnútra prevezmú jeho obvodné úrady a ich časť prevezmú ministerstvá. Väčšina ich zamestnancov prejde pracovať na obvodné úrady. Rozhodne to nebude prelom do slovenskej byrokracie, ako o tom presviedča premiér Fico, ale naopak, to Slovensku iba uškodí. Tvrdenia o úsporách rušením a integrovaním úradov, ako aj znižovaním počtu samosprávnych krajov bez systémových zmien sú dobré len na dočasné udržanie preferencií. Reorganizáciu miestnej štátnej správy treba doriešiť pokračovaním procesu decentralizácie, a nie vytvorením chaosu v štátnej správe. Nie je žiaduce riešiť opätovnú reorganizáciu miestnej štátnej správy bez väzieb na reorganizáciu ústredných orgánov a komunálnu reformu. Preto neodporúčam, vážené panie poslankyne, páni poslanci, návrh zákona posunúť do druhého čítania. Ďakujem. (Potlesk.)