Beluský, Martin, poslanec NR SR (2023-03-28):
Ďakujem za slovo, pán podpredseda. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, pán predkladateľ, ja som si dovolil prihlásiť sa k tomuto návrhu do rozpravy z jedného jednoduchého dôvodu, pretože myslím si, že debata o tom, či by sme mali, alebo nemali motivovať voličov, aby sa zúčastnili volieb, aby zvýšili účasť, je podľa mňa veľmi legitímna, aj keď, samozrejme, vystavuje to viaceré otázky, prečo len pri voľbách do Národnej rady, prečo 500 eur, prečo nie nejaká iná suma. Ale ja súhlasím s tým, že demokracia by naozaj mala byť o rozhodovaní väčšiny a mali by to byť teda dve väčšiny, tak ako v Národnej rade. Najprv by mala byť prítomná nadpolovičná väčšina a tá väčšina potom rozhodne ďalšou väčšinou o tom, či chce, alebo nechce nejaký zákon schváliť. Takisto aj vo voľbách by sme mali chcieť, aby sa najprv zúčastnila väčšina ľudí, a potom tá väčšina rozhodla ďalšou väčšinou o tom, či niektoré strany sa teda dostanú, niektoré strany sa nedostanú do Národnej rady. Avšak na čom sa pravdepodobne nezhodneme, je, akým spôsobom by tá motivácia mala byť spravená, pretože existujú dve motivácie, a to je buď motivácia medom, alebo motivácia bičom. A ja keď som si urobil také porovnanie s niektorými inými krajinami Európskej únie, ako oni motivujú občanov svojich voličov zúčastniť sa vo voľbách, tak, priznám sa, že našiel som len motiváciu bičom. A konkrétne napríklad Belgicko... Belgicko, Luxembursko, Grécko a Cyprus, to sú krajiny Európskej únie, v ktorých je volebná účasť povinná. A napríklad v Belgicku je volebná účasť povinná od roku tisíc deväť... 1893. Belgičan, ktorý sa bez ospravedlnenia nedostaví k voľbám, a to je jedno, či národné, alebo európske, čelí pokute 25 až 50 eur. Ak sa k voľbám nedostaví viackrát, pokuta môže narásť až do výšky 125 eur. Ak volič neodvolí štyrikrát v priebehu 15 rokov, môže mu byť uprené volebné právo na 10 rokov. Počas tohto obdobia navyše nemôže postupovať na vyššie miesta v štátnej správe a nemôže byť ani nikde nominovaný. Napriek tomu, že Belgicko reálne postihujú... postihuje chronických voličov v skutočnosti teda len minimálne, tak volebná účasť v rôznych voľbách v Belgicku dosahuje až 90 %. Postihy hrozia už od roku 1924 aj Luxemburčanom, ktorí sa nedostavia k voľbám, obyvatelia Luxemburska majú podľa zákona zaplatiť za neospravedlnenú neúčasť 100 až 250 eur. V prípade ďalšej neúčasti v nasledujúcich piatich rokoch môžu zaplatiť až tisíc euro. No Luxemburčanom hrozia pokuty zrejme... zrejme to platí, pretože ich chodí k voľbám stabilne okolo 88 – 90 %. Napríklad v roku 2004 ich prišli dokonca 91,35 %. V Grécku zase nevoličom hrozí pokuta, teda nehrozí im pokuta, ale môžu čeliť problémom pri vydávaní pasu alebo vodičského preukazu. No a ja osobne si myslím, že aj na Slovensku by takáto motivácia určite pomohla. To znamená, že napríklad jedenkrát sa nezúčastníš volieb, jedenkrát sa nezúčastní volieb, tak v poriadku, nič. Druhýkrát sa nezúčastníš volieb, bez ospravedlnenia dostaneš pokutu. Tretíkrát sa nedostavíš do volieb, tak možnože stratíš právo voliť na najbližších ix rokov, podľa toho sa, ako sa to, samozrejme, stanoví. Čiže podľa mňa je legitímne baviť sa o tom, akým spôsobom zvýšime motiváciu, aby občania Slovenskej republiky išli voliť, ale nemyslím si, že by sme to mali robiť spôsobom, ktorý zaťaží verejné financie neúmerným spôsobom. Navyše voľby do Národnej rady sa môžu konať aj viac ako jedenkrát za štyri roky. Ak by boli predčasné voľby, môžu sa konať aj po jednom roku, ako sme to mali možnosť vidieť v iných krajinách, kedy vláda bola nestabilná. Takže takéto, takéto návrhy nie sú v Národnej rady v Národnej rade priechodné, ale verím tomu, že sa minimálne otvorí tá debata a nájdeme možno iný spôsob, ako to robia iné moderné západné európske krajiny. A jednoducho tí, ktorí sa volieb nebudú riadne zúčastňovať, proste štát nejakým spôsobom potrestá. Ďakujem pekne.