Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2018-10-17):
Vážená pani ministerka, kolegyne, kolegovia, je to zaujímavá a zároveň dôležitá debata, v ktorej sa zreteľne rysujú dve filozofické línie o tom, ako pristupovať k inštitúciám, ako pristupovať k správe štátu, lebo je to debata nielen o tom ako vyberať a odvolávať policajného prezidenta, alebo ako nastaviť pravidlá pre nezávislé fungovanie policajnej inšpekcie. Jedna z tých línií hovorí o tom, že dôležité sú inštitúcie, dôležité sú pravidlá a dôležité je nastavenie nezávislosti kontroly. Tá druhá kladie dôraz na to, že dôležití sú ľudia, že rozhodujúce nie je to, že či je taký alebo onaký spôsob výberu. Na konci je vždycky dôležité, aký človek sa tam ocitne. A pokiaľ sa tam neocitne, neocitne správny človek, slušný človek, človek odborne na úrovni, tak darmo budú nejako nastavené pravidlá čo ako výborne. Je to debata naozaj nielen o polícii a ja sa s týmito dvoma prístupmi stretávam v diskusiách napr. o súdnictve, o prokuratúre, ale aj o takých veciach, ako je verejné obstarávanie, alebo, alebo výberové konania na pozície v štátnej správe alebo inde. Niektorí z kolegov tu tie názory prezentovali veľmi vyhranene, že sa priklonili na jednu alebo druhú stranu. Nemám celkom rád ten postoj, že pravda je niekde uprostred, a v tomto prípade si naozaj myslím, že majú čo povedať oba tieto prístupy a rozhodne by som to neredukoval iba na jeden z nich. Podobne ako kolega Beblavý, podobne ako Ľubo Galko som tiež presvedčený, že pravidlá a inštitúcie sú dôležité. Je dôležité, ako nastavíme spôsob výberu a spôsob odvolávania policajného prezidenta. Je dôležité, akým spôsobom budeme políciu kontrolovať, či tá kontrola bude môcť reálne zlepšiť fungovanie polície, alebo to bude kontrola iba pro forma. Ale teda musím dať za pravdu aj kritikom tohto prístupu, ktorí hovoria, že ani tie najlepšie pravidlá nezabránia tomu, aby politici, ktorí ich chcú obchádzať, ich obchádzali. Z nedávnej minulosti mám veľmi silný zážitok z toho, akým spôsobom sa v meste Bratislava vyberali šéfovia najväčších mestských podnikov. Primátor Nesrovnal prišiel s tým, že spraví transparentné výberové konania podľa super dobre nastavených pravidiel a nebudú tam politickí nominanti, ale budú tam odborníci, ktorí prejdú presne tým procesom, že bude nejaká komisia, budú verejné vypočutia a vyberieme tých najlepších na základe odbornosti, nie na základe politických dohôd. Realita však bola úplne iná. Samozrejme, že formálne ten proces prebehol, dokonca ho dozorovala Transparency International, ale v realite šéfovia najväčších mestských podnikov v Bratislave za primátora Nesrovnala boli vybraní na základe, ani nechcem povedať, že politickej dohody, politického kšeftu a rozdelenia sfér vplyvu medzi primátorom a vtedajšou väčšinou zastupiteľstva, ale tvárilo sa to, že ako sme sa zlepšili, ako už nerozhodujeme politicky. No tak v takomto prípade je lepšie teda otvorene povedať, že toto je politická nominácia a ja za ňu preberám politickú zodpovednosť, ako sa tváriť, že máme tu pravidlá, vyberáme najlepších, vyberáme na základe odbornosti a v skutočnosti je to aj tak iba politická dohoda. To ale neznamená podľa môjho názoru, že sa nemáme usilovať aj o dobré nastavenie pravidiel, lebo dobré nastavenie pravidiel sťažuje ich obchádzanie. A keď ponecháme všetko iba na svojvôľu politikov a budeme dúfať, že sa budú správať zodpovedne, tak možno áno, po dvesto rokoch fungovania demokracie to tu už bude fungovať všetko inak a politici budú naozaj zodpovední a nebudú si, nedovolia si dosadiť do funkcie policajného prezidenta niekoho, kto miesto toho, aby tlačil na vyšetrovanie trestných činov, bude vyšetrovanie brzdiť a kryť trestnú činnosť. Ale kým sa to stane, je dôležité, ako nastavíme pravidlá. A snáď najdiskutovanejším pravidlom, ktoré sa má zaviesť, je teda funkčné obdobie, obdobie prezidenta Policajného zboru a jeho sťažené odvolávanie. Funkčné obdobie inštitúcií alebo, alebo verejných funkcionárov, ktoré sa nekryje s funkčným obdobím aktuálnej vládnej garnitúry, má svoj význam. V prípade inštitúcií, ktoré majú pôsobiť nezávisle, nezávisle od politickej moci, nezávisle od politických tlakov. Otázka je, že či prezident Policajného zboru je tento typ funkcie, alebo, alebo prevažuje ten aspekt politickej zodpovednosti ministra vnútra a aktuálnej vlády. Ale teda vo všeobecnosti ten princíp platí. Máme napríklad Ústavný súd, ktorý nie je volený na vždy štyri roky podľa aktuálnej vlády, ale je volený na dvanásť, na dvanásť rokov. Diskutujeme tam o možnosti, kolega Beblavý to navrhol na ústavnoprávnom výbore, je to jedna z pripomienok, ktoré zdôrazňuje opozícia, že by sa mal Ústavný súd postupne obmieňať, teda nieže teraz si aktuálna väčšina navolí na ďalších 12 rokov väčšinu ústavných sudcov a zabetónuje tam svojich nominantov. Len to je ten základný rozdiel, či naozaj v dobrej viere nastavujeme pravidlá, v tomto prípade pravidlo, že sa nemá kryť funkčné obdobie nejakého funkcionára alebo inštitúcie s funkčným, vedenia inštitúcie s funkčných obdobím vlády, alebo sa iba snažíme zabetónovať našich ľudí. To je dosť zásadný rozdiel. A nastaviť pravidlo tak, aby sa funkčné obdobie prezidenta Policajného zboru nekrylo s funkčným obdobím parlamentu a vlády, v rôznych situáciách môže mať zmysel. Môže mať zmysel v situácii, keď je to výsledkom konsenzu a dohody celej demokratickej politickej scény. Čoho ale podmienkou je vzájomná dôvera medzi vládnou koalíciou a opozíciou, len, žiaľ, v takej situácii nie sme. Druhou situáciou, keď to má zmysel, je, ak by aktuálna väčšina mala sily na to, aby to zabetónovala inak ako len bežným zákonom. Napríklad ústavným zákonom. Ale toto nie je vec, ktorá by sa ošetrovala, ošetrovala v ústave. A verím, že ani na takéto niečo nemá vláda ústavnú väčšinu, keby ju to aj prípadne napadlo, lebo však v ústave sa rieši všeličo. Alebo poslednou možnosťou, keď to má zmysel, je, ak vláda presadí nejaké takéto pravidlo, že presahuje funkčné obdobie prezidenta jej mandát, v situácii, keď je sama dostatočne dôveryhodná na to, aby zaviedla pravidlo, ktoré je dobré samo osebe, a na základe neho vybrala človeka, ktorý bude rešpektovaný a ktorý bude vzbudzovať dôveru, že je to odborník na svojom mieste, nie nominant aktuálnej vládnej moci, ktorý je tam dosadený preto, aby mala aktuálna vládna moc vplyv na políciu aj dlho po skončení svojho mandátu. Podľa predloženého návrhu v podstate tri štvrtiny funkčného obdobia budúcej vlády. Obávam sa, že vzhľadom na to, že tu neexistuje vzájomná dôvera a konsenzus v tejto veci a vzhľadom na to, že neverím v dobré úmysly súčasnej vlády ohľadom tohto návrhu, tak ak sa po voľbách zmení vláda, tak sa budúca parlamentná väčšina bude musieť snažiť tento zákon, ak bude takto schválený, zmeniť. Ďakujem.