V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-06-22):
I. Hamarčák, poslanec: Ďakujem pekne, pán podpredseda, za slovo. Vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som predložil pozmeňujúci a doplňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. Napriek tomu, že som povďačný za ústretovosť ministerstva financií, pretože tento návrh som predkladal aj na rokovanie výboru a ministerstvo mi prisľúbilo spoluprácu v tom zmysle, že sa pripravuje ďalšia novela tohto zákona a že môj pozmeňujúci a doplňujúci návrh bude zapracovaný v tejto novele. Napriek týmto skutočnostiam som si dovolil urýchliť tento proces, pretože zákon je otvorený a nie je dôvod čakať na ďalšiu novelu. Prečítam pozmeňujúci návrh a potom zdôvodním, prečo tento návrh predkladám. Po prvé, v § 12 ods. 7 písm. c), ktorý momentálne znie: „Podiel na zisku vyplácaný po zdanení obchodnou spoločnosťou alebo družstvom alebo obdobnou právnickou osobou v zahraničí“ sa nahrádza textom „podiel na zisku (dividenda) vyplácaný zo zisku obchodnej spoločnosti alebo družstva, alebo obdobnej právnickej osoby v zahraničí určeného na rozdelenie osobám, ktoré sa podieľajú na ich základnom imaní“. Odôvodnenie k tomuto návrhu: Touto úpravou sa odstraňuje právna neistota pri interpretácii § 12 ods. 7 písm. c) zákona o dani z príjmov pri posudzovaní pri zdanených položkách, ktoré môžu byť súčasťou vyplácaných dividend právnickým osobám. S cieľom predísť konfliktu so záväznou smernicou Európskej únie sa navrhuje táto zmena. Po druhé, text v § 3 ods. 2 písm. c) „podiel na zisku vyplácaný po zdanení obchodnou spoločnosťou alebo družstvom, alebo obdobnou právnickou osobou v zahraničí, vyrovnávací podiel, podiel na likvidačnom zostatku obchodnej spoločnosti alebo družstva a podiel na výsledku podnikania vyplácaný po zdanení tichému spoločníkovi“ sa nahrádza textom „podiel na zisku (dividenda) vyplácaný obchodnej spoločnosti alebo družstva, alebo obdobnej právnickej osoby v zahraničí určeného na rozdelenie osobám, ktoré sa podieľajú na ich základnom imaní, vyrovnávací podiel, podiel na likvidačnom zostatku obchodnej spoločnosti alebo družstva a podiel na výsledku podnikania vyplácaný tichému spoločníkovi“. Odôvodnenie: Dôvody, ktoré sú uvedené v bode 1, ktorým sa rieši posudzovanie pri zdanených položkách, ktoré môžu byť súčasťou vyplácaných dividend právnickým osobám sa primerane uplatňuje aj na podiele zo zisku prijaté fyzickými osobami. Po tretie, v § 5 ods. 2 za slová „alebo v súvislosti s výkonom závislej činnosti“  vkladajú  slová „s výnimkou príjmov podľa § 6  až § 8 za predpokladu, že dojednanie cien pri vzájomných obchodných vzťahoch medzi zamestnancom a zamestnávateľom zodpovedá princípu nezávislého vzťahu podľa § 17 ods. 5“. Posledná veta zostala nezmenená. Odôvodnenie: Ide o legislatívne upresnenie toho, že nie každý príjem, ktorý zamestnanec môže ako nezávislá osoba zmluvne dohodnúť a dostať od svojho zamestnávateľa, sa považuje za príjem zo závislej činnosti. Po štvrté, v § 17 ods. 5 sa vypúšťajú slová „zahraničnej“ a „zahraničných“ a pred poslednú vetu sa vkladá veta: „Rovnako sa posudzuje aj vzťah medzi zahraničnými závislými osobami.“ Odôvodnenie: Ide o odstránenie nerovnakého princípu transferového oceňovania pri vzájomných obchodných vzťahoch zahraničných závislých osôb a pri vzťahoch medzi tuzemskými nezávislými osobami. Vážené pani poslankyne, páni poslanci, platné znenie zákona vyvoláva právnu neistotu v situáciách, keď v zisku, z ktorého sú dividendy a podiely na zisku vyplácané, je zahrnutý aj určitý druh príjmu, ktorý je v zmysle platnej legislatívy oslobodený od dane. Uvediem nasledovné príklady. Po prvé, slovenská spoločnosť vlastní zariadenie, z ktorého prevádzky sú príjmy oslobodené od dane z príjmov v zmysle § 19 ods. 1 písm. d) zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov. Spomenuté zariadenie bolo uvedené do prevádzky v roku napríklad 2003. Podľa prechodných ustanovení zákona o dani z príjmov § 52 ods. 2 sa oslobodenia, úľavy a iné zvýhodnenia uplatnené podľa doterajších predpisov uplatnia až do uplynutia doby, do ktorej sa na ne oslobodenie, úľavy alebo iné zvýhodnenia vzťahujú. Spoločnosť je oprávnená využívať spomenuté oslobodenie od dane z príjmu po dobu piatich rokov počnúc rokom 2003. Po druhé, zahraničná spoločnosť realizuje príjem z predaja akcií. V zmysle daňovej legislatívy platnej v štáte rezidencie tejto spoločnosti je príjem z predaja cenných papierov oslobodený od dane z príjmov. Tretí príklad. Podľa smernice č. 90/435/EEC o spoločnom systéme zdanenia materských a dcérskych spoločností, takzvaný  Parent – subsidiary directive, sú dividendy prijaté spoločnosťou jedného členského štátu Európskej únie od spoločnosti so sídlom v inom členskom štáte Európskej únie oslobodené od dane z príjmov právnických osôb v štáte príjemcu a od zrážkovej dane v štáte vyplácajúcej spoločnosti. Slovenská spoločnosť ako tretia v  poradí prijme dividendu od spoločnosti so sídlom v inom členskom štáte Európskej únie, v ktorej zisku sú zahrnuté aj prijaté dividendy oslobodené od dane. V uvedených ilustratívnych príkladoch je v zisku spoločnosti určenom na rozdelenie spoločníkom – akcionárom, zahrnutý aj príjem oslobodený od dane z príjmov. Z formulácie podiel na zisku vyplácaný po zdanení uvedenej v platnom zákone o dani z príjmov nie je zrejmé, ako má príjemca dividendy v opísanej situácii postupovať. Do úvahy v zásade prichádzajú tieto alternatívy daňového posudzovania prijatých dividend. Po prvé, predmetom dane je celá suma prijatých dividend, a to z toho dôvodu, že časť zisku nebola efektívne zdanená a nie je preto splnená podmienka, že sú vyplácané zo zisku po zdanení. Po druhé, predmetom dane je časť prijatých dividend určená v pomere príjmu oslobodeného od dane k celkovému zisku pred zdanením. A po tretie, predmetom dane nie je celá suma prijatých dividend, čo však  pri  doslovnom  výklade   môže byť posúdené ako porušenie § 12 ods. 7 písm. c) zákona o dani z príjmov. V prvých dvoch uvedených scenároch by si každý akcionár bol povinný zistiť, či vyplácajúca spoločnosť efektívne zdanila celý zisk, z ktorého sa dividenda vypláca. Pri dividendách prijatých od zahraničnej spoločnosti by si to vyžadovalo oboznámenie sa v mnohých prípadoch s pomerne komplikovaným daňovým systémom štátu, v ktorom má vyplácajúca spoločnosť sídlo. Pri druhej alternatíve by akcionár bol navyše povinný požiadať vyplácajúcu spoločnosť aj o vyčíslenie príjmov oslobodených od dane z dôvodu kalkulácie pomeru, v akom by bol povinný zahrnúť prijaté dividendy do svojho základu dane. Obe tieto alternatívy interpretácie § 12 ods. 7 písm. c) zákona o dani z príjmov by skomplikovali v konečnom dôsledku a podstatne obmedzili praktickú použiteľnosť tohto ustanovenia. Predpokladá sa, že toto nebolo zámerom tvorcu zákona, naopak, deklarovaným zámerom bolo zjednodušenie systému zdanenia príjmov. Podľa materiálu Koncepcia daňovej reformy 2004 až 2006 a dôvodovej správy k zákonu o dani z príjmov má byť postavený na zásade jedného priameho zdanenia. V súlade s touto zásadou výsledok hospodárenia spoločnosti, ktorý je určený na rozdelenie spoločníkom – akcionárom, t. j. podľa legislatívy štátu vyplácajúcej spoločnosti je považovaný za výsledok hospodárenia, po zdanení by viac nemal byť predmetom zdanenia. Dá sa predpokladať, že zámerom tvorcu zákona nebola formulácia podiel na zisku vyplácaný po zdanení negovať oslobodenie od   dane z príjmov, ktoré boli   daňovníkovi   priznané       zákonom č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov alebo legislatívou štátu, v ktorej je vyplácajúca spoločnosť daňovým rezidentom. Okrem uvedeného je tiež potrebné upozorniť na § 12 ods. 7 písm. c) zákona o dani z príjmov, ktorý sa uplatňuje aj na dividendy prijaté slovenskou spoločnosťou od dcérskej spoločnosti so sídlom v inom členskom štáte, ktorej zisk je sčasti alebo aj úplne tvorený dividendami oslobodenými od dane, tak ako som to už uviedol. Interpretácia citovaného ustanovenia podľa alternatívy jeden, respektíve dva by narušila systém zdanenia dividend uplatňovaný v rámci Európskej únie a predstavovala by porušenie spomenutej  Parent – subsidiary directive. Táto problematika je riešená doplnením, respektíve zmenou § 12 ods. 7 písm. c), ktoré som uviedol. Dôvody uvedené v časti I sa vzťahujú aj na § 3 ods. 2 písm. c), ktorý sa týka fyzických osôb. Pozmeňujúci návrh na doplnenie § 5 ods. 2 predstavuje legislatívne upresnenie toho, že nie každý príjem, ktorý zamestnanec poberá od svojho zamestnávateľa, sa považuje za príjem zo závislej činnosti. Napríklad úrokové príjmy plynúce zamestnancovi na základe úveru poskytnutého zamestnávateľovi sa nepovažuje za príjem zo závislej činnosti, ak dohodnutá úroková sadzba a ostatné podmienky úveru dohodnuté medzi zamestnancom a zamestnávateľom zodpovedajú tomu, na čom by sa dohodli nezávislé osoby v porovnateľnom obchodnom vzťahu. Ďalším príkladom sú rôzne motivačné schémy, ktoré zamestnávateľ pri obvyklom plate ponúka svojim zamestnancom, napríklad opcie nákupu akcií zamestnávateľa. Príjmy plynúce zamestnancovi z takto nadobudnutých akcií, dividendy, príjmy z predaja akcií a podobne by sa nemali považovať za príjem zo závislej činnosti, ak ceny vo všetkých vzájomných vzťahoch, ktoré medzi zamestnancom a zamestnávateľom v rámci týchto schém vznikajú, sa nelíšia od cien, ktoré by medzi sebou dohodli nezávislé osoby v porovnateľných obchodných vzťahoch. Ak je dodržaný princíp nezávislého vzťahu, dividendové príjmy plynúce od zamestnávateľa v rámci týchto schém by sa mali posudzovať rovnako ako dividendy prijaté nezávislou osobou, ktorá nie je zamestnancom, t. j. mali by byť vylúčené z predmetu dane z príjmov. Podľa platného znenia § 17 ods. 5 zákona o dani z príjmov sa princípy transferového oceňovania použijú iba pri vzájomných obchodných vzťahoch zahraničných závislých osôb. Podľa dôvodovej správy zámerom pozmeňujúceho návrhu zákona o dani z príjmov bolo, aby sa tieto princípy použili aj vo vzťahoch medzi tuzemskými závislými osobami. Na dosiahnutie tohto zámeru je navrhnutá úprava § 17 ods. 5. Na záver chcem podotknúť, že návrh je zlučiteľný s právom Európskej únie. Vychádza zo smernice č. 90/435/EEC o spoločnom systéme zdanenia materských a dcérskych spoločností, takzvaných  Parent – subsidiary directive a nemal by mať žiadny vplyv na štátny rozpočet a nekladie ani nároky na pracovné sily a organizačné zabezpečenie. Ďakujem pekne, pán podpredseda, za slovo a vás, páni kolegovia, panie kolegyne, by som chcel požiadať o podporu tohto môjho pozmeňujúceho návrhu. Ďakujem.