NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
P. Csáky, podpredseda vlády SR: (2005-06-30):
Od 1. mája 2004 sa Slovensko prostredníctvom účasti v pracovných skupinách, výboroch, radách ministrov zúčastňuje všetkých zasadnutí orgánov Európskej únie ako plnoprávny člen Európskej únie. O tom, akým spôsobom a akým rozsahom bolo toto naše právo podieľať sa na tvorbe legislatívy na úrovni EÚ uplatňované počas prvého roka nášho fungovania v Únii, prináša prehľad táto správa. Vláda Slovenskej republiky predkladá správu na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky v súlade so zákonom č. 397/2004 Z. z. o spolupráci Národnej rady Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky v záležitostiach Európskej únie. Základným momentom pri príprave rád ministrov Európskej únie, na ktorých sú schvaľované legislatívne a iné dokumenty Únie, je účasť zástupcov vecne príslušných rezortov na expertných rokovaniach členských štátov, účasť na zasadaní COREPER a príprava odborných materiálov pre ministrov na samotné rokovanie Rady. Nariadenia a rozhodnutia sú všeobecne právne záväzné a priamo aplikovateľné na území každého členského štátu. Napriek tomu si v niektorých prípadoch vyžadujú určitú implementáciu, to znamená, je potrebné určiť orgán, ktorý bude mať nad ich realizáciu na národnej úrovni dohľad. Tým sa automaticky stáva rezort, ktorý sa zúčastňuje rokovania k  danému právnemu návrhu na úrovni Európskej únie. Základ takého predkladaného dokumentu tvorí prehľad o činnosti ústredných orgánov štátnej správy, o vyvíjaných aktivitách na presadzovanie záujmov Slovenska na úrovni Európskej únie v oblasti tvorby legislatívy. Predkladaný materiál poskytuje informácie pre Národnú radu Slovenskej republiky. Celkovo možno konštatovať, že Slovenská republika v zásade dobre zvládla vstup do účasti na rozhodovacích procesoch Európskej únie. K zlepšeniu vzájomnej koordinácie medzi vládou Slovenskej republiky, Národnou radou Slovenskej republiky a poslancami Európskeho parlamentu za Slovenskú republiku prispeli osobitné zasadnutia ministerskej rady vlády pre záležitosti Európskej únie za účasti poslancov Výboru Národnej rady pre európske záležitosti a poslancov Slovenskej republiky v Európskom parlamente. Kľúčové momenty, ktorým sa bude treba venovať do budúcnosti, sú, aby bol dosiahnutý ešte lepší výsledok zapojenia sa do legislatívnych procesov Európskej únie, najmä v otázkach určovania gestorstva od momentu a od prvého návrhu dokumentu k dispozícii v reálnej tlačenej forme. Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi, aby som si dovolil požiadať Národnú radu Slovenskej republiky o vyslovenie súhlasu s touto správou. Ďakujem pekne.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2016-05-20):
Ďakujem. Dávam slovo spravodajkyni, ktorú určil navrhnutý gestorský výbor pre zdravotníctvo, pani poslankyni Zuzane Šebovej. Je tu ešte niekto, nejaký člen gestorského výboru, ktorý by mohol zaujať miesto spravodajcu? Vyhlasujem prestávku a pokúsime sa zohnať pani poslankyňu Šebovú. (Krátka technická prestávka.) (Po prestávke.)
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2022-10-25):
Ďakujem pekne. S jednou faktickou pán poslanec Pročko. Nech sa páči.
Beblavý, Miroslav, poslanec NR SR (2012-02-03):
Schváliť.
Baránik, Alojz, poslanec NR SR (2016-06-07):
Ďakujem. Ten prípad, ktorý popísal tu Daniel Lipšic, je typickým pre to, že vládnuca oligomafia, ktorú táto vláda reprezentuje, nemá absolútne žiadny rešpekt k zákonu a že jednoducho si myslí, že stojí nad zákonom. Čiže jediná vec, o ktorej je možné polemizovať, pokiaľ ide o to, čo hovoril pán Lipšic, je tá, že pán Bašternák si nepotreboval nič vybavovať. On len preukázal svoju príslušnosť k tejto kaste, ktorá tu jednoducho môže všetko. Ďakujem.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2022-09-22):
Ďakujeme za doplňujúcu myšlienku. Ďalšiu otázku adresoval pán poslanec Jozef Habánik pani ministerke kultúry a znie: „Aké opatrenia prijalo ministerstvo pre včasné spracovanie žiadosti o platbu a kontrolu verejných obstarávaní implementácie kreatívnych centier?“
Kollár, Boris, predseda NR SR (2023-05-10):
Prosím, prezentujme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných 143, za 36, proti 79, zdržalo sa 28. Uvedený návrh sme neschválili.
J. Halecký, poslanec: (2007-05-10):
Čo sa týka tých samosprávnych alebo tých administratívnych foriem riadenia vysokej školy, myslím si, že sa nevyhneme tomu, aby ten, kto financuje, aby aj v dosť dominantnej miere aj rozhodoval, ako sa tieto prostriedky použijú či už v investičnej, možno aj v tej finančnej a hospodárskej činnosti vysokej školy, ale myslím si, že by sa nemalo diskutovať hlavne, čo sa týka výchovy pedagógov, študentov, výchovy doktorandov, aby tam bol nejaký iný zásah ako samosprávny, čo sa týka študentov, profesorov, pretože do tohto zasahovať, myslím si, je zbytočné a nie je ... (Vystúpenie automaticky prerušené časomierou.)
Gašpar, Tibor, poslanec NR SR (2024-02-08):
Ďalej budeme hlasovať o bode 67 druhého pozmeňujúceho návrhu poslanca Galka.
Beblavý, Miroslav, poslanec NR SR (2017-03-28):
Ďakujem pekne všetkým kolegom aj za pozitívne, aj za otázky, aj za kritiku. Dovolím si možno zareagovať len na zopár kľúčových vecí. Prvá je, pán poslanec Kresák, no podľa mňa v prvom rade je naša zodpovednosť zamýšľať sa aj na tým, čo ak, zamýšľať sa nad scenármi vývoja a ich možným riešením. A hlavne chcem povedať, že ak pri tomto návrhu musíme riešiť mnoho takýchto otázok, tak je to dôsledok práve k tej veľmi komplexnej štruktúry a architektúry, ktorú ste vy sem priniesli. Pri návrhu, ktorý sem predkladávalo KDH a teraz si osvojil pán Budaj, také problémy nevznikajú. (Reakcia z pléna.) Nie. Je tam zrušenie parlamentom. To, že potom môže byť nejaká ústavná sťažnosť jednotlivca, je vždy a z definície. Takže chcem povedať, že ak musíme riešiť mnoho špekulácií a otázok, tak naozaj bez nejakej zlomyseľnosti, zodpovednosť si musia pripísať predkladatelia tohto návrhu, ktorí nás do tohto, by som povedal, trasoviska zavádzajú tým, ako komplikovane ho naformulovali procesne. Druhá vec, čo chcem povedať, je, že ten návrh, ktorý sme predlo..., ktorý sme predložili z hľadiska možnosti vylúčenia niektorých sudcov zo zákona, nie je určite štandardný, ale z hľadiska právneho štátu je podľa môjho názoru vhodnejší, ako pripustiť to, že tento prípad budú legálne v súčasnom právnom stave, legálne rozhodovať zaujatí sudcovia. A zároveň ale sme aj veľmi jasne povedali, že sme, keďže hlavným záujmom je tie amnestie zrušiť, tak sme otvorení aj diskusii a môžme diskutovať o všetkom, čo je aj medzi dnešným stavom a tým návrhom. To znamená, že my sme aj po diskusii aj s vami, aj s pani ministerkou, nepostavili zatiaľ nič, takže buď to bude presne, ako my chceme, alebo, alebo nepodporíme. Ale zároveň by som bol veľmi rád, ak by ste aj z vašej strany zobrali vážne potrebu riešenia tejto situácie. Ďakujem veľmi pekne.
M. Číž, podpredseda NR SR: (2009-09-16):
Takže teraz pristúpime k druhému čítaniu o návrhu poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Lucie Žitňanskej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov (tlač 1117). Spoločná správa výborov 1117a. Slovo má pani poslankyňa Lucia Žitňanská.
Hreha, Štefan, poslanec NR SR (2012-12-05):
Ďakujem pekne. Vážená pani predsedajúca, dovoľte mi, aby som ako určený spravodajca predniesol spoločnú správu výborov Národnej rady o výsledku prerokovania vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 333/2011 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti daní, poplatkov a colníctva v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Výbor pre financie a rozpočet ako gestorský výbor podáva Národnej rade túto spoločnú správu výborov o prerokovaní uvedeného vládneho návrhu zákona. Národná rada uznesením č. 282 z 23. októbra 2012 pridelila vládny návrh zákona týmto výborom: výboru pre financie a rozpočet, ústavnoprávnemu výboru, výboru pre verejnú správu a regionálny rozvoj. Gestorský výbor nedostal do začatia rokovania o vládnom návrhu zákona stanoviská poslancov Národnej rady Slovenskej republiky. K predmetnému návrhu zákona zaujali výbory Národnej rady Slovenskej republiky tieto stanoviská. Odporúčajú pre Národnú radu Slovenskej republiky návrh schváliť výbor pre financie a rozpočet uznesením č. 109 zo dňa 15. novembra s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi, Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky uznesením č. 147 zo dňa 20. novembra 2012. Výbor Národnej rady pre verejnú správu a regionálny rozvoj o predloženom návrhu nerokoval, nakoľko nebol uznášaniaschopný. Z uznesení výborov uvedených pod bodom III tejto správy vyplynuli pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré sú uvedené pod bodom IV spoločnej správy. Gestorský výbor odporúča o návrhoch výboru Národnej rady Slovenskej republiky, ktoré sú uvedené v spoločnej správe hlasovať takto, o bodoch spoločnej správy 1, 2, 3, 4, 5, 6 s návrhom gestorského výboru schváliť ich. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov odporúča Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 333/2011 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti daní, poplatkov a colníctva v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, schváliť s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi. Predmetná správa výborov Národnej rady bola schválená uznesením gestorského výboru č. 126 z 23. novembra 2012. Výbor určil poslanca Štefana Hrehu za spoločného spravodajcu výborov. Súčasne ma poveril 1. predniesť spoločnú správu výborov na schôdzi Národnej rady, 2. navrhnúť Národnej rade postup pri hlasovaní. Ďakujem, pani predsedajúca, skončil som, otvorte rozpravu.
M. Pado, poslanec: (2009-11-03):
To, čo sa tu deje, nie je nám na potechu ani nikomu z občanov tejto krajiny. Ale je to vám na zlosť. Vy by ste ešte viac rozhadzovali, keby tu tá kríza nebola. A, pán minister, ak to bolo také katastrofálne, ako hovoríte, ako je možné, že Slovenská republika za Dzurindovej vlády zaviedla výmenný systém ERM2, a to nebola len vec Slovenskej republiky. Ak to bolo také katastrofálne, ako je možné, že stúpali ratingy a naša republika si stále požičiavala peniaze lacnejšie? A ak to bolo také katastrofálne a vy ste nič mimoriadne neurobili v roku 2006 ani v 2007, ako je možné, že Slovensko bolo akceptovateľné a dnes tu máme euro? Iste. Ja nepopieram, že máte zásluhu na tom aj vy. Bez vlády by to nebolo možné. Ale vy nemôžete poprieť, že základ bol položený za Dzurindovej vlády. Ak to teda bolo také katastrofálne všetko, pán minister, ako je možné, že minimálne tieto tri veci sú neodškriepiteľné? Ďakujem.
S. Kahanec, poslanec: (2010-03-10):
Vážený pán minister, teraz síce neprítomný, dovoľujem si vás interpelovať vo veci používania diaľnic a ciest I. triedy vozidlami obecných hasičských zborov. V poslednom čase medzi starostami sa rozposielajú e-maily, teda elektronická pošta: „Pozdravujem vás, kolegovia, a zasielam vám postup a zoznam príloh na oslobodenie hasičských vozidiel od elektronického mýta,“ kde je uvedené, že „1. žiadosť je na strane www.emyto.sk v kolónkach Ako sa registrovať?, Na stiahnutie, Tlačivo „Registračný formulár pre vozidlá oslobodené od mýta“ (vypísať),“ treba „2. doložiť potvrdenie (vzor je v prílohe) – upraviť na vlastné podmienky“, treba doložiť „3. overené kópie – osvedčenie o zvolení, IČO, DIČ“, treba „4. k nahliadnutiu zobrať originál osvedčenia o evidencii alebo technický preukaz, občiansky preukaz“, treba „všetko zaniesť na kontaktné miesto v Prešove – Jilemnického ul. (areál SAD Prešov). Prajem úspešné vybavenie a pekný deň.“ Toto je text, ktorý dostávajú starostovia, teraz bol koniec uvedeného textu. Na naše samosprávy prešlo množstvo kompetencií zo štátu. Starostov sme zavalili hŕbou povinností a zodpovednosti, ale často aj zbytočnou byrokraciou. Požiarna ochrana je jednou z tých, ktorá je dôležitá nielen pre samotné obce, ale aj pre štát ako taký. Všetky náklady na obecné hasičské zbory a dobrovoľné hasičské zbory sú hradené z rozpočtov obcí a tie sú často už aj bez týchto výdavkov tak napäté, že niektoré obce nemajú z čoho tieto náklady vykrývať. Aj preto sú mnohí starostovia pohoršení a znechutení, lebo majú pocit, že vládna exekutíva nepovažuje samosprávu za partnera. Naopak, túto samosprávu zaťažuje podľa ich názoru zbytočnými povinnosťami či byrokraciou. Ak teda štát uznáva, že obce a nimi zriadené dobrovoľné hasičské zbory nemajú povinnosť platiť za svoje hasičské vozidlá mýtne poplatky, podľa zákona č. 25/2007 Z. z. sú oslobodené od spoplatnenia, tak prečo ich vyhláškou č. 388/2009 Z. z. núti zaregistrovať tieto vozidlá do elektronického mýtneho systému pred začatím využívania vymedzených úsekov ciest? Prečo je to tak? Ak porovnajú, že na rozdiel od týchto vozidiel obcí nemajú túto povinnosť napr. vozidlá Ministerstva vnútra Slovenskej republiky či Policajného zboru, nie je to potom iba zbytočné šikanovanie starostov štátom? Aký je rozdiel medzi vozidlami Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, Policajného zboru, Ministerstva obrany Slovenskej republiky, ozbrojených síl Slovenskej republiky a Organizácie Severoatlantickej zmluvy, Slovenskej informačnej služby, Železničnej polície, Zboru väzenskej a justičnej stráže, ktoré sú oslobodené bez nutnosti registrovať, zdôrazňujem, bez nutnosti registrovať svoje vozidlá, a cisternovými vozidlami obecných hasičských zborov, ktoré túto povinnosť majú? Myslia tí, ktorí takéto pravidlá stanovili, aj na to, že starostovia obcí majú dosť starostí, aby zabezpečili predovšetkým riadne fungovanie, základné samosprávne funkcie a potreby obyvateľov svojich obcí? Pán minister, kedy dotiahnete legislatívu súvisiacu so zavedením elektronického mýta do korektného stavu? Ďakujem pekne.
Číž, Miroslav, podpredseda NR SR (2016-02-11):
Pán poslanec Radošovský.
Valášek, Tomáš, poslanec NR SR (2021-12-02):
Len veľmi stručne. Vďaka za tie informácie a som rád, že to bude tak relatívne rýchle. Európska lieková agentúra, ako viete, to schválila nedávno, takže fakt nie je čo váhať. Zároveň však rovnako ako ja čítate prieskumy verejnej mienky, viete, že vo verejnosti je ešte trošku obava z toho očkovania. Väčšina ľudí, nad 50 %, hovorí, že by nedali deti zaočkovať napriek tomu, že to schválenie tu je, napriek tomu, že ako vy viete dobre, práve medzi mladými je momentálne tá najvyššia miera nákazy. Čiže otázka: Zvažujete aj informačnú kampaň, niečo na zmenenie, otesanie hrán tých obáv a tej trošku paranoje z očkovania detí?
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2019-01-29):
Pán poslanec Dostál.
Kuriak Milan, poslanec NR SR (2023-06-28):
Keďže sme odhlasovali jeden pozmeňujúci a doplňujúci návrh, dajte, pán predseda, hlasovať o tom, že prerokovaný návrh zákona prerokujeme v treťom čítaní ihneď.
J. Horváth, poslanec: (2008-02-01):
Ale ja by som si dovolil jednu konkrétnejšiu otázku. V materiáli, ktorý sa volal Zámer a postup privatizácie SPP, š. p., a bol to vládny návrh č. 705, je uvedená veta, ktorá, citujem: „Proces privatizácie SPP predstavuje nevyhnutný predpoklad v prístupovom procese Slovenskej republiky do Európskej únie.“ Chcel by som sa spýtať na túto vetu, ako ste to mysleli vtedy, keď ste koncipovali tieto myšlienky a dávali do vládnych materiálov? A či tomu môžem rozumieť tak, že členstvo Slovenskej republiky v Európskej únii bolo snáď podmienené, nevyhnutne podmienené predajom SPP. Ďakujem.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2017-04-06):
O slovo sa prihlásila pani spravodajkyňa, nech sa páči, pani poslankyňa Vaľová.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2016-09-06):
Pán poslanec, váš návrh ale vzhľadom na poradie, ako musíme dať hlasovať, je irelevantný. Pretože budeme musieť dať v tom poradí hlasovať. Ďakujem. Pán poslanec Daniel Lipšic.
Sólymos, László, minister životného prostredia SR (2017-10-17):
Ďakujem pekne. Vážená pani podpredsedníčka, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, účelom návrhu zákona je implementácia nového nariadenia Európskeho parlamentu a Rady 2017 č. 852 zo 17. mája 2017 o ortuti a o zrušení nariadenia Európskej smernice 1102/2008, ktoré sa uplatňuje od 1. januára 2018, a odstránenie nedostatočnej transpozície Smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012 č. 19 zo 4. júla 2012 o odpade z elektrických a elektronických zariadení. Cieľom tohto zákona je aj riešenie aktuálnych problémov na trhu a zapracovanie požiadaviek, ktoré vyplynuli počas obdobia platnosti nového zákona o odpadoch z praxe, a to nielen zo strany ministerstva a iných orgánov štátnej správy, ale aj zo strany podnikateľských subjektov. Medzi hlavné zmeny, ktoré sa od tejto aplikačnej novely zákona o odpadoch očakávajú, patrí jednak riešenie vyhradeného prúdu odpadu obaly a neobalové výrobky vo väzbe na spresnenie definície výrobcu tak, aby nevznikali nedorozumenia v aplikácii týchto ustanovení. Zlepšenie kontroly organizácií zodpovednosti výrobcov a výrobcov jednak zo strany štátu a jednak zo strany výrobcov. Zlepšenie autorizačného procesu organizácie zodpovednosti výrobcov, spružnenie mechanizmu odnímania autorizácie ministerstvom v prípade neplnenia podmienok autorizácie a požiadaviek na funkčný systém organizácie zodpovednosti výrobcov. Riešenie problematiky koordinačných centier a jednotlivé prúdy odpadov, jasné definovanie podmienok ich vzniku a zániku, zlepšenie kontroly ich fungovania, odstránenie administratívnej a ekonomickej záťaže zavedením zmien týkajúcich sa ohlasovacích povinností povinných subjektov a zavedenie spodného limitu pre obaly a neobalové výrobky. Možnosť obce rozhodnúť sa pre zavedenie množstevného zberu drobného stavebného odpadu alebo pre zavedenie paušálneho poplatku za drobný stavebný odpad, tak ako to bolo do roku 2016. Vládny návrh zákona je v súlade s právom Európskej únie, Ústavou Slovenskej republiky, s ostatnými zákonmi, ako aj medzinárodnými zmluvami. Ďakujem pekne.
Mihalik, Marcel, poslanec NR SR (2022-10-26):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, kolegovia, kolegyne, v súlade so zákonom o rokovacom poriadku som bol určený za spravodajcu k uvedenému návrhu zákona, tlač 1208. Predkladám informáciu k predloženému návrhu zákona. Návrh spĺňa náležitosti podľa rokovacieho poriadku a legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Zo znenia uvedeného návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada po všeobecnej rozprave uzniesla na tom, že návrh zákona prerokuje v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady navrhujem, aby návrh zákona prerokovali Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady pre obranu a bezpečnosť. Odporúčam, aby predmetný návrh zákona výbory prerokovali do 30 dní a v gestorskom výbore do 32 dní od prerokovania návrhu zákona v Národnej rade Slovenskej republiky v prvom čítaní. Prosím, pán predsedajúci, otvorte, prosím, rozpravu.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-05-13):
Ďakujem, pán premiér. Druhá otázka je od pána poslanca Tomáša Valášeka, vidím ho v sále, takže ju prečítam: „Európska komisia pripravuje investície do zdravotníckych firiem v členských krajinách Európskej únie, pri ktorých sa však aktuálne so Slovenskom ráta minimálne alebo vôbec, pritom máme čo ponúknuť v oblasti výroby testovacích zariadení, striekačiek, pľúcnych ventilátorov či dokonca vakcín. Aké kroky podniknete, aby aj na Slovensku začali prúdiť európske investície do týchto firiem?“ Nech sa páči, pán premiér, máte päť minút na odpoveď.
Martvoň, Anton, poslanec NR SR (2015-02-18):
Ďakujem pekne. Pán poslanec Zajac, ani vaše vystúpenie ma nepresvedčilo o tom, že tu nie je chystaná politická vražda pána ministra Pavlisa. Vy ste povedali, že v podstate tá firma, však v podstate je tam nejaké rozhodnutie Najvyššieho súdu, a že už de facto má vyhraté. No nie. Najvyšší súd iba zrušil pôvodné rozhodnutia, ale nič nie je právoplatne rozhodnuté. Vo všetkých tých právoplatných rozsudkoch predtým firma prehrala. Čo je ale dôležité, je to, že ten Najvyšší súd povedal, že tá firma Port Service bola zo súťaže vylúčená neoprávnene, to znamená protiprávne. A kým bola vylúčená protiprávne? No Dzurindom a jeho zástupcami, resp. zástupcami Dzurindovej vlády, ktorí v tom čase ovládali Fond národného majetku a ministerstvo hospodárstva. A tu je to dôležité, že tento judikát Najvyššieho súdu de facto potvrdzuje, že za Dzurindovej vlády tam išlo o protizákonné konanie, a toho sa bojíte. A preto to je zvrátené, že to otáčate proti pánovi ministrovi kvôli tomu, že jednoducho nejaká firma, ktorú kedysi vlastnil, teraz sa ukazuje, že bola neoprávnene vylúčená. No a chcem poukázať na ďalšiu vec. Máte dvojitý meter, lebo keď Slovenská republika teda za Ficovej vlády, tuším to bolo prvej, sme prijali zákaz zisku poisťovniam, a tie keď sa obrátili z pohľadu ušlého zisku a náhrady škody na medzinárodne arbitráže, vtedy ste kričali, ako vláda pochybila, ako budú musieť daňoví poplatníci znášať potom tie prehraté arbitráže. Tam išlo o ušlý zisk tých firiem. Ako nebudem hovoriť tie zdravotné poisťovne. Výsledok, prehrali všetko na tých medzinárodných arbitrážach. Čiže tam vám nevadilo, že si firmy, ktoré hájite, a tie zdravotné poisťovne, uplatňujú ušlý zisk, tam vám to nevadilo. Tu zrazu je to problém. Čiže to je ďalší dôkaz, aký máte dvojitý meter a ako fandíte určitým finančným skupinám, teda bývalá Dzurindova vláda.
G. Gál, poslanec: (2005-05-10):
Podľa § 73 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu. Návrh zákona predkladá minister spravodlivosti Slovenskej  republiky ako iniciatívny návrh. Obsahuje z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti uvedené v § 67 a § 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/96 Z. z. o rokovacom poriadku, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Zo znenia vládneho návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Dôvodová správa uvádza, že navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Nezakladá zvýšenie nárokov na finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu a zvýšené nároky na pracovné sily. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie jednotlivých ustanovení návrhu zákona. Doložka zlučiteľnosti spĺňa náležitosti ustanovené v čl. III legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Vyplýva z nej, že problematika návrhu zákona nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev a v práve Európskej únie. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla, že podľa § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku prerokuje vládny návrh zákona v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky č. 1109 z 20. apríla 2005 podľa § 74 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky navrhujem, aby návrh zákona prerokovali výbory Národnej rady Slovenskej republiky: ústavnoprávny výbor, výbor pre financie, rozpočet a menu, výbor pre sociálne veci a bývanie. Za gestorský výbor navrhujem Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky. Odporúčam, aby výbory predmetný návrh  zákona prerokovali v druhom čítaní do 15. júna 2005 a v gestorskom výbore do 17. júna 2005. Pán predseda, prosím, otvorte k tomu bodu rozpravu.
Nash, Natália, poslankyňa NR SR (2024-01-16):
Ďakujem, pán predsedajúci, za slovo. Ďakujem, pán kolega Ledecký, veľmi správne ste povedali, že skrátené legislatívne konanie je nefunkčné a škodlivé. Najmä v prípade takéhoto dôležitého zákona, akým je Trestný zákon. Trest má trestať páchateľov, ale má aj odrádzať, teda má mať túto výchovnú funkciu, má odrádzať potenciálnych páchateľov. Zníženie trestov a na to nepotrebuje nikto vysokú školu, bude mať za následok zvýšenie trestnej činnosti. Zvýšenie spodnej hranice trestu na 700 eur bude mať za následok, že nebudú postihované mnohé trestné činy a budú len priestupkami. Ďakujeme veľmi pekne za ilustráciu zmien v tomto návrhu, kde ste nám to na konkrétnych príkladoch z vašej praxe ukázali, ako to bude vyzerať. Takéto cenné skúsenosti, ako máte vy, sme nemohli v tomto návrhu vidieť, pretože bolo obídené legislatívne konanie a nemohli sa vyjadriť odborníci. Neriešime podstatu problémov s preplnenými väznicami, tento problém nevyrieši zníženie trestov, ale iba tá systematická práca, o ktorej ste hovorili. Systematické nastavenie práce, ktorá bude bojovať proti recidívam, práve takéto odborné argumentácie nám v tomto zákone chýbajú, pretože sme obišli štandardný legislatívny proces. Vieme, ako ste aj povedali, toto bude mať za následok nárast kriminality, ale naozaj ten signifikantný nárast príde až neskôr, a to už ich nebude zaujímať. Ďakujem. (Potlesk.)
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-05-13):
S. Husár, poslanec: Ďakujem pekne. Vážené kolegyne, kolegovia, fakticky reagujem touto faktickou poznámkou na všetky vystúpenia a chcem v závere povedať a odkázať kolegom, ktorí tento návrh podali, keby ho bola podala ktorákoľvek iná strana, bol by pravdepodobne trochu problém ho poctivo nazvať populistický. Vo vašom prípade je to asi, a nie asi, ale s určitosťou trochu inak a treba to úplne otvorene povedať. Sú rôzne možnosti popularizácie vlastnej strany a je pochopiteľné, že nikto nemôže upierať snahu politickej strane sa rýchlo popularizovať. Ale, prosím vás, sú okrem tohto aj také možnosti, ako napríklad hromadný zoskok padákom (smiech v sále), čo by vo vašom prípade problém nerobilo, sú aj také možnosti ako spoločný obed vo výbehu levov alebo nudaprotest pred Úradom vlády. Pokiaľ by ste ktorýkoľvek z týchto použili, nemôžem mať voči vášmu slobodnému rozhodnutiu námietky. Pokiaľ však chcete vystavovať ešte nás, ostatných kolegov, mediálne do pozície vagabundov, ktorí nemajú sociálne cítenie, ktorí nechápu vašu snahu, toto konanie nie je len populistické, ale aj nečestné. (Potlesk.)
J. Ďuračka, poslanec: (2007-09-12):
Pán predseda, prosím, dajte hlasovať.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2015-10-01):
Pán poslanec chce položiť doplňujúcu otázku. Nech sa páči.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2015-02-03):
Ďakujem pekne, pán minister, zaujmite miesto určené pre navrhovateľov. Teraz dávam slovo spravodajkyni, ktorú určil navrhnutý gestorský výbor pre pôdohospodárstvo a životné prostredie, Magde Košútovej. Nech sa páči, pani spravodajkyňa.
Bernaťák, Tibor, poslanec NR SR (2017-05-12):
Ja veľmi pekne ďakujem za plodnú diskusiu. Myslím, že až na niektoré výnimky sme sa zhodli, že pôda naozaj nie je hocijaký tovar a nie je jedno, kto slovenskú pôdu vlastní. Ja za predkladateľov tvrdím, a teda my aj chceme dať dôraz na poľnohospodárstvo, aj na bezpečné potraviny, na vyrovnávanie podmienok v rámci spoločného európskeho trhu, pretože je nemysliteľné, keď poľnohospodár v západnom, v západnej Európe má úplne iné podmienky, iné dotácie ako náš a pričom majú súťažiť na spoločnom trhu, to je proste nemysliteľné. Rovnako je nemysliteľné, aby mali rovnaké podmienky k prístupu k pôde tým pádom. Samozrejme, sú krajiny, ako aj bolo povedané, ktoré majú iné režimy ochrany pôdy. Prečo my by sme mali našu pôdu len tak nechať napospas výkupu hocikoho? V žiadnom prípade nie. My za navrhovateľov za Slovenskú národnú stranu, teda prehlasujem, že my v žiadnom prípade nedovolíme a neustúpime ani tlaku Európskej komisie a našu slovenskú pôdu budeme zubami-nechtami brániť. Ja som aj spomínal v rámci jednej diskusie s pánom Feckom, že ministerstvo pôdohospodárstva pripravuje aj národný potravinový katalóg. Jedná sa o to, aby sme mali bezpečné potraviny, ktoré sa zase viažu k našej pôde. V súčasnosti vlastne nastavené je to tak, že nižšia cena vyhráva a, samozrejme, bez ohľadu na to, aké tie potraviny sú kvalitné, také sa kupujú. Chceme naozaj zaviesť národný potravinový katalóg, aby nemocnice, školy, vlastne naši najmenší, prípadne chorí nemuseli jesť „najlacnejšie mäso“ niekde z druhého konca sveta. Aká kvalita tých potravín, keď cestujú cez celú, teda polku zemegule, aká tá kvalita môže byť? To je katastrofa. Preto je potrebné vypracovať národný katalóg potravín, v ktorom bude zadefinované, aká kvalita, aká čerstvosť a aká cena by mala, jednotlivé potraviny aké by mali obsahovať. A zaručí sa tým pádom aj čerstvosť tých potravín a predpokladám, že tým pádom sa aj podporia naši výrobcovia, naše slovenské potraviny, pretože tá čerstvosť bude zaručená jedine vtedy, keď, samozrejme, ten dovoz bude zblízka. Pre nás je to naozaj veľmi dôležité a veľmi prioritné. Nie je tu Béla Bugár, ja spomeniem len jeden, jeden taký paradox, ma minule, minulý týždeň ma manželka poslala kúpiť jeden, teda jednu konzervu – zavárané jahody. Zaujímavé, že som zistil, že z piatich druhov zaváraných jahôd v našich regáloch všetkých päť druhov, mám to aj odfotené, sú „Made in China“, vyrobené v Číne. Toto je niečo neuveriteľné, aby my na Slovensku sme si nevedeli dopestovať jahody? Prípadne zo strednej Európy? Spomínal som Bélu Bugára, už keby tie jahody boli z Maďarska, tak ich zjem s veľkou chuťou. Ale z Číny? To je katastrofa. Takže ja za navrhovateľov novely ústavy chcem poďakovať všetkým diskutujúcim a verím tomu, že novela prejde, pretože naozaj novela zákona, ktorým, novela ústavy, ktorou chceme ochraňovať slovenskú pôdu, by mala prejsť celým spektrom všetkých nás poslancov bez ohľadu na politické tričká. Takže ešte raz ďakujem.
Paška Pavol, predseda NR SR (2014-03-26):
(Hlasovanie.) 141 prítomných, 139 bolo za, 2 nehlasovali. Vyslovili sme súhlas s uvedenou zmluvou. Ešte jedno hlasovanie, pán poslanec, o návrhu na vyslovenie súhlasu s prijatím Dodatku Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu k zločinu agresie (tlač 863). (Hlasovanie o návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s prijatím Dodatku Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu k zločinu agresie , tlač 863.)
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-06-27):
(Hlasovanie.) 127 prítomných, 125 za, 1 proti, 1 nehlasoval. Návrh sme postúpili do druhého čítania.
Fecko, Martin, poslanec NR SR (2016-04-27):
Ďakujem pekne, pán kolega, za vaše vystúpenie. Tiež v mnohých myšlienkach sa, myslím, že zhodneme, v niektorých nie, ale mňa upútala tá finančná anarchia, ktorá tu funguje. No Mečiar, dodneska si to budem pamätať, ako povedal, že rýchlo, rýchlo musíme spraviť nejakú tú našu finančnú partiu. A urobil. Vyzerá, že sú to tamtí, čo za korunu privatizovali a všetko brali, a, chudáci, naši reštituenti, ktorí boli výkvetom v štyridsiatom ôsmom, tí dodneska majú dlhý nos. Takže áno, máme tu tých oligarchov, ktorí, mnohí, musím povedať, že sa nevedia správať k majetku, ktorý za korunu dostali. Bohatstvo je mamon, pokiaľ slúži jednotlivcovi, a je darom, pokiaľ slúži núdznym. Takže bol by som rád, keby bohatstvo nášho národa slúžilo tým našim núdznym, ktorých tu máme kvantá. Ešte jedno ma tam upútalo u vás, a ste povedali, že ľudia sú, áno, sú len čísla a položky. Mňa dodneska vytáča, keď vidím na bývalom personálnom oddelení na určitých úradoch, dneska tam máme aké oddelenie, ľudských zdrojov. A sme doma: baterka, vyšťaviť, odhodiť. To sme dopracovali. Ďakujem pekne.
Kavecká, Monika, poslankyňa NR SR (2021-02-25):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Pani kolegyňa, ja si každého jedného poslanca v tejto sále vážim, skutočne naozaj vážim, aj keď si vy možnože myslíte, nie vy konkrétne, ale vaši kolegovia, niečo úplne iné, a nechcem vás žiadno dehonestovať, ani urážať, ani vám neurobím profil vášho vystúpenia, čo všetko ste tam pospomínali nie k núdzovému stavu, pretože naozaj ste mali na to právo a v tej rozprave môžete povedať čokoľvek, ja len v dobrom vás chcem upozorniť, neviem, či ste sa pomýlili, kyselina salicylová ste hovorili, hej? (Reakcia z pléna.) No ale v Indii asi nedávajú každému do balíčka prostriedok, ktorý sa dáva do mastí, krémov, na umývanie a na čistenie pokožky, asi ste mysleli kyselinu acetylsalicylovú. Acylpyrín. No tak iba to vám chcem povedať, aby nevznikla žiadna dezinformácia, že proste ľudia začnú vo veľkom nakupovať kyselinu, nie ako bez urážky, naozaj, že dobre, úprimne a k Ivermektínu sa nebudem ani vyjadrovať. Zoberte to ako naozaj z mojej strany, že máme aj tie lapsusy a chápeme to, ako nie som takáto, že proste uštipačná. Ďakujem.
Szabóová, Andrea, poslankyňa NR SR (2024-05-14):
Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán predsedajúci, vážená pani ministerka, pani poslankyne, páni poslanci, predseda Národnej rady Slovenskej republiky rozhodnutím č. 298 zo 6. mája 2024 pridelil výboru pre hospodárske záležitosti návrh vlády na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, s tým, že o výsledku prerokovania uvedeného návrhu vlády bude informovať Národnú radu Slovenskej republiky. Výbor pre hospodárske záležitosti prerokoval návrh vlády na skrátené legislatívne konanie na svojej 18. schôdzi dňa 7. mája 2024. Uznesením č. 49 odporučil Národnej rade Slovenskej republiky tento návrh schváliť s tým, že prvé, druhé a tretie čítanie sa uskutoční na 12. schôdzi Národnej rady. Vážený pán predsedajúci, otvorte, prosím, rozpravu.
Kondrót, Maroš, poslanec NR SR (2019-06-25):
Z informácie výboru. Nebola správa.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2012-06-27):
Hlasujeme. (Hlasovanie.) 139 prítomných, 137 za, 1 sa zdržal, 1 nehlasoval. Aj tu sme schválili návrh uznesenia. Ďalšie hlasovanie, pán poslanec, je o návrhu uznesenia k návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s Protokolom, ktorým sa mení a dopĺňa Dohoda o leteckej doprave medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Spojenými štátmi americkými na strane druhej . Je to tlač 54.
Hort, Milan, podpredseda NR SR (2011-07-06):
Ďalším, ktorý sa hlási do rozpravy, je pán poslanec Igor Matovič. Nech sa páči.
Saková, Denisa, poslankyňa NR SR (2022-05-05):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Tak ako pán predseda povedal, myslím si, že všetci kolegovia, ktorí tu dnes nesedia, by nám mali dať za pravdu, že jednoducho tu už niekoľko nie týždňov, ale niekoľko mesiacov hovoríme o tom, že potrebné je spraviť pre Slovensko aj zákon lex Ukrajina, pardon lex Slovensko, nielen lex Ukrajina, ktoré pomôže aj našim občanom v tejto ťažkej situácii. A tak ako to bolo spomenuté niekoľko návrhov v rámci či už pomoci zvyšovania cien energií, alebo či už zvyšovania cien potravín, alebo či už pomoci, ktoré sme navrhli pre dôchodcov, sme predkladali. A je to smutné, pretože veľakrát sme boli dotazovaní práve zo strany vládnej koalície, aby sme už len nekritizovali a predkladali nejaké návrhy. A keď tie návrhy predkladáme a doposiaľ ich bolo 25 a dnes predkladáme ešte ďalšie, tak nikto z vládnej koalície sa týmito, keby nieže odkopíruje, ale keby sa nimi aspoň troška týmito návrhmi inšpiruje a na základe týchto návrhov s nami si dá krátku diskusie a kľudne si to spravte ako vlastné zákony, vlastné pozmeňovacie návrhy, len prosím vás, už pre slovenský národ niečo robte.
M. Pado, poslanec: (2009-04-21):
Okrem toho, čo som povedal, že teda súvisia s tým náklady na dopravenie vozidla na vykonanie kontroly originality, má to aj druhý aspekt. Ten druhý aspekt je ten, že môžete mať vozidlo, na opravu ktorého podľa vás sú vysoké náklady, pričom vy nemáte záujem dať to vozidlo opraviť, ale zase na druhej strane nie je to vrak, nie je to vozidlo, kde je taká škoda, aby to, povedzme, bolo zbytočné, ale je záujem toto vozidlo, povedzme, odkúpiť niekde zo zahraničia, pričom tým pádom vy by ste mohli prísť k väčším peniazom a zároveň by ste zo Slovenska odstránili jedno poškodené vozidlo. Avšak takýto postup predajcom a aj podnikateľom v tejto oblasti bráni. Druhá vec, ktorá je, to je otázka toho, že kupujúci sa musí dostaviť osobne na miesto odhlásenia alebo prihlásenia, teda na dopravný inšpektorát, ktorý je v mieste evidencie vozidla. Dámy a páni, môj návrh pozostáva z toho, aby pre odpredaj vozidla do zahraničia neboli potrebné ani kontrola originality a ani osobná účasť kupujúceho. Môj návrh hovorí o tom, že pre možnosť odpredaja vozidla je potrebné, aby držiteľ nepojazdného havarovaného vozidla prihláseného do evidencie predložil, po prvé, výpis z evidencie dopravných nehôd Policajného zboru Slovenskej republiky a, po druhé, výpis z registra kancelárie poisťovateľov podľa § 25 zákona 381/2001 Z. z. o povinnom zmluvnom poistení. Tieto dve tlačivá v podstate, dá sa povedať, zabezpečia, aby nedochádzalo k podvodom pri predaji týchto vozidiel. Iste, viem si predstaviť aj lepšie riešenie. To lepšie riešenie by bolo, povedzme, ak by na Slovensku fungovali mobilné stanice pre kontrolu originality a ak by boli zavedené, povedzme, aj dvojité ceny, aby za kontrolu takéhoto vozidla bola cena nižšia. V takom prípade by nebol problém, aby sa vykonávali tieto kontroly tak, ako je to navrhnuté v zákone. Takže, dámy a páni, chcem vás poprosiť o podporu tohto návrhu, pretože na jednej strane to možno zlepšuje podmienky pre podnikateľov a na druhej strane to umožňuje majiteľom takýchto poškodených vozidiel získať lepšie prostriedky na to, aby mohli svoje vozidlo vymeniť. Ďakujem pekne za pozornosť.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2016-09-13):
Pán poslanec Simon.
Budaj, Ján, poslanec NR SR (2016-05-17):
V mojej faktickej poznámke chcem povedať, že pán Heger mohol ešte doplniť niektoré otázky. Ja si dovolím to urobiť. Napríklad, čakal by som vyhodnotenie politík vlády voči bankám. Verejnosti sa totiž minulé roky mohlo zdať, že vláda zabojovala napríklad za dostupné úvery alebo za dostupné bankové účty. Národná banka sleduje finančný trh a sleduje aj kondíciu slovenských bánk. Toto by iste bola zaujímavá informácia, ak by pán guvernér bol taký dobrý, stálo by to za to pre verejnosť, ktorá sleduje túto rozpravu. Bola tu diskusia o náraste zadlženosti, práve pán Heger kládol viaceré otázky. Samozrejme, nárast zadlženosti obyvateľstva je skôr prejavom zdravej dôvery v budúcnosť. Pán Heger sa pýtal, či je oprávnená. Obávam sa, že pán guvernér nemá stále ešte tú krištáľovú guľu, ktorú mu sľúbili z Bruselu poslať, ale som zvedavý, ako zareaguje. V každom prípade by som sa ale ja opýtal a doplnil pána Hegera, aké je stanovisko guvernéra Národnej banky k PPP projektom a či sú, alebo nie sú ťarchou pri odhadoch rastu HDP, resp. národného dlhu. Táto polemika existuje a vidno, že tretia vláda Roberta Fica otvorila jeden a možno otvorí ďalšie veľké, de facto úverové linky, ktoré smerujú k budúcim záväzkom obyvateľov a k povinným platbám obyvateľstva na základe zákona.
Bužo, Lukáš, poslanec NR SR (2023-11-16):
Ďakujem, Vilo, za tvoj príspevok. Hovoril si o mnohých veciach a ja sa chcem dotknúť tej segregácie, ktorá tu je, ktorá tu pretrváva roky a ktorej si sa tak jemne dotkol. Aj čo sa týka toho športu, si predstaviteľom jednot... toho boxu, si úspešný, prešiel si si mnohými vecami, ale napriek tomu si sa stretával aj stretávaš s tým, že si stále iba ten Róm. Myslím si, že vláda a Slovenská republika by mala pracovať na tom, čo si podotkol na začiatku, že nie je to normálne, že musíme ďakovať za to, že na nás niekto myslí, keď sme súčasťou štátu, súčasťou republiky, patríme tu 700 rokov, sme na tomto území, tak ako si to spomínal. A zase mi nejde čas... Ale skončím za chvíľočku. (Povedané so smiechom.) Ešte raz ti ďakujem, že si to, že si na to pamätal a verím, že spoločne budeme pracovať na tom, aby segregácia a, a to také odčleňovanie sa už bolo minulosťou a aby nastalo obdobie, kedy sa budeme spájať, kedy pozitívne príklady, taký príklad ako si ty sám, budeme zviditeľňovať a pracovať na tom, aby sme spolu žili. Ďakujem. (Potlesk.)
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2015-06-30):
Na vystúpenie pána poslanca nie sú faktické poznámky, vyhlasujem rozpravu za skončenú. Pán minister, chcete zaujať k rozprave stanovisko? Áno, v záverečnom slove, áno. Nech sa páči.
Števulová, Zuzana, poslankyňa NR SR (2024-04-24):
Ja by som sa tiež rada vrátila k podstate tohto zákona a k tomu, ako si veľmi správne, Mária, popísala tie následky, ktoré nám hrozia v prípade, ak by bol prijatý. Jeden je, samozrejme, jednak to možné konanie pre Súdnym dvorom Európskej únie a, samozrejme, konanie zo strany samotnej Európskej únie, ktorá určite nebude s tým váhať, a možno zastavenie prostriedkov finančných. Ale dôležité mi príde znova upozorniť na to, že táto kampaň vládnej koalície voči mimovládnym organizáciám má už teraz desivé následky. Nie je náhoda, že som včera v mojej rozprave čítala to, čo hovoria všetky medzinárodné organizácie vrátane nášho Slovenského národného strediska pre ľudské práva o tom, ako sa výrazne zhoršuje bezpečnostná situácia ľudí, konkrétnych ľudí, ktorí v týchto organizáciách pracujú a ktorí zažívajú aj online, aj offline útoky. A to nie je, to nie sú nejakí imaginárni ľudia, to sú občania a občianky tejto krajiny, ktorí vykonávajú svoje právo ústavné združovať sa v týchto organizáciách a dostávajú za to hejterské emaily, komentáre, niektorých priamo napádajú. A to sa nedeje teraz prvý rok. To bolo za vlády, aj za predchádzajúcich vlád, v ktorých figuroval SMER alebo SNS, pretože ja som sa venovala téme ľudí s utečeneckým a migračným pozadím od roku 2006 a veľmi dobre si pamätám, keď vláda Roberta Fica na moju organizáciu zaútočila, aký nárast hejtu a nenávisti to voči mne a voči mojim kolegom a kolegyniam vyvolalo. A tá situácia sa od roku 2015 výrazne a výrazne zhoršila. Ak sa tu pod vplyvom tejto vašej nenávistnej snahy a rétoriky a kampaní naozaj niekomu niečo stane, budete ho mať na svedomí a my sme vás varovali. (Potlesk.)
Érsek, Arpád, poslanec NR SR (2012-09-26):
Ďakujem za slovo. Vážení priatelia, treba rozlíšiť, čo je cyklodoprava, čo je cykloturistika a čo sú horské bicykle a všetko to, čo sa prevádzkuje na týchto, tak by som povedal, bezpečných cestách. Samozrejme, viac-menej sa odohráva cyklodoprava v mestách, na vyznačených priestranstvách. cykloturistika na cyklistických chodníkoch, pokiaľ ich máme a, samozrejme, horské bicykle sa používajú v horách, vlastne sa tak bicykluje v horách. Ale myslím si, že nesmieme zabudnúť na bezpečnosť, pretože na tých cestách nebudú chodiť len dospelí ľudia, ale aj rodičia s deťmi. Čiže ja si myslím, že tak ako sú vyznačené turistické chodníky, tak mali by byť aj v lese vyznačené tieto trasy alebo horské trasy pre cyklistov, ktoré sú v prvom rade bezpečné, pretože vieme, že dochádza k úrazom a zbytočne potom budeme jeden na druhého ukazovať, že kto to zapríčinil, či tam mohol ísť alebo či tam nemusel ísť. Pokiaľ tam cyklista nebude chodiť na takých cestách, tak bude sám zodpovedný za svoju bezpečnosť. Samozrejme, podporujem slobodný pohyb, slobodný pohyb na lesných cestách, spolu to super súvisí, všetko je tak v poriadku. A nezabúdajme v poslednej miere na to, že horské bicykle sú aj olympijská disciplína a na poslednej olympiáde v tejto disciplíne práve vyhral Čech. Možnože by sa stálo za to pozrieť aj do toho zákona, ako to majú Česi spravené. Ale určite keď v nej vyhral Čech, tak majú vytvorené podmienky pre to, aby sa toto mohlo prevádzkovať. Takže ja som za to, ale za bezpečné chodníky a, samozrejme, za slobodný pohyb na lesných cestách. Ďakujem.
Číž, Miroslav, podpredseda NR SR (2015-05-21):
Dovoľte kolegyne, kolegovia, aby som využil trošku aj prestávku a aj vo vašom mene privítal delegáciu našich občanov z Oravy. Takže, drahí priatelia, vitajte! (Potlesk.) (Po prestávke.)
Hlina, Alojz, poslanec NR SR (2013-02-07):
Čiže potiaľ úplne v poriadku. A teraz nasleduje to, čo má teda výpovednú hodnotu, a to hovorí, že „schválená novela reaguje na podnety z praxe“, ešte zatiaľ stále akotak dobre, a „nemá za cieľ akýmkoľvek spôsobom ovplyvniť hodnotu zdravotnej poisťovne“. Čiže mne na jednoznačnú otázku prišla odpoveď, že nemá cieľ. Ako keby niekto hovoril, že má cieľ. Však to už by bolo zlé, keby sme povedali, že to je cieľom. Viete, aj keď prijali nejaké zákony po nástupe Hitlera, tiež nie, to si nepovedali, že to je cieľom. Už potom ku koncu už povedali možno, hej. Čiže hádam by sme teda neurobili, že to má za cieľ, hej. Čiže to sa... Viete, vy ste mi neodpovedali. Ja snažím sa rozmýšľať, skúsme prípadne spolu mi aj pomôcť, že ako, ako dať príklad tej absurdnosti, ako ste mi odpovedali. Viete, že ja sa vás nepýtam, to môže byť zle pochopené, že či blonďavé vlasy, ja sa teda vás nepýtam, že či, že... Alebo ja sa vás spýtam: máte alebo nemáte pážací účes? A vy mi musíte, vy by ste mi mali odpovedať, nemám, respektíve mám pážací účes. Vy ale odpovedáte, nemám, není mojím cieľom mať pážací účes. Ale nie celkom, vravím, že to sedí. Čiže ja, pani ministerka, vy ste mi odpovedali, že to nebolo cieľom. Ja viem, že veľa zákonov, ktoré vytvárali históriu v Európe, možno nebolo, ani tí poslanci nevedeli, čo schvaľujú. A ako to dopadlo, hej? Čiže ja nehovorím, že to bolo cieľom. Ale, pani ministerka, ja vyjadrujem absolútnu nespokojnosť s vašou odpoveďou. Ja som sa vás nepýtal, či bolo alebo nebolo cieľom. Ja od vás chcem počuť pre potreby ďalšieho konania, či bude alebo nebude mať vplyv. To je kľúčové, to je kľúčový moment, pani ministerka. A vy s vaším ansámblom, správnym tímom, oddelením a za tie peniaze a neviem, čo všetko, nechcem byť ja nejaký, že demagogický, to musíte vedieť zožmoliť, tú odpoveď. Musíte si to prebehnúť cez tie poschodia a povedať, čo ten Hlina chce, to nemá na to vplyv. A ja to chcem od vás! Už dlho to chcem od vás. Napíšte mi, prosím vás, pre potreby môjho ďalšieho konania, to chcem od vás počuť, že či má, alebo nemá. Keď mi napíšete, že nemá, ja rešpektujem, nepoviem pol slova, a uvidíme, čo bude ďalej. Keď mi napíšete a zistíte, čo ja si myslím, že je pravdou, že má, tak potom vysvetľujte, ak by to tu prípadne vašich kolegov zaujímalo. Lebo to môže byť úplná absurdita ad absurdná, že zvýšite niekomu jeho hodnotu, aby ste ho neskôr mohli za viac kúpiť. Viete, to je naozaj ťažké obhájiť, i keď pravdou je, že v tomto parlamente sa už nečudujem ničomu. Čiže, pani ministerka a pán predsedajúci, vyjadrujem zásadný nesúhlas s odpoveďou na moju interpeláciu a dôvody som, myslím, dostatočne uviedol. Ďakujem.
Dubačová, Viera, poslankyňa NR SR (2018-12-05):
Ďakujem veľmi pekne. Ja by som chcela iba zareagovať ako z nadhľadu na vklad producentov, pretože ten vklad každého producenta tam je. On je naozaj už v tom, ako oni zakupujú práva na to literárne dielo alebo iniciujú spracovanie samotného námetu, a ona tam tá investícia je už aj v tom, že oni musia vytvoriť ako keby taký ten prvý reklamný obraz toho, čo chcú predávať alebo teda o tom filme, ktorý chcú tvoriť a čo chcú ponúkať, aj to, akým spôsobom im oni zháňajú financie, že; čiže ja to tak ako aj chápem, aj tomu tak rozumiem. Ja iba poukazujem na to, že, samozrejme, ako to je, tak Slovensko je naozaj veľmi malá krajina a tie chyby sa robia. A ja chápem aj teba, pani poslankyňa, že si nahnevaná na produkciu filmu Generál alebo na isté veci, ktoré ťa rozčúlili, čo je absolútne legitímne a normálne. Ja iba poukazujem na samotný fakt a to teda zo samotného nadhľadu, pretože naozaj si vážim to, že na Slovensku vznikli nezávislé fondy. To tu je treba opakovať, pretože neboli dlhé roky, o to naozaj umelci žiadali, pretože ten nezávislý fond zaručuje to, že tam bude komisia, ktorá je nezávislá. A opakujem, Slovensko je malá krajina, kde sa všetci tvorcovia poznajú. Čiže je to veľmi ťažké nájsť niečo také, ale vzniklo to a každý ten fond sa vyvíja a vylepšuje. Ja si nemyslím, že sa vylepší takýmto zákonom, pretože ak my ideme do legislatívy, do takejto novely, tak ešte raz opakujem, by sme mali komunikovať v prvom rade s tvorcami, s producentami a s tými ľuďmi, ktorí sa na tej tvorbe podieľajú, pretože tie ich skúsenosti sú pre nás dôležité. Ja teraz podávam aj sponzorský, návrh sponzorského zákona, pretože Slovensko má ešte veľké biele miesta... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Klus, Martin, podpredseda NR SR (2019-10-23):
Ďakujem. Otváram všeobecnú rozpravu, evidujem prihlásenie navrhovateľa a písomne je do rozpravy prihlásený ešte pán poslanec Drobný. Takže dávam slovo pánovi poslancovi Chmelárovi.
Hudecová, Eva, poslankyňa NR SR (2020-07-15):
Pán predsedajúci, dajte, prosím, hlasovať o návrhu zákona ako celku v znení schváleného pozmeňujúceho návrhu. Gestorský výbor odporúča schváliť.
Karas, Daniel, poslanec NR SR (2024-09-26):
Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. V zlúčenej rozprave vystúpilo 20 poslancov, pričom pán poslanec Galek podal návrh podľa § 73 ods. 3 písm. a) rokovacieho poriadku vrátiť návrh zákona jeho navrhovateľom na dopracovanie. Dajte o tomto hlasovať, prosím.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2022-11-08):
Prezentujte sa a hlasujte o troch bodoch spoločnej správy. (Hlasovanie.) Prítomných 129 poslancov, za hlasovalo 88, proti nebol žiaden, zdržali sa 37, 4 nehlasovali. Konštatujem, že body zo spoločnej správy sme schválili. Nech sa páči, pani spravodajkyňa.