I. Šulaj, poslanec: (2005-12-07):
Pripomienky k výdavkom. Celkové výdavky na hotovostnej báze dosiahnu sumu 330 miliárd korún. Oproti rozpočtu roku 2005 rastú celkové rozpočtované výdavky bez výdavkov na štátny dlh o 6,1 percenta a bežné výdavky o 5,2 percenta. Reálny rast výdavkov je vyšší ako celkový nárast príjmov vo výške 4,25 percenta. To znamená, že výdavky rastú rýchlejším tempom aj v absolútnom, aj v relatívnom ponímaní ako príjmy. Priemerné platy zamestnancov financovaných zo štátneho rozpočtu v roku 2006 vzrastú o 7,4 percenta, z toho platy pedagogických zamestnancov 8,2 percenta. Som presvedčený o tom, že tí učitelia si to zaslúžia. K tomu som sa už vyjadril. V roku 2006, hovorím teraz o tovaroch a službách, predstavujú výdavky na tovary a služby sumu 43,1 miliardy korún. V predkladacej správe sa konštatuje, že v náraste týchto výdavkov je očakávaný vývoj cien a inflácie vo výške 2 percent. V uvedených výdavkoch sú však aj ekonomicky neopodstatnené náklady súvisiace s vysokými nájmami, poradenskými službami. Štát len potvrdzuje výdavky z minulých období, ktoré z hľadiska ich celospoločenskej zdôvodnenosti nepovažujem za prvoradé. Veľké problémy v súčasnom období pretrvávajú vo verejnom obstarávaní. Obchádzanie verejného obstarávania je jedným zo základných problémov súvisiacich s nehospodárnym nakladaným verejných zdrojov. V školstve, vede a výskume k znalostnej spoločnosti. Aj niektoré inštitúcie, ako je Slovenská rektorská konferencia, vyjadrili znepokojenie nad tým, že návrh rozpočtu na rok 2006 pre verejné vysoké školy nenasvedčuje tomu, že budú naplnené ciele programového vyhlásenia vlády. Vláda vo svojom programovom vyhlásení deklarovala zámer dosiahnuť v roku 2006 financovanie vysokoškolského vzdelávania zo štátneho rozpočtu na úrovni krajín OECD, v súčasnosti to predstavuje približne 1,33 percenta HDP. Návrh štátneho rozpočtu je však rovnaký ako v roku 2005, t. j. na úrovni približne 0,83 percenta. Vláda Slovenskej republiky sa však hlási aj k Lisabonskej stratégii. Jej cieľom ako zvýšenia financovania je zvýšenie financovania vedy a výskumu vo výške 1 percenta zo štátneho rozpočtu, 2 percent z HDP zo súkromných zdrojov. Návrh štátneho rozpočtu na rok 2006 je na úrovni približne 0,6 percenta pre vedu a výskum, pričom súkromné zdroje na financovanie vedy a výskumu sú v podmienkach Slovenska zanedbateľné. Na základe uvedených skutočností konštatujem, že sa vláde nepodarilo naplniť programové vyhlásenie. Záver. Návrh rozpočtu verejnej správy na rok 2006 nepodporí politická strana Smer najmä z nasledovných dôvodov: Po prvé. Legislatívne východiská navrhovaného rozpočtu verejnej správy sú postavené na reformných zákonoch, ktorých negatívne dopady znášajú najmä občania s nižšími strednými príjmami, dôchodcovia, nezamestnaní, zdravotne ťažko postihnutí občania. Po druhé. Rozpočtové hospodárenie generuje verejný dlh, ktorý by ku koncu roku 2006 mal dosiahnuť sumu 588 miliárd korún. Budúce generácie budú musieť vedieť žiť s uvedeným dlhom a splácať istinu a úroky, ktoré z neho vyplývajú. Po tretie. Vo výdavkovej časti rozpočtu vláda Slovenskej republiky uprednostňuje predovšetkým rast výdavkov na kolektívnu spotrebu vlády a jej administratívnej činnosti. Po štvrté. Rozpočet nerieši dostatočne základné sociálne ekonomické problémy spoločnosti, ako sú nezamestnanosť a veľké regionálne rozdiely. Neexistuje komplexná podpora malého a stredného podnikania, ako aj politika vyrovnávania značných sociálno-ekonomických regionálnych rozdielov. Z uvedených dôvodov neodporučím, aby naša strana podporila návrh zákona o štátnom rozpočte a aby sa vyjadrila týmto spôsobom aj k rozpočtu verejnej správy. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)