J. Horváth, poslanec: (2009-06-03):
Karpatská kotlina. Karpatská kotlina nie je len nejaká lúka alebo priestor, po ktorom sa naháňajú biológovia za motýľmi. Karpatská kotlina je pojem z geopolitiky. Geopolitika sa zaoberá vplyvom zemského povrchu na zahraničnú politiku, na medzinárodné vzťahy. A preto je to aj o prirodzených hraniciach, o pohoriach, ako sú Karpaty, rieky, ako je Dunaj, preto je to aj o pitnej vode na Žitnom ostrove, preto je to o kvalite pôdy atď. Preto hovoríme o Karpatskej kotline a preto hovoríme, vážené kolegyne, vážení kolegovia, že je dôležité, aký pojem použijeme. Karpatská kotlina nie je štátna organizácia. Nie je to organizácia štátu, je to priestor. Rovnako pojem autonómia. Pojem autonómia, ak hovorí kolega József Berényi, že nie je tým, čo podporuje SMK, rád to počujem, ale rovnako dodávam k tvojim slovám, pán poslanec, že autonómia je vtedy akceptovateľná, keď je na zmluvnom základe. Na zmluvnom základe napríklad dvoch štátov. Napríklad Slovenska a Maďarska. Vtedy, ak by k takejto zmluve došlo, môžeme akceptovať autonómiu. Samozrejme, poznáme aj pokusy o autonómiu, o zriadenie autonómie, ktoré sú jednostrannými pokusmi, a toto určite nie je prijateľné na Slovensku rovnako ako množstvo iných foriem. A môžem dodať, že na Slovensku za minulý rok, rok 2008, sme evidovali štyri pokusy o registráciu autonómie na ministerstve vnútra. Toľko z praxe ohľadom autonómie. K výrokom Viktora Orbána, ktorý je zároveň ústavným predstaviteľom Maďarskej republiky, ktorý sa snaží odporúčať, a to je veľmi jemné slovo, príslušníkom maďarskej menšiny na Slovensku, aby hlasovali za príslušníkov maďarskej menšiny počas európskych volieb, ktoré budú v sobotu. Treba povedať, že ľudia, ktorí žijú na Slovensku, to znamená aj príslušníci maďarskej menšiny, ktorí žijú na Slovensku, sú slobodnými ľuďmi, slobodnými občanmi Slovenskej republiky, a preto nemusia vôbec počúvať takéto rady zo zahraničia, preto nie sú povinní sa podriaďovať pokynom zo zahraničia, teda ani z Budapešti. Nemusia zároveň ale nikomu hlásiť, koho volili. To znamená, ani eštébakom, ani Budapešti, ani nikomu inému na Slovensku nemusia hlásiť, koho volia. Sú slobodní ľudia. Ešte raz k tej účasti na tejto schôdzi, pán poslanec Berényi, keďže si sa toho dotkol, musím povedať aj ja pár slov. Ak si mal pocit, že sa tu hrá presilovka, tak je to naozaj len tým spôsobené, že SDKÚ a KDH utieklo zo sály, nedošli sem. Nechali SMK samotné sedieť v laviciach a zúčastňovať sa na rokovaniach. Možno je to tým, že SDKÚ sa bojí v rámci EPP urobiť niečo, čo by sa nepáčilo politickému táboru v Európskom parlamente, možno je to tým. Možno je to kontinuita politiky SDKÚ, to vám hovorím ako kolegom z opozície, možno je to kontinuita, pretože vieme dobre, že SDKÚ na rozdiel od SMK nepodporilo Lisabonskú zmluvu. Rovnako zanedbalo celý proces ohľadom prípravy Schengenu. Rovnako nepodporilo zavedenie eura na Slovensku. Toto je ich vzťah k zahraničnej politike a k tomu, čo robí Slovensko smerom do zahraničia. Ale rovnako treba dodať, že Mikuláš Dzurinda poveril Petra Šťastného tým, aby požadoval v Európskom parlamente zavedenie inšpekcie, príchod inšpektorov na Slovensko, ktorí budú robiť monitoring situácie na Slovensku, či sa tu dodržiavajú ľudské práva, alebo nie. Aj toto je výrazom postoja Mikuláša Dzurindu a SDKÚ ako takého k takýmto aktivitám, ktoré majú vplyv na medzinárodné vzťahy a Slovensko v týchto medzinárodných vzťahoch. Takže toľko k tej vašej poznámke ohľadne presilovky na dnešnom rokovaní. Ešte jeden dôvod, prečo rokujeme dnes. Okrem toho, že parlament, slovenský parlament je určite tou pôdou, na ktorej by sa malo reagovať na prejavy ústavných politikov v zahraničí, tak okrem toho je ešte jeden dôvod. Medzinárodné právo, vážené kolegyne, vážení kolegovia, nepísané normy medzinárodného práva majú svoju normotvorbu, ktorá si vyžaduje akýkoľvek, ale nejaký, postoj štátu, ktorý formuje medzinárodné právo. To znamená, aj vyjadrenie postoja pozitívneho aj odmietavého. Postoja odmietajúceho niektoré správanie na medzinárodnej scéne. Aj toto je dôvod. A rovnako mi dovoľte, a to musím tiež doplniť a zvýrazniť v rámci tejto diskusie, ktorá tu dnes prebehla, ako spravodajca, to je zlá správa. Zlá správa je, že v Maďarskej republike sú problémy ekonomické, politické a dokonca je tam nárast extrémizmu. Je to zlá správa preto, lebo Maďarská republika, rovnako ako Slovensko, je členom Európskej únie, rovnako je členom NATO, ale hlavne, hlavne slovensko-maďarská hranica má 678 km v dĺžke. Toto je najdlhšia štátna hranica, ktorú Slovensko má, a preto je len prirodzené, že nás na Slovensku musí zaujímať vývoj v Maďarsku. U našich partnerov, kolegov. A keď počúvame také správy, ako sa dozvedáme z New York Times alebo z Die Zeit, alebo z Die Welt o tom, čo sa deje v Maďarsku, o tom, aký je tam nárast extrémizmu, aké rôzne sofistikované formy extrémizmu tam existujú, tak musíme vyjadriť aj znepokojenie, ale hlavne záujem o to, zvýšený záujem o to, čo sa tam deje. Lebo, vážení kolegovia, ak hovoríme o stavaní mostov na riekach medzi Maďarskou republikou a Slovenskou republikou, tak my chceme, my všetci určite na Slovensku chceme, aby po takýchto mostoch kráčali rodičia s deťmi, podnikatelia a mierumilovní, spokojní ľudia, ktorí chcú v regióne dobre žiť. Určite nechceme, aby tade pochodovali ľudia v čižmách, čiernych košeliach, čiernych bundách, ktorí robia po nociach zle. Toto nechceme! A prečo zle? To si dovolím ešte zvýrazniť, pretože to treba povedať. No jeden z receptov, ktorý sa v Maďarsku používa v súčasnosti, a to je strašná vec, je, že počas nočných hodín niektorí extrémisti zahalení v šatkách prídu k vybranej, vopred naplánovane vybranej budove, v ktorej sídlia Rómovia, prípadne niektorí iní príslušníci, vhodia Molotovov koktail do budovy, tá vzbĺkne ako fakľa a oni v pokoji, s kľudom Angličana, namierenými brokovnicami strieľajú po tých deťoch a rodičoch, ktorí v nočných košeliach horiaci vybiehajú z týchto budov. Toto je recept, ktorý sa tam používa a ktorý musíme odmietať. A ktorý nás ale zároveň musí znepokojovať. Toto som potreboval, vážená predsedajúca, vážení kolegovia, priradiť k tejto diskusii tak, aby bola plnohodnotná. Dovoľte mi na záver preto povedať, že treba odmietnuť nahlas aj heslá „Práca oslobodzuje“, aj „Pravda oslobodzuje“. Aj takú situáciu, ako vyjadrila napríklad europoslankyňa za Maďarskú republiku Viktória Mohácsi rómskeho pôvodu, že ak sa nevyšetria kauzy 28 prípadov za posledných rok a pol, čo registrovala Maďarská republika, kauzy, kedy boli ataky na Rómov, tak požiada o politický azyl v niektorej inej krajine v Európskej únii. Tak toto je obrázok o Maďarskej republike. Toto musíme odmietať a myslím si, že táto pôda je vhodnou pôdou na to, aby sme si to povedali, aby sme tu viedli ten dialóg, síce možno bez niektorých partnerov v parlamente, ale viedli dialóg. A preto mi, prosím, dovoľte na záver vyjadriť podporu vyhláseniu, ktoré je navrhnuté na to, aby sme ho schválili. Vyjadriť podporu, zahlasovať zaň. Ďakujem pekne za pozornosť.