Pellegrini, Peter, podpredseda vlády SR pre investície a informatizáciu (2017-10-19):
Vážený pán poslanec, vo štvrtok a piatok, 19. a 20. októbra 2017 sa predseda vlády Slovenskej republiky Robert Fico zúčastňuje na riadnom zasadnutí Európskej rady. Premiéri a prezidenti členských krajín Európskej únie majú na stole migráciu, obranu, vonkajšie vzťahy či digitalizáciu. No a takisto by mali rokovať aj o presídlení európskych agentúr z Londýna. Lídri si spolu sadnú aj vo formáte EÚ 27, to znamená bez britskej premiérky Theresy May, aby zhodnotili aktuálny stav rokovaní o brexite. Európska únia ešte pred začiatkom rokovaní o brexite prijala usmernenia, podľa ktorých najskôr treba vyriešiť tri zásadné otázky: zachovanie práv európskych občanov v Británii a britských občanov v EÚ, írsko-severoírsky hraničný režim v duchu Veľkopiatkovej dohody a splnenie britských finančných záväzkov voči rozpočtu Európskej únie. Bez pokroku a predbežnej dohody v týchto troch kapitolách EÚ nezačne diskusie o podobe budúcich vzťahov s Veľkou Britániou, hoci britská strana požaduje, aby sa o oboch otázkach rokovalo súbežne. Doteraz sa uskutočnilo päť kôl rokovaní o brexite. Hoci posledné dve kolá prebehli v pozitívnej atmosfére, zatiaľ nebol dosiahnutý dostatočný pokrok, a preto v tejto chvíli nie je možné posunúť sa do druhej fázy negociácií, t. j. začať rokovať o budúcich vzťahoch a prechodných obdobiach. K čiastkovému posunu došlo v otázke práv občanov a v írskej hranici, avšak vo finančnom vysporiadaní je stále nulový progres. Všetky tri kľúčové okruhy – občania, financie a írska hranica – je potrebné posudzovať spoločne a nedostatočný pokrok čo len v jednej z nich neumožňuje rozhodnúť o postúpení do druhej fázy na októbrovej Európskej rade. Rovnaký názor zdieľa aj Európsky parlament, ktorý v tomto zmysle prijal 3. októbra uznesenie, a EÚ 27 preto v tejto chvíli nemá inú možnosť, ako konštatovať absenciu dostatočného pokroku a veriť v pozitívny posun na decembrovej Európskej rade. Napriek tomu sú pozitívom posledného, piateho kola rokovaní signály z britskej strany o uvedomení si zložitosti svojej situácie a snahe pripraviť si pôdu na neskorší možný posun v rokovaniach. Ten by sa následne mohol pretaviť aj do záverov decembrovej Európskej rady. Samozrejme, na situáciu má vplyv aj zložitý vývoj na britskej vnútropolitickej scéne. V pondelok bol brexit aj hlavnou témou stretnutia britskej predsedníčky vlády so Jeanom-Claudom Junckerom. Išlo o druhé takéto stretnutie a podľa spoločného vyhlásenia oboch lídrov tohtotýždňové stretnutie bolo veľmi konštruktívne. Súhlasili, že rokovania o brexite by sa mali v nasledujúcich mesiacoch urýchliť. Návrh predsedu Komisie Junckera a britskej premiérky Mayovej na urýchlenie rokovaní plne podporujeme, bude však potrebné, aby britská strana prišla s veľmi konkrétnymi návrhmi v oblasti finančného vyrovnania, inak sa nebude možné pohnúť vpred. Prístup Slovenska je v tomto veľmi konštruktívny, podporujeme každé pragmatické riešenie, ktoré má potenciál priniesť zásadný posun v týchto rokovaniach. Prvou témou, z ktorej Európska únia nemieni ustúpiť, sú záruky pre európskych občanov a ich príbuzných žijúcich v Británii. To znamená, že aj naďalej budú podliehať právam v súlade s európskou legislatívou vrátane administratívnych postupov, čiže jurisdikcii Súdneho dvora Európskej únie. Hoci Spojené kráľovstvo prisľúbilo, že dodrží finančné záväzky vyplývajúce z členstva v EÚ, doteraz to nepremietlo do pevných a konkrétnych záväzkov. Ďalším problémom je pozemná hranica medzi Írskou republikou a Severným Írskom. Únia vytvára tlak na Britov, aby hraničný režim zostal nezmenený, v duchu Veľkopiatkovej dohody. Na decembrovom samite EÚ premiéri a prezidenti nanovo zhodnotia pokrok v rokovaniach, aby zistili, či je postačujúci. Ak nadobudnú toto presvedčenie, prijmú usmernenia pre rokovania o budúcich vzťahoch medzi Úniou a Spojeným kráľovstvom a prípadné podmienky pre prechodné dvojročné obdobie rokov 2019 až 2021, ktoré po brexite požaduje britská strana. V súvislosti s brexitom by mali hlavy štátov a vlád rokovať aj o tom, kam sa presunú dve európske agentúry z Londýna. Ide o presídlenie bankovej agentúry a Agentúry pre lieky a liečivá. Práve o agentúru pre lieky má Slovensko enormný záujem. V kandidatúre nás už podporila Česká republika a Maďarsko a hovorí sa aj o podpore pobaltských štátov. V tomto samite začnú lídri trojkolový výber, pričom kam sa zamestnanci budú musieť presťahovať, by malo byť zrejmé 20. novembra. Slovensko je jedna z piatich krajín, ktorá ešte nie je domovom žiadnej agentúry, a s týmto argumentom pracuje aj Slovensko pri svojom lobovaní. Ďakujem za pozornosť. Skončil som, pán podpredseda.