D. Čaplovič, poslanec: (2003-12-09):
Bohatstvo a úspešnosť štátu a spoločnosti sú založené na informáciách a znalostiach. Áno, predstavuje aj éru integrácie, najmä takých, ktorí v národných, regionálnych ekonomikách majú čo ponúknuť. A Slovensko môže predovšetkým ponúknuť vzdelanú, kultivovanú, komunikatívnu pracovnú silu a nielen lacnú pracovnú silu, na ktorej stavia aj návrh tohto štátneho rozpočtu. V rozpočte nenájdem centrálnu niť, ktorá by predstavovala snahu formovať spoločnosť učiacu, založenú na poznatkoch, opakujem, a informáciách, aj nášho podielu na vytváraní celosvetovej siete informačných super diaľnic a celosvetovej siete internetu. Po minuloročných prísľuboch, aj tu prítomného pána podpredsedu vlády, je to málo, žiaľ, veľmi málo. Prosím, len nezahmlievajme túto ignoranciu konštatovaním o čiastkových zvýšených segmentoch, napr. o 300 mil. Sk na vedu a techniku vo verejnom vysokoškolskom sektore. Necítim ani len snahu prelomiť tento začarovaný bludný kruh pokračujúcej tzv. industriálnej spoločnosti, ktorý nás stále viac a viac približuje už spomínaným štátom tretieho sveta produkujúceho prevažne polotovary, tentoraz v európskej karosárskej dielni s lacnou, ešte dostatočne vzdelanou a tvorivou pracovnou silou, súčasne vytvára priestor pre smetisko odpadov nekvalitných potravín a liekov. Múdry a schopný ekonóm nemusí sa neustále radiť s tzv. expertmi, či už zo Svetovej banky alebo z Medzinárodného menového fondu, a v predklone počúvať ich recepty. Jednu otázku im však môže položiť: Chcete, aby Slovenská republika bola štátom s vyspelou ekonomikou, s kvalitným sociálnym systémom, ale predovšetkým vzdelanou, zdravou, kultúrnou a komunikatívnou pracovnou silou, geograficky a profesijne mobilnou? V odpovedi na túto otázku a v následných radách musí poznať prajnosť či neprajnosť týchto zástupcov globalizátorov. Týmto návrhom rozpočtu nesledujeme prechod od tradičnej industriálnej informačnej spoločnosti, ktorému mala zodpovedať snaha o intelektualizáciu spoločnosti, prechodu na informačnú ekonomiku, kde sa hlavnými vstupmi a výstupmi ekonomiky stávajú informácie a znalosti s cieľom dosiahnuť trvalo udržateľný rozvoj. To znamená otočenie civilizácie dovnútra a maximálnu snahu o využívanie vnútorných zdrojov, ako sú poznanie a opakované informácie. V rozpočte nie sú  badateľné jasné snahy o sprístupňovanie a využívanie informácií  a znalostí ako hlavného zdroja rozvoja ekonomiky a spoločnosti, stále to sledujem, to znamená doslovne ľudského, informačného, znalostného, technologického a, dovoľte mi povedať, aj sociálneho kapitálu. V prioritách rozpočtu, ktoré sú naďalej strašne rozptýlené a veľké, nebadať, že by vláda pochopila, že okrem tradičných výrobných faktorov, ako sú pôda, práca a kapitál,  pribudol nový faktor, informácie. Na základe zvládnutia tohto procesu sa bude svet deliť na rýchlych a pomalých, s rýchlymi a s pomalými ekonomikami, s modernými informačnými a zastaranými industriálnymi technológiami. Nie je už možné sa zovšeobecňujúco uspokojovať v segmentoch  zavádzajúceho elektronického podpisu a stále, aj napriek tomu, že tu o tom vravela pani docentka poslankyňa Národnej rady Brestenská, podvyživeného projektu Infovek. Aj v tomto návrhu konštrukcie štátneho rozpočtu sledujeme slepé videnie, že hodnoty  produkuje len výroba, fyzická práca, bankové a finančné a obchodné operácie, ktoré vytvorili ďalšiu slepú, doslovne dnes už zblúdilú predstavu, že len ak začnú priemysel, poľnohospodárstvo, bankový a finančný sektor produkovať, potom budú peniaze aj na rozvoj školstva, vedy, techniky, zdravotníctva, kultúry a životného prostredia. Vo vyspelých štátoch je to už dnes naopak. Napokon od šesťdesiatych rokov minulého storočia je civilizácia na rázcestí. Tam tvoria všetky tieto sektory dôležitý celok rozvoja ekonomiky a spoločnosti a práve investície do vzdelania, vedy, výskumu, informačných technológií, kultúry, ale aj zdravotníctva sa odrážajú na zvyšovaní výkonnosti celej ekonomiky. A v týchto štátoch, v týchto moderných ekonomikách už nie sú nízke mzdy konkurenčnou výhodou, naopak, zdrojom ich  bohatstva sú vedomosti, znalosti s väzbou na informačný sektor. Ak mi niekto povie, že v Slovenskej republike máme inú, by som povedal, hodnotu, ako je vzdelaná sila, pracovná sila, a keď neinvestujeme do tejto hodnoty, tak v podstate ideme stratenou cestou. Na Slovensku, predstavuje to aj návrh budúcoročného rozpočtu, sme stále akosi v zajatí trhového industrializmu, tak ako ho výstižne nazval ekonóm a prognostik Ivan Klinec, ktorý trpí neschopnosťou realizácie posunu k potrebnej informačnej sieťovej ekonomike. Nevytvárajú sa predpoklady na vytváranie nových pracovných miest v sektoroch informácií a služieb, nedostatočné sú aj podporné programy informatizácie v oblasti vzdelávania, vedy, výskumu a kultúry. Tým sa neumožňuje jedna zo základných transformácií, a to z modelu lacnej pracovnej sily, ako som už niekoľkokrát podčiarkol, na model drahej pracovnej sily. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, opakujem, som veľmi smutný, že nesledujem zmenu orientácie nielen ekonomiky, ale aj správcov verejných zdrojov na podporu vedy, výskumu, vzdelanosti a v oblasti intelektuálnej, informačnej a poznatkovej produkcie. Uvediem jeden z konkrétnych príkladov z Fínska, veľmi často ho spomínam, ale teraz  mi ho dovoľte znovu zopakovať, keď štát podporil projekt jednej z drevárskych firiem na  výskum a vývoj a výrobu v oblasti telekomunikácií a dnes je z toho projektu Nokia. V tomto rozpočte mi chýbajú jasné trendy na podporu zvýšenia intelektuálnej náročnosti ekonomickej produkcie, napojenia sa na svetové informačné a poznatkové zdroje, vytvárania predpokladov na širšie sprístupnenie domácich, informačných a poznatkových zdrojov pre potreby občanov, celej spoločnosti a tak ďalej a tak ďalej. Predovšetkým nesledujem program istej substitúcie doterajšieho využívania surovinových a energetických zdrojov novými, pre malý štát, progresívnymi informačnými a poznatkovými zdrojmi, ďalej vládnu podporu informačného priemyslu a participáciu na jeho produkcii, zákazu monopolistických praktík a najmä podporu malých podnikov, ktoré sa zaoberajú výrobou softvéru a hardvéru. Konkrétne v zámeroch rezortu školstva na rok 2004, t.j. finančne pokrytých aktivitách, chýba mi cieľ reprofilizácie  slovenskej vedy a školstva už ako významnej súčasti informačného sektora, najmä domácej ekonomiky s väzbou na podporné programy. Myslím, že pani Brestenská o tom hovorila, to je otázka tej zásadnej zmeny. A jediná vec, ktorá ma veľmi teší v tomto rozpočte, že je rozdelený na tie jednotlivé programy, kódy programov a viem sa pýtať jednotlivých ministrov, ktoré úlohy riešili a ktoré budeme žiadať predložiť jednak do výborov gestorských, jednak v rámci interpelácií, ako sú tieto úlohy plnené, finančne pokryté z tohto rozpočtu, a príp. aby ich predložili aj na zasadnutie nášho pléna Národnej rady. Chýba mi viac finančných stimulov, ktoré budú vytvárať lepšie podmienky pre participáciu na medzinárodných programoch informatizácie s využitím výhodnej geografickej polohy.  No, skutočne Slovenská republika, a to nechcem hovoriť akože nejaké nóvum, to každý z nás chápe, má vynikajúcu geografickú polohu, ktorú je potrebné pri tej 5-miliónovej mase obyvateľov skutočne maximálne zužitkovať v európskom, vedeckom, výskumnom, technologickom a informačnom priestore. Slovensko potrebuje nielen rýchle cesty, ale aj rýchly internet! To všetko tu nie je ani sa na to nezakladajú výraznejšie podporné programy v navrhovanom štátnom rozpočte. A to už nechcem hovoriť o personálnom zabezpečení týchto úloh. Návrh štátneho rozpočtu nevytvára predpoklady, aby sa Slovensko posunulo vyššie z približne polovice celosvetového rebríčka štátov v rozvoji znalostnej ekonomiky a fungovania informačnej spoločnosti. Kým iné štáty urobili značný skok, my v priebehu posledných 8 rokov, teraz sa hodnotilo to od roku 1995, viac a viac zaostávame, napr. vo využívaní nových technológií súkromnými podnikmi a najmä vládou, kde sme až na 55. mieste, a tak ďalej a tak ďalej. Najviac však zaostávame vo využívaní internetu, tak ako to tvrdil na nedávnej telekonferencii expert zo Svetovej banky pán Carl Dahlman. Tento rozpočet nás opäť ide ešte viac pochovať a vzdialiť od modernizácie ekonomiky prostredníctvom konkrétnych podporných krokov, nielen verbálne proklamovanej tzv. úcty k poznaniu, vedomostiam, talentu a inovačným schopnostiam, najmä našich mladých  ľudí. To, že návrh štátneho rozpočtu nezakladá predpoklady na priaznivejší vývoj najmä v sektoroch školstva, vedy, výskumu, ale aj kultúry a informačných technológií, som už spomenul. Vláda nevie pochopiť, že veda je akcelerátor výkonnosti ekonomiky. Nedokáže preto v rámci definovaných priorít aj túto oblasť projektovo a cielene podporiť. Aj keď by sme mohli byť spokojní napr. so zvýšením zdrojov pre Agentúru na podporu vedy a techniky na terajších 200 mil. Sk, už spomínané zvýšenie do rozpočtu vysokých škôl o 300 mil. korún a tak ďalej a tak ďalej, vravím, len aby išli do  týchto rozvojových programov, nie ako to bolo tohto roku, keď sa sanovali prostriedky len do platov vysokoškolských  pedagógov. Správne rozhodnutia založené na vedeckých poznatkoch sú pre politikov vitálne. Takúto správu vyslala z konca novembra organizácia European Academies Science Advisory Council, ktorá umožňuje politickým inštitúciám a politikom prístup k názorom reprezentácií najvyšších orgánov vedy a expertov za účelom tvorby najlepších rozhodnutí pre svojich občanov. Napokon práve takéto prístupy vládnej garnitúry u nás na Slovensku na to veľmi často, žiaľ, zabúdajú a tieto boli predpokladom hospodárskych úspechov spomínaného Fínska, ale aj Írska a Švédska. Boli založené na pochopení vlády a úzkej spolupráci s vedeckými reprezentantmi a správnej redistribúcii financií do vzdelania, vedy, techniky a výskumu. Po roku treba povedať, že vo financovaní vedy, aj keď mi boli dané prísľuby tu prítomným pánom podpredsedom vlády pred rokom, keď sme hodnotili a schvaľovali štátny rozpočet, sa nič v podstate zásadného neudialo. Napokon v návrhu štátneho rozpočtu to predstavuje naďalej aj tu spomínaných 0,32 % z HDP, čo je menej oproti tohoročným 0,36 % z HDP. Vládou deklarovaný postupný nárast celkových výdavkov na vedu sa nerealizuje. Vládou schválená Koncepcia vednej a technickej politiky je len, žiaľ, mu to musím povedať, naďalej zdrapom papiera. Po vstupe do Európskej únie veľmi ťažko dobehneme rozbehnutý európsky rýchlik v oblasti zvýšenia výkonnosti výskumného potenciálu prostredníctvom zvýšenia celkových výdavkov na výskum do roku 2010 na úroveň 3 %, t. j. 1 % z verejných zdrojov a 2 % z podnikateľských zdrojov. Teraz priemer výdavkov na vedu a výskum z verejných zdrojov je v Európe 0,9 %, v roku 2004 sa má dosiahnuť v Českej republike 0,6 % z HDP pri tohoročných 0,58 %, v Poľsku 0,5 % a tak ďalej. Ak by vláda Slovenskej republiky chcela dosiahnuť stav z roku 1998, ktorý predstavoval 0,41 % z HDP, musela by do vedy presunúť viac ako 1,2 mld. Sk naviac. To by znamenalo akceptovať v koncepcii schválenú dohodnutú hodnotu nárastu rozpočtu o 0,1 % z HDP medziročným nárastom. Súčasné hodnotenie podpory vedy a techniky na Slovensku v správe Európskej komisie je veľmi smutné v takmer každom ukazovateli. A bol som na jednom seminári, kde boli aj zástupcovia z Európskej únie, sme na poslednom, 25. mieste, to znamená, 15 štátov, členských štátov Európskej únie, a 10 asociovaných, resp. vstupujúcich štátov do Európskej únie je pred nami. Viem, že v oblasti podpory vedy a techniky je možné uskutočniť aspoň drobné korektúry, konkrétne Slovenská akadémia vied by potrebovala v rámci prehĺbenia účasti slovenskej vedy v aktivitách európskeho výskumného priestoru dofinancovať prístrojové zariadenia a laboratórnu techniku vo výške 25,3 mil. Sk a v oblasti energií, ktoré sa týkajú maximálneho využitia tejto prístrojovej a laboratórnej techniky, ktorá sa už v Slovenskej akadémii nachádza, vo výške 34,7 mil. Sk a aj vo vzťahu troch excelentných centier výskumu, na ktorých pracujú doktorandi a vedeckí pracovníci predovšetkým zo zahraničia v rámci programov Európskej únie, predovšetkým v spomínaných programoch Piateho a resp. teraz nabehnutého Šiesteho rámcového programu. Spolu to predstavuje možnože mizivých 60 mil. Sk. Uvedenú čiastku navrhujem presunúť z rezervy štátneho rozpočtu na rok 2004, z rezervy vlády Slovenskej republiky do rozpočtovej kapitoly 51 Slovenská akadémia vied, položky Kapitálové výdavky vo výške 25,3 mil. Sk a položky Iné bežné výdavky vo výške 34,7 mil. Sk. Oblasť výdavkov na školstvo považujem za značne podfinancovanú, i keď teraz tým navýšením, teda vo vzťahu k Infoveku o výšku až na 400 mil. Sk, čo bolo dohodnuté. Považoval som pôvodný návrh 242,4 mil. Sk bežných výdavkov a 150 mil. Sk kapitálových výdavkov v tom koláči spoločnom 392,4 mil. Sk za slabší, i keď je to istý posun vo vzťahu k súčasnému, tohoročnému rozpočtu. Samozrejme, môžeme povedať kriticky, že, žiaľ, ani tohto roku sa na ministerstve školstva tendre neuskutočňujú, tak ako by sa mali uskutočňovať, a tieto veci sa neriešia. A ja sa tiež často obávam, že rôznymi žabomyšími vojnami vnútri rezortu premrhávame takúto čiastku, ktorú dostávame zo strany štátu z verejných financií na riešenie konkrétnych úloh. Ak by sme premýšľali, ale strategicky, tak by sme postavili o 3 kilometre menej diaľnic a rýchlostných ciest a za tieto peniaze by sa konečne vybavili všetky školy internetom. „Toto žiadať by však znamenalo,“ a teraz budem citovať podľa Romana Svobodu, autora príspevku Slovensko-technologická korytnačka Európy, „vybočenie zo stáročnej slovenskej tradície a zotrvanie v štáte priemyselnom, v prostredí dožívajúcej a zaostávajúcej industriálnej spoločnosti a odmietnutie generácií mladých ľudí, ktorí sa dnes vo svete prevažne živia svojou šedou kôrou alebo hmotou a pracujú na internete.“ Napriek tomuto konštatovaniu, pretože verím, že sú tu poslanci, ktorí premýšľajú progresívne, navrhujem dofinancovať tento projekt do výšky minimálne 500 mil. Sk presunutím prostriedkov z kapitoly 09 Slovenská informačná služba z kódu programu Rozvoj technologickej infraštruktúry vo výške 90,1 mil. Sk a do výšky 50 mil. Sk pri zostatku 40,1 mil. Sk do kapitoly ministerstva školstva položky programu kód Informatizácia regionálneho školstva (Infovek), kapitálových výdavkov, ďalej, presunutím prostriedkov vo výške 57,6 mil. Sk z kapitoly 09 Slovenská informačná služba z kódu programu Podporná činnosť v navrhovanej výške 237,704 mil. Sk, čím by tam v informačnej službe zostalo len 180,104 mil. Sk, do konkrétnej kapitoly ministerstva školstva položky programu kód Informatizácia regionálneho školstva, bežných výdavkov, a to zvýšením na 300 mil. Sk, čiže v jednej položke na 200 mil. zaokrúhlene, v druhej položke na 300 mil., a tak vytvorením tej pol miliardy. Prostriedky, ktoré sa často používajú, vážené kolegyne, vážení kolegovia, na odpočúvanie občanov, budú lepšie slúžiť žiakom, študentom našich základných a stredných škôl. (Potlesk.) Jednu poznámku na okraj. Keď som študoval ten rozpočet, ja som si ho skutočne bod po bode, program za programom študoval, pozeral, podčiarkoval, tak keď som si pozrel tento rozpočet, bolo zaujímavé, sú dve také položky, a to mi bude potrebné asi vysvetliť, dve zhodné rozpočtované položky, v kapitole SIS v kóde programu Bezpečnostné previerky vo výške 61,326 mil. Sk a v kapitole Národný bezpečnostný úrad v kóde programu Bezpečnostné previerky vo výške 33,511 mil. Sk. Nuž kto v Slovenskej republike vlastne zabezpečuje a garantuje bezpečnostné previerky? Kladiem túto otázku. Pozornosť si zaslúži, samozrejme, aj spomínané nedodržanie 0,1 % medziročného nárastu do verejného vysokého školstva, nebudem to opakovať, povedal to tu veľmi precízne a konkrétne pán kolega Murgaš, rektor Univerzity Mateja Bela. Áno, treba skutočne pochopiť a podporiť tú myšlienku, ktorá je uvedená, a získať tú investíciu v rozpise tých 390 mil. Sk, aby sme aspoň takýmto spôsobom plnili ten záväzok vo vzťahu k verejnému vysokému školstvu, ktorý sme dali v koncepcii, medziročne navyšovať rozpočet, o 0,1 % HDP do rozpočtu verejných vysokých škôl. A tento záväzok by sme skutočne takýmto spôsobom mohli plniť aj napriek tomu, že sú tam transfery do tých zdravotníckych a zdravotnícko-univerzitných zariadení. Pozornosť si, ctené dámy a vážení páni, zaslúži absolútne poddimenzovanie pokrytia pomoci krajanov v zahraničí, možnože tu bude niekto ešte o tom hovoriť, tak konkrétne v rozpočtovej kapitole 03 Úrad vlády Slovenskej republiky, teda v kóde programu, ten nebudem tu spomínať, ten dávam v podstate do tých návrhov, vo výške 2,65 mil. Sk, ktorý má zabezpečiť 50 aktivít vo vzťahu k slovenským krajanom. Akou čiastkou? Tak je to tam presne v tom kóde programu uvedené napriek tomu, že sa nachádzajú, samozrejme, tieto prostriedky aj v položke ministerstva kultúry, v kóde programu Inštitucionálna podpora starostlivosti o krajanov v zahraničí vo výške 5,304 mil. Sk, ďalej v rozpočtovej kapitole, môžem tiež povedať, ministerstva školstva v kóde programu Oficiálna rozvojová pomoc a pomoc krajanom vo výške 41,229 mil. Sk na pridelenie najmenej 110 nových vládnych štipendií zahraničným študentom a pokrývanie starých štipendií a v tomto rámci aj, samozrejme, krajanom, skryto a netransparentne zrejme v neveľkej čiastke v rozpočtovej kapitole ministerstva zahraničných vecí, najmä možno v kóde programu Kultúrna reprezentácia Slovenskej republiky v zahraničí. Návrh štátneho rozpočtu na rok 2004 absolútne ignoruje Ústavu Slovenskej republiky, základný článok, teda čl. 7a, ktorý bol prijatý v tejto Národnej rade aj vďaka poslancom Strany maďarskej koalície. A citujem ho: „Slovenská republika podporuje národné povedomie a kultúrnu identitu Slovákov žijúcich v zahraničí, podporuje ich inštitúcie zriadené na dosiahnutie tohto účelu a vzťahy s materskou krajinou.“ Tieto návrhy, ktoré som spomenul, hlavne pri Úrade vlády som spomenul návrh 2,5 mil. zaokrúhlene korún, v štátnom rozpočte sú v porovnaní s podporou Maďarov v zahraničí v Maďarskej republike na rok 2004 vo výške 8,8 mld. forintov, t. j. 1,337 mld. Sk, doslova smiešne. V roku 1991 bol odhadovaný počet osôb slovenského pôvodu v zahraničí 2,66 mil., v roku 2001 pri sčítaniach je to už len 1,28 mil. osôb. Koľko to bude v roku 2011, o 10 rokov, to si netrúfam odhadnúť, a to aj v dôsledku súčasnej a pretrvávajúcej politiky vlády, ktorá tomuto fenoménu nevenuje zásadnú pozornosť. Ide aj o prevažne už odchádzajúcich našich občanov, by som chcel podčiarknuť, trvale do zahraničia. Mnohí mladí ľudia odchádzajú trvale do zahraničia a treba s nimi udržiavať kontakty. Toto robili Íri, toto robili Fíni, toto robili iné štáty v Európe. Keď odchádzali mnohí mladí ľudia do Spojených štátov amerických, udržali s nimi kontakty, podporovali ich aktivity a potom sa im títo mnohí mladí ľudia vrátili, resp. lobisticky, pozitívne ovplyvnili mnohé aktivity v prospech svojho štátu, v prospech svojej krajiny. Z toho dôvodu pri súčasnej situácii navrhujem, aby sa do kapitoly Úrad vlády 649 bežné transfery – zahraničné navýšilo o 20 mil. Sk z rezervy vlády Slovenskej republiky, čím by táto čiastka dosiahla nie horibilnú, ale takú, by som povedal, ušľachtilejšiu sumu vo výške 22,65 mil. Sk. V súvislosti s absolútne poddimenzovaným návrhom na program Slovenské národné múzeum Bratislava, múzeá menšín vo výške 16,418 mil. Sk navrhujem presunúť 5 mil. Sk z položky programu kód Podpora kultúry národnostných menšín na položku programu kód Múzeá a galérie, SNM, múzeá menšín. A to znamená dosiahnuť úroveň predpokladanej skutočnosti tohto roku, roku 2003 po dofinancovaní, ktoré tam nebolo zohľadnené, po dofinancovaní nového Múzea maďarskej kultúry na Slovensku, teda vo výške 4 mil. korún, ktoré boli na dofinancovanie pre túto novú a veľmi dôležitú inštitúciu. Takto by sa zabezpečila činnosť všetkých národnostných múzeí vrátane Múzea maďarskej kultúry na Slovensku, ktoré sú vo zväzku Slovenského národného múzea, Múzea vo Svidníku – ukrajinsko-rusínskeho, Múzea maďarskej kultúry, Múzea kultúry karpatských Nemcov, Múzea rómskej kultúry, Múzea českej kultúry v Martine, Múzea chorvátskej kultúry a Múzea židovskej kultúry. Tieto múzeá národnostných menšín predstavujú svojou reprezentačnou, vedeckovýskumnou a výstavnou činnosťou dôležitú súčasť nášho kultúrneho dedičstva a významne reprezentujú Slovenskú republiku a jej kultúrnu politiku v oblasti menšín doma a v zahraničí. Súčasne predkladám presun kapitálových výdavkov z programu s kódom programu Riadenie programov štátnej kultúrnej politiky v časti Kapitálové výdavky vo výške 1 mil. Sk, to je v rámci presunu, teda ministerstva kultúry, na položku kódu programu Múzeá a galérie, Slovenské národné múzeum, múzeá menšín. V uvedenej položke sú absolútne nulové zdroje na akvizície. Vy budete zajtra, pán podpredseda vlády, prerokovávať jeden materiál, ktorý predkladá ministerstvo kultúry o akvizíciách, aký je stav akvizícií. No skutočne, aby sme dali nulové akvizície, teda na nákup zbierok na budúci rok pre všetky tieto národnostné múzeá, to sa mi zdá trošku nedobré. No nechcem hovoriť, že to je chyba ministerstva, ale, skutočne, takýmto spôsobom nie je možné zabezpečovať činnosť týchto dôležitých inštitúcií. Týmto pádom by sme ten nulový zdroj zvýšili aspoň na 1 mil. Sk, t. j. vnútorným presunom, ktoré je možné získavať aspoň pre nevyhnutné doklady o vývoji kultúry menšín v teréne, ktoré nám rýchlo zanikajú, ten vývoj je veľmi rýchly, lebo sú predovšetkým nelegálne vyvážané, napokon ich cena najmä v súvislosti s naším vstupom do Európskej únie rapídne stúpla. Ďalej navrhujem v súvislosti s poddimenzovaným návrhom rozpočtu v kapitole 24 ministerstva kultúry, teda kóde programu, ten tam mám uvedený, Podpora kultúrnych aktivít Matice slovenskej, ktorá je sanovaná položkou vo výške 15 mil. Sk, presunúť do tejto položky 7,2 mil. Sk z kódu, teda vnútorný presun z položky programu kód Inštitucionálna podpora osvetovej činnosti a tradičnej ľudovej kultúry v rezorte ministerstva kultúry. Odôvodnenie je spojené s požiadavkami kultúrno-výchovnej a predovšetkým osvetovej práce a činnosti Matice slovenskej v regiónoch Slovenskej republiky, a to aj v zmysle úloh vyplývajúcich zo zákona o Matici slovenskej. Tým by ten rozpočet Matice slovenskej mohol dosiahnuť, samozrejme, týmto vnútorným presunom 22,2 mil. Sk. V závere mi dovoľte sa venovať dvom podfinancovaným oblastiam. Tuná, pevne verím, kolega Jarjabek uvedie požiadavku na zodpovedajúce podporné financovanie verejnoprávneho elektronického média Slovenského rozhlasu, takže sa tomu nebudem venovať, aspoň na úrovni roku 2003. O ktoré dve oblasti ide? Konkrétne je tu často spomínaná oblasť financovania regionálneho školstva prostredníctvom kapitoly Ministerstva školstva Slovenskej republiky a financovania prezentácie kultúry v zahraničí, pamiatkovej obnovy v rámci projektu Obnovme si svoj dom, podpory knižnej kultúry a podpory audiovizuálnej tvorby, konkrétne nového slovenského hraného dokumentárneho a krátkeho či animovaného filmu, teda v kultúre najmä takých oblastí, ktoré nás môžu už tradične skvele pred zahraničím prezentovať, formovať na Slovensku kultúrne a tvorivé prostredie, vytvárať tu často citovanú, ale nerealizovanú kultúrnu krajinu, zvyšovať turistický ruch a uchovávať kultúrne a duchovné dedičstvo. Obe rozpočtové položky sú v návrhu rozpočtu Ministerstva školstva a Ministerstva kultúry Slovenskej republiky veľmi poddimenzované, o to viac, keď sa hovorí o našej podpore obnovy Iraku, často v rôznych číslach, nebudem hovoriť presne, o aké čísla ide, hovorí sa dokonca až o l mld. Sk, či už vojenskej, humanitárnej, ekonomickej a dokonca i vzdelávacej, zdravotnej a kultúrnej, tak ako o tom svedčia závery Medzinárodnej donorskej konferencie pre rekonštrukciu Iraku v Madride, ale aj závery z rokovania vlády Slovenskej republiky, konkrétne zo 61. schôdze dňa 2. 12. 2003. Táto medializovaná podpora je naďalej v návrhu rozpočtu na rok 2004 prekrytá tajomstvom. Napr. oficiálna humanitárna pomoc Slovenskej republiky do zahraničia je pod gestorstvom Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky uvádzaná v rozpočtovej kapitole 12 Ministerstva vnútra Slovenskej republiky v kóde podprogramu 05T03 vo výške 5 mil. Sk na rok 2004, keď len nedávno vyčlenila vláda oficiálnu čiastku 270 000 amerických dolárov na takúto pomoc, čo predstavuje okolo, keď som si to tak prepočítal, možnože zle počítam, lebo nie som ekonóm, 9,5 mil. Sk. Uznávam, že Irak je veľmi poškodený najmä vojnou a predovšetkým leteckým a delostreleckým bombardovaním, ale aj samotným režimom, ktorý tam spáchal veľké zverstvá. Vážené kolegyne a kolegovia, podobne však je obrazne postihnuté náletmi predchádzajúcich vládnych garnitúr predovšetkým slovenské školstvo a kultúra. Žiaľ, to pociťujem aj v poslednom roku, akúsi nevšímavosť voči tejto problematike, akési poddimenzovanie už v tohoročnom rozpočte. A vidím to aj vo východiskách. Dokonca sám pán premiér to vo svojom úvodnom slove priznal, že, áno, cíti poddimenzovanosť školstva a kultúry v našom návrhu rozpočtu. Tu treba, samozrejme, rozhodnúť. Preto si myslím, že si tieto dva sektory alebo segmenty zaslúžia oveľa väčšiu našu pozornosť aj pri návrhu rozpočtu na rok 2004. Nepomáhajme len druhým, keď si sami doma pomôcť nevieme. Nuž a najmä preto, poznajúc terajší stav školstva a kultúry, navrhujem zvýšenie rozpočtu o 1 mld. Sk pre oba rezorty, a to prostredníctvom, i keď, samozrejme, viem, že pán podpredseda vlády to nebude akceptovať, ale ja to musím povedať, pretože nevidím menovú úniu len ako nejaké zlaté teľa, na konci zvýšenia deficitu o 0,07 % do výšky 3,97 % HDP. Je to kapitalizovateľná investícia, ktorá sa tejto spoločnosti mnohonásobne vráti, je to múdre zasiatie do horizontu najmenej 5 až 8 rokov. Som šokovaný, ak niektorí politici skostnatejú možnože, obrazne povediac, či vzývajú zlaté teľa vzdialenej EMÚ. Sú rozhodnutí vstupovať a pôsobiť v Európskej únii ako schudobnení, kedysi sme tomu hovorili v Kalinčiakovi schudobnení zemania, nevzdelaní, nekultúrni a chorí občania. Môj pohľad, najmä vo vzťahu k segmentom školstva, vedy, techniky aj informačných technológií, kultúry, umenia a médií, je však diametrálne odlišný, je jasne nasmerovaný k formovaniu spoločnosti založenej na vedeckých poznatkoch, informáciách, informačných technológiách a kultúre a kultúrnosti občanov Slovenskej republiky aj slovenského národa a žijúcich tu národností. Preto si na záver svojho vystúpenia dovolím hutne predložiť niekoľko pozmeňujúcich návrhov a doplňujúcich návrhov k návrhu štátneho rozpočtu, o ktorých prosím hlasovať osobitne. O prvých siedmich bodoch som hovoril konkrétne vo svojom vystúpení. Sú predložené v takom istom znení aj v návrhu, aby som nezdržiaval, ktorý je predkladaný. Súčasne vás prosím, aby pán spravodajca, tu nie je, si to poznamenal, ja mu to dám potom písomne, aby zo spoločnej správy 426a v bode IV. písm. C – presuny medzi kapitolami konkrétne o bodoch 12, 13 sa hlasovalo osobitne. Teda ide o body 12, 13 v bode IV. písm. C – presuny medzi kapitolami, o to, aby sa o tých bodoch 12, 13 hlasovalo osobitne. Tie návrhy znovu v krátkosti zopakujem, prosím takisto o tých návrhoch hlasovať osobitne. Návrh je presunúť z rezervy štátneho rozpočtu na rok 2004, konkrétne z rezervy vlády Slovenskej republiky do rozpočtovej kapitoly 51 Slovenská akadémia vied, položky Kapitálové výdavky čiastku vo výške 25,3 mil. Sk a čiastku vo výške 34,7 mil. korún konkrétne na položku Iné bežné výdavky. Odôvodnenie som uviedol vo svojom konkrétnom vystúpení. Ďalej návrh je presunúť prostriedky z kapitoly 09 Slovenská informačná služba z kódu programu Rozvoj technologickej infraštruktúry vo výške 50 mil. Sk do kapitoly 20 ministerstva školstva, konkrétne kódu programu Informatizácia regionálneho školstva (Infovek) kapitálové výdavky, týchto 50 mil. a presunúť prostriedky vo výške 57,6 mil. korún z kapitoly Slovenská informačná služba, konkrétne z kódu programu Podporná činnosť do kapitoly 20 ministerstva školstva kódu programu Informatizácia regionálneho školstva bežných výdavkov. Odôvodnenie som povedal. Je to navýšenie rozpočtu do takej, by som povedal, slušnej a východiskovej a zásadnej sumy, ktorá pomôže riešiť skutočne internetizáciu nášho školstva v budúcom roku 0,5 mld. Sk. Po tretie, návrh je do rozpočtovej kapitoly 20 ministerstva školstva kódu programu 077 Vysokoškolské vzdelávanie a veda, sociálna podpora študentov a vysokých škôl presunúť z rezervy štátneho rozpočtu, rezervy predsedu vlády Slovenskej republiky 390 mil. Sk v kategórii bežné transfery, tým pádom dofinancovať tú výšku na tých požadovaných 0,1 % HDP, ktorá bola prisľúbená vládou v Koncepcii pre rozvoj vysokých škôl pred 2 alebo 3 rokmi. Po štvrté, do kapitoly Úrad vlády 649 bežné transfery – zahraničné, konkrétne je to pod kódom programu 06P05 Pomoc krajinám v zahraničí, navrhujem presunúť 20 mil. Sk z rezervy vlády Slovenskej republiky. Odôvodnenie som takisto povedal. Teraz idú presuny v rámci kapitoly ministerstva kultúry. Navrhujem uskutočniť nasledovný presun, a to na položku kódu programu Múzeá a galérie SNM, Bratislava, múzeá menšín vo výške 5 mil. Sk z položky kódu programu Podpora kultúry národnostných menšín v tomto rezorte. Po šieste, navrhujem v rámci kapitoly ministerstva kultúry uskutočniť presun kapitálových výdavkov s kódom programu Riadenie programov štátnej kultúrnej politiky v časti Kapitálové výdavky vo výške 1 mil. Sk na položku kódu programu Múzeá a galérie, múzeá menšín, túto čiastku takisto dotiahnuť. Po siedme, v rámci kapitoly 24 ministerstva kultúry kódu programu Podpora kultúrnych aktivít Matice slovenskej navrhujem presunúť 7,2 mil. Sk z položky kódu programu Inštitucionálna podpora osvetovej činnosti a tradičnej ľudovej kultúry v rámci rezortu ministerstva kultúry. Po ôsme, návrh je zvýšiť rozpočet ministerstva školstva v kóde programu Národný program výchovy, vzdelávania mládeže, najmä s cieľom zabezpečiť funkčnosť systému výchovy a vzdelávania o 700 mil. Sk, a to zvýšením deficitu v štátnom rozpočte na rok 2004 vo výške o 0,05 %. Odôvodnenie. Tento návrh predstavuje reálnu potrebu dofinancovania regionálneho školstva, viete, že poznáme názor vlády, poznáme názor odborov. Ten názor odborov je, aby to bolo okolo tých 900 mil. až 1,5 mld. Ja som si dal urobiť istú analýzu expertmi, ekonómami. A tí hovoria, že to až tak natoľko nie je. Minimom na budúci rok pri tom navýšení do regionálneho školstva o 700 mil. Sk, aby sa nám neopakovala v priebehu budúceho roka podobná situácia, akú máme tohto roku ešte na záver, pred Vianocami, v tomto adventnom čase, musí vláda riešiť tieto problémy. Po deviate, návrh je zvýšiť rozpočet Ministerstva kultúry Slovenskej republiky v kóde programu Podpora kultúrnych aktivít, konkrétne rozpísaním prostriedkov na prezentáciu kultúry vo výške 300 mil. Sk, a to zvýšením deficitu v štátnom rozpočte na rok 2004 vo výške 0,02 %, na tieto úlohy takto: prezentáciu kultúry v zahraničí o 50 mil. Sk z uvedenej čiastky, projekt Obnovme si svoj dom o 50 mil. Sk, podporu knižnej kultúry o 50 mil. Sk a podporu audiovizuálnej tvorby zvýšením o 150 mil. Sk, tu ide predovšetkým o slovenský film. Odôvodnenie. Uvedený návrh predstavuje zásadnú potrebu na uchovávanie národnej kultúry, národnej a kultúrnej identity Slovákov a Slovenska najmä po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie. Keď si zoberiete rozpočty všetkých štátov Európskej únie, ktoré ich pripravujú, tak vidíte, že výrazne podporujú a zvyšujú finančné prostriedky práve pre túto oblasť kultúry, národnej a kultúrnej identity. Pokrývajú tie kultúrne a duchovné aktivity, ktoré sú neustále v našom prostredí podceňované a ekonomicky marginalizované. Ďakujem vám veľmi pekne a odovzdávam svoje pozmeňujúce návrhy pánu spravodajcovi. Ďakujem. (Potlesk.)