V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-06-23):
J. Ševc, poslanec: Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážený pán predseda, samozrejme, ide o činnosť úradu. Mnohé veci, ktoré tu boli povedané, možno s nimi súhlasiť, aj ja som mal podobné otázky na vás, ale pani poslankyňa Sabolová ma zrejme predbehla v tom, že skutočne tu ide aj o sociálny rozmer, teda kto tú kontrolu bude robiť, ak nie daný úrad, ktorý má vymedzenie zo zákona. Samozrejme, ekonomicko-matematický model ktorý je daný pri vstupoch, je daný ekonomickými záujmami. Ale či chceme, alebo nechceme, má to dopad na spotrebiteľa a dalo by sa povedať, že je potrebné zrejme, a tá funkcia prognostického výhľadu samotného úradu je na mieste, či úrad uvažuje aj o takom momente, ako je sociálna únosnosť zvládnutia tej cenovej regulácie, ktorá je daná z pohľadu vstupov, teda výrobcov elektrickej energie. Mám na mysli konkrétne, samozrejme, my vieme, možnože úrad na to nemá natoľko ekonomické páky, aby mohol povedať, či zriadi nejakú novú kategorizáciu paušálov preto, aby mohol kategorizovať aj sociálne silnejšie, alebo sociálne slabšie, alebo spotrebiteľov, ktorí sú výrobcovia, alebo malospotrebiteľov. Stálo by za úvahu pozrieť sa aj do tohto problému, aby sme predišli niektorým otrasom, ktoré môžu nastať práve preto, že je avizovaná rôzna energetická kríza v budúcnosti. Vy ste, pán predseda, použili takú, v tom prognostickom výhľade, predstavu na rok 2005, zhruba 2 % že sa bude zvyšovať. Možnože to bude menej, možno že to bude viac, ťažko dnes povedať na základe tých vstupov, ale práve preto otázka stimulácie investícií, či táto cena, ktorá je daná, prognostikovaná, či vychádza proste zo záujmov len výrobcov, teda tých, ktorí majú zisk z toho, alebo je to reálny obraz stavu ekonomiky Slovenska. Ja mám teraz na mysli konkrétne, hovorí sa, neviem, ešte sa nikde nerozhodlo o dostavbe tej atómovej elektrárne Mochovce 3, 4, blok, či táto cena, tento dopad tých 2 % zahrňuje aj ten investičný stimul pre prípadnú dostavbu, nielen myslím teraz týchto dvoch blokov, ale možnože aj nejakých nových zdrojov, ktoré je potrebné, lebo vieme, že boli sme v eufórii malých vodných elektrární. Veterných elektrárni, termo nejakýchsi zdrojov a zrazu tá módna vlna nejako upadla a teraz stále všetko krútime okolo peňazí, teda nedostatkov investícii. Nedostatkov peňazí. Či tieto 2 %, ktoré sú dané v prognostických úvahách, keď hovoríme, že sme za dostavbu, len zo súkromných zdrojov, aby štát teda nedoplácal. Samozrejme, ťažko povedať, ale stálo by za úvahu sa zamyslieť nad tým, či prípadná dostavba alebo výstavba nových zdrojov neponesú so sebou aj nárast cien elektrickej energie. Samozrejme, že voda, stočné, mňa, v tomto momente, samozrejme, to nie je otázka úradu pre reguláciu, ale širšia, možnože ekonomická. My sme zaviedli teraz, že treba platiť aj za dažďovú vodu. A keď si pozrieme teraz, že strhli strechy, smršte a lejaky, na trenčiansku a aj niekde inde, že teda za tú vodu, čo mi urobila škodu, ja mám platiť. Treba skutočne sa zamyslieť nad tým, odkiaľ a z čoho všetkého chce štát získať do štátnej pokladnice peňazí. Preto si myslím, samozrejme to nie je vec úradu pre reguláciu, ale môže na tento moment tento úrad veľmi jasne poukázať práve z ekonomických hľadísk a z podstaty sociálneho charakteru spotrebiteľa. Nie je to jednoduchá záležitosť, lebo či chceme, alebo nechceme, musíme si brať, samozrejme, aj vývoj dopredu, teda prognostický vývoj, s tým názorom budeme zápasiť, či vôbec je schopná, či vytvára dostatok priestoru a možnosti naša slovenská ekonomika. Ja si myslím, že úrad sa zhostil tie tri roky, čo robí, že nezačal zle, že zrejme bude mať aj dostatok odvahy hovoriť aj do tejto sociálnej sféry, a preto si myslím, že treba len privítať tú snahu, ktorú robí, lebo správa dáva veľmi pekný obraz, ale aj naznačuje to, čo je medzi riadkami nedopovedané, a preto by bolo dobre, pán predseda, že by bolo aj dobre aj na tejto pôde povedať o vašich názoroch, poznatkoch a nedostatkoch, ktorých sa možnože a môžeme vyvarovať v budúcom roku. Ďakujem pekne.