Svrček, Miloš, poslanec NR SR (2023-06-22):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán podpredseda, pani ministerka, kolegyne, kolegovia, máme na stole vládny návrh, ktorým sa reaguje na potrebu zabezpečenia jednak transpozície európskych smerníc, ale je to aj dôležitý zákon z toho dôvodu, že jeho cieľom alebo cieľom tohto návrhu je vyhotovenie jednotnej, ucelenej a prehľadnej právnej úpravy splynutí, rozdelení, zlúčení, zmeny právnej formy a tiež aj ich cezhraničných alternatív, ktorá nahrádza aktuálne platnú právnu úpravu. Ja tu nebudem zachádzať do detailov, pretože aj v prvom čítaní, aj v rámci rokovania ústavnoprávneho výboru k tomu bola živá debata. Celkovo čom si pozeral, tak by malo byť predložených sedem pozmeňujúcich návrhov. Ja prichádzam s jedným pozmeňujúcim návrhom a tým dôvodom predloženia je predovšetkým to, že ide o gramatické spresnenie právnej úpravy v § 9 ods. 4 za účelom odstránenia výkladových nejasností. Nemalo by byť podľa môjho názoru pochýb, že veriteľ poskytujúci finančné služby dlžníkovi má na základe zmluvy alebo zákona voči dlžníkovi niektoré oprávnenia súvisiace s možnosťou sledovania jeho finančnej situácie a vyvodzovania tých dôsledkov z preddefinovaných parametrov určitej situácie vrátane prípadného výkonu záložného práva či inej formy zábezpeky. Takéto oprávnenia však nezakladajú vzťahu spriaznenosti s dlžníkom. Inak povedané, ak veriteľ má zmluvné alebo zákonné oprávnenie uplatňovať, respektíve možnosť uplatňovať vplyv na riadenie právnickej osoby prostredníctvom svojich zmluvných alebo zákonných oprávnení dojednaných v zmluvách a finančných službách alebo zabezpečovacej dokumentácie a zabezpečovacích prostriedkov slúžiacich na zabezpečenie jeho pohľadávok zo zmlúv o finančných službách, nemožno takéhoto veriteľa považovať za spriaznenú osobu, najmä ak je účelom uvedených oprávnení zabezpečenie splnenia záväzku z poskytovanej finančnej služby a plnenie s tým súvisiacich podmienok. Záujmy takéhoto veriteľa na splnení pohľadávky zo zmluvy o finančnej službe sú časovo obmedzené a sú zásadne odlišné od záujmov spriaznenej osoby, ktorá ovláda alebo má možnosť ovládať dlžníka cez kvalifikovanú účasť v ňom. Aj v prípade § 9 ods. 5, to je ten druhý bod v mojom pozmeňujúcom návrhu, ide o spresnenie právnej úpravy vo vzťahu k jednoznačnejšiemu špecifikovaniu výnimky pre banky, ktorou sa rozumie nielen slovenská banka, ale aj pobočka zahraničnej banky a zahraničná banka so sídlom v zmluvnom štáte Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj. Takže toľko v krátkosti odôvodnenie tohto pozmeňujúceho návrhu a teraz by som prečítal pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Miloša Svrčeka k vládnemu návrhu zákona o premenách obchodných spoločností a družstiev a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 1557). V súlade s ustanoveniami zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov predkladám nasledujúci pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona o premenách obchodných spoločností a družstiev a o zmene a doplnení niektorých zákonov. V čl. XXI sa vkladajú nové body 1 a 2, ktoré znejú: „1. V § 9 sa za ods. 3 vkladá nový ods. 4., ktorý znie: „(4) Za možnosť uplatňovať vplyv na riadenie právnickej osoby podľa ods. 3 sa nepovažujú zmluvné dojednania alebo zákonné oprávnenia veriteľa, ktorých účelom je ochrana práv alebo oprávnených záujmov veriteľa v súvislosti s poskytnutím finančných služieb dlžníkovi vrátane ich zábezpeky.“ Doterajší ods. 4 sa označuje ako ods. 5. 2. V § 9 ods. 5 sa za slovo „bankou“ vkladá čiarka a slová „pobočkou zahraničnej banky alebo zahraničnou bankou so sídlom v zmluvnom štáte Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj“.“ Nasledujúce body sa primerane prečíslujú. Ďakujem pekne.