Beluský, Martin, poslanec NR SR (2022-02-15):
Ďakujem za slovo, pán podpredseda. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, pani ministerka, tomuto návrhu zákona, ktorý predstavila pani ministerka spravodlivosti, sa nedá veľa vytknúť, je to naozaj dobrý návrh zákona, zaslúži si rokovanie v druhom čítaní. Aj cieľ zákona privítajú asi, či už samotní podnikatelia, alebo veritelia, teda riešenie situácie podnikateľov, ktorým hrozí úpadok z dôvodu, že sa dostali do platobnej neschopnosti v tzv. preventívnom konaní. Tento zákon však podľa aj môjho názoru, aj podľa teda názoru iných organizácií alebo iných odborníkov bude bezzubý, pokiaľ sa nebude novelizovať aj zákon o dani z príjmov. On novelizuje osem ďalších zákonov, okrem teda toho samotného zákonu, ktorý je teda nový. Je tam ďalších osem novelizácii, avšak chýba tam teda, ako som spomenul, novela zákona o dani z príjmov a skúsim to aj vysvetliť na konkrétnom príklade, prečo bude potrebné túto novelu dopracovať, aby naozaj ten zákon v praxi bol vykonateľný a dával aj pre tých veriteľov zmysel. Teraz vlastne v tomto súčasnom znení v § 35 ods. 2 sa hovorí o reštrukturalizačných opatreniach, kde v bode A je napísané, že reštrukturalizácia záväzkov dlžníka voči dotknutým veriteľom, najmä odklad ich splatnosti alebo ich čiastočne odpustenie, ich zabezpečenie alebo úprava ich zabezpečenia, alebo ich uspokojenie inak ako peniazmi. A skúsim to teda povedať na konkrétnom príklade. V prípade, že ste dodali nejakému podniku napríklad nejaké služby alebo tovar v hodnote, dajme tomu, 5-tisíc eur a kvôli tomu, že podnik sa dostal do finančných ťažkostí, váš, vaša vlastne táto požiadavka nebola splnená, tak v tomto návrhu zákona vlastne dôjde teda k preventívnej reštrukturalizácii a vy počas toho samotného procesu odpustíte napríklad čas toho samotného dlhu, avšak nemá to žiadne daňové efekty, čo sa týka napríklad nejakého odpisovania podobne. V súčasnom znení zákona o konkurze a reštrukturalizácii, ktorý je v súčasnosti platný od roku 2005, ak pri, ak výsledkom právoplatného uznesenia súdu je, že konkurzné konanie skončilo zrušením konkurzu po splnení konečného rozvrhového výťažku a pohľadávka daňového subjektu nebola uhradená vôbec alebo bola z nej uhradené iba časť, daňovník celú hodnotu pohľadávky alebo jej neuhradenú časť odpíše, čo bude zároveň daňovo uznaným nákladom podľa § 19 ods. 2 písm. h) bod 2 zákona o dani z príjmov. To znamená, že pokiaľ ste teda veriteľom, napríklad pohľadávky vo výške 5-tisíc eur, otázka je, že akú budete mať motiváciu odpustiť napríklad časť toho dlhu v tejto preventívnej reštrukturalizácii, keď vlastne následne zákon o konkurze a reštrukturalizácii, ktorý je v súčasnosti platný, ktorý nerieši preventívnu reštrukturalizáciu, ale už reštrukturalizáciu alebo konkurz ako taký, tak tam vám zákon o dani z príjmov umožňuje si tú nesplatenú časť vašej pohľadávky odpísať ako daňovo uznaní náklad. A budem teraz konkrétnejší, § 595 z roku 2003 Z. z. zákona o dani z príjmov v časti daňové výdavky v § 19 ods. 2, daňové výdavky, ktoré možno uplatniť len v rozsahu a za podmienok ustanovených v tomto zákone, sú, v bode h) je napísané, že výdavok do výšku odpisu nadobudnutej hodnoty pohľadávky, ktorá bola zahrnutá do zdaniteľných príjmov vrátane istiny nesplateného úveru daňovníka, ktorý vykonáva obchodnú činnosť spočívajúcu v poskytovaní spotrebiteľských úverov, ako aj neuhradenej časti vrátane úroku z omeškania a poplatkov z omeškania iných služieb a tak ďalej a tak ďalej. A potom bod 2 hovorí, a to vyplýva, ak to vyplýva z výsledku konkurzného konania reštrukturalizácie, reštrukturalizačného konania alebo výsledku oddlženia splátkovým kalendárom. A takisto v § 20 rezervy a opravné položky v ods. 2. Opravnými položkami, ktorých tvorba je daňovým výdavkom podľa § 19 ods. 3 písm. f), za podmienok ustanovených týmto zákonom sú opravné položky k... A v písmene c) sa píše, pohľadávkam voči dlžníkom v konkurznom konaní, reštrukturalizačnom konaní a v pohľadávkach voči dlžníkom, ktorí boli, sú tam určený splátkový kalendár. Tento zákon teda neumožňuje daňovo uznateľné odpisovanie pohľadávok a bez úpravy daňových predpisov veritelia budú mať naďalej povinnosť odvádzať štátu daň z pôvodnej výšky pohľadávky, ako keby svojmu dlžníkovi finančnú úľavu vôbec neposkytli. Tento nedostatok pravdepodobne povedie, ako som už spomenul, k nižšej ochote veriteľov podieľať sa na ozdravovaní podniku dlžníka, aby bolo o preventívnu reštrukturalizáciu záujem, je treba upraviť daňové predpisy tak, aby na základe preventívnej reštrukturalizácie dlžníka vznikla možnosť urobiť daňovo uznateľné odpisy pohľadávok a to už od potvrdenia plánu. Dlžník by mal byť oslobodený od dani z príjmu v časti záväzku, ktorý sa potvrdením plánu odpúšťa, resp. uznáva veriteľmi za nevymáhateľný. Už v súčasnosti existuje v zákone o dani z príjmov úprava, ktorá reflektuje tieto požiadavky, tak ako som spomenul. Na základe riadne vykonanej a súdom potvrdenej preventívnej reštrukturalizácie by malo teda dôjsť k daňovému oslobodeniu, odpustenia záväzku na strane dlžníka a prislúchajúci odpis pohľadávky na strane veriteľa by mal byť daňovým výdavkom. V opačnom prípade bude prakticky, prakticky využitie inštitútu preventívnej reštrukturalizácie minimálne, či dokonca žiadne. Keďže veriteľ uprednostní odpustenie pohľadávky až pri úpadku dlžníka práve z dôvodu menších negatívnych finančných dopadov na samotného veriteľa. Návrhom, ktorý teda ja predkladám, je dopracovať príslušné úpravy a prijať ich súčasne s celým balíkom zmien. Teda novela zákona o dani z príjmov ako bežne uplatňované opatrenie v preventívnej reštrukturalizácii sa teda očakáva odpustenie časti pohľadávky alebo uznanie časti pohľadávky za nevymáhateľnú. Vzhľadom na túto skutočnosť je potrebné doriešiť daňové aspekty preventívnej reštrukturalizácie, t. j. príslušných predpisov zohľadniť odpisovanie pohľadávok, resp. časti pohľadávok. Keďže tento uvedený zákon bude mať zásadný vplyv na vzťahy medzi veriteľmi, tak teda konkrétne sú to dve zmeny, ktoré by sa mali prijať. Na základe preventívnej reštrukturalizácie dlžníka vznikla možnosť urobiť daňovo uznateľné odpisy už od potvrdenia plánu a dlžník bol oslobodený od dane z príjmu v časti záväzku, ktorý sa potvrdením plánu odpúšťa, resp. uznáva veriteľnosť za nevymáhateľný. Ja teda nenavrhujem, aby sme navrhli tento zákona vrátiť navrhovateľovi na prepracovanie. Ale bol by som veľmi rád, keby tu vznikla nejaká debata medzi prvým a druhým čítaním o tom, že je naozaj veľmi potrebné túto ďalšiu novelu prijať, buď už pozmeňovacím návrhom cez výbor, alebo potom cez plénum to schváliť spolu ako balík, aby tento zákon bol naozaj vykonateľný, aby pomohol podnikom riešiť ich finančné problémy. Ďakujem pekne.