L. Miklós, poslanec: (2009-03-11):
No, čl. IV hovorí o tom, že prevádzkovatelia skládky odpadov budú vytvárať tzv. rezervu, po slovensky budem hovoriť, rezervu na budúce uzatvorenie a rekultiváciu skládky nie v plnej výške, koľko sa bude vyžadovať alebo koľko vyžaduje rekultivácia skládky, ale len 50 %, a to s takým odôvodnením, že toto uvoľní určité finančné rezervy pre prevádzkovateľa skládky. No toto je veľký problém. Treba k tomu vedieť nasledovné. Po prvé, že kto sú to relevantné subjekty, ktorých sa to týka a ktoré by mohli manipulovať s tými uvoľnenými prostriedkami, ktoré nezaplatia do toho fondu na budúcu rekultiváciu skládky? Keď sú to normálni prevádzkovatelia skládok, tak, prosím vás pekne, k tomu treba povedať, že tie peniaze, ktoré majú normálni prevádzkovatelia skládok, to platia občania. To oni nevyrobili nejakým iným spôsobom, to sú poplatky od občanov. A z tých poplatkov od občanov si vytvárajú túto rezervu na budúcu rekultiváciu, aby už nezaťažovali skládky občanov, tých občanov, ktorí za to platili. To znamená, že hneď prvá otázka je, že keď budú vytvárať len 50 % potrebných peňazí na uzatvorenie z tých skládok, tak odkiaľ bude tých druhých 50 %? Zakryjeme len polovičku skládky alebo len na polovičku, alebo len polovičnou vrstvou hliny zakryjeme, alebo čo budeme s tým robiť? Alebo zlikvidujeme len polovičný smrad z tej skládky, alebo len polovičné priesaky do podzemnej vody? Jednoducho, proste toto je nedoriešené. No je riešenie, čoby nie. No pridal by tie peniaze štát. Pridal tie peniaze štát. No ale ako to rieši krízu? Toto celkom iste nerieši krízu. Ale ešte je tu aj iné. Lebo toto by bolo jednoduché. No tie odvody, tá rezerva sa tvorí tak, že vždycky k 31. januáru daného roka sa odvádzajú poplatky za minulý rok, to sa už stalo, za minulý rok. To znamená, že najbližšie uvoľnené, teoreticky uvoľnené prostriedky sa môžu vytvoriť budúci rok, ďalší rok, ďalší rok, ďalší rok. No toto je, samozrejme, ešte raz, je to predstaviteľné, ale stále ostáva otázka, kto dodá tých ďalších 50 %. A druhá vec je, čo to rieši? Pretože ešte raz opakujem, platia občania. Ja som nepočul, ani tu nie je, že by sme boli išli do toho smeru, že znížime poplatky pre občanov, aby sme uľahčili občanom. Tým pádom, keď znížime poplatky od občanov, tak tí prevádzkovatelia skládok budú mať menšie príjmy a nebudú stačiť prevádzkovať skládku z tých menších príjmov. To by som chápal. Ale o tomto tu nie je ani slovo. Tu je len povedané, že nemusia odvádzať. A pritom občania platia to isté, množstvo odpadu je to isté. To nie je tak, že niekto nemá záujem teraz o nové autá. Tie skládky sa napĺňajú rovnakým spôsobom ako predtým, lebo je rovnaké množstvo dopadu. Čiže rovnaký príjem pre tých skládkarov. Takže ani to som nepočul, žeby skládkari teraz, keď je čas krízy, by rozmýšľali o nejakých extra veľkých investíciách do nových skládok alebo nových technológií, ktoré by naozaj teraz, v tomto momente, teraz, keď je čas krízy, by chceli investovať. Ani to sme nepočuli. No, takže toto sú, by som povedal, tí normami skládkovatelia. No medzitým som dostal informáciu, že toto je asi kvôli U. S. Steelu a ku jej skládke škvary, to je trošku iná otázka. A musím tuto trošku mierniť aj svoje mierne rozhorčenie, a to v tom zmysle, že sú takí skládkari, ktorí sú prevádzkovateľmi skládok vlastného odpadu. Čiže tam nedostávajú peniaze od občanov, ale jednoducho musia skládkovať vlastný odpad, napríklad tú škvaru, čo U. S. Steel má. Ale rezervu na zakrytie musia mať. No ale zase, no tak keď majú odvádzať len 50 %, kto im dodá tých ďalších 50 %? To je stále otázka, to je alfa a omega celého. A po druhé, že sa to týka len budúceho roka. A po tretie, ja som presvedčený, ja by som aj celkom prijal, že áno, U. S. Steelu treba pomôcť, je to možné riešiť iným spôsobom, nie plošne. Pretože U. S. Steel je jediná skládka z niekoľkých sto skládok na Slovensku. A toto sa týka všetkých skládok. Toto je o článku IV. Článok V sa týka zákona o Environmentálnom fonde. Podľa informácií ja sa na to, musím sa priznať, ani nepamätám, ale toto isté sme tu už raz mali a parlament to odmietol. Prosím vás, tu hovorí odôvodnenie veľmi strohé, pán kolega, pán predseda výboru: „Navrhovanou úpravou sa vytvorí priestor pre poskytnutie podpory.“ No to je fakt dobré, že sa vytvorí priestor na poskytnutie podpory. Nech, keď je tu niekto z rezortu, ale asi nie je tu, tu dávam srdce a dušu, že som stále bojoval o to, aby organizácie a podniky v zriaďovacej a zakladateľskej pôsobnosti životného prostredia mali čo najviac peňazí, lebo som presvedčený, že ich majú málo. Aj teraz ich majú málo. Aj teraz ich majú málo. A som zato, aby mali viacej. Ale to, aby týmto spôsobom sme to riešili, som určite proti. Totižto viete, čo hovorí novela? Novela hovorí o tom, že „postup podľa odsekov 1 až 6 sa nevzťahuje na žiadateľa, ktorým je organizácia v zriaďovateľskej alebo zakladateľskej pôsobnosti ministerstva“. A odseky 1 až 6 hovoria to, že čo majú plniť tí, ktorí predkladajú žiadosti o peniaze. A teraz vám prečítam, čo je to. Čiže toto sa vzťahuje na organizácie ministerstva životného prostredia, ktoré - nebudú musieť povedať miesto a čas realizácie činnosti, - nebudú musieť povedať výšku požadovaných prostriedkov, - nemusia povedať druh podpory, - nemusia povedať výšku celkových rozpočtovaných nákladov na činnosť, - nemusia povedať výšku nákladov na činnosť vynaložených ku dňu podania žiadosti, - nemusia zdôvodniť účelnosť činnosti, - nemusia povedať opis technického riešenia, - nemusia dodať prílohy. Čo to znamená? No bol som ministrom osem rokov. No ja sa rozhodnem, že toľko vám dám. Alebo príde riaditeľ Slovenskej agentúry životného prostredia: Toľko chcem, dáš mi? Dám. Bez ohľadu na to, čo hovorí zákon. No ja som, verím, chcem veriť, že to takto nebude, že to takto nebude, ale táto novela hovorí o tom, že kedykoľvek minister... Jaj, a ešte je veľmi dôležitá vec, nemusia podávať žiadosti ku 31. októbru bežného roka, tak ako všetci ostatní. To znamená, kedy si minister zmyslí, prepáč, Janko Chrbet, keď tu nie je, ale ja otvorene hovorím, tak môže dať bez ohľadu na to, že nebol podaný projekt, nemusia uvádzať nič. Jednoducho sa rozhodne, že dá päť miliónov korún alebo desať miliónov korún tomu a tomu. No tak toto by som bol určite proti, aj keby som bol ministrom. Takže prosím vás a druhá vec je, zase sa vrátim k tomu, no čo toto má spoločné s riešením krízy? No riešenie krízy by bolo možno to, že trošku obmedzíme aj možnosti poskytovania alebo sprísnime možnosti poskytovania z Environmentálneho fondu. Takže, vážení priatelia, ešte raz hovorím, mal som na to minimum času, aby som toto vystúpenie pripravil, ale v každom prípade žiadam, aby sa bod 6 vyňal na osobitné hlasovanie. Ďakujem pekne.