E. Antošová, poslankyňa: (2005-10-25):
Stavebné sporiteľne vypracovali podrobné stanovisko, z ktorého vyberám k čl. I bod 1. Maximálna výška štátnej prémie bola priamo zákonom stanovená na 2 500 Sk. Ako základný parameter stavebného sporenia zakotvený v zákone stabilizuje podmienky stavebného sporenia. Sporiteľ si podľa vzorca uvedeného v zákone vypočítava len percentuálny podiel štátnej prémie a takzvaný vymeriavací základ stavebného sporenia pre príslušný rok, čo je efektívna výška vkladu stavebného sporiteľa na získania maximálnej štátnej prémie v príslušnom roku. Maximálna výška štátnej prémie neovplyvňuje výnosnosť vkladov stavebných sporiteľov. Tá je závislá od percentuálneho podielu štátnej prémie a úrokov na vklady, ktoré poskytujú stavebné sporiteľne. Maximálna výška štátnej prémie je však veľmi dôležitá pre efektívny vklad, ktorý ovplyvňuje priemernú výšku cieľovej sumy. Výška vkladov sporiteľov priamo podmieňuje objem prostriedkov poskytnutých zo stavebného sporenia formou úverov do bývania, pričom platí princíp, že z koruny štátnej prémie sú stavebné sporiteľne schopné vytvoriť až 9 korún vkladov a takto poskytnúť v roku spolu až desaťnásobok objemu poskytnutej štátnej prémie formou úverov do bývania. Predložené navrhnuté znenie zákona by spôsobilo pokles počtu novo uzatvorených nových zmlúv o cirka 20 percent. Ďalej pokles vkladov aj úverov o cirka 24 miliárd Sk v horizonte 10 rokov, spomalenie obnovy bytového fondu, vysokú energetickú náročnosť bytových domov, zníženie zamestnanosti v sektore stavebníctva, zníženie daňových príjmov do štátneho rozpočtu. V čl. I bod 2. Zníženie frekvencie pripisovania štátnej prémie z polročnej na ročnú je úprava, ktorá zasahuje do systému stavebného sporenia relatívne nenásilne. Treba však zdôrazniť, že v poslednom roku sporenia to môže pre klientov stavebných sporiteľní znamenať vážne obmedzenie a predĺženie prípadnej lehoty účelového čerpania prostriedkov, a tým vlastne aj zníženie objemu finančných prostriedkov stavebnej výrobe. Ďalej to môže mať negatívny dopad na celkovú ekonomickú situáciu obyvateľstva. Úspora prostriedkov štátneho rozpočtu na poskytovanie štátnej prémie je pri tejto navrhovanej zmene zákona pre rok 2006 aj nasledovné roky jediná, o ktorej zavedení sa dá rokovať bez toho, aby vážne poškodila štátny rozpočet, obyvateľstvo Slovenska a aj celý systém stavebného sporenia. K čl. I bod 5. Zmena vzorca na výpočet štátnej prémie, zrušenie bonifikácie. Vzorec sleduje zavedenie systematiky do výpočtu štátnej prémie nezávislej od aktuálnych politických zmien, ale v súlade s vývojom úrokových sadzieb relevantných nástrojov na finančnom trhu. Do legislatívy bol zavedený v októbri 2004 po viac ako dvojročnom intenzívnom rokovaní v pracovnej skupine, v ktorej boli zastúpené napríklad aj ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja, ministerstvo financií, Národná banka Slovenska a stavebné sporiteľne. Do účinnosti vstúpil 1. januára 2005. Bonifikácia jedného percenta vo vzorci zohľadňuje odlišnosť stavebného sporenia od porovnateľných produktov na trhu. Zároveň je potrebné zdôrazniť, že stavebné sporenie je účelový produkt a so zmluvami nie je možné na trhu voľne obchodovať, čo je možné pri všetkých iných finančných produktoch. Bonifikácia vo vzorci má za úlohu vyrovnať tento hendikep zmlúv o stavebnom sporení, pretože po celú dobu viazanosti je produkt prísne účelový obmedzený a neobchodovateľný. Zároveň bonifikácia deklaruje platnosť priority vládneho programu a potrebu podporiť rozvoj a zvyšovanie kvality bývania na Slovensku. Predpokladaná úspora výdavkov štátneho rozpočtu plynúca z tohto návrhu pre rok 2006 vo výške 500 miliónov Sk je neadekvátna vážnemu zásahu do výpočtu štátnej prémie, ako aj do stability celého systému. Zároveň by takáto zmena výrazne znevýhodnila stavebné sporenie voči klasickým bankovým produktom viazaných na päť rokov. Pozmeňujúci návrh preto nie je možné akceptovať. Navrhnuté znie zákona by spôsobilo porušenie stability systému stavebného sporenia s nasledovnými dôsledkami, a to pokles percentuálnej výšky štátnej prémie v roku 2006 z 10 na 6,5 percenta, nárast vymeriavacieho základu efektívnej sumy na získanie maximálnej štátnej prémie v roku 2006 zo súčasných 17 242 korún až na 30-tisíc korún, ďalej zdroje stavebného sporenia sa znížia o 500 miliónov Sk ročne, pokles počtu novo uzatváraných nových zmlúv o 5 až 20 percent, spomalenie obnovy bytového fondu a oddialenie zníženia vysokej energetickej náročnosti bytových fondov. Ďalej z hľadiska trvalého poškodenia bytových fondov je predpoklad zníženia počtu bytov na tisíc obyvateľov. Taktiež musíme brať do úvahy zníženie zamestnanosti v sektore stavebníctva minimálne o 5-tisíc zamestnancov a ďalej v súvisiacich odvetviach o ďalších 15-tisíc obyvateľov Slovenska. Taktiež je nezanedbateľné zníženie daňových príjmov štátneho rozpočtu o cirka štvornásobok neposkytnutej štátnej prémie. Z uvedených dôvodov nemôžem uvedený návrh zákona podporiť a navrhujem nepokračovať v rokovaní o navrhovanom zákone. Ďakujem za pozornosť.