Fecko, Martin, poslanec NR SR (2017-05-17):
Ďakujem pekne. Pán predsedajúci, kolegyne, kolegovia, vážení hostia, aj zástupcovia poškodených občanov nebankových subjektov, ktorí prišli si vypočuť, akým spôsobom sa postavia zákonodarci k tomuto ich zákonu, ktorý predkladám v ich mene. Prv by som uviedol v dôvodovej správe hlavne to, čo myslím, že by malo zaznieť pri predkladaní zákona, a následne pôjdem do rozpravy, takže, pán predsedajúci, hlásim sa ako prvý do rozpravy k tomuto bodu, kde rozoberieme konkrétne veci, akým spôsobom sa vyvíjal tento, ja hovorím táto kauza, respektíve tento podvod na našich občanov, ako v časovom horizonte vyzeral. Takže hlavným cieľom návrhu zákona je aspoň, aspoň čiastočne odškodniť bežných ľudí, ktorí s dôverou vložili svoje finančné prostriedky do podnikania nebankových subjektov v čase, keď za výrazného prispenia štátu nebolo na Slovensku v oblasti bankovníctva a finančníctva vytvorené štandardné právne i ekonomické prostredie a následne utrpeli ujmu. Spočíva hlavne v tom, že im po skončení podnikania nebankového subjektu alebo po ukončení konkurzného konania vedeného voči nemu nebol vyplatený alebo vrátený ani ich podiel, to znamená, ten vklad, ktorý do neho vložili. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že hlavnú zodpovednosť za podvodné konanie nebankových subjektov nesú vtedajšie vládne politické strany, ktoré boli zodpovedné za nastavenie legislatívneho prostredia. Slovenská republika počas fungovania nebankových subjektov vybrala dane z činnosti týchto subjektov v odhadovanej výške 7 mld. slovenských korún, v prepočte okolo 230 mil. eur. Verejnoprávne média zarobili na propagácií tohto podnikania viac ako 8 mil. eur, v starej mene 250 mil. slovenských korún. Pokiaľ by táto reklama nebankových subjektov nešla vo verejnoprávnom médiu, ale v nejakej komerčnej, v komerčnom médiu, tak tu nestojím dnes a nedávam tento návrh zákona. V zmysle predkladaného návrhu zákona je odškodnenie klientov nebankových subjektov čiastočné iba, ešte raz zdôrazňujem, iba čiastočné, nie úplné, a výrazne obmedzené a týka sa len osôb, ktoré ani po mnohých rokoch od vzniku ujmy, ktorá im bola spôsobená, neprestali veriť v spravodlivosť zo strany štátu, ktorý im takéto odškodnenie prisľúbil, čo sa týka aj súčasnej vlády Slovenskej republiky. Najvyšší možný podiel, ktorý sa odškodňuje, je 33-tisíc eur, to znamená, staré koruny, plus-mínus, 1 mil. korún, a najvyššia možná čiastka odškodnenia podľa tohto nášho návrhu zákona predstavuje sumu 13 200 eur. Predpokladá sa, že takto by sa vysporiadalo okolo 50-tisíc ľudí, a celková suma, ktorá je potrebná na túto, na toto vysporiadanie, je okolo 120 mil. eur. Zákonná úprava je nevyhnutná, keďže súdy Slovenskej republiky odmietli odškodniť týchto ľudí voči štátu s odôvodnením, že mali byť pri svojom podnikaní obozretnejší, čo nemožno považovať za správne, keďže v danom období nebolo na Slovensku ešte vytvorené v oblasti tohto druhu podnikania štandardné podnikateľské prostredie. Za vytvorenie štandardného legislatívneho prostredia v oblasti bankovníctva a finančníctva bolo zodpovedné ministerstvo financií Slovenskej republiky, ktoré sa stáva aj tým ministerstvom, ktoré bude odškodňovať, pokiaľ by tento zákon prešiel, takže ministerstvo financií, ktoré tento proces aj kvôli vstupu do Európskej únie zavŕšilo až 31. 12. 2001. Opakujem, až 31. 12. 2001. A preto je orgánom, ktorý má aj toto teraz riešiť podľa nášho návrhu zákona. Návrh zákona z tohto dôvodu sa vzťahuje len na tie nebankové subjekty, ktoré začali podnikať do 31. 12 2001, kedy nadobudol účinnosť zákon o cenných papieroch a investičných službách. Na čiastočné odškodnenie majú podľa nášho návrhu zákona nárok len fyzické osoby, ktoré neboli členmi riadiacich ani kontrolných orgánov dotknutých nebankových subjektov a ktoré si svoj podiel vložený do podnikania nebankových subjektov alebo práva s ním spojené si ponechali a nepreviedli ho na tretie osoby. To znamená, nepostúpili ho ďalším. Musí to byť tá konkrétna osoba, ktorá podpísala tú zmluvu. Zároveň musia byť, samozrejme, splnené aj ostatné povinnosti zákonné, napríklad odvedená daň z príjmu. Návrh zákona má negatívny dopad, samozrejme, na rozpočet verejnej správy. Vyvoláva však pozitívne sociálne vplyvy, pričom nemá vplyv na podnikateľské prostredie, ani vplyv na životné prostredie alebo informatizáciu spoločnosti. Návrh bol prerokovaný aj s predstaviteľmi dotknutej občianskej spoločnosti a dotknutými mimovládnymi organizáciami a z ich strany je vnímaný ako pozitívny prvok. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie. Toľko iba na úvod, na uvedenie, aby ste potom, kolegyne, kolegovia, mohli reagovať, tak vystúpim v rozprave obšírnejšie, pretože som si vedomý, že na túto otázku je dvojaké nazeranie v našej spoločnosti. A ja sa vám snažím a budem sa vám snažiť v rozprave vysvetliť, prečo je tento tu postup z našej strany zákonný, resp. ako si predstavujeme odškodnenie týchto krívd a čo tomu všetkému predchádzalo, akým spôsobom sa k tomu postavili vtedajšie vládne špičky, aj terajšie vládne špičky. A všetko by som rozobral v rozprave, ktorá, dúfam, že môže prebehnúť. A hlásim sa, pán predsedajúci, do rozpravy ako prvý. Ďakujem pekne.