Novotný, Viliam, poslanec NR SR (2015-09-30):
Vážený pán minister, vážený pán spravodajca, vážené dámy, vážení páni, dovoľte mi, aby som vystúpil k vládnemu návrhu zákona o dani z pridanej hodnoty. A možno vás prekvapím, lebo určite by ste odo mňa ako zdravotníka očakávali, že teraz začnem rozprávať o potravinách a ich vplyve na zdravotný stav obyvateľstva. Veľmi ťažko diskutovať o tom, že pre ktoré potraviny sa vlastne zníži DPH, keď ešte nevieme, pre ktoré potraviny sa zníži DPH, takže ja si počkám takisto na možnosť ústne sa prihlásiť do rozpravy a diskutovať o tomto probléme. V tejto chvíli by som ale využil toto svoje vystúpenie, aby som otvoril tri iné témy a podal tri konkrétne pozmeňovacie návrhy. Chcel by som vás informovať, dámy a páni, ktorí sú členovia výboru pre financie a rozpočet o tom vedia, lebo na tom výbore 3. septembra som bol, ale ešte predtým som poslal pánovi ministrovi Kažimírovi aj pánovi predsedovi výboru pre financie a rozpočet list, v ktorom som ich informoval o tom, že uvažujem o podaní pozmeňujúceho návrhu, ktorý by rozšíril tú možnosť, s ktorou prichádza vláda v tomto vládnom návrhu zákona, a teda možnosť platiť DPH až po tom, ako dostanete zaplatené za celú faktúru. S tým, že vláda vo vládnom návrhu tento mechanizmus navrhla tak, že sa týka podnikateľských subjektov s obratom do 75-tisíc eur ročne. Na výbore pre financie a rozpočet potom prišiel pozmeňujúci návrh, ktorý je v spoločnej správe, na 100-tisíc eur, čo je len dôkaz toho, že aj vláda zjavne cíti, že tých 75-tisíc eur asi je veľmi opatrné, aby som sa kulantne vyjadril, je veľmi opatrný začiatok. Koniec koncov pán štátny tajomník to na výbore pre financie a rozpočet aj tak povedal, že teda vláda chce začať veľmi opatrne. Ja som informoval v tomto liste pána ministra financií aj pána predsedu výboru, že teda predložím pozmeňujúci návrh, aby sme využili celý rozsah európskej legislatívy, ktorá nám umožňuje takýto mechanizmus, teda platenie DPH až po obdŕžaní platby za danú faktúru, zaviesť pre firmy s obratom do 500-tisíc eur. Na výbore pre financie a rozpočet som teda takýto pozmeňovací návrh predložil s tým, že tam došlo k ďalšej diskusii medzi pánom štátnym tajomníkom a mnou o tom, že my sme navrhovali, aby to bolo pre všetkých. To znamená, aby tam nebola dobrovoľnosť, či sa rozhodne nejaký subjekt do toho ísť alebo nie, ale jednoducho aby to striktne platilo. Reakcia pána štátneho tajomníka bola taká, že obáva sa nejakého problému zo strany Európskej komisie. Veľmi jednoducho sa vyjadrujem, z nejakého konania zo strany Európskej komisie, pretože Európska komisia jednoznačne takéto opatrenie odporúča ako dobrovoľné. Čiže zhrnuté a podčiarknuté, v takom zmysle potom bude podávať aj pozmeňujúci návrh. Druhá vec, o ktorú som poprosil pána ministra financií, je, aby zvážil rozšírenie ďalšieho podľa mňa veľmi dobrého mechanizmu, s ktorým prichádza vládny návrh zákona o DPH, sa anglicky označuje ako reverse charge, a to znamená, že si subjekty navzájom fakturujú bez DPH, DPH platí až ten posledný v reťazci, teda konečný prijímateľ služby alebo konečný odberateľ, s tým, že vláda to navrhla iba pre stavebníctvo. Ja tomu rozumiem, lebo tam máme takýto problém, ktorý riešime, a o tom budem za chvíľu hovoriť, ale osobne si myslím, že tento mechanizmus by stálo za to zvážiť a rozšíriť aj na ďalšie tovary a služby, aj na ďalšie rezorty alebo na ďalšie časti spoločensko-obchodného života, a nie iba na stavebníctvo. Ja som o tom už diskutoval aj na výbore pre financie a rozpočet. Hovorím to tu preto, lebo veci som si snažil prediskutovať s kolegami, aby som teda vás neprekvapil v pléne nejakými novými pozmeňujúcimi návrhmi. Odpoveď zo strany pána štátneho tajomníka, ktorý bol na výbore, je taká, že podlieha to do určitej miery rokovaniu s Európskou komisiou. Pán minister Kažimír ma určite opraví, keď sa mýlim. Ja by som ale chcel, keď podám tento pozmeňujúci návrh, zároveň povzbudiť ministerstvo financií, aby rokovalo s Európskou komisiou, pretože možné to je. Ide o to, či to chceme na Slovensku. A ja hovorím, že by sme to mali chcieť, lebo fakturácia bez DPH s tým, že platí DPH až ten posledný v rade, je podľa môjho názoru veľkým prínosom v prevencii možných podvodov nadmerných odpočtov, karuselových obchodov a podobných aktivít. Toľko teda k tomu, o čom sme diskutovali a čo som aj predkladal na výbore pre financie a rozpočet. A teraz už idem konkrétne k tomu, že idem predložiť za krátku chvíľu tri pozmeňujúce návrhy. Ten prvý pozmeňujúci návrh by sa mal týkať toho, aby systém, ktorý vláda navrhuje vo vládnom návrhu zákona, že DPH zaplatí podnikateľských subjekt až po tom, ako obdrží platbu za danú faktúru, sa rozšíril pre všetky podnikateľské subjekty s obratom do 500-tisíc eur, ale dobrovoľne, aby sme nerobili žiadne komplikácie. Čiže je to trošku zmenené v tejto chvíli. Navrhujem teda, aby všetci, ktorí majú obrat do 500-tisíc eur, sa mohli dobrovoľne rozhodnúť, či budú platiť DPH vopred alebo až po tom, ako obdržia platbu za faktúru. Som o tom totižto presvedčený, že keď tento mechanizmus takto zavedieme a využijeme celý rozsah európskej legislatívy, ktorá umožňuje ísť až do obratu 500-tisíc eur, prakticky sa to na Slovensku stane bežnou praxou, pretože absolútna väčšina subjektov, drvivá väčšina podnikateľských subjektov má obrat do 500-tisíc eur. Nad 500-tisíc, to sú už, naozaj len možno niekoľko desiatok najväčších podnikateľských subjektov. Problém pri nižších hraniciach, či už je to 75-tisíc alebo 100-tisíc, je, že keď sú v reťazci dvaja alebo traja, z ktorých jeden má obrat 40-tisíc, jeden má 80-tisíc a jeden 130-tisíc, tak pre toho 130-tisícového to nič nehovorí, aby platil DPH až po tom, ako obdrží platbu, a tým pádom aj tí dvaja, ktorí sú s ním v obchodnom vzťahu, si to nemôžu uplatniť, pretože nastáva problém, kto kedy zaplatí to DPH. Preto si myslím, že ak by sme išli do obratu 500-tisíc, tak je to hranica, pri ktorej vlastne pre všetkých, skoro pre všetkých na trhu to bude výhodné. Druhý pozmeňujúci návrh, ktorý dám a za chvíľu ho oficiálne podám, je, aby to, čo navrhuje vláda, zatiaľ veľmi opatrne iba pre stavebníctvo, čiže systém reverse chargeu, to znamená, aby DPH platil až posledný v reťazci, to znamená, aby fakturácia prebehla bez DPH, až posledný prijímateľ služby alebo odberateľ zaplatil to DPH, sa okrem stavebníctva rozšírila aj na automobilový priemysel, potravinársky priemysel, poľnohospodársku prvovýrobu, drevospracujúci priemysel, drevo ako komoditu a notebooky ako IT komoditu. Odôvodnenie je znovu jednoduché. Podľa môjho názoru by to veľmi významnou mierou mohlo zabrániť zbytočným podvodom s DPH, čo je problém, s ktorým sa na Slovensku trápime. Ten odhad je obrovský, o čo prichádza vlastne táto krajina tým, že DPH nie je v celom rozsahu vybraté, ako by malo byť vybraté, a jednou z príčin sú aj karuselové obchody a sú aj nadmerné odpočty DPH. Tento spôsob fakturácie bez DPH by práve mohol zabrániť takýmto podvodným konaniam. A ten tretí pozmeňujúci návrh, ktorý predložím za krátku chvíľu, sa týka vrátenia DPH v prípade konkurzu a reštrukturalizácie. Konkrétny prípad, ktorý dnes máme na stole, je skutočnosť, že veritelia spoločnosti Váhostav SK dostanú od štátu prostredníctvom Slovenskej reštrukturalizačnej čiastočnú úhradu ich pohľadávky do výšky 50 % tejto pohľadávky. Faktom ale je, že oni zaplatili DPH z celej faktúry. Čiže keď mali faktúru na 30-tisíc, tak zaplatili z 30-tisíc DPH. No prostredníctvom Slovenskej reštrukturalizačnej sa dostanú späť k 15-tisíc, ten zvyšok zostane zatiaľ nedobytný a s veľkou pravdepodobnosťou v celej výške nedobytný. Tento pozmeňujúci návrh je jednoducho o tom, aby štát vrátil tú polovicu DPH z alikvotnej časti, ktorá nebude dobytá, teda ktorá nebude uspokojená cez Slovenskú reštrukturalizačnú. Toľko teda uvedenie týchto pozmeňujúcich návrhov. A teraz v zmysle rokovacieho poriadku ich musím oficiálne podať, takže poprosím o chvíľku strpenia. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Viliama Novotného k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. V čl. I bod 30 znie: „30. Za § 68c sa vkladá § 68d, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 68d Osobitná úprava uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby (1) Platiteľ registrovaný podľa § 4 uplatňuje osobitnú úpravu podľa odsekov 3 až 12, ak a) za predchádzajúci kalendárny rok nedosiahol obrat 500 000 eur a odôvodnene predpokladá, že v prebiehajúcom kalendárnom roku nedosiahne obrat 500 000 eur a b) na platiteľa nebol vyhlásený konkurz alebo platiteľ nevstúpil do likvidácie. (2) Platiteľ, ktorý spĺňa podmienku podľa ods. 1 a ktorý sa rozhodol uplatňovať osobitnú úpravu, uplatňuje túto úpravu od prvého dňa zdaňovacieho obdobia. Dátum začatia uplatňovania osobitnej úpravy platiteľ písomne oznámi daňovému úradu najneskôr do konca kalendárneho mesiaca, v ktorom začal uplatňovať osobitnú úpravu. (3) Osobitná úprava sa vzťahuje na odplatné dodania tovarov a služieb v tuzemsku, pri ktorých je platiteľ povinný platiť daň podľa § 69 ods. 1 okrem dodania tovarov a služieb podľa § 43 a 47. (4) Daňová povinnosť pri uplatňovaní osobitnej úpravy vzniká dňom prijatia platby za tovar alebo službu, ktoré sú alebo majú byť dodané, a to z pridanej platby. Faktúra vyhotovená platiteľom podľa odseku 2 okrem faktúry podľa § 74 ods. 3 písm. a) až c), ktorá je vyhotovená oproti prijatiu platby, musí obsahovať aj zreteľnú a čitateľnú slovnú informáciu „daň sa uplatňuje na základe prijatia platby“. Ak platiteľ takúto slovnú informáciu na faktúre neuvedie, daňová povinnosť vznikne podľa § 19. Platiteľ nesmie opraviť pôvodnú faktúru doplnením slovnej informácie „daň sa uplatňuje na základe prijatia platby“. (5) Právo odpočítať daň z tovarov a služieb, ktorú voči platiteľovi podľa odseku 2 uplatnil iný platiteľ, vzniká dňom zaplatenia za tovar alebo službu platiteľom podľa odseku 2 dodávateľovi. Ak platiteľ podľa odseku 2 zaplatí len časť protihodnoty za tovar alebo službu, právo odpočítať daň vzniká pomerne podľa výšky sumy, ktorú zaplatil. (6) Ak platiteľ podľa odseku 2 uplatňuje odpočítanie dane pri investičnom majetku uvedenom v § 54 ods. 2 až po skončení kalendárneho roka, v ktorom začalo plynúť obdobie na úpravu odpočítanej dane podľa § 54 alebo § 54a, je povinný pri odpočítaní dane a prípadnom vysporiadaní pomerného odpočítania dane zohľadniť zmenu alebo zmeny účelu použitia investičného majetku a zmenu alebo zmeny rozsahu použitia investičného majetku, ak k týmto zmenám došlo v období od začiatku plynutia obdobia na úpravu odpočítanej dane do konca kalendárneho roka, v ktorom uplatňuje odpočítanie dane. (7) Odpočítanie dane podľa § 55 môže platiteľ podľa odseku 2 uplatniť pri tovaroch a službách, za ktoré zaplatil dodávateľovi. Ak platiteľ zaplatil len časť protihodnoty, odpočítanie dane môže uplatniť len pomerne podľa výšky sumy, ktorú zaplatil. (8) Ak po zdaňovacom období, v ktorom vznikla daňová povinnosť, nastane skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ktorá má za následok zníženie vzniknutej daňovej povinnosti, platiteľ podľa odseku 2 uvedie opravu základu dane a dane v daňovom priznaní za zdaňovacie obdobie, v ktorom vrátil platbu, a to v rozsahu vrátenej platby. Ak sa opravou základu dane zvýši základ dane, platiteľ podľa odseku 2 uvedie opravu základu dane a dane v daňovom priznaní za zdaňovacie obdobie, v ktorom prijal platbu, a to v rozsahu prijatej platby. (9) Platiteľ podľa odseku 2 má právo opraviť odpočítanú daň pri zvýšení základu dane, a to v tom zdaňovacom období, v ktorom zaplatil dodávateľovi, a vo výške zodpovedajúcej sume, ktorú zaplatil. (10) Platiteľ je povinný skončiť uplatňovanie osobitnej úpravy, ak a) v prebiehajúcom kalendárnom roku dosiahol obrat 500 000 eur, a to posledným dňom zdaňovacieho obdobia, v ktorom dosiahol obrat, b) sa stane členom skupiny, a to dňom, ktorý predchádza dňu, keď sa stal členom skupiny, c) je naňho vyhlásený konkurz alebo vstúpil do likvidácie, a to dňom, ktorý predchádza vyhláseniu konkurzu alebo vstupu do likvidácie, d) sa zrušuje bez likvidácie, a to dňom, ktorý predchádza dňu jeho zániku, e) je fyzickou osobou pokračujúcou v živnosti po úmrtí platiteľa podľa § 83, a to posledným dňom posledného zdaňovacieho obdobia. (11) Dátum skončenia uplatňovania osobitnej úpravy podľa odseku 10 platiteľ alebo jeho právny nástupca písomne oznámi daňovému úradu najneskôr do 5 dní od skončenia zdaňovacieho obdobia, v ktorom uplatňovanie osobitnej úpravy skončil. (12) Posledným dňom zdaňovacieho obdobia, v ktorom platiteľ skončil uplatňovanie osobitnej úpravy, a dňom, uplynutím ktorého prestala byť právnická osoba alebo fyzická osoba platiteľom podľa § 81 ods. 5, vzniká daňová povinnosť z dodania tovarov a služieb za obdobie uplatňovania osobitnej úpravy, ktorá by bola vznikla, ak by nebol uplatňoval osobitnú úpravu, okrem daňovej povinnosti, ktorá vznikla za zdaňovacie obdobia, v ktorých uplatňoval osobitnú úpravu. V tomto zdaňovacom období platiteľ môže odpočítať daň z tovarov a služieb, pri ktorých by bolo vzniklo právo odpočítať daň v období uplatňovania osobitnej úpravy, ak by nebol uplatňoval osobitnú úpravu, okrem dane, ktorú si odpočítal. (13) Daňový úrad uloží pokutu vo výške 10 000 eur, ak a) platiteľ uplatňuje osobitnú úpravu a nesplnil podmienky podľa odseku 1, b) platiteľ pokračuje v uplatňovaní osobitnej úpravy po dni, ktorým bol povinný skončiť uplatňovanie osobitnej úpravy podľa odseku 10, c) platiteľ podľa odseku 2 na faktúre neuvedie slovnú informáciu podľa odseku 4. (14) Pri určení výšky pokuty podľa odseku 13 prihliadne daňový úrad na závažnosť a dĺžku trvania protiprávneho stavu. (15) Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky zverejní na portáli Finančnej správy Slovenskej republiky zoznam platiteľov, ktorí písomne oznámili začatie uplatňovania osobitnej úpravy, platiteľov, ktorí písomne oznámili skončenie uplatňovania osobitnej úpravy, a platiteľov, ktorí uplatňovali osobitnú úpravu a ich registrácia pre daň bola zrušená. (16) Oznámenie podľa odsekov 2 a 11 sa podáva na tlačive, ktorého vzor zverejní Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky na portáli Finančnej správy Slovenskej republiky.“ Odôvodnenie: Ročne uniká na podvodoch s daňou z pridanej hodnoty viac ako miliarda eur. To je takmer polovica schodku štátneho rozpočtu. Najväčšími problémami sú falošné nadmerné odpočty a karuselové podvody. Z dôvodu podozrení na takéto podvody sú neraz aj slušným podnikateľom neoprávnene zadržiavané finančné prostriedky v rámci dlhotrvajúcich daňových kontrol. V rámci opatrení boja proti daňovým podvodom a tiež pod tlakom udalostí v kauze Váhostav sa vláda rozhodla prijať návrh zmeny zákona o dani z pridanej hodnoty, ktorý zmení systém fungovania odpočtov a úhrad DPH. Doteraz platí, že platiteľ DPH si môže odpočítať túto daň bez ohľadu na úhradu, a tiež to, že odviesť DPH musí bez ohľadu na to, či mu odberateľ uhradil za poskytnutý tovar alebo službu. Vládna novela by mala upraviť tento systém na odvod až po prijatí platby, čo znamená, že pokiaľ platiteľ nedostane zaplatené za tovar alebo služby, nemá povinnosť odvodu do štátneho rozpočtu tým, že podľa vládneho návrhu si môže tento systém zvoliť len platiteľ DPH s obratom do 75-tisíc eur a dobrovoľne, predbežné prognózy odhadujú, že na tento systém prejde necelých 3-tisíc platiteľov DPH. Pozmeňovací návrh využíva celý rozsah európskej legislatívy, ktorá dovoľuje využitie tohto systému do obratu 500-tisíc eur, a tiež navrhuje zavedenie tohto systému pre všetkých platiteľov DPH s takýmto obratom dobrovoľne. Toľko teda môj prvý pozmeňujúci návrh. Dovoľte mi podať druhý pozmeňujúci návrh. Ten sa týka rozšírenia reverse chargeu aj na obchodovanie v iných sektoroch, nielen v stavebníctve. V čl. I sa za bod 31 vkladá nový bod 32 ktorý znie: „32. V § 69 sa odsek 12 dopĺňa písmenami j) až n), ktoré znejú: „j) dodanie tovarov patriacich do kapitoly 44 Spoločného colného sadzobníka a do položiek 4001, ak základ dane vo faktúre za dodanie týchto tovarov je 5 000 eur a viac, k) dodanie prác v automobilovom priemysle, vrátane dodávok spojených s montážou a inštaláciou, ak základ dane vo faktúre za dodanie týchto tovarov je 5 000 eur a viac, l) dodanie prác v potravinárskom priemysle, vrátane poľnohospodárskej prvovýroby, ak základ dane vo faktúre za dodanie týchto tovarov je 5 000 eur a viac, m) dodanie prác v drevárskom a drevospracujúcom priemysle, ak základ dane vo faktúre za dodanie týchto tovarov je 5 000 eur a viac, n) dodanie notebookov ak základ dane vo faktúre za dodanie týchto tovarov je 5 000 eur a viac.“.“. Doterajšie body sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie: Systém prenosu daňovej povinnosti na príjemcu plnenia pri tovaroch a službách je jeden z najúčinnejších nástrojov boja proti daňovým únikom na dani z pridanej hodnoty. Smernica Rady 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty je právnym základom pre DPH. Smernica umožňuje členským krajinám odchýlku z tohto základného mechanizmu, ktorá spočíva v možnosti stanoviť, že osobou povinnou platiť DPH z taxatívne stanovených tovaroch alebo služieb nie je platiteľ dane, ktorý dodáva tovar alebo službu, ale platiteľ dane, ktorý je príjemcom tohto plnenia. Prenos daňovej povinnosti, alebo inak v praxi často používaný pojem tzv. „tuzemské samozdanenie“, môže byť uplatnené teda len v prípade, ak je dodávateľom tovaru alebo služby registrovaným platiteľom dane a príjemca plnenia je tiež registrovaným platiteľom dane. V prípade, že sa na dodávaný tovar alebo službu uplatňuje tuzemské samozdanenie, platiteľ dane, ktorý uskutočňuje zdaniteľné plnenie, teda neuplatňuje k cene dodávaného tovaru alebo služby DPH. Túto je z fakturovanej ceny povinný vypočítať a zaplatiť platiteľ dane, ktorý je príjemcom plnenia. V súčasnosti sa už tuzemské samozdanenie pri dodávkach tovarov a služieb medzi platiteľmi dane uplatňuje pri viacerých druhoch plnení, napríklad dodanie kovového odpadu a šrotu, prevod emisných kvót skleníkových plynov, predaj nehnuteľností v rámci exekučného konania, dodanie vybraných poľnohospodárskych plodín, dodanie kovových predmetov, dodanie mobilných telefónov a integrovaných obvodov. Predložený pozmeňovací návrh zákona navrhuje doplnenie zákona o DPH o tuzemské samozdanenie pri ďalších druhoch tovarov a služieb. Toľko teda druhý pozmeňujúci návrh. A ešte, dovolíte, tretí pozmeňujúci návrh, ktorý sa týka čl. I, sa za bod 25 vkladá nový bod 26, ktorý znie: „26. Za § 58 sa vkladá § 58a, ktorý vrátane nadpisu pod paragrafom znie: „§ 58a Vrátenie dane z tovaru a služby v prípade konkurzného a reštrukturalizačného konania (1) Platiteľ dane má nárok na vrátenie dane z tovaru a služby, ktoré dodal v tuzemsku v rozsahu podľa odsekov 2 až 6. (2) Platiteľ dane má nárok na vrátenie zaplatenej dane, zo sumy zodpovedajúcej výške neuhradenej pohľadávky odberateľom, ak je pohľadávka voči odberateľovi tovaru a služby vymáhateľná a voči odberateľovi bolo a) právoplatne rozhodnuté o zastavení konkurzného konania pre nedostatok majetku, alebo b) o právoplatne rozhodnutie o zrušení konkurzu pre nedostatok majetku. (3) Platiteľ dane má nárok na vrátenie zaplatenej dane, zo sumy zodpovedajúcej výške neuhradenej pohľadávky odberateľom, aj v prípade, ak a) odberateľ má súdom potvrdený reštrukturalizačný plán, b) platiteľ dane ako veriteľ odberateľa riadne prihlásil svoju pohľadávku v rámci reštrukturalizácie a táto nebola popretá, c) platiteľ dane nepostúpil svoju pohľadávku na tretiu osobu. (4) Žiadateľ uplatňuje nárok na vrátenie dane podaním žiadosti o vrátenie dane v elektronickej forme prostredníctvom elektronického portálu. Žiadosť o vrátenie dane sa podáva najneskôr do 30. septembra kalendárneho roka, ktorý nasleduje po období, v ktorom nastali skutočnosti podľa odseku 2 alebo 3. Daňový úrad bezodkladne elektronickými prostriedkami oznámi žiadateľovi dátum prijatia žiadosti o vrátenie dane. (5) Žiadosť o vrátenie dane musí obsahovať a) priezvisko a meno alebo názov žiadateľa a adresu jeho sídla, miesta podnikania, prevádzkarne, bydliska alebo miesta, kde sa obvykle zdržiava, b) elektronickú adresu žiadateľa, c) opis podnikateľskej činnosti žiadateľa, pre ktorú tovar a služby nadobudol, uvedením zodpovedajúceho číselného kódu podľa osobitného predpisu 7b), d) obdobie, na ktoré sa žiadosť vzťahuje, f) identifikačné číslo pre daň žiadateľa alebo jeho daňové registračné číslo pridelené v inom členskom štáte, g) údaje o bankovom účte žiadateľa vrátane medzinárodného bankového čísla účtu (IBAN) a medzinárodného kódu banky (BIC). (6) Žiadosť o vrátenie dane musí obsahovať okrem údajov podľa odseku 5 údaje z každej faktúry o dodaní tovaru alebo služby, z ktorých žiadateľ žiada vrátenie dane, a to: a) priezvisko a meno alebo názov odberateľa a adresu jeho sídla, miesta podnikania, prevádzkarne, bydliska alebo miesta, kde sa obvykle zdržiava, b) identifikačné číslo pre daň odberateľa pridelené v tuzemsku okrem dovozu tovaru, c) dátum vyhotovenia faktúry, číslo faktúry, d) základ dane a sumu dane v eurách, e) výšku neuhradenej pohľadávky v eurách, e) výšku požadovanej sumy vrátenej dane, f) výpis z obchodného registra, preukazujúci skutočnosti podľa odseku 2, g) úradný odpis súdom schváleného reštrukturalizačného plánu. (7) Pri rozhodovaní o vrátení dane sa primerane uplatní ustanovenie § 55d." Doterajšie body sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie: Zákon o konkurze a reštrukturalizácii mimo iného rieši, za akých podmienok môže veriteľ uplatniť a uspokojiť svoju pohľadávku z majetku dlžníka v prípade reštrukturalizácie alebo konkurzu dlžníka. Veritelia v rámci obchodno-záväzkových vzťahov s dlžníkom, v prípade, že sú platiteľmi dane z pridanej hodnoty, odviedli správcovi dane zákonom stanovenú sadzbu dane z pridanej hodnoty. Hodnota odvedenej dane z pridanej hodnoty zodpovedala základu dane z celkového objemu dodaných tovarov a služieb. V praxi však, v prípade zastavenia alebo zrušenia konkurzu z dôvodu nedostatku majetku dlžníka dochádza k situácii, kedy veriteľ obdrží úhradu pohľadávky v nulovej výške. Obdobná situácia je aj v prípade reštrukturalizácie. Zvlášť špecificky sa táto situácia ukázala pri posledných udalostiach s reštrukturalizáciou Váhostavu, kde bolo jeho reštrukturalizáciou poškodených mnoho drobných veriteľov. Štát zriadil obchodnú spoločnosť so stopercentnou majetkovou účasťou štátu a zverejnil prvú verejnú výzvu na odkupovanie prihlásených pohľadávok za jasne stanovených podmienok. Schválená právna úprava, ktorá umožnila vznik tejto spoločnosti a upravila podmienky, pri splnení ktorých sa niektorí veritelia môžu dostať k svojim peniazom, je však taká, že reálna šanca na 100-percentné uspokojenie veriteľov je minimálna, ak nie nulová. V týchto podmienkach je preto pre veriteľov najoptimálnejším spôsobom ako sa aspoň čiastočne dostať k svojim peniazom odkúpenie pohľadávky štátom. Navrhujeme, aby v prípade, keď nastanú zákonom predpokladané situácie, bola daň z pridanej hodnoty zo strany štátu pomerne vrátená veriteľovi. Oprávnený veriteľ žiada o vrátenie alikvotnej časti dane z pridanej hodnoty prostredníctvom žiadosti podanej v termíne stanovenom zákonom. Toľko teda moje tri pozmeňujúce návrhy. Veľmi sa ospravedlňujem, že som ich teda musel podrobne prečítať, ale rokovací poriadok to takto predpisuje. Ináč sa to urobiť nedá. Ešte by som chcel poprosiť pána spravodajcu, ak ma sleduje, pán spravodajca. Pán spravodajca, ak ma sleduje. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)