Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2024-02-09):
Vážený pán minister, vážený pán predseda Národnej rady, vážené kolegyne, kolegovia, sme v rozprave o vládnom návrhu na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o sociálnom poistení, ktorého účelom alebo obsahom je predĺženie schémy štátnej pomoci, ktorá oslobodzuje zamestnávateľov, ktorý vykonáva hlavnú ekonomickú činnosť vo vybranom segmente poľnohospodárstva, lesníctva a rybolovu a vo vybranom segmente potravinárstva, od povinnosti platiť poistné na nemocenské poistenie, poistenie na starobné poistenie, poistné na invalidné poistenie, poistné na poistenie v nezamestnanosti, poistné na financovanie podpory v čase skrátenej práce a poistné do rezervného fondu solidarity. Ten návrh odôvodňuje tým, že vzhľadom na personálnu náročnosť práce v odvetviach poľnohospodárstva a potravinárstva tvoria odvodové náklady zamestnávateľov na sociálne poistenie významnú nákladovú, nákladovú položku a zároveň sa v tom odôvodnení tvrdí, že z dôvodu ďalšej stabilizácie oboch sektorov a udržania súčasného trendu vývoja v záujme predchádzania závažným hospodárskym škodám v tejto oblasti je prolongácia realizovanej štátnej pomoci prostredníctvom odvodovej úľavy nevyhnutná. Podľa môjho názoru v tom odôvodnení návrhu na skrátené legislatívne konanie nie je nič, čo by preukazovalo, že je potrebné predĺžiť túto formu neadresnej štátnej podpory, neadresnej, ako o nej hovoril, hovoril pán poslanec Hlina, a vôbec nič už nenaznačuje, že by štátu, lebo to je podmienka skráteného legislatívneho konania, že by štátu hrozili značné hospodárske škody. Naopak, aj ten samotný materiál konštatuje pozitívne trendy v oblastiach, ktorých sa tá podpora týka. A áno, je to možno širšia filozofická otázka, ale je to, je to dôležité, či ak sa nejaký sektor ocitne v hospodárskych problémoch, tak je povinnosťou vlády, aby mu pomáhal dotáciami, daňovými úľavami, odpustením, odpustením platenia odvodov, aby mu pomáhal neadresne, to znamená plošne, bez ohľadu na to, či ide o podnikateľský subjekt, ktorému sa darí, alebo podnikateľský subjekt, ktorý je vo vážnych problémoch. To je na jednej úrovni, úrovni problém, že či neadresná pomoc má byť, má byť plošná pomoc bez ohľadu na to, že koho podporujem, a pokiaľ ide o hospodársku pomoc, teda nie o pomoc ľuďom, ktorí sa ocitli v nejakých, v nejakých problémoch, čo je vecou, vecou sociálnej politiky, ale ide o pomoc podnikateľským subjektom, že štát rozdáva peniaze daňových poplatníkov, peniaze, ktoré zaplatili ľudia, ktoré zaplatili iné firmy, a dáva ich hospodárskym subjektom, ktoré konkurujú iným hospodárskym subjektom na trhu, či vôbec je to opodstatnené aj v prípade, keď sa tieto, tieto subjekty ocitnú, ocitnú v problémoch, lebo toto má riešiť, má riešiť trh. Nemáme my jeden typ podnikania zvýhodňovať prostredníctvom štátnych dotácií pred inými typmi podnikania. A toto nie je nič iné, ako zvýhodňovanie jedného typu podnikania alebo podnikania v jednej oblasti pred podnikaním v inej oblasti. Toto nie je sociálna pomoc, toto nie je dokonca ani plošná sociálna pomoc, nielen, nielen sociálna pomoc, ktorá by bola adresná. Toto je dotovanie podnikateľských, podnikateľských subjektov. A moja otázka teda znie, že aké hospodárske škody vzniknú štátu, ak by sa táto pomoc nezrealizovala? Lebo však Sociálna poisťovňa nie je v úplne najlepšej, najlepšej finančnej situácii a aj z dlhodobého hľadiska tam hrozia vážne problémy s udržateľnosťou financovania najmä dôchodkového systému, má to závažné dôsledky pre udržateľnosť verejných financií ako takých a tu sa niekto rozhodol v minulom volebnom období, že ceny potravín sú populárna téma, no tak vytvoríme nejakú schému, pomocou ktorej sa budeme tváriť, že riešime ceny potravín a uhráme si u voličov nejaké politické body. Teraz po voľbách v tom ide táto vláda, vláda pokračovať a nie adresnou sociálnou pomocou ľuďom, ktorí sa ocitli v núdzi, ktorí naozaj majú problém kúpiť si, kúpiť si drahé potraviny, ale plošnou podporou podnikov, podnikateľských subjektov v oblasti poľnohospodárstva, v oblasti potravinárstva, podporou, ktorá smeruje aj k tým, ktorí ju reálne nepotrebujú, lebo v tých problémoch nie sú. A ešte to ide robiť v skrátenom legislatívnom konaní, odvolávajúc sa na údajne hroziace značné hospodárske škody, ale upozorňujem, že zákon o rokovacom poriadku ako podmienku pre skrátené legislatívne konanie hovorí o tom, že majú nastať mimoriadne okolnosti, čo teda to je tiež sporné, či toto nejaké mimoriadne okolnosti v tejto chvíli existujú, a či hrozia štátu, štátu, zdôrazňujem slovo štátu, značné hospodárske škody. Nie nejakým súkromným podnikateľským subjektom. Takže aj ja teda dúfam, že pán minister sa ešte k tomuto vyjadrí a prípadne popri tom, že nám, čo sme si dovolili vystúpiť v rozprave k skrátenému legislatívnemu konaniu, naloží, tak odpovie aj na túto otázku. Ďakujem.