V. Novotný, poslanec: (2009-10-27):
Dovoľte mi môj pohľad na predloženú poslaneckú novelu zákona o neziskových organizáciách. Ja som to nazval, že tak sme sa dočkali, lebo v časoch, keď strana Smer – sociálna demokracia veľmi intenzívne útočila na zdravotné poisťovne, na pluralitu systému zdravotného poistenia na Slovensku, keď nakoniec presadila v pléne Národnej rady zákaz zisku zdravotných poisťovní, akosi automaticky sme všetci, ktorí sa trošku pohybujeme v systéme zdravotníctva, očakávali, že ďalšie v tom poradí budú nemocnice, neziskové organizácie, tie, ktoré začali vznikať niekedy po roku 2002 na Slovensku transformáciou zo štátnych príspevkových organizácií. V súčasnosti je ich 23 podľa mojich informácií. A píšu pomerne úspešnú históriu. Tak krátko späť k tej histórii. Vznikli na základe zákona č. 213/1997 Z. z. ako akýsi model spolunažívania štátu, ktorý jeden zakladateľ vložil ako svoj majetok, a jedného alebo viacerých ďalších zakladateľov, ktorí vložili nejaký kapitál a know-how, teda akýsi projekt toho, ako budú túto neziskovú organizáciu ďalej riadiť a spravovať. A čuduj sa svete, predtým zadlžené nemocnice, sanatóriá a liečebne začali zrazu hospodáriť vo vyrovnanom rozpočte. Všetky nemocnice a zdravotnícke zariadenia, ktoré vznikli podľa tohto modelu, niekedy medzi rokmi 2002 až 2006, píšu naozaj úspešný príbeh. Áno, nebolo to ani v jednej z nich jednoduché. Muselo sa najprv prepúšťať, platy zamestnancov dlho stagnovali, dodnes sú nižšie ako v štátnych nemocniciach, ale tieto neziskové organizácie, nemocnice, liečebne a sanatóriá, nevytvárajú dlhy. Ako pomôcku som si zobral prehľad vývoja záväzkov po lehote splatnosti v rezorte zdravotníctva. K 31. 12. 2005 mali zdravotnícke zariadenia v pôsobnosti ministerstva zdravotníctva celkový dlh 2,033 mld. Sk. K 31. 12. 2008 mali dlh 5,891 mld. Sk. Nemocnice a zdravotnícke zariadenia delimitované na obce a VÚC a transformované na neziskové organizácie mali k 31. 12. 2005 celkový dlh 2,384 mld. Sk a k 31. 12. 2008 celkový dlh 2,311 mld. Sk. To znamená, nerastú im dlhy, nevytvárajú dlhy. A to treba povedať, že, bohužiaľ, nemáme v tabuľke takú kategóriu týkajúcu sa len týchto 23 neziskových organizácií, pretože, samozrejme, tieto dlhy sú predovšetkým na nemocniciach v zriaďovateľskej pôsobnosti VÚC. Zdroj, odkiaľ som tieto čísla čerpal, je Správa o vývoji dlhov v rezorte zdravotníctva k 31. 12. 2008, prerokovaná na rokovaní vlády Slovenskej republiky 20. mája 2009. Tak kde je vlastne problém. Poskytujú v zmysle zákona všeobecne prospešné služby, poskytovanie zdravotnej starostlivosti. Každá jedna z nich poskytuje tieto všeobecne prospešné služby, teda zdravotnú starostlivosť naďalej aj po transformácii na neziskovú organizáciu, ani z jednej sa nestal hotel, ani jedna nebola predaná, tak ako o tom hovoril aj pán poslanec Gál, a nevytvárajú dlhy. Majú však jeden handicap dámy a páni. Sú značne nezávislé od štátnej moci, dokonca aj od strany Smer. A to sa im zrejme už nemôže ďalej nechať, to sa už nemôže len tak prepiecť. Všetky tieto neziskové organizácie vznikli uznesením vlády, ktoré schválilo ich zakladateľskú listinu. Čiže nie sú to nejaké samozvané organizácie. V každej neziskovke má štát troch z piatich členov správnej rady, lebo tak bola schválená zakladateľská listina na vláde Slovenskej republiky. (Hlas z pléna.) Áno, pán poslanec namieta, že sa tak stalo, ak došlo k zlúčeniu, ale o tom už hovoril pán poslanec Gál, alebo k splynutiu s inou neziskovou organizáciou, je možné, že štát má už len troch zo siedmich členov správnej rady. Ale keď štát zakladal tieto neziskové organizácie spolu s jedným alebo viacerými záujemcami, mal vždy troch z piatich členov správnej rady. Štát určil v zakladateľskej listine, ktorá časť majetku je prioritná, to znamená, môže slúžiť len na poskytovanie všeobecne prospešných služieb, v tomto prípade zdravotnej starostlivosti, a ktorá časť majetku je neprioritná a môže teda slúžiť na podnikanie. A potom už tieto neziskové organizácie žili svojím životom. (Vystúpenie prerušené predsedajúcou.)