J. Tkáčová, poslankyňa: (2008-02-08):
Možno ste už zachytili problém nazývaný „skládka v Pezinku“, o tom bolo mimoriadne rokovanie na výbore a predstavitelia samosprávy, primátor mesta aj zástupcovia petičného výboru nám prišli predostrieť existujúce problémy. Možno si poviete, že to nesúvisí so stavebným zákonom, ale o chvíľku uvidíte, že to veľmi úzko súvisí. Dovoľte mi preto, aby som stručne načrtla, v čom ten problém tkvie, v čom väzí. Má to tri také roviny: Tá prvá rovina je samosprávna. Proti skládke je 81 % občanov, nepripúšťa ju ani územný plán mesta Pezinok a okrem toho v meste už jedna skládka existuje. Táto existujúca pezinská skládka je len 300 m od centra, od okraja centrálnej mestskej zóny, a nová navrhovaná 400 m od centra. Čiže Pezinčania, 23-tisíc občanov, by mali dve skládky v blízkosti centra mesta. Pritom vieme, že plyny, ktoré sa tvoria na skládkach, sú podľa výskumov dôvodom pre vznik chorôb spôsobených blízkosťou skládky a je to napríklad aj rakovina krčku maternice, ktorej rok Národná rada vyhlásila a ktorý zaštíťuje predseda parlamentu pán Paška. Tá druhá rovina, čiže to je to riziko zdravotné, hlavne pre ktorý to občania nechcú. Tá druhá rovina je skutkový stav, teda existujúce rozhodnutia štátnych orgánov. Je tu rozhodnutie krajského stavebného úradu v rozpore s územným plánom mesta a ďalšie rozhodnutie štátneho orgánu, ktoré je tajné, odvolanie voči nemu nemá odkladný účinok. To znamená, po nadobudnutí právoplatnosti 12. februára sa skládka bez všetkého môže začať stavať. Tá politická rovina, to je tá vec, ktorej sa musíme tiež venovať, a to je konflikt záujmov. Prednosta krajského stavebného úradu zohráva v tomto prípade dvojakú úlohu. Jednak ako štátny úradník, predseda úradu, ktorý vydáva rozhodnutia, je zároveň majiteľom pozemku 130-tisíc metrov štvorcových, na ktorých skládka má stáť, a je zároveň synom otca, ktorý je majiteľom firmy, ktorá túto skládku stavať bude. Iba úplne náhodou sú obidvaja členmi SMER-u. Čo sme sa ale dnes dozvedeli na... (Reakcie z pléna.) Keď to nie je pravda, ospravedlňujem sa, takéto informácie mám, ale že viceprimátor mesta je členom SMER-u, to hádam pravda bude, lebo je náš kolega v poslaneckých laviciach. Čiže vrátim sa k tomu rokovaniu na výbore. Dozvedeli sme sa dve závažné skutočnosti. Tá prvá závažná skutočnosť je, že majiteľ pozemku, aby vylúčil všetkých účastníkov konania, rozdelil svoj pozemok tak, predstavte si pozemok, vyčlenil okraj, čiže stal sa sám svojím susedom a vylúčil z konania všetkých vrátane predstaviteľov mesta. Druhá závažná skutočnosť je tá, a tá je pre mňa kľúčová, pre ktorú som sa rozhodla vystúpiť, že Pezinok má druhý územný plán, ktorý vydal v roku 2002, a ten pôvodný predpokladal v Novej jame, kde toto smetisko má stáť, aj že tam skládka bude. A nový územný plán z roku 2002 toto miesto už ako skládku nepredpokladá. V tomto kontexte táto novela, ktorá zvýhodňuje navrhovateľa, je pre mňa maximálne podozrivá, pretože do popredia kladie záujem subjektu, podnikateľského subjektu voči záujmu verejnému. Potvrdzuje to celé konanie v prípade Pezinku. Navrhovateľ Ekologická stavba požiadal o vydanie územného rozhodnutia na skládku v lokalite Nová jama. Mesto Pezinok ako prvostupňový orgán, samozrejme, vydalo zamietavé územné rozhodnutie, nakoľko územný plán nepredpokladá skládku v tomto mieste. Navrhovateľ sa teda odvolal na Krajský stavebný úrad v Bratislave. Už na základe spomínanej operácie s pozemkom Krajský stavebný úrad najskôr vylúčil aktivistov a mesto Pezinok ako účastníkov konania, teda všetkých, ktorí by územné rozhodnutie mohli potenciálne napadnúť na súde, kde by sa dožadovali svojich práv. Následne vydal povoľujúce územné rozhodnutie, ktoré odmietal na základe žiadosti o informáciu poskytnúť a v integrovanom povolení bolo vyhlásené za obchodné tajomstvo. Takže dodnes ani mestu Pezinok a ani občanom ako účastníkom integrovaného povoľovania nebolo toto rozhodnutie sprístupnené. Z uvedeného jednoznačne vyplýva, že vydanie povoľujúceho územného rozhodnutia na umiestnenie skládky odpadov v lokalite Novej jamy je v hrubom rozpore s územným plánom mesta Pezinok a najmä s VZN, ktorým sa časť územného plánu, rozhodujúcim o zákaze skládky, vyhlásila za záväzné. No a teraz prejdem opäť k tomu politickému, uvedené povoľujúce územné konanie vydal krajský stavebný úrad pod vydaním Jána Mana mladšieho. V zmysle výpisu z obchodného registra Okresného súdu Bratislava 1 sú členmi orgánov navrhovatelia skládky, spoločnosť Ekologická skládka, a. s., otec prednostu, teda Ing. Ján Man starší, predseda predstavenstva a obe jeho sestry ako členky Dozornej rady. Členom Dozornej rady do apríla 2007 bol dokonca aj prednosta krajského úradu, čo je v rozpore... (Ruch v sále.) Nevyrušujte ma, prosím. Čo je v rozpore s § 59 zákona o štátnej službe. Zároveň prednosta, ako som už povedala, je vlastníkom 130-tisíc metrov pozemku pod skládkou. Dňa 22. januára 2008 Inšpektorát životného prostredia vydal integrované povolenie, čím úplne ignoroval všeobecne záväzné nariadenie mesta Pezinok a jeho územný plán. Inšpektorát však zároveň vydal ďalšie rozhodnutie, ktorým umožnil navrhovateľovi hneď stavať, to znamená hneď po nadobudnutí právoplatnosti, keďže toto odvolacie konanie nemá odkladný účinok. Nemá odkladný účinok, to znamená, či sa odvoláte na druhý stupeň a či bude preskúmavané toto rozhodnutie, nemá to vplyv na to, že 12. februára môžu skládku v Pezinku začať stavať. Opäť záujem súkromnej firmy verzus 81 % občanov Pezinku. Takže celý tento postup je predmetom poslaneckého prieskumu, ktorý sme si dnes schválili jednomyseľne vo výbore. Dohodli sme sa, že preveríme ukončené a platné rozhodnutia na všetkých stupňoch. A práve preto, že už dnes platný, existujúci stavebný zákon je takto obchádzaný, nemáme dôveru, že poslanecká novela tohto zákona, ktorá neprešla pripomienkovým konaním, nemohli sa k nej vyjadriť ani odborná, ani laická verejnosť, my v takýto návrh zákona dôveru nemáme. Proste ho nepodporíme, lebo ide o číry lobizmus. A aby som nehovorila iba v politickej rovine, uvediem aj dôvody, prečo tento zákon nie je dobré podporiť. Ten prvý dôvod – byrokracia. Myslím si, že byrokracia pri územnom konaní nie je byrokraciou, je nevyhnutnosťou, pretože celý proces slúži posúdeniu vhodnosti lokalizácie stavby a každý investor jednoducho s lehotami musí rátať. Aj štát, ale ten namiesto toho znásilňuje vlastníkov nehnuteľností. Po druhé. Ak nie sú jasné zastavovacie podmienky, nie že nemohol, musí počítať s tým, že môže prísť k zamietnutiu. Ušlý zisk, zodpovednosť za škodu, zodpovednosť štátu, no to sú hotové nezmysly, je to precedens, pretože pri každej zmene, ja neviem, daňového zákona by mohli namietať podnikatelia ušlý zisk alebo, ja neviem, nejakú škodu, vznik škody. Každý musí rátať s tým, že svoj pozemok síce môže využívať na to, na čo chce v súlade so svojimi predstavami, ale zároveň v súlade s územným plánom. Preto, vážené dámy a páni, nepodporím tento poslanecký návrh zákona a navrhujem procedurálny postup, podľa § 73 ods. 3 písm. b) ďalej nepokračovať v rokovaní o tomto návrhu zákona. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)