M. Vášáryová, poslankyňa: (2008-04-09):
Začnem citáciou: „Základným východiskom zahraničnej politiky Slovenskej republiky je kontinuálne uskutočňovanie politiky ukotvenosti v hodnotovom euroatlantickom priestore.“ Zameranie zahraničnej politiky je naozaj štandardný materiál a pre normálnych ľudí, ktorí tomuto jazyku nerozumejú, sa to dá preložiť, veď sa nič nedeje, veď ideme ďalej stále kontinuálne v hodnotovom euroatlantickom priestore. A hodnotami sa dá oháňať každý deň, šibrinkovať, mávať nimi ako zástavami na papieri. Ale našou povinnosťou dnes je pozrieť sa, či citovaná formulácia už nie je len vyprázdnenou floskulou. Základnou hodnotou, okolo ktorej sa točila zahraničná politika ako DNA v posledných rokoch Dzurindovej vlády po vstupe Slovenska do Európskej únie alebo tesne predtým a do NATO, bola sloboda. Sloboda. Každý štát Európskeho spoločenstva si totiž vyberá z univerzálneho hodnotového rebríčka jednu alebo dve základné hodnoty, aby podľa toho nastavil svoje priority zahraničnej politiky a podľa toho vysvetľoval svoju zahraničnú politiku a zároveň aj rozhodoval o jednotlivých krokoch v zahraničnej politike. Česká diplomacia si napríklad vybrala ľudské práva. A z pohľadu ľudských práv vystupuje voči politike na Kube, v Tibete, zoberte si, kde chcete. Ja sa pýtam, pán minister, okolo ktorej hodnoty univerzálne platnej v euroatlantickom spoločenstve sa točí dnešná zahraničná politika Slovenskej republiky? To je jedna moja otázka. Chcela by som sa venovať chvíľu pôsobeniu Slovenskej republiky v Bezpečnostnej rade OSN, lebo ako štátna tajomníčka v podstate som sa venovala príprave Slovenska na členstvo v tejto vrcholovej organizácii Organizácie Spojených národov. Chcela by som z tohto miesta poďakovať všetkým diplomatom a všetkým pracovníkom ministerstva zahraničných vecí, ktorí nešetrili čas, um a nasadili všetky svoje schopnosti spolu s technickými pracovníkmi ministerstva zahraničných vecí a dokázali, že spôsob riadenia predsedníctva Slovenskej republiky, výber tých hlavných tém a najmä reforma bezpečnostného sektora boli veľmi správne. Toto druhé kandidovanie Slovenska do Bezpečnostnej rady, lebo prvé sme prehrali, postavilo vedenie ministerstva, diplomatov a všetky jednotlivé osobnosti zahraničnej politiky skutočne pred nebývalé úlohy a oni si tieto úlohy nielen splnili, ale získali si aj reputáciu. Lebo reputáciu, to sa často hovorí, akú má reputáciu Slovenská republika atď., ale tá reputácia sa rozkladá vlastne na činy a prácu jednotlivcov a na skupinky ľudí, ktorí svojou bezpríkladnou angažovanosťou dotiahli dvojročné pôsobenie Slovenska v Bezpečnostnej rade k úspešnému koncu. Chcela by som sa z tohto miesta poďakovať veľvyslancovi a vedúcim našej misie OSN v New Yorku pánu veľvyslancovi Burianovi, Michalovi Mlynárovi a všetkým ostatným, aj všetkým pracovníkom MZV a prosím, pán minister, aby ste tieto naše vďaky tlmočili na ministerstve. Misia, ako som sa presvedčila niekoľkokrát osobne, napríklad dôsledne udržiavala dialóg medzi štátmi Vyšehradskej štvorky a odovzdávala našim vyšehradským kolegom informácie a možno vyjadriť len poľutovanie, že Česká republika v tomto zmysle prehrala svoje voľby na miesto v Bezpečnostnej rade. Misia bola aj veľmi aktívnym členom skupiny krajín Európskej únie v OSN a nie raz prispela k vytvoreniu konsenzu medzi krajinami Európskej únie pri riešení týchto dôležitých problémov sveta. Ročné fungovanie v predsedníctve v Bezpečnostnej rade posunulo výrazne problém bezpečnostného sektora o poriadny krok vpred, ale o tom už hovoril pán minister. Ja by som sa zmienila o jednej veci, ktorú materiál cudne zamlčiava, a prosím pána ministra, aby, keď sa mýlim, ma opravil, lebo tiež očakávam, že umožní, aby sme mohli s ním diskutovať. Slovenská misia viedla aj novozriadený výbor, a veľmi úspešne, na základe rezolúcie 17-18/2006 a prekvapujúco nebolo jej dovolené, aby pokračovala v predsedníctve tohto výboru, pretože Ruská federácia sa postavila zásadne proti. A v tomto materiáli sa to nevyskytuje, ale bolo by veľmi dobré vysvetliť, prečo Ruská federácia nesúhlasila s takouto závažnou úlohou pre Slovenskú republiku. Bola to naozaj asi dobrá skúsenosť a ja vyslovujem len prianie, aby diplomati, ktorí sa budú vracať z misie, a tí ľudia, ktorí sa budú vracať z iných zastupiteľských úradov a boli priamo naviazaní či už v afrických krajinách, ázijských krajinách a riešili spoločne s misiou problémy a vymieňali si informácie, keď sa budú teraz vracať na svoje miesta na ministerstve zahraničných vecí, ja dúfam, že budú zastávať významné miesta. Čo hlavne treba zdôrazniť teraz, keď sme svedkami čím ďalej tým viacej politických a stranícko-zásluhových obsadzovaní veľvyslaneckých miest. Znovu sa nám objavujú všelijaké staré známe tváre, takže budeme si musieť asi dávať pozor, akú politiku bude presadzovať náš veľvyslanec v Bielorusku, pretože podľa mojich správ tam pôjde človek, ktorý nevie anglický jazyk, to znamená, že sa nebude zúčastňovať pravidelných stretnutí s veľvyslancami Európskej únie a Severoatlantickej aliancie v Minsku a zrejme to nechá na svoju dvojku, ak tam vôbec dvojka bude, uvidíme teda, ako to bude. Možno to úplne zmení našu politiku voči Bielorusku, čím teda vyhovieme pánovi premiérovi, ktorý režim pána Lukašenka dosť obdivuje. Dovoľte pár slov o Vyšehradskej štvorke. Pokladám vyšehradskú štvorku za mimoriadne dôležitú štruktúru pre Slovenskú republiku. Štruktúra, ktorá Slovenskej republike mimoriadne pomohla pri našom dobiehaní deficitu, ktorý sme získali počas vlády Vladimíra Mečiara. Ale pozrime sa, ako vyzerajú bilaterálne vzťahy, pán minister, s krajinami Vyšehradskej štvorky. Poľska republika, tam nevedieme dialóg, pretože oni chcú protiraketovú základňu, napríklad okrem iných vecí. Poliaci vôbec štandardne majú veľmi kritický vzťah k tomu, ako chápeme niektoré kroky ruskej politiky. Česko, o tom už hovoril môj predrečník pán Berényi, ktorý citoval pána ministra zahraničných vecí Českej republiky, o Maďarsku tu tiež hovoril. Vo vašom materiáli spomínate, že Vyšehradskú štvorku čaká nejaká nová dimenzia. Tieto nedorozumenia, to je nová dimenzia? To, že sme spoločne vošli do Schengenu, to je už stará pesnička, ktorá už je neaktuálna. Napríklad infraštruktúra a intenzívny dialóg o infraštruktúre by bol veľmi vhodnou témou, pretože neviem, či viete, pán minister, ale európska cesta A 6 cez Skalité – Zwardoň bola v plánoch Ministerstva dopravy Slovenskej republiky odsunutá. Rada Európy. Nuž po tom, vy ste veľmi nesledovali hlasovanie o tlačovom zákone, lebo ste sa smiali s pánom ministrom Maďaričom, ale vy to budete, pán minister, vy budete mať najväčší problém zo začiatku obhájiť tento zákon v Európskej únii a vo Washingtone. A to viete veľmi dobre. A my sa veľmi dobre poznáme na to, aby som nevedela, aký problém budete s týmto zákonom mať. Pozerala som sa ešte na NATO, teda na Severoatlantickú alianciu. „Podporujeme transformačné procesy v aliancii a politiku otvorených dverí.“ Ja si myslím, že Severoatlantická aliancia je kľúčovou organizáciou pre Slovenskú republiku a jej bezpečnosť. Členstvo v NATO otvorilo cestu pre Slovensko do Európskej únie a do iných medzinárodných organizácií a dnes máme problém, pretože vo vláde sú subjekty, ktoré boli zásadne proti vstupu Slovenska do NATO, a s tým máte problém, pán minister, a všetci diplomati, samozrejme, tento problém bude pretrvávať, ale musíme to sledovať. Energetika. V tomto materiáli o tom hovoríte ako o kľúčovej politicko-bezpečnostnej otázke. Ja s vami súhlasím. Súhlasím so všetkými, ktorí tento materiál písali, áno, je to kľúčová politická, bezpečnostná otázka. A tu ani nejde o to, že či sa podarí, alebo ako Slovensko pracuje na jednotnej európskej energetickej politike, lebo to je príliš komplikované, aby sme sa tu tomu takto venovali, ale ja už som upozorňovala na to, že tranzitná rúra tranzitného plynovodu po postavení Nord Stream a South Stream bude prázdna. Ona je už teraz na tri štvrtiny prázdna, ale bude oveľa prázdnejšia, pretože táto vláda nepredložila plány na diverzifikáciu, nepredložila žiadne rokovania na doplnenie plynu z iných krajín, ako je Ruská federácia. Ja som veľmi pozorne sledovala v minulom roku vystúpenie pána predsedu zahraničného výboru Zalu na fóre Európska únia – Ruská federácia, na ktorý bol pozvaný presne tak isto ako ja. Odhliadnuc od jeho slabej angličtiny, ja by som ho veľmi pekne z tohto miesta poprosila, keby dodatočne zverejnil obsah toho, čo hovoril na tejto konferencii. Viac sa o tom, pán predseda, nebudem vyjadrovať, ale žiadam vás, aby ste toto svoje vystúpenie zverejnili v originálnom znení. Môžem vám len povedať, že moji partneri, ktorí sedeli vedľa mňa, sa ma spýtali, či pán predseda zahraničného výboru Slovenskej republiky vystupuje v mene Ruskej federácie. O ekonomizácii sa tu hovorilo. Pozrime si kultúrnu dimenziu zahraničnej politiky. V tomto to nemá pán minister ľahké a dá sa povedať, že v tomto sa nijakým spôsobom nepokročilo. Na jednej strane preto, že pre kultúru sú peniaze vo výške roku 2006, 2005, podľa toho, či berieme absolútnu sumu peňazí, alebo percentuálne k HDP, ale kultúrna dimenzia zahraničnej politiky, nech tu píšete čokoľvek, absentuje a bude naďalej absentovať. Ale to vás nekritizujem, pán minister, lebo vy máte príliš veľa starostí, aby ste sa týmto zaoberali. Ako posledný bod sa chcem venovať verejnej diplomacii. Vy tu píšete, že budete spolupracovať s mimovládnymi organizáciami, bolo asi namieste spomenúť, že tieto mimovládne organizácie boli najviac, najviac potrebné vlastne pre pôsobenie a presadzovanie našej zahraničnej politiky na západnom Balkáne. Ale, pán minister, znovu opakujem, bola to táto vláda, v ktorej sedíte vy, ktorá práve pre mimovládnej organizácie, ktoré sa zaoberajú ochranou ľudských práv, zahraničnou politikou a týmito témami, znemožnila prijímanie dvoch percent, teda asignáciu dane. Táto vláda to urobila a vy tu hovoríte, že budete s nimi spolupracovať. Nuž asi ťažko, pán minister. Určite neprijmete jednotnú stratégiu prezentácie Slovenska, na to je už teraz málo času, a budete vťahovať domáce publikum do diskusie o zahraničnej politike, nuž za rok 2007 som nevidela žiadne vťahovanie do diskusie. Takže, pán minister, prečítala som si tieto dva hrubé materiály, ale nemôžem za ne hlasovať. Je to pre mňa vágny materiál, ktorý nereprezentuje tie problémy v zahraničnej politike, ktoré dnes máme. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)