B. Zala, poslanec: (2003-05-21):
Preto mi dovoľte, dámy a páni, povedať, že Smer podporuje všetky legitímne funkcie odborov. Aby sme tieto funkcie odborov posilnili, dovoľte mi, aby som predložil pozmeňujúce návrhy k Zákonníku práce, ktoré svojimi podpismi potvrdilo 23 poslancov Národnej rady Slovenskej republiky. Pozmeňujúce návrhy: Prvý. V § 234 odseku 5 v prvej vete za slovo „zložený“ vkladajú sa slová „zo zástupcov príslušného odborového orgánu“. V druhej vete sa na koniec vety za slovo „zamestnávateľa“ vkladajú slová „tak, aby vo volebnom výbore mal príslušný odborový orgán nadpolovičnú väčšinu“. Zdôvodnenie. Inštitút zamestnaneckej rady a zamestnaneckého dôverníka v pracovnom práve Slovenskej republiky nemá tradíciu. Po prvýkrát ho upravil Zákonník práce s účinnosťou od 1. apríla roku 2002. Doterajšia prax ukázala, že u väčšiny zamestnávateľov tieto orgány neboli vytvorené jednak preto, že zamestnanci si neuvedomovali ich význam, ale hlavne z dôvodu nedostatku skúseností zamestnancov v tejto oblasti. Niet pochýb, že príprava, zorganizovanie a zabezpečenie priebehu regulárnych volieb je náročná úloha, ktorá si vyžaduje určité skúsenosti. Odborové organizácie takéto skúsenosti majú, nakoľko v každej z týchto organizácií sú vytvárané orgány takýmto spôsobom. Vzhľadom na skutočnosť, že súčasná právna úprava nepripúšťa možnosť súbežného odborového orgánu, nemohli by do tohto procesu, súčasného pôsobenia odborového orgánu a zamestnaneckej rady, respektíve zamestnaneckého dôverníka, odborové orgány nemohli do tohto procesu doteraz nijako zasiahnuť. V prípade akceptovania návrhu na zakotvenie práva odborov organizovať prvé voľby členov zamestnaneckej rady v spolupráci s volebným výborom tak, aby vo volebnom výbore mal príslušný odborový orgán nadpolovičnú väčšinu, je predpoklad, že voľby do týchto orgánov budú dobre a zodpovedne pripravené a že tieto orgány budú skutočne vytvorené tak, ako to predpokladá navrhovaná právna úprava. Bod 2. V § 229 odsek 8, na konci vety sa vypúšťajú slová: „ak s tým súhlasí nadpolovičná väčšina členov zamestnaneckej rady“. Odôvodnenie. Napriek tomu, že zákon predpokladá v prípade súbežného pôsobenia orgánov zástupcov zamestnancov u zamestnávateľa rozdelenie kompetencií medzi odborovú organizáciu a zamestnaneckú radu, je potrebné zabezpečiť optimálne podmienky pre spoluprácu a súčinnosť týchto orgánov. Možno predpokladať, že u zamestnávateľa, u ktorého pôsobí odborová organizácia, prebieha kolektívne vyjednávanie a je uzavretá kolektívna zmluva. Táto spravidla upravuje celý rad otázok, ktoré sú v zmysle návrhu novely v kompetencii zamestnaneckej rady. Akceptovanie tohto návrhu odstráni možnosť vzniku kompetenčných konfliktov medzi týmito orgánmi zástupcov zamestnancov a zabezpečí jednoduchšiu komunikáciu zamestnávateľa so zástupcami zamestnancov pri rešpektovaní ich kompetencií. Bod 3. V § 229 odsek 7 sa za slovo „zmlúv“ vkladajú slová „právo na spolurozhodovanie“ a za slovami „zamestnaneckej rade patrí právo na“ sa vypúšťa slovo „spolurozhodovanie“. Odôvodnenie. Deľba kompetencií medzi odborový orgán a zamestnaneckú radu, ktorú obsahuje pozmeňujúci návrh na rozdiel od vládneho návrhu, lepšie zodpovedá právnej podstate odborovej organizácie a rozdielom, ktoré medzi odborovou organizáciou ako právnym subjektom a zamestnaneckou radou ako orgánom zastupujúcim zamestnancov existujú. Zároveň zohľadňujú uvedené stanovisko Medzinárodnej organizácie práce, aby pracovnoprávna úprava rešpektovala historický vývoj krajiny a súčasne zohľadňovala systémy, ktoré sú v štáte už zaužívané. Ani v súčasnej platnej právnej úprave zamestnanecká rada právo na spolurozhodovanie nemá, má ho iba príslušný odborový orgán. Právo na spolurozhodovanie zákonodarca viaže na zásadnejšie opatrenia zamestnávateľa, na rozhodnutia, ktoré by mohli výraznejšie ovplyvniť právne postavenie zamestnanca v pracovnoprávnych vzťahoch. Výsledkom spolurozhodovania má byť súhlasný prejav vôle zamestnávateľa na jednej strane a orgánu zástupcov zamestnancov na strane druhej. Takýto konsenzus sa predpokladá aj pre uzavretie kolektívnej zmluvy, ktorej subjektom je výlučne odborová organizácia a nie zamestnanecká rada. Bod 4. V § 136 odseku 3 sa na konci vety vkladajú slová „najmenej v rozsahu a za podmienok ustanovených v § 240“. Bod 5. V § 240 sa dopĺňa novým odsekom 10, ktorý znie: „Zamestnávateľ poskytne počas funkčného obdobia pracovné voľno s náhradou mzdy, ak zamestnáva nad 500 zamestnancov, jednému členovi zástupcov zamestnancov. Možnosti dlhodobého uvoľnenia ďalšieho zamestnanca na výkon funkcie zástupcov zamestnancov u zamestnávateľa a podmienky uvoľnenia možno dohodnúť so zástupcom zamestnancov alebo v kolektívnej zmluve“. Odôvodnenie k bodu 4 a 5, ktoré treba, samozrejme, chápať spoločne. Platná právna úprava má ustanovenie, v ktorom vymedzuje podmienky, za ktorých zamestnávateľ poskytne počas funkčného obdobia zamestnancovi pracovné voľno s náhradou mzdy na výkon funkcie zástupcu zamestnancov. Uvedené ustanovenie zohľadňuje rozsah a náročnosť úloh, ktoré zástupca zamestnancov plní. Je nesporné, že ide o úlohy, ktoré sa priamo týkajú zamestnávateľa a jeho vzťahov k zamestnancom a úlohy, ktoré môžu ovplyvniť celkové pôsobenie a výsledky činnosti zamestnávateľa. Akceptovanie uvedeného návrhu vytvorí právne podmienky pre zodpovedné plnenie rozsiahlych a náročných úloh, ktoré zabezpečujú orgány zástupcov zamestnancov u zamestnávateľa, ktorý zamestnáva nad 500 zamestnancov. A návrh 6. § 240 sa dopĺňa novým odsekom 11, ktorý znie: „Na výkon funkcie zástupcu zamestnancov, ak túto činnosť nemožno vykonať mimo pracovného času, poskytne zamestnávateľ pracovné voľno s náhradou mzdy na nevyhnutne potrebný čas, dohodnutý medzi zamestnávateľom a príslušným orgánom zástupcov zamestnancov. Ak k dohode nedôjde, poskytne zamestnávateľ pre orgán zástupcov zamestnancov pracovné voľno s náhradou mzdy v rozsahu najmenej 10 minút na jedného zamestnanca mesačne“. Dôvody. Platná právna úprava má ustanovenie, v ktorom časovo vymedzuje minimálny rozsah pracovného voľna, ktoré zamestnávateľ poskytne na výkon funkcie v odborom orgáne ako v orgáne zástupcov zamestnancov. Toto ustanovenie v praxi nespôsobovalo problémy. Naopak, vytváralo rovnaké podmienky pre činnosť orgánu zástupcov zamestnancov u zamestnávateľa. Výhodnejšie podmienky bolo možné dohodnúť v kolektívnej zmluve. Pozmeňujúci návrh sleduje predovšetkým cieľ, aby zákon vytváral podmienky na zodpovedné plnenie úloh, ktoré majú orgány zástupcov zamestnancov plniť. Požiadavka sa netýka priamo času , počas ktorého orgán zasadá. Ide predovšetkým o čas, ktorý musia zástupcovia zamestnancov venovať príprave zasadania, oboznámeniu sa s konkrétnym problémom, ku ktorému majú zaujať kvalifikované stanovisko, preštudovať príslušný materiál, rokovať so zamestnancom o probléme, ktorý má orgán riešiť, vypracovať podklady pre rokovanie, spracovať závery rokovania orgánu a podobne. Dámy a páni, tieto pozmeňujúce návrhy by mohli výrazne prispieť ku kvalite Zákonníka práce. Dúfam, že podporíte tieto zmeny, ktoré by nepochybne pripojili Slovensko k silnej európskej sociálnej tradícii aj v riešení Zákonníka práce a postavenia odborov v nich. Zároveň žiadam o každom bode hlasovať individuálne, okrem bodov 4 a 5, o tých môžeme hlasovať spoločne, pretože sú navzájom previazané. Ďakujem za pozornosť. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: V rozprave je ďalej prihlásený pán poslanec Minárik, po ňom pán poslanec Čaplovič.