Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2021-01-14):
... v Zbierke zákonov, kde existuje domnienka, že, že s všeobecne právnym predpisom je každý oboznámený, a keď sa, keď sa povedzme tie pravidlá ustanovené všeobecne záväzným právnym predpisom menia, tak sa menia, menia tým spôsobom, že zmení ten všeobecne záväzný právny predpis a v tej Zbierke je dohľadateľné, dohľadateľné aj to, ako to bolo včera, aj to, ako to bolo pred troma dňami, aj pred mesiacom, aj ako to bude o týždeň, aj ako to bude o dva týždne, čiže si vieme zrekonštruovať pravidlá platné v danej chvíli. Pokiaľ ide o pravidlá, ktoré sú iba nejako zverejnené na webovej stránke ministerstva zdravotníctva, tak tie sa teoreticky môžu zmeniť. Tá stará verzia buď sa dá v lepšom prípade do archívu, ale v horšom prípade môže, môže odtiaľ zmiznúť. Myslím si, že to nie je v súlade so zásadami právnej istoty. Rovnako, rovnako aj ten rozsah toho, čo má byť upravené, či už teda tými podmienkami zverejnenými na, na webovom sídle ministerstva zdravotníctva, alebo tým všeobecne záväzným právnym predpisom, teda v pozmeňujúcom návrhu, ktorý navrhujeme s pánom poslancom Šeligom, či to majú byť podmienky očkovania proti ochoreniu COVID-19, alebo to má byť špecificky iba povedzme to poradie, lebo teda predpokladám, že o to ide. Podmienky očkovania sú upravené vo všeobecne záväzných právnych predpisoch, v zákonoch, ktoré upravujú poskytovanie zdravotnej starostlivosti, ochranu verejného zdravia, sú upravené v nejakých podmienkach užívania, užívania vakcín, ktoré, ktoré dodáva výrobca tých vakcín a ktoré sú, ktoré sú schválené oficiálnym procesom. Čiže takéto podmienky, samozrejme, že nie je, a predpokladám, že to nie je ani zámer navrhovateľa, aby boli upravené, upravené či už všeobecne záväzným právnym predpisom, alebo, alebo nejakými inými pravidlami, ktoré budú zverejnené na webovej stránke Národnej rady. Čiže malo, malo, malo by sa špecifikovať, opakujem, ak by to tam malo, malo ostať, že nejde o podmienky očkovania, ale ide iba o to poradie alebo kritériá určovania poradia, poradia očkovania, ktoré teda môžu byť stanovené všeobecne záväzným právnym predpisom, ak, ak taký všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva, teda vyhláška bude existovať, tak tam budú stanovené kritériá, ak by neexistoval, tak to neohrozí možnosť očkovania, lebo všetky ostatné veci sú upravené v, v zákonoch a iných všeobecne záväzných právnych, právnych predpisoch. Čiže jednak by sa zmenila tá forma na všeobecne záväzný právny prepis, ktorý vydá ministerstvo, ale zároveň by sa, by sa aj zúžil ten rozsah toho, čo má byť upravené týmto všeobecne záväzným právnym predpisom. Druhá vec, ku ktorej by som sa rád vyjadril, sa týka čl. V, ktorým sa má novelizovať zákon o hospodárskej mobilizácii, kde sa navrhuje v § 31 ods. 3 na konci pripojiť vety: „V rozhodnutí o uložení pokuty ústredný orgán alebo vyšší územný celok podľa odseku 1 určuje lehotu na odstránenie nedostatkov. Ak sa v tejto lehote nedostatky neodstránili, možno uložiť pokutu opakovane.“ Toto je ustanovenie, ktoré podľa môjho názoru nie je dostatočne odôvodnené v dôvodovej správe, lebo myslím si, že aj ľudia, ktorí sú zbehlejší v čítaní zákonov a návrhov zákonov, celkom nepochopili, o čo, o čo ide v tomto, v tomto ustanovení. V dôvodovej správe, samozrejme, že sa, že sa k tomu, že sa k tomu uvádza, že: „Naplnenie povinností zo strany jednotlivých subjektov hospodárskej mobilizácie narúša komplexný systém opatrení určených na ochranu zdravia a života obyvateľov v Slovenskej republike a môže spôsobiť jeho kolaps, prípadne kolaps tých subjektov, ktoré tieto nedostatky v konečnom dôsledku vykrývajú vlastnými kapacitami. Navrhovaná úprava má zefektívniť vynucovanie plnenia povinností subjektov hospodárskej mobilizácie v záujme ochrany života a zdravia obyvateľov Slovenskej republiky.“ Ja teda neviem ako vy, ale ja naozaj teda bez ďalšieho vysvetlenia by som celkom nevedel, že o čo ide v tomto ustanovení, o aké subjekty hospodárskej mobilizácie ide a akým spôsobom narúšajú povinnosti a hlavne, že aké sú tie skúsenosti, že prečo sa niečo má meniť. Lebo keď sa má v tomto prípade sprísniť sankcia, možnosť uložiť sankciu opakovane, tak predpokladám, že v realite je s tým nejaký problém, že nejaké subjekty hospodárskej mobilizácie si neplnia, neplnia svoje povinnosti, a tým existujúcim nástrojom, ktorý je pokuta vo výške až do 33-tisíc eur za neplnenie tých povinností, nie je možné zjednať nápravu, a preto sa musí zaviesť možnosť ukladať sankciu aj opakovanie až do odstránenia nedostatkov. Dokonca som sa v tejto súvislosti stretol s obavou, či toto nie je ten avizovaný bič na samosprávy, ktoré by prípadne chceli mať problém s celoplošným testovaním a mohli by byť na základe tohto pokutované, lebo tá suma 33-tisíc eur teda veľmi pripomína tú sumu milión korún či milión, milión korún, ktorú by, ktorú by mohli dostať ako, ako pokutu. No tak som sa na to, na to spýtal na zasadnutí ústavnoprávneho výboru a od zástupcov ministerstva zdravotníctva som dostal, dostal teda uistenie, že to tak nie je, že, že ide o nemocnice a reprofilizáciu nemocníc, lebo s tým je reálny problém, ak teda som bol správne informovaný, a čiže, čiže nie je to niečo, čo by sa malo týkať, týkať obcí a miest, ktoré by takýmto spôsobom mohli byť povedzme že tlačené do, do vykonávania celoplošného testovania alebo niečoho, s čím by nemuseli byť, nemuseli byť uzrozumené. Čiže táto obava je, je falošná, a teda dúfam, že to aj, aj pán minister potvrdí, ale teda vyplýva to v podstate aj zo znenia, zo znenia zákona, pretože takúto pokutu možno určiť tzv. určenému subjektu hospodárskej mobilizácie. A subjekty hospodárskej mobilizácie sú definované v § 4 ods. 1 a v písmene, v písmene c) sú spomenuté síce aj obce a mestá, ale v písmene d) sú zadefinované, sú zadefinované subjekty hospodárskej mobilizácie, ktorými môže byť podnikateľ, rozpočtová organizácia, príspevková organizácia, verejná vysoká škola alebo nezisková organizácia poskytujúca všeobecne prospešné služby, určená ako subjekt hospodárskej mobilizácie, a zavádza sa tam skratka „určený subjekt hospodárskej mobilizácie“. Čiže táto možnosť pokuty alebo opakovaného uloženia sankcie vo výške 33-tisíc eur nie je, sa vôbec netýka, netýka obcí, takže by som rád túto obavu, s ktorou som sa stretol aj ja, a teda na chvíľu som sa nad tým zamyslel, kým mi to nebolo vysvetlené a kým som to teda nenašiel takto v zákone, rozptýlil. Ale myslím, že tá obava by vôbec nemusela vzniknúť, keby v dôvodovej správe bolo jasnejšie, jasnejšie popísané, čo sa, čo sa tým navrhovaným ustanovením chce dosiahnuť, na aký problém sa reaguje a, a, samozrejme, že chápem, že v riadnom legislatívnom procese by aj predkladateľ dôkladnejšie spracoval dôvodovú správu, takže je to, je to daň za to skrátené legislatívne konanie. Len hovorím, že by bolo lepšie, keby tieto veci boli jasnejšie. Treťou vecou, ku ktorej by som sa chcel vyjadriť, je čl. VI, teda novela zákona o verejnom obstarávaní, kde sa, v dôvodovej správe sa hovorí, že sa zosúlaďuje zákonná úprava so znením smernice príslušnej, ktorá nevyžaduje uplatňovanie odkladacej lehoty, ak ide o postup zadávania zákazky, v ktorom sa nevyžaduje predchádzajúce zverejnenie oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania. Navrhovanou úpravou sa výnimka z povinnosti dodržiavania odkladnej lehoty rozšíri na všetky priame rokovacie konania. V dnešnom, v dnešnej právnej úprave sa hovorí, že tá odkladacia lehota neplatí pre priame rokovacie konania, v ktorých možno vyzvať na rokovanie jedného záujemcu, a teda tá druhá časť vety, že v ktorých, v ktorom možno vyzvať na rokovanie jedného zástupcu, sa má vypustiť, a teda bude sa to vzťahovať na všetky priame rokovacie konanie. Táto úprava je v súlade s európskou, s príslušnou európskou smernicou, toto od nás európske právo nevyžaduje, čiže otázne z môjho pohľadu je iba to, že či, či máme riešiť to týmto spôsobom, ktorým to asi budeme riešiť, teda že vypustenie tejto odkladacej lehoty pre námietky sa bude týkať všetkých priamych rokovacích konaní, nielen tých, ktoré sú, v ktorých možno vyzvať na rokovanie jedného záujemcu, lebo to je systémová zmena, ktorá ostane platiť aj po skončení núdzového stavu a mimoriadnej situácie. Alebo teda podľa môjho názoru by to bolo, bolo lepšie urobiť spôsobom, že by sa tam zaviedla ďalšia výnimka z tej odkladacej lehoty, ktorá by sa týkala priamych rokovacích konaní počas núdzovej situácie a takých, takých obstarávaní, ktoré súvisia so zabezpečením ochrany života a zdravia obyvateľov v súvislosti s vyhláseným núdzovým stavom. Samozrejme, že keby sme boli v normálnom legislatívnom procese, tak by bolo možné takúto pripomienku uplatniť, uplatniť v rámci, v rámci či už pripomienkového konania, alebo v rámci normálneho druhého čítania, na ktoré by sme mali niekoľko, niekoľko týždňov. Len, žiaľ, nie sme v skrátenom legislatívnom konaní, teda sme v skrátenom legislatívnom konaní, takže takúto pripomienku nebolo možné uplatniť. A chcel by som apelovať, podobne ako včera, keď tu bol pán podpredseda vlády Holý, aj dnes na pána ministra zdravotníctva Krajčího, aby vláda, ak aj je dôvod na skrátené legislatívne konania, v tomto prípade asi nebudeme spochybňovať, že ten dôvod je, nepostupovala spôsobom zo dňa na deň alebo z hodiny na hodinu, ale aby vytvorila aspoň nejaký priestor pre to, aby sa poslanci Národnej rady mohli dôkladne oboznámiť s tým, o čom majú rokovať a čo majú schváliť, a keď to schvália, čo sa premietne do legislatívy. Myslím si, že tento spôsob tvorenia legislatívy, keď nám sem príde v utorok popoludní alebo v stredu popoludní nejaký, nejaký návrh, kde sa očakáva, že v stredu večer už bude schválený, a potom ako veľké víťazstvo pre skvalitňovanie legislatívneho procesu vybojujeme, že to nebude v stredu večer, ale že to bude až, až v štvrtok poobede, nie je dobrý spôsob tvorenia legislatívy, pretože logicky sa potom stane viacero chýb, niektoré veci, ktoré by v tom zákone mohli byť opravené, nebudú opravené alebo upravené z dôvodu, že sa to nestihne, niektoré, niektoré veci, ktoré by mohli byť dôkladne vydiskutované, ktoré by sme mohli mať k tomu aj spätnú väzbu aj z externého prostredia, aj z radov našich spolupracovníkov, z radov expertov, s ktorými spolupracujeme, ale aj zo strany verejnosti, a teda aj zo strany, zo strany opozície, vôbec nezaznejú, lebo sa k tomu dotyční nedostanú a nestihnú sa k tomu vyjadriť. Čiže, čiže tým by som, tým by som vlastne zakončil svoje vystúpenie a ako dôkaz nevhodnosti skrátených legislatívnych konaní by som chcel uviesť pozmeňujúci návrh, ktorý predkladám spolu s pánom podpredsedom Národnej rady Šeligom, ktorý je v podstate skoro identický ako ten, ktorý predniesol kolega, kolega Šeliga, ale vzhľadom na to, že máme skrátené legislatívne konanie, tak tam bola chyba, a preto sme stiahli ten predchádzajúci pozmeňujúci návrh, aj pán poslanec Šeliga a ja sme, ja sme stiahli svoje podpisy, takže aj ten pozmeňujúci návrh je stiahnutý a teraz predpokladám, že, verím, že, že už správny návrh, ktorým sa rieši tá otázka zverejňovania tých pravidiel na webe, resp. všeobecne záväzným, záväzným právnym predpisom a zúženie toho nie na z pravidiel, iba na poradie očkovania. Čiže tým končím. A teraz by som prečítal pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Ondreja Dostála a Juraja Šeligu k návrhu zákona, ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony v súvislosti s druhou vlnou pandémie ochorenia COVID-19, tlač 402. V čl. IV bod 2 znie: Bod 2. V § 79 sa odsek 1 dopĺňa písmenom bi), ktoré znie: „bi) dodržiavať poradie očkovania osôb proti ochoreniu COVID-19; kritériá určovania poradia očkovania osôb proti ochoreniu COVID-19 ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva.“. Ďakujem.