Horváthová, Eva, poslankyňa NR SR (2015-05-29):
Ďakujem pekne. Vážená pani predsedajúca, vážené poslankyne, vážení poslanci, dovoľte mi teda uviesť bližšie podstatu zákona, kde sa snažím zaviesť nový povinný predmet zdravotná výchova do štátneho vzdelávacieho programu. Do školského zákona pridávame nový paragraf, § 15a, pričom zavádzame vyučovanie zdravotnej výchovy. Nový paragraf je analógiou § 15, preto sme sa rozhodli práve sem ho zaradiť, a § 15 hovorí o vyučovaní náboženskej výchovy a náboženstva. Čiže analogicky sme zaviedli § 15a, ktorý hovorí o vyučovaní zdravotnej výchovy v štátnom vzdelávacom programe. Naším cieľom je zaviesť predmet, ktorý by ucelene informoval deti a dôraz by kládol na preventívne opatrenia a výchovné opatrenia vo vzťahu k vzniku chronických neprenosných ochorení, predtým sa takéto ochorenia nazývali civilizačné, a aby aj tento predmet prispel k opatreniam, ktoré sú realizované na tejto pôde v súlade s preventívnymi programami prijatými u nás na Slovensku. Dovoľte mi na úvod povedať pár slov, prečo si myslím, že naše deti by sa mali systematicky vzdelávať a prečo by to malo byť v osobitnom predmete. V súčasnosti najväčšou verejnou zdravotníckou výzvou, ktorej čelí Európa aj celý svet, sú chronické neprenosné ochorenia. Z politiky dokumentu WHO Zdravie pre všetkých vychádza vládou Slovenskej republiky schválený a následne aktualizovaný Národný program podpory zdravia. Opiera sa o výsledky monitorovania zdravotného stavu obyvateľstva Slovenskej republiky a takýto jeden výskum, ktorý sa robí pravidelne na celonárodnej úrovni na Slovensku, som uviedla aj v dôvodovej správe. Tu vám z neho len vyberám najzákladnejšie informácie. Bol aktualizovaný Národný program podpory zdravia z 10. decembra 2014 a primerane, teda prioritne je zameraný na ovplyvňovanie determinantov zdravia a znižovanie rizikových faktorov, ktoré sa vyskytujú u obyvateľstva. Vláda ďalej deklarovala v svojom programovom vyhlásení prípravu strategických materiálov vrátane zámerov na postupnú zmenu od poskytovania zdravotnej starostlivosti pacientom ku komplexnému prístupu starostlivosti o zdravie občanov, národných programov podpory zdravia a preventívnych programov v najdôležitejších oblastiach. Deklarovala v svojom vyhlásení, že zameria starostlivosť o deti a mladistvých a o ďalšie najviac ohrozené skupiny obyvateľstva na prevenciu civilizačných ochorení na podporu konzumácie zdravých potravín a zdravého životného prostredia. Zo správy o zdravotnom stave obyvateľstva za roky 2009 až 2011, ktoré boli zverejnené na stránke Úradu verejného zdravotníctva, vyplýva, že až 80 % úmrtí súvisí s chronickými ochoreniami, ktoré sú preventabilné. Spomínala som vám ich aj v rozprave k predchádzajúcemu návrhu zákona. Napríklad vo vekovej skupine do 64 rokov u mužov sú choroby obehovej sústavy a úrazy najčastejšie, ktoré spôsobujú úmrtia a chorobnosť, u žien sú to nádory a choroby obehovej sústavy. Čiže zase všetky sú preventabilné. V úmrtiach u 65- a viacročných dominujú u oboch pohlaví ochorenia obehovej sústavy a nádory. Okrem kardiovaskulárnych, onkologických ochorení sem patria, medzi tieto chronické ochorenia, ktoré sa dajú prevenciou ich výskyt znížiť a výrazne ovplyvniť, patria ochorenia ako cukrovka, obezita, poruchy imunitného systému, ale v súčasnej dobe aj alergie, kedy sa predpokladá, v priebehu ďalších dvoch rokov už bude viac ako polovica ľudí trpieť na nejaké alergické ochorenia, ale aj psychické ochorenia napríklad, a podľa WHO tieto chronické ochorenia celkovo v roku 2008 zodpovedali za 63 % úmrtí na celom svete. Čo je alarmujúce, u nás na Slovensku je, aj podľa celonárodných prieskumov sa to dokázalo, že rizikové faktory sa začínajú objavovať pri týchto ochoreniach v čoraz mladších vekových skupinách. Čiže čoraz mladšie deti sú obézne. Keď sa robil výskum u detí na základných a stredných školách, zistili sa laboratórne zvýšené hodnoty niektorých lipidov, napríklad cholesterolu, špeciálne LDL cholesterolu, triacylglycerolu a čo je závažné, že sa zistili zvýšené hodnoty tlaku u týchto detí, také stavy vlastne prehypertenzie, ktoré sú takisto veľmi rizikovým faktorom vývoja hypertenzie a výskytu kardiovaskulárnych chorôb v dospelosti. Aby som nehovorila všeobecne, podľa údajov Úradu verejného zdravotníctva v roku 2014 sa skončil zber a sumarizácia údajov individuálnej spotreby potravín pre hodnotenie expozície vybraným škodlivinám. A na základe aj výsledkov celoštátneho antropometrického prieskumu, ktorý sa robí u nás na celom Slovensku každých desať rokov, naposledy bol v roku 2011, porovnávali sa výsledky za tých posledných desať rokov a zistilo sa, že sa zvýšil podiel detí, ktoré dosahujú problémovú hmotnosť, a boli to deti aj základných, aj stredných škôl. Nadhmotnosť a obezita v súbore dospievajúcich, to znamená 15- až 18-ročných, sa zvýšili o päť percent. Potom to bolo o 8 % v staršom školskom veku, čo je 12 až 15 rokov, a o 4 % v mladšom školskom veku, čo je od tých 6 do 12 rokov. Ja osobne, aj tí, čo mi pomáhali s prípravou a návrhom tohto zákona, sme presvedčení o tom, že len takouto systematickou výchovou sa tento trend dá zlepšiť. A ciele vlády, ktorou chce zamerať svoju pozornosť viac na prevenciu ako na diagnostiku a následnú liečbu u týchto chronických ochorení, si myslím, že toto je jeden z podstatných krokov ‒ zaviesť nejaký systematický prvok do výchovy a vzdelávania. V tejto súvislosti je vhodné pripomenúť aj čl. 168 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podľa ktorého činnosti Európskej únie, ktoré dopĺňajú vnútroštátne politiky, sa zameriavajú na zlepšenie verejného zdravia, prevenciu ľudských chorôb a ochorení a odstraňovanie zdrojov nebezpečenstva pre telesné a duševné zdravie. Tento návrh zákona bude mať výrazne pozitívne sociálne vplyvy, keďže v jeho dôsledku, som presvedčená, že sa značne zlepší zdravotný stav obyvateľstva, pretože ak od útleho detstva budeme systematicky deti vychovávať k postoju k svojmu zdraviu a životnému štýlu, tak určite to bude mať vplyv potom na výskyt mnohých z týchto ochorení. Chcem zdôrazniť, že vlastne v návrhu zákona je len uvedené, že sa takýto predmet zavádza, a navrhujeme, kto ho bude vyučovať. Obsah nového predmetu, samozrejme, sa potom musí určiť na ministerstve školstva, ale aby ste nepovedali, že je to niečo neracionálne alebo nerealizovateľné, tak som si v dôvodovej správe podrobnejšie dovolila uviesť, čo by malo byť obsahom tohto nového predmetu. Mali by to byť, v takých ozaj len základných črtách vám poviem. Základnou formou podanej informácie o rizikových faktoroch týchto chronických ochorení, pozitívnych vplyvov správnej výživy, dostatočného príjmu tekutín, pravidelnej dostatočnej pohybovej aktivity, ako vplýva na zdravie dostatočný odpočinok či negatívne vplyvy nadváhy, fajčenia, alkoholu, drog, nadmerného stresu na vznik a vývoj týchto ochorení. Nemenej dôležitá je aj prevencia v oblasti orálneho a mentálneho zdravia, prevencia závislostí, ale aj prevencia alergických, infekčných či sexuálne prenosných ochorení. Učebné osnovy a náplň a učebné materiály nového predmetu zdravotná výchova by mali pripraviť odborníci z oblasti verejného zdravotníctva, medicíny, pedagogiky a psychológie vo forme vhodnej a zrozumiteľnej pre daný vek tak, aby bola spracovaná celá navrhovaná problematika. Samozrejme, vyučovanie môže byť doplnené praktickými ukážkami napríklad zdravej výživy, vhodného jedálnička, optimálnych relaxačných cvičení či rôznymi exkurziami alebo diskusiami s odborníkmi z jednotlivých oblastí. Zdravotnú výchovu navrhujeme zaradiť do vzdelávacej oblasti zdravie a pohyb. Náš štátny vzdelávací systém je rozdelený do rôznych vzdelávacích oblastí. Jednou z týchto vzdelávacích oblastí je zdravie a pohyb, pričom v súčasnej dobe na základných a stredných školách je táto vzdelávacia oblasť zastúpená len alebo teda vyučovaná, jej ciele sú naplnené len predmetom telesná výchova. Pre materské školy má takisto štátny vzdelávací program túto oblasť zdravie a pohyb a je rozdelená na také podkapitoly, a to zdravie a zdravý životný štýl, hygiena a sebaobslužné činnosti, pohyb a telesná zdatnosť a sezónne aktivity a kurzy. Pre materské školy sú pomerne dobre vypracované výkonné a obsahové štandardy s evaluačnými otázkami, s odporúčanou časovou frekvenciou štyri hodiny na jeden mesiac. Čiže v rámci materskej školy sa takáto prevencia k vlastnému zdraviu a výchova k zdraviu učí. Je dobre zakomponovaná aj v týchto štandardoch, ktoré sú vypracované. Okrem pohybu a jeho dôležitosti k zdraviu, zdravotný štýl sa zaoberá aj typickými znakmi ochorenia, zdravia, zdravou a nezdravou výživou, zdraviu nebezpečnými situáciami. Avšak pre základné a stredné školy a gymnáziá, keď som si hlbšie študovala vlastne tieto vzdelávacie oblasti, tak vzdelávacia oblasť zdravie a pohyb je zabezpečovaná, ako som už spomínala, len predmetom telesná a športová výchova a je výlučne venovaná vytváraniu si pozitívneho vzťahu k pravidelnej pohybovej aktivite ako nevyhnutnému základu zdravého životného štýlu. Iné faktory zdravého životného štýlu sú spomenuté okrajovo, aj keď to názvy vzdelávacej oblasti naznačujú, a sú vyučované údajne v rámci hodín telesnej výchovy. Avšak viete, že žiaci majú u nás povinné hodiny telesnej výchovy dve hodiny týždenne a sme radi, keď počas týchto dvoch hodín cvičia. Navyše sme presvedčení o urgencii zvýšenia týždňovej hodinovej dotácie na telesnú výchovu a šport z dvoch na tri hodiny. Táto diskusia tu už opakovane v spoločnosti bola, ale ako mnohé takto základné, jasné veci sa nám ju doposiaľ nepodarilo aj z niektorých objektívnych príčin presadiť. Zacitujem teraz charakteristiku vzdelávacej oblasti zdravie a pohyb, teda to, čo máme napísané v štátnom vzdelávacom programe. Vzdelávacia oblasť poskytuje v primárnom vzdelávaní žiakom priestor pre pohybové vyjadrenie sa a osvojenie si základných pohybových zručností využiteľných v pohybových aktivitách vo voľnom čase. Oblasť sa zameriava na základné informácie súvisiace so zdravým životným spôsobom, zdravým spôsobom života, starostlivosťou o svoje zdravie a pohybovou aktivitou a realizuje sa predmetom telesná a športová výchova. Ďalej sa hovorí o charakteristike telesnej výchovy, úlohe pohybu, ale iste všetci uznáte, že v praxi takéto napĺňanie tejto vzdelávacej oblasti nie je dostatočné. Okrem toho tí, čo sa zaoberáte školstvom, viete, že existujú tzv. prierezové témy a máme prierezovú tému ochrana života a zdravia, ktorá obsahuje v takých základných črtách vyjadrené, čo sa môže v tých prierezových, v rámci tých prierezových tém vyučovať. A takáto téma – ochrana života a zdravia – obsahuje hlavné tézy a teda hlavné ciele, čo by mala mať. V rámci civilnej ochrany integruje napríklad spôsobilosti žiakov zamerané na ochranu života a zdravia v mimoriadnych situáciách, tiež pri pobyte a pohybe v prírode, ktoré môžu vzniknúť vplyvom nepredvídaných skutočností a ohrozujúcich život dieťaťa a jeho okolie. Čiže tak isto sa tam nehovorí nič o prevencii chronických ochorení a v niektorých predmetoch sa môžu objaviť určité časti z týchto prierezových tém, avšak nie je to nič systémové alebo cielené špeciálne na výchovu a prevenciu k chronickým ochoreniam. V Čechách majú analogickú vzdelávaciu oblasť človek a zdravie, ktorá je zabezpečovaná aj predmetom výchova ku zdraviu. Druhý predmet je telesná výchova. Čiže v Čechách takýto predmet poznajú, majú ho zavedený. Ako som povedala, aby to nebolo niečo len, že zavedieme predmet a neni ďalšia predstava čo s ním. Dala som jeden možný návrh, ako by to malo vyzerať, v dôvodovej správe a verím, že by sa to mohlo ujať, aj by to nestálo veľa finančných prostriedkov a dalo by sa to realizovať. Navrhujeme takýto predmet zaviesť do vybraných ročníkov základných škôl, stredných škôl a gymnázií, napríklad s jednohodinovou dotáciou na týždeň v určitých vybraných ročníkoch. Napríklad na ďalší školský rok podľa nového rámcového učebného plánu na rok 2015/2016 je navrhnutý nový predmet prvouka pre dve hodiny za týždeň do druhého ročníka základných škôl. Kľudne by sa dalo urobiť tak, že tá prvouka sa nechá jedna hodina týždenne a zaviedla by sa zdravotná výchova jedna hodina týždenne, ktorá by systematicky zoskupovala informácie a viedla k systematickej výchove k zdraviu našich detí. Ďalšiu hodinu za týždeň navrhujeme zaviesť napríklad v piatom ročníku a v ôsmom ročníku základných škôl, napríklad to môže byť z počtu troch disponibilných hodín alebo po, samozrejme, všeobecnej dohode a konsenze z niektorého iného predmetu. Na stredných školách navrhujeme zaviesť zdravotnú výchovu do druhého ročníka na osemročné gymnáziá, alebo do druhého, štvrtého a šiesteho ročníka na osemročných gymnáziách alebo druhého ročníka na stredných školách. V tomto návrhu zákona navrhujeme a meníme zákon č. 317/2009 o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch a navrhujeme, aby zdravotnú výchovu učil pedagogický zamestnanec, ktorý má najmenej vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa, odbornú spôsobilosť na výkon odborných pracovných činností v zdravotníckom povolaní, verejný zdravotník alebo lekár. Táto problematika zaujala aj zástupcov Slovenskej lekárskej komory, ktorí ma kontaktovali a vyjadrili nespokojnosť s tým, kto by tento predmet mal učiť. Tu chcem povedať, že nebránim sa tomu, aby to boli aj pedagogickí zamestnanci. Dokonca na niektorých školách, poviem vám potom v závere jeden príklad, kde takýto predmet už funguje a je implementovaný, pretože aj v súčasnosti je to možné, len to nie je povinné. Neni to teda, školy si nerobia zbytočnú námahu, keď nemusia. Ale vôbec sa nebránim tomu, aby to boli súčasne učitelia, ktorí budú mať možnosť sa vyvzdelávať v tejto oblasti, budú mať prístup ku kvalitným učebným materiálom a budú sa môcť zodpovedne postaviť k výučbe takéhoto predmetu. Podrobnejšie kvalifikačné predpoklady a osobitné kvalifikačné požiadavky upraví potom vykonávací predpis podľa § 7 ods. 6 zákona 317/2009 a vyhláška, ktorou sa ustanovujú kvalifikačné predpoklady. Tak isto nie je problém, aby lekári alebo verejní zdravotníci, ktorí budú mať záujem o takúto výučbu predmetu alebo iní zdravotnícki pracovníci, napríklad zdravotné sestry alebo mnohí ďalší, tých zdravotníckych pracovníkov je viac, dá sa urobiť pedagogické minimum už počas štúdia alebo následne, keď začnú vyučovať, môžu si dorobiť pedagogické minimum a môžu takýto predmet učiť. Čiže tých možností je viac a v druhom čítaní sa nebránim tomu, aby sme to spoločne upravili. Už pred dvoma rokmi pani doktorka Sedláková, ktorá je riaditeľka Kancelárie WHO na Slovensku, upozorňovala na absenciu takéhoto predmetu v našich učebných osnovách a spresnila, že predmet má byť zameraný na zručnosti pre život a životný štýl, aby deti dokázali odolávať nástrahám, vedeli sa brániť nežiaducim javom v spoločnosti, sociálne fungovať a pomáhať slabším. V tejto štúdii, taká rozsiahla štúdia bola robená pod jej gesciou, a vyberiem z nej len tie najzaujímavejšie veci, ktoré sa tam vyskytli. V porovnaní s rovesníkmi v okolitých krajinách pijú naše deti viac alkoholu a aj viac fajčia. V poslednej dobe začínajú viac fajčiť dievčatá ako chlapci. A niečo som už spomínala. Keď sa v skupinke 15- až 19-ročných detí a mládežníkov opýtali, o čom by sa chceli s odborníkmi rozprávať, tak uviedli, vo väčšine menovali problémy ako závislosti, obezita, depresia, sexuálny život, šikana na školách a plastické operácie. Ona vtedy vyjadrila také presvedčenie, že tento predmet by veľmi pomohol. Minulý týždeň končili ďalší verejní zdravotníci v bakalárskom a magisterskom stupni na mnohých fakultách a v každej druhej práci sa objavovalo ako východisko zo sledovaní tých študentov, ktoré sa väčšinou venovali týmto chronickým ochoreniam, ako možnosť zavedenia povinného alebo systematického nejakého predmetu výchova k zdraviu alebo zdravotná výchova do škôl. Viem, že tento problém sa už dlhodobo diskutuje aj v rámci ministerstva školstva, zdravotníctva, ale nejaké konkrétne závery, som sa k nim nedopracovala. Minister zdravotníctva podporuje takúto ideu. Podobne minister školstva, ale vyjadril sa minister školstva, že ako osobitný predmet zatiaľ to nevidí na možnosť zavedenia. Keď som sa pripravovala vlastne k tejto problematike, spojila som sa s jednou pani riaditeľkou, ktorá ma veľmi zaujala, volá sa pani doktorka Anna Hricová, ktorá je riaditeľkou na Základnej škole v Čaklove. A táto pani riaditeľka vytvorila vzorové kurikulum učebného predmetu výchova k zdraviu v roku 2013 a teraz ju citujem, ako uviedla tento svoj predmet, ktorý sa vyučuje, mimochodom, na tejto škole. Voľné hodiny a prierezové témy, ktoré sú určené štátnym vzdelávacím programom môže škola realizovať. Integrácia obsahu tematických okruhov prierezovej témy, čo som spomínala, do vzdelávacieho obsahu vyučovacieho predmetu, projektov či v každom tematickom celku hry, aktivity, maľovánky; aha počkajte (listovanie rečníčky v podkladoch); projektov alebo kurzov alebo vytváraním samostatného vyučovacieho predmetu. Ich škola si vytvorila túto tretiu možnosť a síce vyučovanie samostatného predmetu výchova k zdraviu. V záujme koncepčnej a obsahovej integrovanosti tém zaviedli nový predmet do školského kurikula, pretože si myslia, že čiastkové riešenia nestačia. Témy o zdraví okrajovo našli v mnohých predmetoch. Náhodný výskyt tém o zdraví v jednotlivých vyučovacích predmetoch neposkytuje žiakom ucelený systém poznatkov z oblasti zdravia. Potvrdila to aj analýza obsahu učiva zameraná na výchovu k zdraviu, ktorú sme realizovali na primárnom stupni vzdelávania. Ako vyplýva z analýzy učebných osnov, na primárnom stupni základnej školy problematika výchovy k zdraviu je v nich obsiahnutá nesystematicky a okrajovo. Väčšinou sa témy nachádzajú v predmetoch prvouky, prírodovedy, vlastivedy a telesnej výchovy. Žiaci nenadobudnú prozdravotné vedomosti a postoje, ak sa s nimi nebude učiteľ cielene rozprávať a aktivizovať poznatky z oblasti zdravia systematicky. Zavedenie predmetu výchova k zdraviu tak má svoje opodstatnenie už v prvom ročníku na primárnom stupni základnej školy. Je predpoklad, že so žiakmi budeme formovať životný štýl postupne a budeme tak vplývať na všetky zložky zdravia. Výsledkom by mal byť žiak, ktorý bude mať pevne vybudovaný hodnotový systém vo vzťahu k zdraviu, životnému štýlu, k ostatným ľuďom, ale hlavne k sebe samému. Ďalej prepracovala kognitívne, afektívne a psychomotorické ciele tohto učebného predmetu, kľúčové kompetencie, ktoré by mal žiak dosiahnuť. Navrhla tieto edukačné celky v obsahu vzdelávanie, výchova k zdraviu, ktoré aj vypracovala. Rozdelila ich do týchto skupín: význam rodiny a prosociálnych vzťahov, zásady zdravého života a starostlivosť o zdravie, osobnostný a sociálny rozvoj, ľudské telo a jeho funkcie, škola a duševné zdravie a riziká ohrozujúce zdravie a ich prevencia. Do predmetu výchova k zdraviu začlenila vhodne i prierezové témy, ponúkla všetkým, ktorí majú záujem vyučovať tento predmet, komplexne spracovanú charakteristiku nového predmetu, vypracované učebné osnovy, obsahový, výkonový a hodnotiaci štandard, stratégie vyučovania s učebnými zdrojmi pre učiteľa a žiaka. Ďalej ponúkla vstupný, výstupný vedomostný test žiakov prvého ročníka na primárnom stupni základnej školy, multimediálne CD v každom tematickom okruhu, hry, aktivity, maľovánky, rozprávky, príbehy a podobne. S pani riaditeľkou som aj telefonicky komunikovala a v podstate je to, dalo by sa toto považovať ako taký nejaký pilotný projekt. Tento predmet je u nej zavedený, teší sa obľube a vidia aj pre vysoké zastúpenie rómskej menšiny v triedach veľký význam. Ja si myslím, že na základe aj tohto príkladu sa jasne ukazuje, že by nebol problém takýto predmet zaviesť aj systematicky do všetkých škôl. Na záver by som zdôraznila, že tento predmet nemá suplovať výchovu detí v rodinách. V rodinách sa začína vlastne formovať to a hlavne do tých prvých, v tých prvých troch rokoch veku dieťaťa. To, čo dieťa dostane do vienka v rodine, je pre jeho vývoj v zdraví najdôležitejšie. Samozrejme, potom je to predškolská výchova. Problém predškolskej výchovy aj u rómskej komunity sme tu niekoľkokrát diskutovali. Mnohé názory sa možno rôznia aj v rámci opozície, ale myslím si, že tá systematická výchova je z viacerých hľadísk veľmi podstatná a najpodstatnejšia snáď v prevencii týchto chronických ochorení. To, že je to obrovský problém, iste viete. Je toho plno každý deň všade, ale to, že by sme to nejak systematicky riešili, sa mi zdá nedostatočné. Ja dúfam, že tento môj návrh, aj keď možno nebude prijatý v takejto podobe, rozprúdi diskusiu a nejakým spôsobom pomôže k tomu, aby sme sa začali vážne zaoberať touto problematikou. A chcem aj zdôrazniť aj v súvislosti s tým predchádzajúcim návrhom zákona, že nestačí tým deťom ozaj len zakázať nezdravé potraviny v bufetoch, ale im aj vysvetliť, prečo to robíme. To obezitogénne prostredie, ktoré v súčasnosti všade je, sú reklamy v televízii na rôzne sladkosti u detí, narodeninové oslavy sa robia v McDonalde. Keď tam dieťa nepustíte, tak vás ostatné vysmejú alebo vás považujú za menejcenného, a je absolútne takéto prostredie podľa mňa nevhodné pre deti. Ale tie deti musia skutočne pochopiť, prečo je to zlé, ako to vplýva na ich zdravie, a tie návyky, ktoré si vypestujú hlavne v materskej škole a v tých prvých ročníkoch na základnej škole, budú potom devízou pre nich do ďalšieho života. Možno aj z vlastnej skúsenosti viete, keď máte zlé stravovacie návyky, v dospelosti sa to oveľa horšie potom mení a jednoducho ten organizmus je navyknutý na určitý štandard a žiadne potom diéty a zmeny životného štýlu sa robia ťažšie alebo nepomáhajú. Takže týmto vás úprimne prosím, aby ste sa zamysleli nad týmto návrhom zákona a podporili ho, aby prešiel do druhého čítania a mohli sme sa ďalej o tom baviť, ako by to malo vyzerať. Ďakujem veľmi pekne.