Ľ. Vážny, poslanec: (2004-05-13):
V mojom vystúpení som načrtol možný scenár privatizácie na „slovenský spôsob“ s využitím § 14 návrhu zákona. Pán minister mi vtedy v rozprave oponoval tým, že § 14 je v návrhu zákona len príprava, aby sa v ďalekej budúcnosti nemuselo vstupovať do zákona v prípade potreby privatizácie Slovenskej pošty, a taktiež nás tu ubezpečil, že za jeho pôsobenia vo funkcii sa privatizovať nebude. Pýtam sa preto: Načo bola v Slovenskej pošte uzatvorená zmluva so súkromnou spoločnosťou, ktorá je poverená v rámci poradenských služieb prípravou privatizácie Slovenskej pošty? Chcem tým len zdôrazniť, že môj avizovaný scenár privatizácie na slovenský spôsob sa pomaly napĺňa. Scenár rýchlo kúp, čo je dobré rozpredaj, aby sa ti vložený kapitál rýchlo vrátil, a popritom mi je nejaká pošta len na príťaž a vôbec ma nezaujíma. Nebudem pokračovať v ďalšej argumentácii, prečo si myslím, že by sme nemali pokračovať v schvaľovacom procese tohto návrhu zákona. Túto argumentáciu som vám predniesol už v minulej rozprave pri prvom čítaní jeho návrhu. Upriamim vašu pozornosť už len na to, aby ste sa stotožnili so základnou ideou, a to takou, že tento parlament nie je proti transformácii, naopak, je za transformáciu Slovenskej pošty, ale za riadenú, koncepčnú, pripravenú, nie za živelnú, ako to môže byť po prijatí takéhoto zákona. Inak povedané, Slovenská pošta ako aj jej zriaďovateľ ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií sa musia najskôr vysporiadať s hriechmi, kauzami a chybnými krokmi z minulosti, či už v rovine finančnej, tak aj personálnej, ako napr. Poštová banka, súčasný chorý stav PONS-ky (Poštovej a obchodnej novinovej spoločnosti) a jej vzťah k Slovenskej pošte, desiatky miliónov neúčelne vynaložených na elektronizáciu Slovenskej pošty bez konkrétneho výsledku, verejné obstarávanie, kde stovky miliónov netransparentne riešime, vlastná inventarizácia a majetkovoprávne problémy Slovenskej pošty a mnohé ďalšie. Myslí si azda predkladateľ, t. j. vláda Slovenskej republiky a ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií, že zmenou formy spoločnosti zo štátneho podniku na akciovú spoločnosť budú uvedené problémy vo finančnom vyjadrení rádovo stá milióny korún spláchnuté? Urobíme červenú čiaru a zabudnime a poďte ďalej? Naopak, takéto chybné konanie manažmentu, takáto nevhodná postupnosť krokov bude mať za následok zaťaženie novej akciovej spoločnosti a zníženie konkurencieschopnosti a efektívnosti podnikania. Kde je záruka v predkladaných prísľuboch, zjednodušenie poviem, že v akciovke nám to pôjde už lepšie? Naopak, myslím si, že v akciovej spoločnosti sa nožnice možností ešte viac otvoria a bez vyriešenia a vysporiadania minulosti nevykročí Slovenská pošta do svojej ďalšej etapy správnym spôsobom. Taktiež je nevyhnuté najskôr z úrovne Slovenskej pošty a ministerstva dopravy vypracovať a schváliť solídnu koncepciu a stratégiu Slovenskej pošty do budúcnosti s cieľom zavádzania nových produktov a činností, aby sa zachovala súčasná sieť pôšt, čo je podľa mňa marketingová výchova, cca 1 600 ich máme, aby sa zachovala zamestnanosť cca 17 000 zamestnancov a nie spustiť predaj lukratívneho majetku, znížiť zamestnanosť a znížiť aj sieť pôšt. Je nevyhnutné takisto najskôr zhodnotiť daňové dosahy, ktoré sa snaží pán kolega poslanec Jasovský svojím pozmeňovákom riešiť, či už daňové dosahy z DPH, tak aj dane z príjmov na podnikanie novej akciovej spoločnosti a potom urobiť prevod majetku. Pretože očakávané negatívne dosahy daní, ktoré budú v súlade s platnou daňovou legislatívou, budú mať negatívne nároky na štátny rozpočet. Záverom apelujem na vás, posledný raz apelujem, pretože sme už v druhom čítaní, vážené pani poslankyne, páni poslanci, aby sme správne postupovali, aby sme správne konali a aby ste podporili môj návrh, ktorý v zmysle § 83 ods. 1 rokovacieho poriadku predkladám, t. j. vrátiť návrh zákona na dopracovanie a doriešiť najskôr staré problémy, pripraviť koncepciu Slovenskej pošty a potom transformovať. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)