Mičovský, Ján, poslanec NR SR (2013-09-17):
Dobré ráno prajem všetkým prítomným. Ďakujem za slovo, vážená pani podpredsedníčka Národnej rady Slovenskej republiky. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, vážený pán predkladateľ, pán spravodajca, dovoľte, aby som pokračoval vo svojom vystúpení k zákonu, ktorý má na mysli ochranu a podporu ľudí, ktorí v sebe nachádzajú odvahu poukázať na zlé veci, ktoré nás obklopujú, o ktorých vieme a o ktorých často mlčíme. Ja som v piatok hovoril dosť všeobecne k myšlienke zákona, ktorý predložil pán poslanec Figeľ. Spomenul som aj to, že tento zákon s takýmto zameraním nie je jediný, že sa našli v dobrom slova zmysle konkurenčné návrhy a že vari nebude až tak dôležité, aby sme zvažovali, ktorý je ideálny, lebo dopredu vieme, že ideálne zákony ani v tejto snemovni nevznikajú, ale aby sme skôr mali na mysli potreby občanov v našej republike v tom zmysle, že takýto zákon je už veľmi potrebný a že ak by sme si pomohli ciferníkom, tak je na ňom dávno pár minút po dvanástej. Dnes by som bol konkrétnejší, pretože akokoľvek vnímame zákony ako všeobecné normy správania, predsa len vždy treba pozrieť na to, ako taký zákon môže konkrétne pôsobiť na konkrétneho občana Slovenskej republiky alebo ako ho môže využiť pre to, aby svoje občianske práva a povinnosti mohol uplatňovať čo najlepšie. Ja si teraz pomôžem jednou prezentáciou, ak môžem poprosiť o prepnutie tabuliek do režimu, ktorý mi umožní vstúpiť z notebooku do nej, nebude tam veľa toho, budem to komentovať. A už som tam, dobre, tak to teraz vyskúšajme. (Krátka pauza.) Povedali sme si už dávnejšie, keď sme predkladali alebo, lepšie povedané, keď sme pripravovali zákon o podpore bojovníkov proti korupcii, že asi ozaj niet načo čakať, a že je potrebné využiť naše možnosti poslanecké, ktoré v klube Obyčajných máme, k tomu, aby sme dokázali urobiť niečo konkrétne ešte skôr, ako možno príde zákon do procesu svojej platnosti. A v tomto smere sme si stanovili, že prostriedky, nemalé prostriedky, ktoré dostáva každá politická strana na svoju činnosť, využijeme možno atypicky, ale podľa nás správne. Nie na to, aby sme budovali nejaké štruktúry okresné, krajské, aby sme podporovali možno to, čo podporovať je z politického hľadiska správne, nejaké siete, zosieťovanie regiónov, ale aby sme možno sa pokúsili vrátiť férovým spôsobom nemalé prostriedky, ktoré sme tak my, ako aj všetky ostatné politické strany dostali za výsledok vo voľbách, občanom Slovenskej republiky, a to spôsobom, ktorý poukáže na to, ako sa možno vysporiadať s otázkou podpory a odmeňovania ľudí, ktorí bojujú proti korupcii, ktorých je málo a ktorých veľmi potrebujeme. Dali sme našej iniciatíve návrh, názov Spájame statočných. Je to názov, ktorý jednoznačne poukazuje nielen na to, že ľudia, ktorí dokážu takýmto spôsobom zabojovať, sú statoční, ale že je ich potrebné naozaj spojiť, lebo tie ostrovčeky odvahy sú veľmi nepatrné na mape Slovenska. A nejde len o to, že sú nepatrné, ale existuje tu zaujímavý psychický alebo psychologický fenomén, že ľudia, ktorí aj prekonajú hranicu strachu alebo hranicu odvahy, to je vec pohľadu, a povedia to, čo vidia, o čom ostatní mlčia, tak sa veľmi často dostávajú po svojom vystúpení, po svojej dramatickej životnej chvíľke, keď musia zabojovať s tým svojím strachom, do situácie, že sa stávajú strašne osamostatnení, samostatní, osamotení, že teda jednoducho sú podrobení pocitu, že im ostatní nerozumejú, že od nich akosi utiekli a že dokonca začínajú byť pre svoje okolie nebezpečnými, lebo šíria niečo, čo môže hodiť tieň podozrenia na ľudí, ktorí ich obklopujú, že ich, nedajbože, tiež podporujú vo svojej činnosti. A to je teda, samozrejme, veľmi nesprávne, lebo takíto ľudia by, naopak, mali získať pocit, že sú veľmi vážení, potrební a že ich spoločnosť uznáva, že pocit osamotenia vôbec nie je na mieste, pretože, naopak, nemali by byť v kúte zatlačení kdesi tlakom väčšinovej spoločnosti, ktorá hovorí: „A načo? A prečo do vlastného hniezda? A prečo to povedal?“ Naopak, mali by dostať ocenenie veľmi vysoké, a to je vlastne zmysel toho slovného spojenia Spájame statočných, aby boli spojení, aby o sebe vedeli. No a my sme s týmto začali nie tak dávno. Bolo to v auguste tohto roku. Prípad, ktorý prebehol Slovenskom aj, predpokladám, vďaka iniciatíve nášho klubu. A je to prípad, ktorý by, si dovolím povedať, môže súžiť ako istý vzor k tomu, čo sa sleduje našou iniciatívou a čo je teda aj zmyslom zákona, ktorý predložil pán poslanec Figeľ a o ktorom sme presvedčení, že jeho prijatie je nanajvýš aktuálne. Hovorím, že nemajú ostať v kúte, nemajú byť zatlačení kdesi do úzadia, nemajú mať pocit osamotenia. No aby sa tak mohlo stať, tak je potrebné im skutočne dať aj formálne, aj skutočne, aj v skutočnosti dôležité miesto. A to dôležité miesto sa môže vytvoriť jednoznačne tak, že skúsime takýmto ľudom povedať: „Ste hodní vysokého morálneho ocenenia.“ Práve preto na tomto obrázku máte možnosť vidieť rad, ktorý sme urobili s tým najlepším úmyslom. (Prezentácia materiálov na obrazovkách v rokovacej sále.) Pomenovali sme ho Rad Ďurka Langsfelda. Ja som už spomínal históriu vzniku tohto názvu a priblížil už osobnosť Juraja Langsfelda. Je to rad, ktorý by mal vlastne zvýrazniť to známe staré: exempla trahunt – príklady priťahujú. Ak niekto z rúk najvyššieho predstaviteľa, najvyšších predstaviteľov štátu dostane rad za svoju statočnosť, za to, že nemlčal vtedy, keď ostatní mlčali, za to, že zachránil významné spoločenské hodnoty. No prečo by takýto človek nemal byť postavený na roveň tých, ktorí tiež zachraňujú a vytvárajú dôležité hodnoty na rôznych poliach svojej profesijnej činnosti? Ak by sme dokázali, a myslím si, že toto je správne, a my Obyčajní budeme aj teraz vo svojom doplňujúcom návrhu, ktorý budem mať česť predniesť, hovoriť aj o tejto stránke dosť podrobne, že ak by sme dokázali takýchto ľudí oceniť vysoko morálne aj štátnym vyznamenaním, tak to bude veľmi silný signál k tomu, aby spoločnosť zbystrila pozornosť a aby si potom povedali, aha, tak tu naozaj ide o niečo významné, keď vždy na začiatku roka z rúk prezidenta republiky niekto z ľudí, ktorý dokázal takýmto spôsobom sa postaviť k závažnému problému korupcie, v ktorej sa topíme, zrazu je oceňovaný za svoju odvahu. Viete, je to veľmi možnože ťažké si toto uvedomiť, ale musíme prelomiť tú hrádzu obáv, lebo tie obavy tu sú. Ja nebudem možno menovať toho pána ministra, ale naozaj som bol prekvapený, keď mi v neformálnom rozhovore dal za pravdu, že toto je správny krok, ale zároveň dodal: „Ale viete, koľko je takých prípadov? Veď nás to zasype.“ No, ale pozor! Ak je takých prípadov veľa, tak my azda nemôžeme teraz si povedať, že aby sme ich, nedajbože, nedostali na svetlo božie a aby sa nám nezačali kopiť odvážni ľudia a aby sme nemuseli mať problém koho v januári vybrať za, medzi ľudí, ktorí budú ocenení prezidentom republiky, tak radšej neotvoríme túto skrinku. Vôbec nie Pandorinu, ale skrinku cti a odvahy. Som presvedčený, že toto je vec, ktorá je možno svojou podstatou jednoduchá: dať rad, navrhnúť vyznamenanie, ponúknuť to konkrétnemu človeku, ale je to možno podstata toho, čo by sme mali v spoločnosti pri boji s korupciou ozaj sledovať a zmeniť. Jednoznačne poukázať na to, že takíto ľudia naozaj zasluhujú vysoké uznanie a možno to bude odrazu fungovať úplne iným smerom. Že tých ľudí bude pribúdať a korupcie ubúdať. Takže preto ten rad. Ja ho mám tuná aj naživo. Je to krásna strieborná medaila, kde je ten text, ktorý si dovolím ešte raz tu zopakovať, lebo je to text, ktorý zasahuje svedomie každého, kto počúva hlasu doby. A hoci ten text vznikol už v 19. storočí, aj teraz v 21. nám môže veľa povedať. Je tam citát Jurka Langsfelda a znie nasledovne: „Teraz ma súdia nepriatelia, ale budú ma niekedy súdiť Slováci a u tých by som nechcel prepadnúť.“ Silný odkaz, pretože Ďurko Langsfeld tiež zrejme bojoval so svojím strachom. A dokonca nešlo len o to, povedať, že ktosi korumpuje a ktosi berie a ktosi dáva to, čo by nemal, ale išlo o čosi viac. Išlo o život. Mohol vymeniť svoj život za to, že sa vzdá presvedčenia. Neurobil tak, vstúpil do histórie Slovenska a my v Obyčajných sme hrdí, že sme si povedali, že práve s jeho menom spojíme návrh radu, ktorý by mali dostávať ľudia, ktorí sú predmetom zákona pána poslanca Figeľa. A ja verím, že tento rad, rad Jurka Langsfelda, raz – a nebude to trvať až tak veľmi dlho – bude naozaj mať podobu štátneho vyznamenania, ktoré bude uzákonené a ktorí naozaj ľudia, ktorí bojujú s korupciou, z rúk prezidenta Slovenskej republiky aj získajú. Skúsme v tej krátkej prezentácii ísť ďalej. (Prezentácia materiálov na obrazovkách v rokovacej sále.) A to by som si dovolil upozorniť, že naozaj keď hovoríme o odmenách, budeme o odmenách tu ešte dnes hodne hovoriť, ale odmeny sú rôzne. A odmena, ktorá má meno pochvala, vďaka, uznanie, je naozaj odmena nad ostatné odmeny. A ja si myslím, že niet človeka, ktorý by sa nepotešil, ak mu niekto vysloví uznanie. A práve preto s týmto radom je spojený udeľovací list, ktorý má znak Slovenskej republiky. A tento udeľovací list sme prvýkrát udelili práve pánovi učiteľovi Otovi Žarnayovi, ktorého som tu už spomínal a ktorý môže slúžiť ako nádherný vzor osobnej ľudskej statočnosti a prekonania vlastného strachu v prospech verejného záujmu a ochrany verejných zdrojov. A ten text tiež si dovolím prečítať. Lebo udeľovacia listina hovorí, že: „Občania Slovenskej republiky si považujú za česť vyjadriť vďaku učiteľovi Otovi Žarnayovi, ktorý prejavil mimoriadnu statočnosť pri ochrane morálnych a materiálnych hodnôt našej krajiny. Nech sa jeho čin stane vzorom všetkým, pre ktorých slová občianska statočnosť, láska k pravde a sebaúcta nestratili obsah. Hnutie Obyčajných ľudí a nezávislých osobností sa pridáva k občianskemu hlasu a oceňuje principiálny zásadný postoj pána Ota Žarnaya a udeľuje mu týmto Rad Ďurka Langsfelda.“ To je udeľovacia listina a toto je laureát ceny Ďurka Langsfelda pán učiteľ Oto Žarnay. (Prezentácia materiálov na obrazovkách v rokovacej sále.) Jeden zo 60-tisíc učiteľov, úplne obyčajný, keď ho stretnete, tak zistíte, že je naozaj pravzor obyčajnosti z hľadiska ľudského vzoru. Nie je na ňom nič výnimočné. Môžeme kľudne povedať, že je klasickým učiteľom slovenských škôl. A predsi, je na ňom niečo predsi len veľmi výnimočné, pretože koľkí z tých 60-tisícov mali odvahu povedať v prípade, keď videli, že niečo nie je v poriadku, konkrétne, keď na jeho škole neboli v poriadku zmluvy, ktoré škola vyplácala za nič v dobe, keď učiteľom sa hovorí, že nemajú dostatok zdrojov pre nich, štátne prostriedky, aby im zvýšili plat. Tak toto je vec, ktorú by sme mali považovať za aj výnimočnú, a z toho pohľadu aj takýchto učiteľov vnímať ako hodných naozaj ocenenia a úcty. A ja som presvedčený, že pán učiteľ Oto Žarnay aj vďaka našej aktivite, aj vďaka tomuto radu, aj vďaka tomu, že o tomto zákone môžeme aj cez jeho príklad rozprávať, sa už stal vzorom pre svojich 60-tisíc kolegov. Lebo, viete, ono je to tak. Aj v tých Košiciach toho 14. augusta nebolo tých ľudí až tak veľa. Možno nás tam bola stovka. Ale množstvo ľudí tento prípad sledovalo. Dokonca niektorí reálne spoza rohu. Aj taký úsmevný prípad, ale smutno-úsmevný som zažil, že mi povedal kolega: „Ja som tam bol, ale vieš, ja som nešiel k vám. Ja som sa pozeral len spoza jedného činžiaku. Vieš, tam sú ľudia, ktorí si to značia a zapisujú. No potrebujem ja, aby mi niekto vykrikoval, že čo som tam robil?“ Ten strach tam bol rukolapne prítomný. Takže áno, bola tam stovka fyzických osôb, ale tisícky boli s Otom Žarnayom. A cieľom tejto iniciatívy je to, aby tie tisícky sa nebáli prísť, keď nejaký učiteľ Oto Žarnay bude preberať rad, aby sa nebáli povedať, keď uvidia niečo zlé na svojom pracovisku, aby prekonali svoj strach, a toto je zmysel tohto zákona. Samozrejme, hovorím iba o jednom aspekte, pretože nielen podporiť, aby prekonali strach, ale aj poskytnúť účinnú podporu z hľadiska štátnych orgánov. Ale to je vždycky tak, že musíme najprv začať s tým, čo je podstatné, lebo ak on neprekoná strach, tak si nepomôžeme, lebo taký človek povie: „Nuž dobre, štátne orgány, máte pekný zákon, ale však oni si to skôr ešte medzi sebou všetko porozprávajú, ako ja vôbec prídem povedať, čo som, čo ma trápi.“ Takže tá verejná podpora je veľmi, veľmi dôležitá. A preto o nej by sme mali rozprávať podrobne. Skúsme sa pozrieť ešte nielen na oceneného pána učiteľa Žarnaya, ale aj na šek, ktorý dostal z rúk kolegyne poslankyne Heleny Mezenskej, ktorý znie na symbolickú čiastku tisíc eur. To sú peniaze, ktoré som spomínal, že naše politické hnutie ich používa ako istý spôsob vrátenia prostriedkov, ktoré sme dostali na svoju činnosť, občanom Slovenskej republiky. A tu sa môžeme pristaviť pri tom, že prečo vôbec by sme mali uvažovať tak, ako je to aj v návrhu zákona, s tým, aby ľudia v takýchto prípadoch dostávali aj finančnú odmenu, nielen morálnu, nielen docenenie v podobe nejakého radu. No jednoznačne preto, lebo som presvedčený, že ak niekto zachráni pre našu spoločnosť veľké prostriedky, ktoré by inak beznádejne zmizli v pažeráku korupcie, no prečo by sme mu nedokázali vrátiť časť z týchto prostriedkov ako prejav svojej vďaky a uznania, aj takémuto odvážnemu človeku? Čo je na tom zvláštne? Hovorí sa, že statočnosť sa nedá kúpiť. To je absolútna pravda. Statočnosť sa ozaj nedá kúpiť. Ale nedá sa ani následne odmeniť? Nemôžeme takýmto spôsobom poďakovať? Mne sa vidí, že ideme zlým smerom, keď sa bojíme priznať ľuďom bojujúcim s korupciou odmenu, pretože to mi pripadá ako niečo, čo je zakrývanie si očí pred realitou. (Krátka pauza.) A na druhej strane, ak by sme aj možnože zvážili, že existuje aj taký variant, že ľudia budú hľadať, vyhľadávať takéto prípady kvôli tomu, aby sa obohatili, povedzme, že to bude inšpirovať nejakú časť ľudí. Tak za prvé ja sa spytujem, je možné, aby ľudia, ktorí sami majú nečisté svedomie a konali zlo, mali odvahu poukazovať na zlo druhých? Tí väčšinou veľmi preventívne a veľmi hlboko mlčia, pretože nechcú otvárať takéto kapitoly, lebo vedia, že by sa veľmi rýchlo mohlo to otočiť proti nim. A ľudia, ktorí nemajú takéto pocity výčitiek svedomia, nemajú sa čoho báť, tak nech sú hoc motivovaní aj odmenou. Ak by sme už to ich vnútro, ten boj medzi morálkou a potrebou peňazí, všetci ich potrebujeme k životu, nejakým spôsobom chceli vyhodnotiť. No a prečo nie? Veď práve týmto spôsobom by sme dosiahli, že ľudí, ktorí budú poukazovať na korupciu, bude pribúdať a korupcie ako takej ubúdať. Takže tisíc eur pre pána učiteľa bola symbolická suma a ja ju tu dokumentujem cez tento záber len ako logické odôvodnenie toho, že samotná odmena nemá byť dôvodom na to, aby sme takýto zákon považovali za nesprávny, tobôž keď použijeme príklady zo sveta, kde naozaj práve aj týmto spôsobom sa darí veľké korupčné aféry vyriešiť v prospech štátu, v prospech občanov štátu. Asi si všetci budete pamätať, asi vlaňajší prípad, keď ktosi obrovský daňový únik v nejakej súkromnej spoločnosti Spojených štátov, kde teda občania si vkladali nejakým pololegálnym spôsobom svoje prostriedky, aby obišli americké daňové zákony, do švajčiarskej banky, na to poukázal a získal len tú podielovú odmenu vo výške desiatok miliónov dolárov. No čo sa stalo zlého? No, zbohatol ktosi, kto mal odvahu na to poukázať, veď jednoduché to nebolo, a zbohatla krajina, ktorej takto poslúžil. Toto je pohľad na plagát, ktorý bol v Košiciach. (Prezentácia materiálov na obrazovkách v rokovacej sále.) Nebudem ho čítať. Ale možno sa zdržím ešte pri tomto slide kratučko s tým, že práve občania, ktorí tam prišli a ktorí prejavili odvahu, chcem im poďakovať aj v tejto chvíli, práve tým, že boli ochotní sa podpísať pod list, ktorý bol adresovaný najvyšším predstaviteľom našej krajiny: pánovi prezidentovi, pánovi predsedovi parlamentu a pánovi predsedovi vlády. Trom ľuďom, ktorí, samozrejme, nemôžu riešiť konkrétne prípady, ale ktorí by mali byť tými, ktorí udajú tón, jasný, základný, čistý, ktorí povedia, áno, občan, ak dokážeš zlo nielen vidieť, ale aj pomenovať a postaviť sa proti nemu, tak vždy počítaj s tým, že my najvyšší predstavitelia tejto krajiny stojíme za tebou a podporujeme ťa a budeme žiadať, aby orgány konali tak, aby si nemal pocit obavy, že svojím konaním ohrozíš seba alebo svoju rodinu, čo je veľmi časté, alebo že prídeš o pracovné miesto, ale aby si mal pocit, že tvoje konanie bude slúžiť ako vzor. A to je tá podstata. Z týchto ľudí musíme urobiť aj prostredníctvom tohto zákona, ale, samozrejme, nielen prostredníctvom tohto zákona, ale môže tomu pomôcť, vzory správania. Nesmieme sa toho báť. Lebo kto sa toho bojí, tak potom mám iba jednu odpoveď. Tak sa bojí toho, že ľudia povedia pravdu, ktorá nemusí byť pre niekoho veľmi milá. Ale stošesťdesiatšestka tejto krajiny, ktorá je zodpovedná za riadenie a zákony, 150 poslancov a 15 členov vlády a prezident, tí musia byť poslední, ktorí by sa toho obávali, a prví, ktorí to musia vždy podporiť. Pohľad na skupinu účastníkov. (Prezentácia materiálov na obrazovkách v rokovacej sále.) Tu si dovolím možno ešte ukázať aj takúto zaujímavú rekvizitu. Vo svete sa zaužíval názov pre ľudí, ktorí bojujú voči korupcii tak, že dokážu prekonať strach a poukázať na ňu, whistleblowing, angličtinári hovoria, že to je vo voľnom preklade pískať na píšťalkách, to znamená, že zapískať tam, kde je faul, kde je faul proti slušnosti, proti etike, proti morálke. Takže budem veľmi rád, keď takáto píšťalka, akú sme použili ako suvenír v Košiciach, a ktorá sa ocitla v rukách aj v ústach účastníkov, sa stane ozaj symbolom, ktorý bude prechádzať naším krásnym Slovenskom, a najmä, že jej zvuk bude počuť stále viac a viac a že ľudí, ktorých chceme spojiť prostredníctvom našej aktivity, o ktorej hovorím, aj prostredníctvom zákona pána Figeľa, ktorému vôbec neprajeme nič zlé ako konkurenčnému, lebo my sme predložili zákon, ktorý bol veľmi podrobný, ale ktorý naozaj podporíme veľmi radi aj s naším doplňovacím návrhom, bude pribúdať. Takže ja si dovolím tak symbolicky, tak skúsim odstúpiť od mikrofónu, že aj takýto zvuk by sa mal na Slovensku ozývať všade, kde sa bojuje s korupciou. (Zapískanie na píšťalku.) Dobrý. No takže... (Zatrúbenie v sále.) Ďakujem pekne za odozvu. To znamená, že bude to zrejme pribúdať. Ďakujem, bolo to veľmi pohotové. A možno prejdime teraz ešte na jeden záznam, ktorý komentovať nebudem. Je to záznam, ktorý nám ukáže bezprostrednú ľudskú, pre mňa veľmi vzácnu reakciu pána učiteľa Ota Žarnaya vo chvíli, keď prebral rad. Je to kratučké. (Audiovizuálna prezentácia na obrazovkách v rokovacej sále: „Oto Žarnay, Košice 14. august 2013.“) „... si myslím, že byť vzorom pre niekoho je veľká zodpovednosť, a ak mi aj písali nejakí, niektorí moji žiaci, že som pre nim, pre nich vzorom, vždy som im odpovedal v tom slova zmysle, že sa do tejto pozície nikdy nestaviam a zachoval som sa tak, ako mi to kázalo moje svedomie, zachoval by som sa tak za každých iných okolností a som len obyčajný človek, ktorý prejavil, prejavil takto svoj názor. Ale ak už hovoríte o tých príkladoch, tak možno mi v tejto chvíli napadá iná vec, že tým najväčším príkladom sú pre nás naši rodičia, a keby som mal ešte v tejto chvíli živých svojich rodičov a boli by tuná s vami prítomní, tak určite by boli hrdí na to, že som takýmto spôsobom zaujal svoj postoj, a určite by ma ani neodrádzali od toho... (potlesk), určite by ma ani neodrádzali od toho, aby som sa vôbec do týchto problémov púšťal, pretože oni sami tak, ako som ich poznal, ak natrafili počas svojho života na podobný alebo iný problém, vždy otvorene naňho poukázali...“ (Koniec audiovizuálnej prezentácie na obrazovkách v rokovacej sále.) Ďakujem pekne. Možno prejsť na obrazovke do štandardného parlamentného režimu, ďakujem za túto možnosť. A dostal som sa k záveru... (Prerušenie vystúpenia opätovným spustením sa audiovizuálnej prezentácie na notebooku.) Aha, pardon, okrem toho to musím aj vypnúť, pravda. (Reakcia z pléna.) Ospravedlňujem sa. (Povedané so smiechom.) Nemám k tomu viac čo dodať, len vysloviť presvedčenie, že vzor, ktorý ukázal pán učiteľ Oto Žarnay, poslúži nielen vzor pre jeho kolegov a pre nás všetkých, ale poslúži aj ako vzor pre zákon, o ktorom rokujeme, a presvedčí nás, že tento zákon je veľmi potrebný, lebo ja som tento príbeh nedopovedal. Pán učiteľ Oto Žarnay síce poukázal v súlade so svojimi občianskymi a zamestnaneckými povinnosťami na problém, ktorý na škole existoval. Urobil to aj ako predseda rady školy, ale dnes už nie je učiteľom, dnes je na úrade práce, pretože sa stal pre svojho zamestnávateľa nadbytočným po 17 rokoch statočnej práce. A nie je sám. Je tam ešte jeden učiteľ, zhodou okolností jediný, ktorý mu podržal chrbát, ktorý sa pridal nahlas v zborovni k tomu, že súhlasí s takýmto názorom na dianie škole, a ten sa stal tiež prebytočným. A aby sme pochopili obludnosť správania voči takýmto ľuďom, ktorí ozaj potrebujú našu ochranu, tak keď dokonca zanikla aj situácia na škole, že ľudia, ktorí mali ostať, odišli preč. To znamená, že ani len nevznikla potreba riešiť niečo organizačným spôsobom, že niekto je prebytočný, tak aj tak škola trvá na tejto výpovedi, hoci vlastne učiteľa potrebuje a nemá miesto neho náhradu. Tá zlovôľa, tá neochota uznať slová statočnosť, čestnosť je tak údesná, že už dnes vieme, že týmto zákonom to neporiešime, ale veľmi pekne prosím, aby sme ho považovali za základný schodík k tomu, aby sme to veľmi rýchlo zmenili, pretože naša krajina to potrebuje. A potrebujeme takých ľudí ako Oto Žarnay, lebo bez nich téma korupcie ostane len stále opakovaným slovom, ktoré nebude mať pomaličky žiadny obsah, a on obsah má. Má obsah minimálne 500 miliónov eur, o ktoré občania Slovenskej republiky vďaka korupčnému pažeráku každý rok prichádzajú. Spomínal som, že 15 poslancov hnutia Obyčajných ľudí a nezávislých osobností pripravovalo, pripravilo pozmeňujúci návrh k zákonu pána poslanca Figeľa. Je to návrh, ktorý vychádza zo skúseností, ktoré sme získali pri príprave nášho rozsiahleho zákona, ktorým sme chceli podporiť ľudí, ktorí bojujú proti korupcii. Tento zákon nám, návrh zákona demokraticky neprešiel, a práve preto využívame túto možnosť, aby sme tam, kde je to možné, aby sme nenarušili základnú štruktúru návrhu pána poslanca Figeľa, doplnili jeho návrh o niektoré dôležité motívy, ktoré som teraz povinný aj s odôvodnením prečítať. A prosím o trpezlivosť, lebo ten pozmeňujúci a doplňujúci návrh je naozaj rozsiahly. Predkladajú ho poslanci: Ján Mičovský, Miroslav Kadúc, Igor Matovič, Erika Jurinová, Jozef Viskupič, Martin Fecko, Štefan Kuffa, Mikuláš Huba, Eva Horváthová, Richard Vašečka, Branislav Škripek, Helena Mezenská, Peter Pollák, Igor Hraško a Mária Ritomská. Je to návrh zákona, k návrhu zákona o ochrane osôb pri odhaľovaní trestnej činnosti súvisiacej s korupčnými a inými vybranými trestnými činmi, tlač č. 415, o ktorom práve rokujeme. Text nášho pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu je nasledovný: Návrh zákona o ochrane osôb pri odhaľovaní trestnej činnosti súvisiacej s korupčnými a inými vybranými trestnými činmi sa mení a dopĺňa takto: 1. V článku I v § 1 ods. 1 sa za slová „pracovných vzťahov“ vkladá čiarka a slová: „podmienky a postup pri poskytovaní odmeny fyzickej osobe podieľajúcej sa významnou mierou na objasnení trestnej činnosti súvisiacej s vybraným trestným činom a podmienky a postup pri poskytovaní podpory fyzickej osobe podieľajúcej sa významnou mierou na objasnení trestnej činnosti súvisiacej s vybraným trestným činom formou osobitného prístupu zo strany štátu a pri poskytovaní podpory iným subjektom, ktorých činnosť je zameraná na dosiahnutie účelu tohto zákona,“. Odôvodnenie: Základné ustanovenia, v ktorých je zadefinovaný predmet zákona, sa dopĺňajú a rozširujú o podmienky a postup pri poskytovaní odmeny a podpory chránenej osobe. Rozšírené a doplnené ustanovenie zohľadňuje viaceré princípy zo správy mimovládnej organizácie Transparency International s názvom Odporúčané návrhy princípov pre právnu úpravu whistleblowingu. V tomto dokumente je zohľadnený najmä koncept „širokého predmetu oznámenia“ a „širokého pokrytia“, ktorých základnou myšlienkou je rozšírenie protikorupčného boja z verejnoprávnej sféry aj do sféry súkromnej. Východiskové body tohto dokumentu zohľadňuje aj tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh. 2. V článku I, v § 1 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie: „(2) Účelom zákona je a) výrazne znížiť rozsah vybraných trestných činov, v dôsledku ktorých dochádza nielen k značnej škode, ale aj k strate dôvery občanov v spravodlivé fungovanie štátu, b) napomôcť oznamovaniu významných skutočností v oblasti korupcie, c) účinne a komplexne chrániť chránenú osobu pri oznamovaní významných skutočností tak, aby toto jej konanie bolo rovnocennou alternatívou k jej prípadnému nekonaniu a nemohlo sa stať dôvodom na vyvodzovanie dôsledkov, ktoré by chránenej osobe spôsobili ujmu, d) odmeniť chránenú osobu za to, že sa podieľa na objasnení trestnej činnosti súvisiacej s vybranými trestnými činmi, alebo za to, že sa podieľala na zistení alebo usvedčení osoby zodpovednej za takúto činnosť, alebo na predídení, alebo zabránení škode na majetku vrátane poskytnutia určitého podielu z majetku, ak došlo k navráteniu tohto majetku alebo jeho časti, e) podporiť chránenú osobu formou osobitného prístupu zo strany štátu, ako aj podporiť subjekty, ktoré sa v rámci svojej činnosti zameriavajú na prevenciu korupcie a protikorupčné vzdelávanie a výchovu, f) zvyšovať povedomie verejnosti o oznamovaní významných skutočností a postavení chránenej osoby v spoločnosti, g) zásadne zmeniť verejnú atmosféru v prospech uznania vysokej spoločenskej hodnoty boja s korupciou.“ Doterajšie odseky 2 a 3 sa označujú ako odseky 3 a 4. Odôvodnenie: Vymedzuje sa účel zákona, ktorý v predloženom znení zákona absentuje. Keďže boj proti korupcii je citlivou spoločenskou témou, ktorá má široký tematický presah nielen do sféry práva, politiky alebo ekonómie, ale aj do morálno-etickej oblasti, považujeme za vhodné v zákone koncipovať základné body, ktoré by jednoznačne definovali zmysel a účel zákona. Takéto ustanovenie síce nemá normatívnu hodnotu, ale zo symbolického hľadiska predstavuje dôležité formálne vymedzenie a zdôraznenie cieľa zákona. V rámci základných ustanovení predkladaného zákona sa navrhuje doplnenie úvodného paragrafu o účel zákona vymedzený v šiestich bodoch, ktoré sa heslovitým spôsobom dajú vyjadriť ako pomoc, prevencia, ochrana, odmena, podpora, vzdelávanie, právne povedomie a celospoločenská akceptácia. 3. V článku I v § 2 sa za písmeno b) vkladajú nové písmená c) a d), ktoré znejú: „c) významnou skutočnosťou sa rozumie skutočnosť oznámená v trestnom konaní fyzickou osobou, že bol spáchaný vybraný trestný čin alebo jej výpoveď ako svedka, alebo poskytnutie iného dôkazu touto osobou o skutočnostiach súvisiacich s činnosťou jej zamestnávateľa, ktoré významnou mierou môžu prispieť alebo prispeli k objasneniu vybraného trestného činu alebo k zisteniu alebo usvedčeniu jeho páchateľa, d) škodou sa rozumie ujma na majetku alebo reálny úbytok na majetku alebo na právach poškodeného, alebo jeho iná ujma, ktorá je v príčinnej súvislosti s vybraným trestným činom bez ohľadu na to, či ide o škodu na veci alebo na právach. Škodou sa rozumie aj získanie prospechu v príčinnej súvislosti s vybraným trestným činom, ako aj ujma na zisku, na ktorý by poškodený inak vzhľadom na okolnosti a svoje pomery mal nárok alebo ktorý by mohol odôvodnene dosiahnuť,“. Doterajšie písmená c) až f) sa označia ako e) a h).“ Odôvodnenie: Navrhuje sa doplnenie legálnej definície ďalších základných pojmov, ktorými sú významná skutočnosť a škoda. Pojem významná skutočnosť je obsahovo vymedzený identicky ako v § 3 predloženého návrhu zákona, keďže sa však tento pojem uvádza v tomto zmysle pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu už v úvodných ustanoveniach návrhu zákona, z legislatívneho a technického hľadiska je žiaduca jeho úprava v základných pojmoch. Pojem škoda nie je v predloženom návrhu zákona vymedzený a vzhľadom na jednoznačnosť právnej úpravy, ako aj na skutočnosť, že pojem značná škoda v predloženom návrhu zákona vymedzený je, sa javí žiaduce vymedziť v návrhu zákona aj tento pojem. 4. V čl. I § 8 vrátane nadpisu znie: „Forma podpory (1) Chránená osoba má právo na poskytnutie podpory za podmienok uvedených v § 8a až 8e formou: a) udelenia štátneho vyznamenania, b) prostriedkov právnej nápravy, c) právnej pomoci, d) poskytovania informácií o priebehu trestného konania, e) náhrady škody. (2) Každý má právo na podporu, ktorá mu napomôže, aby bol lepšie informovaný o spôsobe oznamovania významných skutočností a právach a povinnostiach chránenej osoby podľa § 8f. (3) Podpora sa poskytuje aj subjektom, ktoré sa v rámci svojej činnosti zameriavajú na prevenciu korupcie a protikorupčné vzdelávanie a výchovu, a to za podmienok uvedených v § 8g.“ Odôvodnenie: Ustanovenie § 8 definuje formy, akými je možné podporiť chránenú osobu k podaniu oznámenia o významných skutočnostiach. Tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh navrhuje okrem podpory vo forme poskytnutia právnej pomoci chránenej osobe zaviesť a vymedziť i ďalšie formy podpory, a to podporu vo forme udelenia štátneho vyznamenania, prostriedkov právnej nápravy, poskytovania informácii o priebehu trestného konania a náhrady škody. Podpora môže byť chránenej osobe poskytnutá v prípade splnenia podmienok bližšie špecifikovaných v § 8a až 8e. Navyše každý má právo na podporu súvislosti s oznamovaním významných skutočností a prevenciou korupcie, a to spôsobom podrobnejšie vymedzeným v § 8f a 8g). 5. V čl. I sa za § 8 vkladajú nové § 8a až 8u, ktoré vrátane nadpisu znejú: „§ 8a Štátne vyznamenanie (1) Na zvýraznenie mimoriadnej spoločenskej dôležitosti boja proti korupcii možno chránenej osobe, ktorá prispela významnou mierou k objasneniu trestnej činnosti súvisiacej s vybraným trestnými činmi, k zisteniu alebo usvedčeniu páchateľa, alebo k predídeniu, alebo zabráneniu škode na majetku, udeliť štátne vyznamenanie podľa osobitného predpisu. (2) Vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) každoročne navrhne prezidentovi Slovenskej republiky na udelenie štátneho vyznamenania vždy aj osoby, ktoré svojou činnosťou podľa odseku 1 preukázali mimoriadne zásluhy o budovanie demokratickej spoločnosti. (3) Vláda pri predkladaní návrhov podľa odseku 2 prihliada na rodovú rovnosť. § 8b Prostriedky právnej nápravy 1. Chránená osoba má podľa tohto zákona právo na ochranu pred postihom za oznámenie o významných skutočnostiach a na tento účel môže využívať prostriedky právnej nápravy uvedené v odsekoch 2 až 7. (2) Chránená osoba sa môže domáhať svojich práv na súde, ak sa domnieva, že je alebo bola dotknutá na svojich právach, právom chránených záujmoch alebo slobodách nedodržaním ustanovení tohto zákona zo strany zamestnávateľa. Môže sa najmä domáhať, aby zamestnávateľ upustil od svojho konania, a ak je to možné, napravil protiprávny stav alebo poskytol primerané zadosťučinenie. (3) Ak by primerané zadosťučinenie nebolo dostačujúce, najmä ak nedodržaním ustanovení tohto zákona zo strany zamestnávateľa bola značným spôsobom znížená dôstojnosť, spoločenská vážnosť alebo spoločenské uplatnenie chránenej osoby, môže sa táto domáhať aj náhrady nemajetkovej ujmy v peniazoch. Sumy náhrady nemajetkovej ujmy v peniazoch určí súd s prihliadnutím na závažnosť vzniknutej nemajetkovej ujmy a všetky okolnosti, za ktorých došlo k jej vzniku. (4) Konanie vo veciach súvisiacich s porušením ustanovení tohto zákona zo strany zamestnávateľa sa začína na návrh chránenej osoby, ktorá namieta, že jej právo, právom chránené záujmy alebo slobody boli dotknuté. Chránená osoba je povinná v návrhu označiť zamestnávateľa, o ktorom tvrdí, že porušil ustanovenie tohto zákona. (5) Zamestnávateľ je povinný preukázať, že neporušil ustanovenia tohto zákona, ak chránená osoba oznámi súdu skutočnosti, z ktorých možno dôvodne usudzovať, že k porušeniu ustanovení tohto zákona došlo. (6) Na konanie vo veciach podľa ustanovenia sa vzťahuje osobitný predpis. (7) Chránená osoba má právo na ochranu svojich práv aj mimosúdnou cestou prostredníctvom mediácie. (8) Právo na náhradu škody podľa §8e nie je týmto ustanovením dotknuté. § 8c Právna pomoc Chránená osoba má právo na poskytnutie právnej pomoci podľa osobitného predpisu. § 8d Informácie o priebehu trestného konania (1) Chránená osoba, ktorá podala oznámenie o významných skutočnostiach, má právo na informácie o priebehu trestného konania, a to v miere, ktorá jej umožní aktívne sa podieľať na tomto konaní. (2) Pri poskytovaní informácii podľa odseku 1 sa postupuje podľa osobitného predpisu. § 8e Náhrada škody (1) Ak rozhodnutím alebo postupom orgánu verejnej moci príslušného podľa tohto zákona alebo osobitného predpisu, bola chránenej osobe spôsobená škoda, má právo domáhať sa jej náhrady v súlade s osobitným predpisom. (2) Chránená osoba, ktorej bola spôsobená škoda, sa má právo domáhať jej náhrady aj v súlade so všeobecnými predpismi o náhrade škody. (3) Ak bol chránenou osobou neplatne skončený štátnozamestnanecký vzťah, pracovnoprávny vzťah alebo obdobný pracovný vzťah zo strany zamestnávateľa, patrí jej vyššia náhrada mzdy podľa osobitného predpisu. § 8f Zvyšovanie povedomia verejnosti (1) Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) je v súlade s osobitným predpisom zodpovedné za a) poskytovanie všeobecných usmernení verejnosti týkajúcich sa oznámení o významných skutočnostiach, postaveniach chránenej osoby a jej práv a povinností, ako aj iných otázok súvisiacich s uplatňovaním tohto zákona, b) zavádzanie opatrení na zvyšovanie podvedomia verejnosti o oznámeniach o významných skutočnostiach a chránených osobách, c) zavádzanie opatrení, ktorými sa dosiahne širšia spoločenská akceptácia oznámenia o významných skutočnostiach. (2) Plnenie úloh uvedených v odseku 1 zverejňuje ministerstvo aj na svojom webovom sídle. § 8g Prevencia korupcie a protikorupčné vzdelávanie a výchova (1) Štát podporuje prevenciu vybraných trestných činov a protikorupčné vzdelávanie a výchovu ako súčasť prevencie kriminality a protispoločenskej činnosti. (2) Cieľom výchovy a vzdelávania na školách a v školských zariadeniach, ktorý je obsahom výchovno-vzdelávacích programov podľa osobitného predpisu, je aj úcta k zákonom a osobitne vzťah k prevencii a zamedzeniu vzniku a šírenia kriminality, najmä vybraných trestných činov. (3) Subjektom, ktoré sa v rámci svojej činnosti zameriavajú na dosiahnutie cieľov uvedených v odseku 1, môže ministerstvo poskytnúť dotáciu podľa osobitného predpisu. Dotáciu na dosiahnutie cieľov uvedených v odseku 2 môže týmto subjektom poskytnúť aj Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo školstva“) podľa osobitného predpisu. § 8h Forma odmeny (1) Chránenej osobe sa poskytuje za podmienok uvedených v § 8i a 8j a) jednorazová paušálna odmena (ďalej len „paušálna odmena“), b) podielová odmena. (2) Na poskytnutie odmeny chránenej osobe je právny nárok, ktorý po jeho smrti prechádza na jej právnych nástupcov. (3) Odmenu poskytuje Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo spravodlivosti“) postupom podľa § 8k a 8l. § 8i Podmienky poskytnutia paušálnej odmeny (1) Paušálna odmena patrí chránenej osobe za podmienok uvedených v odsekoch 2 až 6. (2) Chránenej osobe patrí paušálna odmena vo výška 15-násobku minimálnej mzdy bez ohľadu na mieru, ako sa podieľa na objasnení trestnej činnosti súvisiacej s vybranými trestnými činmi, na zistení alebo usvedčení osoby zodpovednej za takúto činnosť, alebo na predídení, alebo zabránení škode na majetku. (3) Ak je chránených osôb v súvislosti s tou istou významnou skutočnosťou viac, paušálna odmena patrí tej z nich, ktorá podala oznámenie o významných skutočnostiach ako prvá. (4) Paušálna odmena sa postupom podľa § 8k a 8l poskytne takto: a) 25 % odmeny po podaní obžaloby, b) 75 % odmeny po nadobudnutí právoplatnosti rozhodnutia v trestnom konaní, ktorým bol páchateľ uznaný vinným zo spáchania vybraného trestného činu. (5) Paušálna odmena nepatrí chránenej osobe, ak sa na ňu vzťahujú dôvody, na základe ktorých zaniká ochrana podľa § 7 ods. 1 písm. b) až d). (6) Paušálna odmena sa poskytne aj vtedy, ak na základe výsledkov vyšetrovania orgánmi činnými v trestnom konaní je nepochybné, že sa stal vybraný trestný čin alebo škoda na majetku a a) súd oslobodil obžalovaného spod obžaloby, pretože obžalovaný nie je pre nepríčetnosť trestne zodpovedný, b) ak je trestne stíhanie neprípustné z toho dôvodu, sa vec odloží alebo trestné stíhanie sa zastaví, c) ak sa vec odloží, pretože trestné stíhanie je neúčelné z dôvodov uvedených v osobitnom predpise, alebo ak sa z tých istých dôvodov trestné stíhanie zastaví, d) ak sa trestné stíhanie zastaví, pretože obvinený nebol v čase činu pre nepríčetnosť trestne zodpovedný. §8j Podmienky poskytnutia podielovej odmeny (1) Podielová odmena patrí chránenej osobe za podmienok uvedených v odsekoch 2 až 4. (2) Chránenej osobe sa poskytne podielová odmena vo výške 30 % z hodnoty majetku vráteného štátu v súlade s osobitných predpisom. (3) Ustanovenia § 8i ods. 3 a 5 sa na podielovú odmenu vzťahujú rovnako. (4) Podielová odmena sa vyplatí postupom podľa § 8k a 8l, ak v trestnom konaní nadobudlo právoplatnosť rozhodnutie, ktorým bol páchateľ uznaný vinným zo spáchania vybraného trestného činu. § 8k Postup pri poskytovaní odmeny (1) Skutočnosti, ktoré nastanú v priebehu trestného konania, sú uvedené v § 8i ods. 4 písm. a) a b), § 8i ods. 6 a § 8j ods. 4, sa považujú za rozhodujúcu skutočnosť. Orgán činný trestnom konaní upovedomí chránenú osobu o rozhodujúcej skutočnosti podľa § 8i ods. 4 písm. a) a § 8i ods. 6 v súlade s osobitným predpisom a súd, ktorý rozhodol o vybranom trestnom čine, oznámi rozhodujúcu skutočnosť podľa § 8i ods. 4 písm. b) a § 8j ods. 4 chránenej osobe podľa osobitného predpisu. (2) Žiadosť o poskytnutie odmeny môže chránená osoba podať ministerstvu spravodlivosti do šiestich mesiacov odo dňa oznámenia rozhodujúcej skutočnosti, ak si v tejto lehote chránená osoba právo na poskytnutie odmeny neuplatní, toto právo zaniká. Na žiadosť o poskytnutie odmeny podanú po tejto lehote ministerstvo spravodlivosti neprihliada. (3) Žiadosť o poskytnutie odmeny obsahuje osobné údaje chránenej osoby v rozsahu meno a priezvisko, dátum narodenia, adresu bydliska chránenej osoby. Žiadosť o poskytnutie odmeny sa podáva na tlačive, ktorého vzor určí ministerstvo spravodlivosti, tlačivá sú k dispozícii na ministerstve spravodlivosti, ktoré ich zverejní aj na svojom webovom sídle. (4) Ministerstvo spravodlivosti pri rozhodovaní o žiadosti o poskytnutie podielovej odmeny zohľadní mieru účasti chránenej osoby na objasnení vybraného trestného činu, na zistení alebo usvedčení jeho páchateľa a rozsah majetku vráteného štátu v súlade s osobitným predpisom. (5) Ministerstvo spravodlivosti rozhodne o žiadosti o poskytnutie odmeny do šiestich mesiacov odo dňa jej doručenia. (6) Ministerstvo spravodlivosti vyplatí chránenej osobe odmenu do 30 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, ktorým sa priznalo poskytnutie odmeny. (7) Ak je pri rozhodovaní o žiadosti o poskytnutie podielovej odmeny potrebné stanoviť všeobecnú hodnotu navráteného majetku v správe štátu, postupuje sa podľa osobitného predpisu. § 8l Oprávnenia a povinnosti zamestnancov ministerstva spravodlivosti (1) Zamestnanci ministerstva spravodlivosti, ktorí rozhodujú o žiadosti o poskytnutie odmeny, sú pri preverovaní skutočností dôležitých pre rozhodnutie o podanej žiadosti oprávnení nahliadať do príslušných trestných spisov a požadovať od orgánov činných v trestnom konaní a súdov súčinnosť pri získavaní informácií, ktoré sú nevyhnutné na vydanie rozhodnutia o poskytnutí odmeny. (2) Zamestnanci ministerstva spravodlivosti, ktorí rozhodujú o žiadosti o poskytnutí odmeny, sú povinní zachovávať mlčanlivosť o obsahu týchto žiadostí a subjektoch, ktoré ich podali, ako aj o ďalších skutočnostiach týkajúcich sa konania o poskytnutí odmeny, ktoré s dozvedeli pri plnení svojich úloh. Povinnosť zachovávať mlčanlivosť platí aj vtedy, ak títo zamestnanci prestali byť zamestnancami ministerstva spravodlivosti. § 8m Orgány verejnej moci (1) Pôsobnosť podľa tohto zákona vykonávajú a) Národná rada Slovenskej republiky b) vláda, c) ministerstvo, d) ministerstvo spravodlivosti, e) ministerstvo školstva, f) inšpekcia práce, g) ostatné orgány verejnej moci. (2) Orgány verejnej moci uvedené v odseku 1 predchádzajú vybraným trestným činom najmä tým, že v rozsahu svojej pôsobnosti ustanovenej osobitnými predpismi pôsobia na dodržiavanie zákonnosti fyzickými osobami aj právnickými osobami. § 8n Národná rada Národná rada každoročne berie na vedomie správu o uplatňovaní tohto zákona predloženú vládou a svojou činnosťou prispieva k zvyšovaniu povedomia verejnosti o oznamovaní významných skutočností, ako aj k širšej spoločenskej akceptácii oznamovania významných skutočností. §8o Vláda Vláda a) každoročne schvaľuje a do 9. decembra predkladá  Národnej rade správu o uplatňovaní tohto zákona za predchádzajúcich 12 mesiacov (ďalej len „správa“), b) každoročne predkladá návrhy na ocenenie chránených osôb štátnym vyznamenaním podľa § 8a, c) prispieva k zvyšovaniu povedomia verejnosti o oznamovaní významných skutočností a chránených osobách, ako aj k širšej spoločenskej akceptácii oznamovania významných skutočností. § 8p Ministerstvo Ministerstvo a) každoročne vypracúva a predkladá vláde na schválenie správu, b) koordinuje ostatné ústredné orgány štátnej správy pri uplatňovaní tohto zákona vykonáva kontrolu a pravidelné vyhodnocovanie uplatňovania tohto zákona v rámci svojej pôsobnosti, c) rozpracúva v rámci stratégie prevencie kriminality samostatnú časť, ktorá sa týka otázok upravených týmto zákonom a jeho uplatňovaním, plní úlohy podľa § 8f a § 8g ods. 3. § 8q Ministerstvo spravodlivosti Ministerstvo spravodlivosti a) podieľa sa na vypracovaní správy, b) vykonáva kontrolu a pravidelné vyhodnocovanie uplatňovania tohto zákona v rámci svojej pôsobnosti, c) poskytuje ministerstvu potrebnú súčinnosť, d) plní úlohy podľa § 8k a 8l. § 8r Ministerstvo školstva Ministerstvo školstva a) podieľa sa na vypracovaní správy, b) vykonáva kontrolu a pravidelné vyhodnocovanie uplatňovania tohto zákona v rámci svojej pôsobnosti, c) poskytuje ministerstvu potrebnú účinnosť, d) plní úlohy podľa § 8g ods. 2 a 3. § 8s Inšpekcia práce Inšpekcia práce a) podieľa sa na vypracovaní správy, b) vykonáva kontrolu a pravidelné vyhodnocovanie uplatňovania tohto zákona v rámci svojej pôsobnosti, c) poskytuje ministerstvu potrebnú súčinnosť, d) plní úlohy podľa § 6. § 8t Ostatné orgány verejnej moci Ostatné orgány verejnej moci vykonávajú v oblasti prevencie vybraných trestných činov pôsobnosť podľa osobitných predpisov. § 8u Spolupráca (1) Orgány verejnej moci v oblasti prevencie vybraných trestných činov vzájomne spolupracujú pri vykonávaní tohto zákona. (2) Orgány verejnej moci v oblasti prevencie vybraných trestných činov spolupracujú aj s právnickými osobami, ktoré pôsobia v oblasti prevencie vybraných trestných činov, najmä s médiami, vedeckými a výskumnými inštitúciami, školami, školskými zariadeniami, spolkami a inými združeniami, nadáciami, neziskovými organizáciami poskytujúcimi všeobecne prospešné služby a štátom uznanými cirkvami a náboženskými spoločnosťami, ako aj s orgánmi a organizáciami iných štátov a medzinárodnými organizáciami.“ Poznámky pod čiarou k odkazom 4 až 32 znejú... (Krátka pauza.) Je tam poznámok od 4 po č. 31 s odvolávkami na konkrétne paragrafy zákonov, tak ako ich máte uvedené v tomto návrhu, ktorý máte k dispozícii a odôvodnenie je nasledovné: V § 8a sa zakotvuje mechanizmus udeľovania štátnych vyznamenaní Slovenskej republiky pre chránené osoby na zvýraznenie mimoriadnej spoločenskej dôležitosti boja proti korupcii, ako uvádza odsek 1 tohto paragrafu. Režim štátnych vyznamenaní upravuje zákon č. 522/2008 Z. z. o štátnych vyznamenaniach. V prípade predloženého návrhu zákona v znení tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu by do úvahy prichádzalo najmä udelenie Radu Ľudovíta Štúra a Kríž Milana Rastislava Štefánika. V novembri 2012 boli prijaté Zásady vlády Slovenskej republiky o postupe pri predkladaní podnetov na predloženie návrhov na udelenie štátnych vyznamenaní Slovenskej republiky (ďalej len „zásady“), ktoré bližšie stanovujú metodiku predkladania podnetov. Podľa odseku 3 vláda pri navrhovaní prihliada na to, aby zastúpenie kandidátov, ktorých navrhne prezidentovi Slovenskej republiky, bolo určitým spôsobom vyvážené, rozhodnutie však vždy zostáva na prezidentovi Slovenskej republiky podľa vyššie uvedeného postupu. Rodovou rovnosťou sa myslí vyvážené zastúpenie mužov a žien medzi kandidátmi. Udeľovaním štátnych vyznamenaní sa priznáva celospoločenský význam oznamovaniu významných skutočností podľa návrhu zákona a motivujú sa ďalšie potenciálne chránené osoby. V § 8b sa upravuje možnosť chránenej osoby podať návrh na príslušný súd a domáhať sa ochrany svojich práv, právom chránených záujmov a slobôd, ak v súvislosti s jej oznámením bola alebo je v dôsledku konania zamestnávateľa dotknutá na svojich právach, právom chránených záujmoch a slobodách. Podanie návrhu je dispozičným oprávnením chránenej osoby. Predkladatelia pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa inšpirovali úpravou zákona č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) v znení neskorších predpisov a namiesto klasického princípu, že tvrdenia uvedené v návrhu dokazuje navrhovateľ, zavádzajú do návrhu zákona o ochrane osôb pri odhaľovaní trestnej činnosti obrátené dôkazové bremeno. V konaní preto bude na zamestnávateľovi, aby preukázal, že opatrenia vykonané v neprospech chránenej osoby boli motivované iným dôvodom ako tým, že chránená osoba učinila oznámenie o významných skutočnostiach orgánu činnému v trestnom konaní. Ustanovenie § 8c je obsahovo identické so znením § 8 predloženého návrhu zákona, ktorý sa týka poskytnutia právnej pomoci chránenej osobe. Úprava § 8d zahŕňa doručovanie písomností, právo oznamovateľa a svedka byť poučený o možnosti požiadať o poskytnutie ochrany podľa tohto zákona a informovanosti svedkov, poškodených a osôb, ktoré podali oznámenie o významných skutočnostiach. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh považuje chránenú osobu za aktívneho a kľúčového účastníka procesov súvisiacich s podaním jeho oznámenia o významných skutočnostiach, a ak vychádzame z teórie, že takýmto konaním chránená osoba nahrádza úlohu štátu, je jej priebežná informovanosť a právo na ochranu jej osoby opodstatnené. Náhrada škody je v zmysle § 8e integrálnou súčasťou systému podpory chránenej osoby, ktorá je v trestnom konaní oznamovateľom, svedkom alebo osobou, ktorá poskytla iný dôkaz o významných skutočnostiach súvisiacich s činnosťou jeho zamestnávateľa. V navrhovanom ustanovení o náhrade škody tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh deklaruje možnosť chránenej osoby uplatniť si náhradu škody, ktorá jej vznikla na základe ustanovení Občianskeho zákonníka, Zákonníka práce a zákona o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci. V § 8f sa ministerstvu vnútra ako orgánu, do ktorého pôsobnosti je zverená oblasť prevencie kriminality a boja proti korupcii, rozširuje jeho pôsobnosť, pokiaľ ide o povinnosť poskytovať usmernenia a zavádzať opatrenia slúžiace k informovanosti verejnosti týkajúce sa zvýšenia povedomia ľudí o právach a povinnostiach a o oznamovaní významných skutočností chráneným osobám, ako i o ďalších skutočnostiach, ktoré súvisia s činnosťou a statusom tejto osoby. V § 8g sa upravuje forma podpory štátu ako ďalší zo stanovených cieľov tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu pre tie osoby, ktoré sa podieľajú na vzdelávaní a výchove zameranej na protikorupčnú osvetu, ako i na programy, ktorých účelom je predchádzať vzniku a šíreniu trestných činov korupcie a iných vybraných trestných činov. K naplneniu účelu by sa mal v budúcnosti obsahovo upraviť štátny vzdelávací program tak, aby sa prevencia kriminality, protispoločenskej činnosti a boja proti korupcii prelínali viacerými vzdelávacími oblasťami, napr. v podobe prierezovej témy. Štát už i v súčasnej dobe čiastočne takúto činnosť podporuje, a to najmä prostredníctvom poskytovania dotácií z rozpočtovej kapitoly ministerstva vnútra na podporu prevencie kriminality a boja proti kriminalite na základe zákona o poskytovaní dotácii v pôsobnosti ministerstva vnútra v znení neskorších predpisov, zákon má č. 526/2010 Z. z. Dotáciu je rovnako možné poskytnúť i na vzdelávanie a výchovu v oblasti boja proti korupcii, protispoločenskej činnosti a prevencie kriminality. Takáto dotácia je poskytovaná na financovanie rozvojových projektov z rozpočtovej kapitoly ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu na rozvoj výchovy a vzdelávania v oblasti aktivít zameraných na prevenciu kriminality, protispoločenskej činnosti a boj proti korupcii. Žiadateľ o dotáciu v uvedenom prípade postupuje podľa zákona č. 597/2003 Z. z. o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení. Podľa § 8h možno odmenu poskytnúť chránenej osobe. Poskytovanie odmeny sa upravuje z dôvodu šetrenia prostriedkov štátneho rozpočtu, pretože jej neposkytovaním sa vďaka rozmáhajúcej sa korupcii ušetrí menej. Celkový vplyv na rozpočet verejnej správy by preto mal byť pozitívny, suma vyplatenej odmeny bude zaručene nižšia ako suma zachránených alebo vrátených prostriedkov do tohto rozpočtu. Formy odmeny sú dve, jednorazová paušálna odmena a podielová odmena, pričom podmienky poskytnutia odmeny, jej výška, oprávnené subjekty a postupy poskytnutia sú upravené podrobnejšie v § 8i až 8l. Paušálna odmena je odmenou za odvahu chránenej osoby a podielová odmena je odmenou za navrátenie majetku v správe štátu, t. j. zásluhovou odmenou. Na odmenu je právny nárok, ktorý prechádza na právnych nástupcov chránenej osoby. Paušálna odmena sa podľa § 8i vypláca bez ohľadu na mieru, akou sa chránená osoba podieľala na výsledku trestného konania za predpokladu, že bola podaná aspoň obžaloba. Ide o výrazný motivačný faktor, keďže trestné konanie na Slovensku neraz prebieha veľmi dlho a ani verejnosť neprijala pozitívne také legislatívne návrhy predložené v minulosti, ktoré vyplatenie odmeny odkladali až na právoplatný odsudzujúci rozsudok páchateľa, čiže dva najdôležitejšie motivačné momenty zákona sú vyplatenie bez ohľadu na mieru podieľania sa a skoršie štádium trestného konania pri vyplatení časti odmeny. Z hľadiska štatistiky je rozdiel medzi počtom prípadov, v ktorých bola podaná obžaloba za posledné roky, takmer rovnaký ako počet prípadov, v ktorých nadobudol vydaný odsudzujúci rozsudok právoplatnosť. Návrh zákona upravuje aj situácie, keď z objektívnych dôvodov nie je možné usvedčenie páchateľa, resp. jeho odsúdenie, s cieľom, aby sa aj v týchto prípadoch mohla paušálna odmena vyplatiť, rovnaký systém sa už uplatňuje napr. v Českej republike podľa nového zákona o obetiach trestných činov vo vzťahu k finančnej pomoci takýmto obetiam. Paušálna odmena sa vypláca v dvoch čiastkach systémom 25 % pri obžalobe a 75 % pri právoplatnom odsúdení páchateľa. Zároveň sa upravujú prípady, kedy nemožno paušálnu odmenu poskytnúť. 15-násobok minimálnej mzdy je v súčasnosti zhruba 5-tisíc eur, pre účel modelového prípadu môžeme povedať, že ak je podaná obžaloba, ale prípad sa nedotiahne úspešne do konca, tak chránená osoba dostane 1 250 eur ako paušálnu odmenu za odvahu. Prepáčte, ale využijem tento pohár. (Krátka pauza.) Podielová odmena je na rozdiel od paušálnej odmeny v zmysle § 8j odmenou zásluhovou, a preto je podmienená čiastočne inými okolnosťami ako paušálna odmena. Keďže podielová odmena je odmenou za navrátenie majetku v správe štátu späť do štátnych rúk, je prirodzené, že patrí subjektu len v prípade, ak sa oznámenie o vybranom trestnom čine týka výlučne majetku v zmysle definície uvedenej v návrhu zákona. Ďalej musí ísť o právoplatný rozsudok, čo predpokladá aj odsúdenie páchateľa, ktorý by mal takýto majetok štátu vrátiť, inak nebude z čoho vyplatiť podielovú odmenu. Rovnako na posúdenie je aj výška podielovej odmeny, ktorú návrh zákona stanovil na 30 % z hodnoty navráteného majetku, takáto výška je stanovená aj v Spojených štátoch, niektoré legislatívne návrhy podané v minulosti však stanovili túto výšku len na 10 %. V zmysle § 8k sa na postup pri poskytovaní odmeny vzťahuje v zmysle spoločných ustanovení návrhu zákona správny poriadok, je to vlastne jeden z dvoch prípadov, keď tomu tak podľa návrhu zákona je, a súvisí to aj s tým, že na odmenu je zo zákona právny nárok. Žiadosť o poskytnutie odmeny možno podať do 6 mesiacov od stanoveného momentu, uplynutím 6-mesačnej lehoty zaniká právo na poskytnutie odmeny. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh stanovuje aj lehoty pre rozhodnutie o odmene a vyplatenie odmeny. V § 8l sa v súvislosti s postupom pri vyplatení odmeny ustanovujú niektoré práva a povinnosti zamestnancov Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky, ktorí rozhodujú o poskytnutí odmeny. V § 8m sú vymenované tie orgány verejnej moci, do pôsobnosti ktorých spadá predmet úpravy návrhu zákona v znení tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu. Sú nimi Národná rada Slovenskej republiky, vláda Slovenskej republiky, Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky, Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky, inšpekcia práce a ostatné orgány verejnej moci. Aktívna participácia orgánov verejnej moci je požiadavkou, ktorá je vyjadrená taktiež vo viacerých odporúčaniach uvedených v správe Transparency International, ktorá primárne rozlišuje medzi inštitúciami, ktorým chránená osoba oznamuje významné skutočnosti, a inštitúciami, ktoré majú v kompetencii poradenstvo, monitoring, kontrolu a tiež zvyšovanie všeobecného povedomia o problematike korupcie. Národná rada Slovenskej republiky má v zmysle § 8n nezastupiteľné miesto pri napĺňaní cieľov tohto návrhu zákona, a to najmä tým, že každoročným prerokovávaním správy podnecuje verejnú diskusiu, ktorá môže nielen zvýšiť povedomie verejnosti o oznamovaní významných skutočností a postavení chránených osôb, ale tiež prispieť k širšej spoločenskej akceptácii oznamovania významných skutočností. Vláda Slovenskej republiky ako kľúčový orgán verejnej moci, ktorý má výkonnú a iniciatívnu právomoc, participuje v zmysle § 8o aj na realizácii a aplikácii ustanovení predloženého návrhu zákona, a to v dvoch formách: aktívnej a pasívnej. Aktívna činnosť spočíva v každoročnom predkladaní návrhov na ocenenie chránených osôb štátnym vyznamenaním a v schvaľovaní a v predkladaní správy o uplatňovaní tohto zákona Národnej rady Slovenskej republiky. Dátum predkladania správy nie je zvolený náhodne, ale s prihliadnutím na symboliku tohto dňa, 9. december je medzinárodným dňom boja proti korupcii. S temporálnym aspektom predkladania správy je spojené ďalšie špecifikum, vypracúva sa za predchádzajúcich 12 kalendárnych mesiacov, a nie za predchádzajúci kalendárny rok, ako to pri obdobných správach býva zvykom. Navrhnutý model vypracovania správy nespôsobuje ročný sklz, čo je pri problematike korupcie, ktorá je veľmi dynamickým javom, ktorý je potrebné zachytiť a analyzovať v jeho aktívnej podobe, kľúčové. Pasívna forma realizácie predkladaného zákona sa prejavuje ako pozitívny sprievodný efekt, ktorý vzniká v dôsledku úspešnej realizácie zákona ako celku, a vedie k postupnému progresívnemu zvyšovaniu povedomia verejnosti o problematike korupcie. Ministerstvo vnútra je v zmysle § 8p administratívnym centrom plnenia úloh vlády SR, ktoré okrem špecifických úloh obsiahnutých v jednotlivých ustanoveniach predloženého návrhu zákona je vláde zodpovedné aj za vypracovanie správy o uplatňovaní tohto zákona a za koordináciu ústredných a iných orgánov štátnej správy s cieľom usmerňovať ich pri plnení úloh podľa tohto zákona, ale tiež zosumarizovať podklady, na základe ktorých bude schopné vypracovať každoročnú správu. Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky – ako ďalší z orgánov verejnej moci v zmysle § 8q sa podieľa na uplatňovaní tohto návrhu zákona – je zodpovedné za plnenie úloh pri vypracovaní správy, výkone kontroly a následného vyhodnocovania miery efektívneho uplatnenia tohto zákona v rámci svojej pôsobnosti. Taktiež je zodpovedné za poskytovanie odmeny chránenej osobe. V nadväznosti na túto povinnosť je ministerstvo povinné určiť vzor tlačiva, ktoré bude na webovom sídle ministerstva a poslúži na účely žiadosti o poskytnutie odmeny. Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu patrí v zmysle § 8r k orgánom verejnej moci, ktoré zohrávajú v boji proti korupcii subsidiárnu úlohu, ktorej jadrom je prevencia korupcie a protikorupčné vzdelávanie a výchova. Spracovaním kvalitného štátneho vzdelávacieho programu a svojimi dotáciami zameranými na prevenciu boja proti korupcii pri výchove a vzdelávaní však môže významným spôsobom napomôcť k plneniu cieľov uvedených v návrhu zákona. Inšpekcia práce predstavuje popri ministerstve vnútra a ministerstve spravodlivosti v zmysle § 8s tretí kľúčový orgán verejnej moci pre riadne uplatňovanie predloženého návrhu zákona. Úloha inšpekcie práce je podľa § 6 návrhu zákona koncentrovaná predovšetkým do oblasti poskytovania ochrany pred pracovnoprávnym postihom pri oznámení o významných skutočnostiach. Za ostatné orgány verejnej moci uvedené v § 8t možno považovať predovšetkým: – obecnú políciu, ktorej obec môže rozšíriť zoznam úloh aj o boj proti korupcii; – príslušníkov Policajného zboru, ktorí pri plnení svojich úloh spolupracujú s orgánmi verejnej moci najmä pri určovaní priorít prevencie kriminality, ochrany verejného poriadku a zamerania boja s kriminalitou; – prokurátorov, ktorým do pôsobnosti patrí aj odstraňovanie príčin a podmienok trestnej činnosti, prevencia a potláčanie kriminality. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh v § 8u ustanovuje požiadavku na vzájomnú kooperáciu a spoluprácu nielen na vnútroštátnej, ale aj na medzinárodnej úrovni. 6. V čl. I sa vypúšťajú § 9 a 10. Doterajší § 11 sa označuje ako § 9. Odôvodnenie: Vzhľadom na odlišný systém odmeňovania chránenej osoby upravený v tomto pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu a s prihliadnutím na návrh uvedený v bode 10 spoločnej správy k tomuto návrhu zákona sa vypúšťajú tieto ustanovenia. 7. V čl. I v § 11 sa na konci pripájajú tieto slová: „a postupu pri poskytovaní odmeny podľa § 8k a 81“. Odôvodnenie: Ide o legislatívnu úpravu, ktorá je nevyhnutná vzhľadom na znenie bodu 5 čl. I § 8k tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho zákona, návrhu. 8. Článok V sa vypúšťa. Doterajšie články sa následne prečíslujú. Odôvodnenie: Z dôvodu úprav navrhovaných v bode 15 čl. XII tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu a s prihliadnutím na návrh uvedený v bode 13 spoločnej správy k tomuto návrhu zákona sa vypúšťajú tieto ustanovenia. 9. V čl. VII sa za bod 1 vkladá nový bod 2, ktorý znie: 2. V § 128 ods. 1 sa na konci pripája táto veta: „Predvolanie musí obsahovať špecifikáciu trestného činu, ktorého sa výsluch týka.“ Doterajšie body sa následne prečíslujú. Odôvodnenie: Ide o obsahovú zmenu náležitosti predvolania svedka k výsluchu, pokiaľ ide o špecifikáciu trestného činu, ktorého sa výsluch týka. Navrhovaná oprava sa javí ako opodstatnená s prihliadnutím na ochranu chránenej osoby a zavedenia možnosti pripraviť sa na výsluch vo veci vopred jej známej. V praxi sa už aj v súčasnosti vykonávajú, vyskytujú situácie, keď predvolanie na výsluch obsahuje podrobnosti o tom, akého trestného činu sa výsluch týka. Vyskytujú sa však aj prípady, keď takéto označenie absentuje. 10. V čl. VII sa za bod 2 vkladá nový bod 3, ktorý znie: § 173 sa dopĺňa odsekom 7, ktorý znie: „(7) Rovnopis právoplatného rozsudku sa doručí aj ďalším osobám, ak to ustanovuje osobitný predpis.“ Odôvodnenie: Navrhovaná úprava bezprostredne súvisí s bodom 5 čl. I § 8k tohto návrhu. 11. V čl. VII sa za bod 2 vkladá nový bod 3, ktorý znie: 3. V § 215 ods. 5 prvej vete sa za slovo „obvinenému“ vkladá čiarka a slovo „oznamovateľovi“. Doterajšie body sa následne prečíslujú. Odôvodnenie: Navrhovaná úprava reflektuje jednu z foriem podpory – informovanie chránenej osoby ako oznamovateľa o priebehu trestného konania podľa bodu 5 čl. 1 § 8d tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu i v prípade zastavenia trestného stíhania prokurátorom. 12. V čl. VII sa za bod 2 vkladá nový bod 3, ktorý znie: 3. V § 215 ods. 6 sa za slovo „obvinený“ vkladá čiarka a slovo „oznamovateľ“. Doterajšie body sa následne prečíslujú. Odôvodnenie: Navrhovaná úprava reflektuje jednu z foriem podpory – informovanie chránenej osoby ako oznamovateľa o priebehu trestného konania podľa bodu 5 čl. I § 8d tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu a možnosti aktívne sa podieľať na prebiehajúcom konaní, a to i formou podávania sťažností, napr. proti uzneseniu o zastavení trestného stíhania. 13. V čl. VII sa za bod 2 vkladá nový bod 3, ktorý znie: 3. V § 216 ods. 5 sa za slovo „obvinenému“ vkladá čiarka a slovo „oznamovateľovi“ a za slovo „obvinený“ sa vkladá čiarka a slovo „oznamovateľ“. Doterajšie body sa následne prečíslujú. Odôvodnenie: Navrhovaná úprava reflektuje jednu z foriem podpory – informovanie chránenej osoby ako oznamovateľa o priebehu trestného konania podľa bodu 5 čl. I § 8d tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu a možnosti aktívne sa podieľať na prebiehajúcom konaní, a to i formou podávania sťažností, napr. proti uzneseniu o podmienečnom zastavení trestného stíhania. 14. V čl. VII sa za bod 2 vkladá nový bod 3, ktorý znie: 3. V § 228 ods. 6 sa za slovo „obvinenému“ vkladá čiarka a slovo „oznamovateľovi“ a za slovo „obvinený“ sa vkladá čiarka a slovo „oznamovateľ“. Doterajšie body sa následne prečíslujú. Odôvodnenie: Navrhovaná úprava reflektuje jednu z foriem podpory – informovanie chránenej osoby ako oznamovateľa o priebehu trestného konania podľa bodu 5 čl. I § 8d tohto návrhu a možnosti aktívne sa podieľať na prebiehajúcom konaní, a to i formou podávania sťažností, napr. proti uzneseniu o prerušení trestného stíhania. 15. Za čl. X sa vkladajú nové čl. XI až XV, ktoré znejú: Čl. XI zákona č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení nasledujúcich zmien zákonov a doplnkov tak, ako sú uvedené v návrhu, ktorý máte pred sebou: 1. V § 442 ods. 2 sa za slovom „korupcie“ vkladajú slová „alebo vybraným trestným činom podľa osobitného predpisu“. 2. Za § 879o sa vkladá § 879p, ktorý vrátane nadpisu nad ním znie: „DEVÄTNÁSTA HLAVA PRECHODNÉ USTANOVENIE ÚČINNÉ OD 1. JANUÁRA 2014 § 879p Ustanoveniami tohto zákona sa spravujú aj právne vzťahy, ktoré vznikli pred 1. januárom 2014. Vznik týchto právnych vzťahov, ako aj nároky, ktoré z nich vznikli pred 1. januárom 2014, sa však posudzujú podľa právnej úpravy účinnej do 31. decembra 2013.“ Čl. XII Zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení nasledujúcich zmien a doplnkov, ktoré sú uvedené v návrhu, sa mení a dopĺňa takto: 1. V § 79 ods. 1 tretej vete sa za slovo „zárobku“ vkladajú slová „a zamestnancovi, ktorému bola poskytnutá ochrana podľa osobitného predpisu v sume dvojnásobku jeho priemerného zárobku“. 2. Za § 252i sa vkladá § 252j, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 252j Prechodné ustanovenie účinné od 1. januára 2014 Ustanoveniami tohto zákona sa spravujú aj pracovnoprávne vzťahy a obdobné pracovné vzťahy, ktoré vznikli pred 1. januárom 2014. Právne úkony urobené pred 1. januárom 2014 a nároky, ktoré z nich vznikli, sa posudzujú podľa právnej úpravy účinnej do 31. decembra 2013.“ Čl. XIII Zákon č. 597/2003 Z. z. o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení v znení nasledujúcich zmien a doplnkov platných sa dopĺňa takto: V § 4d sa odsek 1 dopĺňa písmenom o), ktoré znie: „prevencie kriminality, najmä korupcie aj protispoločenskej činnosti.“ Čl. XIV Zákon č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení uvedených zmien a doplnkov dopĺňa takto: V § 4 písm. g) sa na konci pripájajú tieto slová: „ako aj úctu k zákonom a osobitne vzťah k prevencii a zamedzeniu vzniku a šírenia kriminality, najmä korupcie a inej protispoločenskej činnosti,“. Čl. XV Zákon č. 583/2008 Z. z. o prevencii kriminality a inej protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 403/2010 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: 1. V § 11 ods. 1 sa na konci pripája táto veta: „Dotáciu možno poskytnúť až do výšky 100% predpokladaných výdavkov projektu, ak ide o projekty zamerané na prevenciu korupcie; odsek 2 sa v tomto prípade nepoužije.“ 2. Za § 15 sa vkladá § 15a, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 15a Prechodné ustanovenie účinné od 1. januára 2014 Žiadosti o dotácie podané na základe výzvy na predkladanie projektov zverejnenej pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, sa posudzujú podľa právnej úpravy účinnej do 31. decembra 2013.“ Doterajší čl. XI sa označuje ako čl. XVI. Odôvodnenie: Úprava v čl. XI sa týka Občianskeho zákonníka v znení neskorších predpisov, ktorý vo svojej šiestej časti týkajúcej sa náhrady škody priznáva tomu, komu bola spôsobená škoda niektorým trestným činom korupcie, právo na úhradu nemajetkovej ujmy v peniazoch. V súvislosti s predkladaným návrhom zákona sa javí ako potrebné v tomto smere novelizovať Občiansky zákonník a priznať náhradu nematkovej ujmy v peniazoch aj tomu, komu bola spôsobená škoda niektorým korupčným trestným činom. Zámerom úpravy prechodných ustanovení je zamedziť prípadnej retroaktivite v právnych vzťahoch. Úprava v čl. XII sa týka Zákonníka práce v znení neskorších predpisov, pričom sa zakotvuje nárok chránenej osoby na náhradu mzdy vo výške dvojnásobku jej priemerného zárobku. Dvojnásobok zárobku sa zakotvuje z toho dôvodu, aby táto výška náhrady pôsobila ako odstrašujúci prostriedok voči prípadnej snahe zamestnávateľa skončiť pracovnoprávny pomer s chránenou osobou neplatne. Zámerom úpravy prechodných ustanovení je zamedziť prípadnej retroaktivite v právnych vzťahoch. Úprava v čl. XIII sa týka zákona č. 597/2003 Z. z. o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení v znení neskorších predpisov a spočíva v zámere dosiahnuť jeden zo základných cieľov boja proti korupcii, ktorým je prevencia korupcie a protikorupčná výchova a vzdelávanie. Jeho naplnenie je zabezpečené jednak mechanizmami zakotvenými v osobitných zákonoch, a tiež systémom poskytovania účelovo určených finančných prostriedkov vyčlenených jednotlivými kapitolami rozpočtu na protikorupčnú výchovu a vzdelávanie. Orgánom príslušným poskytovať dotácie v tejto oblasti je ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu. Toto ministerstvo môže zo svojej rozpočtovej kapitoly poskytnúť účelovo viazané finančné prostriedky na realizáciu predloženého rozvojového projektu na rozvoj výchovy a vzdelávania v oblastiach financovania rozvojových projektov i v prípadoch novonavrhovaných týchto zákonom, a to v oblasti prevencie kriminality, najmä korupcie a protispoločenskej činnosti. Úprava v čl. XIV sa týka zákona č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní, tzv. školský zákon, a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, pričom vychádza z predpokladu, že protikorupčná výchova a vzdelávanie je jedným zo základných cieľov v boji proti korupcii. Tento základný cieľ nie je možné dosiahnuť len tým, že sa bude zvyšovať povedomie verejnosti, napr. informačnými kampaňami alebo tým, že sa poskytne možnosť školám a školským zariadeniam prostredníctvom ich zriaďovateľa alebo mimovládnym organizáciám požiadať príslušný orgán podľa osobitného predpisu o poskytnutie dotácií na financovanie rozvojových projektov na prevenciu kriminality vrátane korupcie podľa osobitných zákonov. Tento základný cieľ sa musí stať integrálnou súčasťou výchovy a vzdelávania na Slovensku a aj z tohto dôvodu sa dopĺňa školský zákon v časti venovanej cieľom výchovy a vzdelávania. Novelizáciou sa zároveň dosiahne, že podporovaný cieľ sa stane súčasťou štátneho vzdelávacieho programu a ďalších výchovno-vzdelávacích programov, ktoré gestoruje ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu. Úpravou v čl. XV sa, táto sa týka zákona č. 583/2008 Z. z. o prevencii kriminality a inej protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 403/2010 Z. z. a spočíva v podpore prevencie protikorupčného správania. Zákon už i v súčasnej dobe umožňuje ministerstvu vnútra učiniť výzvu na predkladanie žiadostí o poskytnutie dotácií z rozpočtovej kapitoly ministerstva na podporu prevencie kriminality a boja proti kriminalite postupom podľa zákona č. 526/2010 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva vnútra Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Projekty v oblasti prevencie kriminality môžu byť financované i z finančných prostriedkov obvodného úradu a príslušného ministerstva, ako vyplýva z ustanovení zákona č. 583/2008 o prevencii kriminality a inej protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Podľa definície kriminality stanovenej týmto zákonom je kriminalitou konanie, ktoré je trestným činom. Navrhovaná úprava umožňuje poskytovať dotácie zo strany ministerstva Slovenskej republiky relevantným subjektom – žiadateľom o dotáciu, a to až do výšky 100 % predpokladaných výdavkov na realizovaný projekt. Treba podotknúť, že dotácia nemusí byť poskytnutá v plnej výške. Môže byť i nižšia, čo je však posun oproti doteraz platnému modelu upravenému v zákone, kde sa u všetkých iných projektov predpokladá finančná spoluúčasť žiadateľa, a to v pomere poskytnutej dotácie vo výške 80 % z celkových predpokladaných výdavkov projektu, pričom 20 % výdavkov si žiadateľ hradí z vlastných zdrojov. Tu náš pozmeňujúci a doplňujúci návrh končím. Ďakujem za trpezlivosť. Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, skončil som.