Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2015-04-22):
Za jeho prítomnosti sa cítim oveľa bezpečnejšie a z tohto pohľadu (povedané so smiechom) sa budem vyjadrovať aj oveľa opatrnejšie, ale o to priamejšie. Takže aby som dokončil tú myšlienku. V situácii, keď bude jasné, súdom potvrdený zoznam veriteľov, dnes sme jasne oznámili, že nezabezpečeným veriteľom z obchodného styku dáme ponuku na odkup 50 % nominálnej hodnoty pohľadávky. Túto operáciu chceme zrealizovať do konca tohto kalendárneho roku. Predpokladáme, že túto ponuku využije časť veriteľov. Vôbec nie som presvedčený, že ju využijú všetci, obzvlášť v situácii, keď bolo oznámené, že Váhostav sa vzdáva svojich 49 % akcií v prospech nezabezpečených veriteľov. Tu treba poznamenať, tak ako to ja chápem, pretože tu sme len pozorovatelia nejakej dohody subjektov súkromného práva, kde jeden subjekt – dlžník hovorí, vzdávam sa časti svojho vlastníctva v prospech toho, aby som možno napravil nejakú chybu alebo proste dodal dôveryhodnosť reštrukturalizačnému plánu a navyše toho poskytujem na vyššiu mieru kontroly minimálne to, čomu sa hovorí dnes, teda majetkové právo reprezentované 49 % tejto firmy. A toto právo, toto vlastníctvo je nasmerované v tomto momente nie na štát, ale nasmerované na nezabezpečených veriteľov z obchodného styku. Tak je to napísané v memorande, ktoré dnes podpísali všetci zúčastnení. Samozrejme, inštitúcia štátu, ktorá dnes nie je presne definovaná, k tomu sa ešte vrátime, je, dá ponuku na odkup 50 % nominálnej hodnoty pohľadávok s tým, že prevezme na seba všetky práva a samozrejme aj zodpovedajúcu časť akcií, pretože predpokladám, že tých 49 % by malo byť distribuovaných medzi nezabezpečených veriteľov z obchodného styku podľa výšky nominálnej hodnoty svojich pohľadávok. Toto je ale akcia, operácia, ktorá sa deje momentálne mimo štátu. Samozrejme, ak by štát odkúpil tieto pohľadávky alebo túto pohľadávku, tak by so sebou niesla aj vlastníctvo akcií Váhostavu. Ak hovoríte, ako sa staviame k tejto pohľadávke, vnímame to tak, že štát alebo štátna agentúra, štátna firma vstúpi do vlastníctva týchto pohľadávok a je úplne jasné, že budeme v lepšej, komfortnejšej situácii ako drobný veriteľ, pretože bude môcť ich zgrupiť, tieto pohľadávky, túto pozíciu a samozrejme, že štát sa musí správať tak, že sa bude za každú cenu snažiť vymôcť tieto peniaze. Vymôcť jednak podľa reštrukturalizačného plánu, ktorý snáď bude prijatý a jednak v zmysle novely zákona, ktorý je dnes na stole. Teraz k malej poznámke, ktorú hovoril pán Jurzyca a hovoril o tom, kto je minoritný a kto je majoritný vlastník. No tu musím upozorniť, moje opäť, lebo dvaja ekonómovia hovoria o právnych záležitostiach, no tu musím povedať, a tu hovorím aj z hľadiska znalosti veci, problém je v prípade Slovak Telecomu, že akcionárska dohoda, resp. stanovy spoločnosti Slovak Telecom nie sú štandardné a z tohto pohľadu, z tohto hľadiska sú v rozpore aj s civilizovaným svetom, pretože naozaj rozhodnutím, a to rozhodnutie padlo pri privatizácii, sa majetok 49 % tejto firmy reprezentovaný štátom naozaj nemôže dostať k ničomu, čo je najlepšie reprezentované z pozície ministra financií tým, že sa nevieme žiadny rok dostať k dividendám. To je proste kľúčový fakt. Fakt je aj ten, že ak sa podarí zrealizovať tzv. IPO, to znamená predaj tohto podielu na burze, tak Deutche Telecom, resp. Slovak Telecom bude musieť pod vplyvom zvyklostí vo svete, zmeniť tento prístup a bude musieť mať jasnú a transparentnú dividendovú politiku, pretože sa to tak sluší a patrí a tak je to vo všetkých krajinách sveta, vrátane afrických. Len tu, v tomto prípade nie, lebo niekto podpísal nejakú akcionársku dohodu, ktorá je naozaj, naozaj veľmi nevýhodná. Ale to je odbočka do oblasti, ktorá momentálne je síce príkladom, ale nemyslím si, že adekvátnym príkladom. Ak hovoríme o dopade na verejné financie, predbehnem niektoré faktické poznámky. Viete, bol som tu už minulý týždeň jasne pomenovaný z pohľadu toho, že obhajujeme neobhájiteľné, vždy platí, že každý sa má starať o to, čomu rozumie z tohto pohľadu. Áno, je to nový fakt, nie je to ale stanovisko rozpočtovej rady, ale je to postoj, blog jedného rešpektovaného člena rady, zvoleného v tejto snemovni, ktorý ale pri argumentácii, keď poukazuje na riziká tejto operácie z hľadiska dopadu na verejné financie, použil dvakrát „ak“ a jedno „môže“. A tu musím povedať, že postoj rozpočtovej rady je z tohto pohľadu logický, lebo má mať konzervatívny prístup k všetkým operáciám, to je proste legitímne a jasné, ale vo faktických vyjadreniach tohto, lebo sa vyjadrujem teraz k blogu iba naozaj, k postoju rešpektovaného člena rozpočtovej rady. S dvoma závermi nesúhlasím a nesúhlasím aj na základe porady so svojimi ľuďmi s ministerstva financií, a to je dopad na čisté bohatstvo štátu. V tomto môžeme mať legitímny teoretický spor. Ináč aj uznáte, pojem čisté bohatstvo štátu je relatívne nový pojem, zavedený len pred dvomi rokmi do našej legislatívy, do nášho pojmoslovia. Pracuje sa na ňom, tvorí, de facto ho tvoríme cestou a z pohľadu toho, ako vidíme svet my, tvrdíme, že čisté bohatstvo štátu zahŕňa v sebe samozrejme aj bohatstvo živnostníkov a tých veriteľov, ktorí z tejto operácie budú mať priamy benefit, bude to proste výmena aktív. Pohľadávka v nejakom právnom stave za čisté peniaze. Takže podľa nás táto operácia nemá negatívny dopad na čisté bohatstvo štátu, ale to je pozícia, ktorá je vysoko, vysoko teoretická, aj z jednej aj z druhej strany. Druhý postoj je dopad klasifikácie EUROSTATOM a to je realita, ale tu zase, tu zase upozorňujem, že dopad na verejný dlh podľa rezortu financií je ťažko predpokladať, respektíve si myslíme, že to nemá – táto operácia – dopad na verejný dlh, pretože ide o použitie časti štátnych finančných aktív, ktoré sa použijú navýšením základného imania 100-percentnej firme štátu a kvôli tejto operácii určite štát nezvýši emisný plán, nevstúpi na medzinárodné trhy a nezvýši verejný dlh prakticky. To je jasný, jasný odkaz. Posledná vec je deficit. A tam potvrdzujem, je to otázka rozhodnutia EUROSTATU z pohľadu toho, ako bude klasifikovať danú operáciu. My ju dneska vnímame ako finančnú operáciu. Ak by bolo rozhodnutie EUROSTATU iné, tak by bolo jednorazovo dané na ťarchu deficitu. Ale tu musím jedným dychom pripomenúť, že štát vstupuje do týchto vzťahov s tým, že chce vymôcť maximum z tej čiastky. Tých práv je viac, je to za 50 %, je tu 100 % práv v kombinácii pohľadávky a majetkových práv, plus vlastníctvo k akciám. Takže z tohto pohľadu sme presvedčení o tom, že keď sa budeme správať zodpovedne, a to nielen na tejto vláde, lebo to bude v čase, a budeme dôsledne trvať na tom, že tie peniaze dostaneme naspäť, tak je tu jasný záväzok, že tieto peniaze potom vrátime do štátnych finančných aktív, čo je potom zase plusová pozitívna operácia z hľadiska deficitu verejných financií. Toľko asi z hľadiska konštitúcie. Snáď posledná vec, ktorá je legislatívneho charakteru. Ten článok, ktorý hovorí o rozšírení možnosti použitia osobitného odvodu, hovorí o tom, že vláda svojím nariadením rozhodne o tom, akú výšku štátnych finančných aktív použije na danú operáciu, prostredníctvom ktorého subjektu a akým spôsobom, hej? Čiže to bude pod kontrolou vlády – tento proces – až do posledného okamihu a tým pádom aj pod kontrolou verejnou, pretože celé to rozhodovanie bude transparentné, aby som to povedal ľudských jazykom, bude jasné, verejnosti známe, kto a akým spôsobom bude uspokojený na základe dohody, ktorá dneska bola spečatená podpisom. To znamená, budeme sa zaujímať, alebo tá ponuka bude nasmerované nezabezpečeným veriteľom z obchodného styku. Toľko asi taká technokratická informácia z hľadiska procesu, ktorý, ktorého základné črty sú dané aj legislatívou, ale aj jasným záväzkom, ako chce vláda konať. Ale ten proces samozrejme bude ovplyvnený rozhodnutiami, ktoré nezávisia momentálne od vlády a od štátu, ktoré závisia od veriteľov a od ich rozhodnutia, ako sa budú správať pri schvaľovaní reštrukturalizačného plánu koncom tohto mesiaca a následne ten proces bude trvať ďalšie mesiace, takže nepochybujem o tom, že či už cez formu otázky, interpelácií, respektíve pri debate pri ďalších legislatívnych zmenách sa k tejto dostaneme naspäť. Ďakujem veľmi pekne.