Majorová Garstková, Jana, poslankyňa NR SR (2022-10-21):
Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, vážení kolegovia, v aktuálne platnom zákone o horskej službe je do pôsobnosti Horskej záchrannej služby v súvislosti s bezpečnosťou osôb zahrnutých 15 horských oblastí. Týchto 15 horských oblastí spravuje šesť oblastných stredísk Horskej záchrannej služby, napríklad pod oblastné stredisko Horská záchranná služba Malá Fatra patria horské oblasti Javorníky, Kysucká Javorina, Kysucké Beskydy, Malá Fatra, Moravsko-sliezske Beskydy a Stredné Beskydy. Jednotlivé horské oblasti, v ktorých Horská záchranná služba zasahuje, sú veľmi rôznorodé. V niektorých horských oblastiach je vykazovaná nízka úrazovosť, v niektorých sa najmä v dôsledku nárastu počtu turistov úrazovosť zvýšila. Práve v týchto oblastiach sa ukazuje potreba posilniť kapacity Horskej záchrannej služby. Prax ukázala, že je potrebné upraviť zoznam horských oblastí. Novela zákona nestanovuje nové horské oblasti, ale len ruší niektoré existujúce. Oblasti sa navrhuje rušiť s ohľadom na viacero faktorov, a to topografia, morfológia, členitosť a zároveň vyťažiteľnosť príslušníkov Horskej záchrannej služby. Naša novela počíta zo zásahového územia Horskej záchrannej služby s vyradením Bukovských vrchov, Javorníkov a Moravsko-sliezskych Beskýd, v ktorých je nízka úrazovosť. V týchto oblastiach je pomer vynaložených nákladov neadekvátny vzhľadom na nízky počet zásahov, v prípade časová dostupnosť je taká veľká, že je finančne a personálne efektívnejšie, aby občasnú záchranu v týchto oblastiach robili iné zložky integrovaného záchranného systému v spolupráci s Horskou záchrannou službou. Typickým príkladom sú Bukovské vrchy, kde bolo za posledných šesť rokov, za obdobie rokov 2017 až september 2022, celkovo 33 zásahov, čiže priemerne päť a pol zásahu ročne, pričom sú tam celoročne zamestnaní štyria príslušníci, ktorí strávia spolu na zásahoch iba tri a trištvrte hodiny za rok. Na porovnanie je napríklad v Pieninách ročne do 30 zásahov, ktoré sezónne zabezpečujú dvaja záchranári. V Moravsko-sliezskych Beskydách boli v rokoch 2017 až september 2022 celkovo tri zásahy, v Javorníkoch bolo za to isté obdobie 22 zásahov, čo je v priemere 3,6 zásahov za rok. V poslednom období stúpol počet smrteľných úrazov, ako aj úrazov v horolezeckom a ťažkom teréne. Omnoho viac ľudí sa pohybuje v horolezeckom teréne, prípadne sa venuje skialpinizmu, čo odráža, čo sa odráža na charaktere zásahov Horskej záchrannej služby. Náročnosť a frekvencia ťažších záchranných akcií v niektorých oblastiach stúpa a práve tie treba posilniť. Napríklad vo Vysokých Tatrách sú obdobia, kedy sú horskí záchranári vyťažení úplne na maximum. Z jednej ťažkej záchranky idú do druhej, častokrát v noci, a priestor na akú-takú regeneráciu je minimálny. Zrušenie navrhovaných horských oblastí umožňuje presunúť personálne kapacity do oblasti s vysokou úrazovosťou a náročnosťou záchranných akcií a zároveň ušetrí finančné prostriedky štátu každoročne vynakladané na prevádzku neefektívnych oblastí. Na porovnanie napríklad vo Vysokých Tatrách v období od roku 2017 ku koncu septembra 2022 zasahovala Horská záchranná služba vyše 2 362-krát alebo v Západných Tatrách takmer 1 063-krát. Zníženie počtu horských oblastí... znížením počtu horských oblastí sa zefektívni výkon Horskej záchrannej služby, a to najmä vzhľadom na mieru úrazovosti a počtu turistov v jednotlivých horských oblastiach. Už v súčasnosti majú podľa § 5 ods. 1 písm. e) príslušníci Horskej záchrannej služby oprávnenie vydávať pokyny týkajúce sa bezpečnosti osôb v horskej oblasti a aj ich operatívne budú vydávať. V súlade s týmto oprávnením sa touto novelou zákona rovnakým spôsobom ustanovuje predmetná pôsobnosť ako jedna z úloh Horskej záchrannej služby. Pokyny súvisiace s bezpečnosťou osôb sú dôležitým nástrojom predchádzania a prevencie úrazov v horských oblastiach. Pokyny budú vydávané pre jednotlivé oblasti s ohľadom na charakter týchto oblastí, novelizáciou sa vydávanie pokynov zaradí medzi úlohy Horskej záchrannej služby a zosúladí sa zákon so zaužívanou praxou. Tento krok je dôležitý aj z pohľadu napríklad prípravy návštevných poriadkov v národných parkoch v oblastiach, kde pôsobí Horská záchranná služba. Horská služba sa taktiež podľa aktuálneho platného zákona môže za odplatu podieľať na zaistení bezpečnosti pri športovom podujatí a pri inom verejnom podujatí a poskytovať služby súvisiace s bezpečnosťou a záchranou osôb prevádzkovateľovi lyžiarskej trate a prevádzkovateľovi zariadenia určeného na osobnú lanovú dopravu, ak lyžiarska trať je v území, ktoré môže byť ohrozené lavínami. Našou novelou zavádzame oprávnenie použiť príjmy získané za predmetných služieb na úhradu nákladov spojených so záchrannou činnosťou vrátane materiálno-technického vybavenia horskej služby v priamej súvislosti s výkonom záchrannej činnosti, jeho údržbou a prevádzkovaním súvisiaceho so záchrannou činnosťou. Možnosť použitia príjmov zo záchrannej činnosti Horskej záchrannej služby navrhujeme účelovo viazať na úhradu nákladov súvisiacich so záchrannou činnosťou vrátane materiálno-technického vybavenia horskej služby v priamej súvislosti s výkonom záchrannej činnosti. Súčasťou použitia príjmov na výkon záchrannej činnosti ostáva materiálno-technické vybavenie osôb, ktoré sa podieľajú na základe zmluvy na plnení úloh horskej služby. Novelizačnými bodmi 3 a 4 sa zabezpečí efektívnejší, efektívnejšie a pravidelnejšie obnovovanie a udržiavanie záchranárskeho materiálu a vybavenia, ako sú napríklad nosidlá, zvozné sane, zaisťovacie prostriedky a tak ďalej, ako aj obnova ochranných pracovných prostriedkov profesionálnych, ako aj zazmluvnených dobrovoľných záchranárov. Novelizácia ráta, že aj príjmy zo záchrannej činnosti na lyžiarskych tratiach budú viazané na taký istý účel ako príjmy zo záchrannej činnosti na horách. V súčasnej právnej úprave sú také príjmy príjmom štátneho rozpočtu. Štát o príjem nepríde, nakoľko bude viazaný v štátnej organizácii na presne vymedzený účel. Zjednodušene, novelizáciou ostane viac finančných prostriedkov v štátnej organizácii Horskej záchrannej služby, ktoré budú účelovo viazané na záchranársky materiál, zazmluvnených dobrovoľníkov a profesionálov zároveň. Navrhovaný bod systematicky rieši obnovu záchranárskeho materiálu zazmluvnených dobrovoľných záchranárov a profesionálnych horských záchranárov. Veľmi podobná právna úprava reguluje aj osempercentný odvod povinného zdravotného poistenia, ktorý je v rámci hasičského zboru možné použiť len na zákon stanovené veci. V rámci tejto novely vkladáme zároveň nový § 12aa Lokalizácia. Vzhľadom na komplikovanosť záchranných a pátracích akcií v horskom teréne je nevyhnutná včasná a presná lokalizácia osoby v tiesni. V súčasnosti sa na daný účel v niektorých štátoch využívajú mobilné GSM základové stanice, ktoré umožňujú presnú lokalizáciu aj na miestach, ktoré nie sú pokryté mobilným signálom. Ustanovenia § 12aa majú Horskej záchrannej službe zabezpečiť oprávnenie získať potrebné prevádzkové a lokalizačné údaje získané Policajným zborom a použiť ich v nevyhnutnom rozsahu pri vyhľadávaní osoby v tiesni. Prevádzkové a lokalizačné údaje bude horská služba oprávnená využívať len v nevyhnutnej miere a je povinná zabezpečiť ich ochranu pred neoprávneným zverejnením a poskytnutím inej osobe. Novelizácia umožní zosúladenie poznatkov z praxe s legislatívnou úpravou. Včasná lokalizácia osoby v tiesni je nevyhnutná pre efektívnu a rýchlu záchranu a navrhovaná úprava umožní Horskej záchrannej službe rýchlejšiu a presnejšiu lokalizáciu zachraňovaných osôb aj s ohľadom na zabezpečenie ochrany osobných údajov. Navrhované znenie reaguje na poznatky z praxe a legislatívne umožní zavedenie najnovších technológií využiteľných pri záchrane života a zabráni zároveň potencionálnemu zneužitiu. Táto úprava bola intenzívne prediskutovaná s Policajným zborom a s Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky, ako aj s ministerstvom dopravy. Súčasná právna úprava neumožňuje Horskej záchrannej službe využívať údaje, ktoré je možné získať z mobilného GSM zariadenia osoby v tiesni a z ďalších technických zariadení, na presnú lokalizáciu GSM zariadenia. Prevádzkové a lokalizačné údaje, ktorými disponujú právnické a fyzické osoby prevádzkujúce elektronické komunikačné siete alebo poskytujúce elektronické komunikačné siete, má podľa súčasnej právnej úpravy oprávnenie zisťovať Policajný zbor pri pátraní po nezvestnej osobe. Návrhom zákona sa má zaviesť zákonné oprávnenie Horskej záchrannej služby využívať takto získané údaje. Využitie týchto údajov je predpokladom pre rýchlu lokalizáciu osoby v tiesni, ktorá je nezvestná, a to aj v členitom teréne bez pokrytia mobilnou telefónnou sieťou. Vzhľadom na skutočnosť, že o úspešnosti mnohých záchranných pátracích akcií môžu rozhodovať minúty, napr. aj pri osobách zasypaných lavínou, umožnenie využívania modernej techniky Horskou záchrannou službou je v súčasnosti už nevyhnutné. Naplnením sledovaných cieľov má návrh zákona potenciál zvýšiť samotnú bezpečnosť a ochranu života a zdravia osôb v horských oblastiach. Ďakujem vám pekne za pozornosť.