Galek, Karol, poslanec NR SR (2016-06-15):
Dobrý deň. Ďakujem veľmi pekne za možnosť vystúpiť v rozprave k tomuto zákonu. Nie je nás tu veľa, ale chcel by som sa opýtať, koľkí z vás majú občiansky preukaz s čipom? Jeden, dva, tri, štyri, výborne. Koľkí z vás ho už aj využili? Koľkí z vás ho už využili. Jeden. Ale myslím, využili v zmysle, že sa prihlásili do toho systému. (Reakcia podpredsedu Bugára.) Výborne. Ďakujem. Aj pán Bugár. Blahoželám. Ste naozaj jedným z mála, pretože keď si pozriete štatistiky, ktoré sú uvedené aj na internete, tak k dnešnému dňu tie čísla sú naozaj veľmi, veľmi nízke. Vychádza to asi na 0,8 percenta. Čo to znamená v podstate pre nás ako občanov Slovenskej republiky? To nie je až taký závažný problém alebo závažná záležitosť, ale čo sa týka právnických osôb, ktoré majú k 1. 8. 2016 začať tento systém, a teda prihlasovanie sa, preberanie všetkých úradných oznámení práve prostredníctvom tohto elektronického systému, tak pre nich to problém zrejme bude. Z viac ako 800-tisíc do dnešného dňa aspoň raz sa do toho systému prihlásilo, myslím, pán podpredseda, opravte ma, 27-tisíc? Neviete, neviete tie čísla. (Reakcia ministra, zasmiatie sa rečníka.) Mali by ste podľa mňa byť v tom lepšie zorientovaný, pretože málo podnikateľov o tom vie. Máme tu 1. 8., samozrejme, v tomto návrhu zákona sa tá účinnosť odkladá na 1. 1. 2017. Ale chcel by som sa vás z tohto miesta opýtať, ako to máte ošetrené, pokiaľ my máme dneska ten zákon v prvom čítaní, 1. 8. budeme mať podľa súčasne platného zákona vstúpenie do platnosti, a teda povinnosť pre právnické osoby prihlasovať sa do tohto systému, a druhé a tretie čítanie bude až v septembri, či ste na toto mysleli, akým spôsobom je celé toto ošetrené. A hlavne mi tu chýba nejaká informačná kampaň. Neviem, či ste teda zachytili nejakú informačnú kampaň k tejto situácii, ktorá sa tu udeje k 1. 8. 2016. V Českej republike prebiehala veľmi masívna kampaň v médiách, boli mnohé videá k tomu inštruktážne, boli mnohé diskusie. Na Slovensku jediné, čo som zachytil, je jedna správa na slovensko.sk z 10. 6., kde bola publikovaná jedna krátka informácia teda o tom, že k tomuto stavu, k tejto povinnosti pre právnické osoby od 1. 8. reálne dôjde. Čiže toto je taká prvá hrozba. Alebo hrozba. Taká prvá moja otázka na pána podpredsedu, čo sa udeje, čo sa udeje 1. 8. a súčasne či ten 1. 1. 2017, lebo už raz tá účinnosť bola odkladaná, malo to byť už k 1. augustu minulého roka, či ten 1. 1. 2017, keď sa to teda posunie a povedzme, že sa ten jeden mesiac nejako ututle alebo dva mesiace, že či je dostatočný. Či sa naozaj stihnú všetci na to pripraviť, všetky úrady, všetky ministerstvá. A teda či sa neoplatí skorej naozaj pouvažovať nad tým možno to posunúť ešte o jeden rok, aj keď ten zákon je v platnosti už tri roky. Druhá vec k tomuto zákonu. Mal som také tri základné body. Tá druhá sa týkala elektronickej podateľne. Centralizovaná elektronická podateľňa je veľmi dobrý nástroj. V zákone, v tom pôvodnom návrhu, v navrhovanom znení tak, ako to išlo do medzirezortného pripomienkového konania, tá centralizovaná elektronická podateľňa bola predpísaná pre všetkých, pre všetky ministerstvá, pre všetky úrady, ale potom sa niektoré ministerstvá, hlavne ministerstvá, začali tak nejak stavať, že ale načo, však my máme vlastnú elektronickú podateľňu, my to nepotrebujeme. Tak bolo povedané, dobre, tak dáme sedemročné prechodné obdobie. Ale aj to sedemročné prechodné obdobie bolo pre nich nieže málo, ale jednoducho nežiaduce. Jednoducho centralizovaná elektronická podateľňa pre nich nebola týmto spôsobom ani veľmi mysliteľná. Čiže opäť je otázka, čo sa stane s touto elektronickou podateľňou, či ostane tak, ako je pôvodne navrhovaná, či to bude nejak postupne sa zavádzať naozaj na všetky ministerstvá, na všetky úrady alebo, tak ako je to v súčasnom znení zákona, tak k tomu asi nedôjde. No a moja taká tretia otázka sa týkala používania rodného čísla. Rodné číslo podľa informácie, ktoré mám dostupné, by postupne malo zaniknúť. Napriek tomu ten certifikát, elektronický podpis je naviazaný práve na toto rodné číslo. Čiže, a teraz máme problém, ak budeme si podpisovať dokumenty, alebo budú podpisovať dokumenty práve napríklad občania zo zahraničia. Jednoducho, princípom celého tohto zákona malo byť zosúladenie sa s európskym štandardom. A my tu ideme zase možno trošku nad nejaký ten nadštandard. Takže to sú možno také tri základné otvorené otázky do ďalšej diskusie. Ja som presvedčený, že teda tento zákon tým prvým čítaním zrejme dôjde aj k nejakým vylepšeniam. Ten priestor práve v tom druhom čítaní je a práve na tých výboroch určite bude. Ďakujem veľmi pekne.