Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2017-06-21):
V súvislosti s prijímaním ústavného zákona o dlhovej brzde, ktorú teraz chcete uvoľniť, ako podmienka podpory poslancov zo strany vtedy opozičného SMER-u, ako i na nátlak Združenia miest a obcí Slovenska, na čele ktorého bol vtedy tiež nominant SMER-u pán primátor Nitry Jozef Dvonč, 8. decembra 2011 v parlamente bol na návrh predsedu výboru alebo na návrh výboru pre verejnú správu a regionálny rozvoj, tiež vtedy vedeného nominantom a poslancom SMER-u a primátorom Žiliny pánom Chomom, bolo schválené uznesenie požadujúce od vlády vykonať komplexný audit výkonu kompetencií podľa jednotlivých úrovní verejnej správy a zabezpečenie ich financovania a predložiť ho Národnej rade. Prešlo už viac ako päť rokov a uznesenie parlamentu dosiaľ nebolo vládou splnené. Ficova vláda – a okrem tých pár predvolebných mesiacov, keď dovládla Radičovej vláda, tu odvtedy nepretržite máme Ficovu vládu druhú či tretiu – toto uznesenie parlamentu nesplnila a opakovane rozhodovala nielen o posunutí termínov plnenia, ale taktiež sa rozhodla zúžiť rozsah plnenia komplexného auditu verejnej správy, ktorý požadoval parlament, len na segment samosprávy. Vláda sa tvárila, že segment štátnej správy rieši minister vnútra Kaliňák v rámci reformy ESO, avšak podklady, overiteľné prepočty týkajúce sa úspor, či nebodaj audity, na základe ktorých sa ESO realizovalo, minister Kaliňák opakovane odmietal zverejniť, nieto ešte predložiť do Národnej rady. Vláda nakoniec 14. mája 2014 schválila súhrnný audit výkonu kompetencií verejnej správy, segmentu územnej samosprávy a návrh na zabezpečenie financovania kompetencií verejnej správy. Keď som v decembri 2016 položil pánu premiérovi Ficovi otázku, kedy mieni jeho vláda splniť uznesenie o komplexnom audite verejnej správy a jeho predložení do parlamentu, ktoré iniciovala a presadila jeho vlastná strana, pán premiér sa odpovedi vyhol. Vyhýba sa splneniu úlohy, ktorú od vlády požadoval vtedy opozičný SMER. Pritom len skutočný a komplexný audit verejnej správy môže pomôcť pri zodpovedaní otázok, kde a prečo zlyháva verejná správa pri poskytovaní služieb občanom a plnení si zákonných kompetencií, a prípadne aj nájsť zdroje, ktoré sa v súčasnosti vynakladajú buď zbytočne, alebo neefektívne a ktoré by sa dali použiť na iný účel. Evidentne nie všetky uznesenia parlamentu, ktoré iniciuje SMER, myslí vážne. Uznesenie týkajúce sa komplexného auditu verejnej správy z decembra 2011 SMER vážne nemyslel alebo len tak 50 na 50. A pritom to bol dobrý nápad. Uznesenie na uvoľnenie dlhovej brzdy zrejme SMER vážne myslí, problém je, že na rozdiel od toho auditu verejnej správy uvoľnenie dlhovej brzdy až taký dobrý nápad nie je. A nemyslím si to len z dôvodov, o ktorých hovoril vo svojom vystúpení pán poslanec Krajniak. Nemyslím si, že Slovensko potrebuje brzdu iba na kradnutie, aj tá brzda na kradnutie je dôležitá iste, ale dlhová brzda nie je brzdou iba na kradnutie. Dlhová brzda je brzdou na rozhadzovanie. Ekonomike sa darí, príjmy štátu rastú, deficit v minulom roku, mali sme tu štátny záverečný účet včera, klesol dokonca výraznejšie, ako sa v rozpočte predpokladalo. Napriek tomu to SMER-u nestačí. Miesto toho, aby ste dobré časy využili na nie zníženie, ale odstránenie deficitu, zníženie dlhu nielen v relatívnom vyjadrení k hrubému domácemu produktu, ale aj v absolútnom vyjadrení na znižovanie daní a predovšetkým odvodov, využívate to zasa len na ďalšie míňanie. A potom vám chýbajú peniaze. A to vôbec nehovorím o kradnutí, hovorím o míňaní. A keďže nie ste schopní robiť úspory a šetriť, jediný spôsob, ktorý vám logicky napadol, je míňať ešte viac a k tomu potrebujete uvoľniť dlhovú brzdu. Pán poslanec Blanár tu v úvodnom vystúpení pripomenul proces prijímania ústavného zákona o dlhovej brzde. Nebolo to tak, ako povedal pán poslanec Číž, že dlhovú brzdu sme zaviedli my s pomocou nejakých ďalších. Bol som členom tej skupiny poslancov, ktorá sa podieľala na príprave návrhu, aj keď som nebol potom medzi predkladateľmi, boli tam zastúpené všetky vtedy parlamentné strany s výnimkou SNS, ktorá sa na činnosti tej skupiny z mne neznámeho dôvodu vtedy nepodieľala. Rokovali sme dlho, stretávali sme sa znovu a znovu a nakoniec bol dosiahnutý konsenzus a konsenzom bola schválená dlhová brzda. Bola zavedená ústavným zákonom a ukázalo sa to ako múdre rozhodnutie. To, že si dnes štát môže požičiavať za dobré úroky, iste súvisí aj s tým, že žijeme hospodársky dobré časy momentálne, ale aj s tým, že máme schválenú dlhovú brzdu a Slovenská republika je vďaka tomu vnímaná ako ekonomicky dôveryhodnejší subjekt. Ako ekonomicky dôveryhodnejší subjekt, než keby sme dlhovú brzdu nemali. Pán poslanec Blanár povedal, že to, čo navrhujete, presahuje túto vládu. Áno, ale veď aj ústavný zákon o dlhovej brzde sme predsa schvaľovali preto, aby presiahol jednu vládu. Veď práve preto bol ten zákon schválený ako ústavný zákon, práve preto to nebol obyčajný zákon, práve preto to nebolo iba nejaké uznesenie parlamentu. Deklarujeme zámer zvyšovať výdavky na obranu, deklarujeme zámer neprekročiť také a také percento hrubého domáceho produktu, deficitu, deficitom. Preto je to ústavný zákon, preto má nastavené mechanizmy. Na zmenu ústavného zákona je potrebná vyššia ako obyčajná väčšina. Minulé volebné obdobie SMER pohodlne vládol sám, jedinýkrát v ponovembrovej histórii sme tu mali opäť vládu jednej strany, demokraticky zvolenú, ale ústavnú väčšinu nemal, a teda nemohol sám zmeniť dlhovú brzdu. Teraz začína SMER s pomocou svojich koaličných partnerov na uvoľnenie dlhovej brzdy opäť tlačiť. Hoci vládna koalícia ani dnes nemá ústavnú väčšinu, ktorá je potrebná na uvoľnenie dlhovej brzdy, hoci vládna koalícia sa pokúšala sondovať, či nenájde na podporu uvoľnenia dlhovej brzdy podporu v opozícii. Nenašla, tak to teraz skúša uznesením. Aký má však zmysel takéto uznesenie? Na jeho schválenie vám stačí nadpolovičná väčšina prítomných poslancov. Tou väčšinou úplne pohodlne disponujete ako vládna koalícia, ale na uvoľnenie dlhovej brzdy je potrebná ústavná väčšina, čiže 90 poslancov. Bežnú väčšinu máte, ústavnú väčšinu nemáte a čo sa na tom zmení schválením tohto uznesenia? Ak schváli nadpolovičná väčšina poslancov uznesenie, že treba začať pripravovať odbrzdenie dlhovej brzdy, zmení to názor tej menšiny poslancov, ktorá s tým nesúhlasí? Len preto, že vy svojou nadpolovičnou väčšinou odhlasujete, že má sa uvoľniť dlhová brzda, tak my, čo si myslíme, že sa nemá uvoľniť, si začneme myslieť, že sa uvoľniť má? Nerozumiem teda celkom tomuto zámeru. Ak pán poslanec Krajniak predložil nejaký alternatívny návrh, ktorým vás teraz možno zaskočil a povedali ste, že budete potrebovať čas, aby ste si rozmysleli, že čo z toho je pre vás akceptovateľné, no tak vy ste rovnako zaskočili nás. Miesto toho, aby ste normálne predložili nejaký návrh, ak už to mal byť návrh uznesenia a nie návrh zákona alebo rokovanie o návrhu ústavného zákona, ale návrh uznesenia, aby ste ho normálne dali pred začiatkom schôdze do parlamentu, my by sme mali čas sa s ním oboznámiť, tak tuto skoro ku koncu schôdze ste nám doniesli nejaký papier a my teraz tu o ňom máme rokovať. Takže neviem, či očakávate, že teraz vyvoláte rokovania so SME RODINA a prejdete na nejaký alternatívny model brzdy proti kradnutiu, alebo ste dohodnutí s fašistami, ako to bolo pri voľbe aj generálneho riaditeľa RTVS, ktorého ste zvolili spolu s nimi. Dobre, neviem, či ste boli dohodnutí, možno ste neboli dohodnutí, možno oni len tak sami od seba nehlasovali za pána Rezníka v prvom kole, aby to nebolo také nápadné, že už v prvom kole ho podporili, tak tam nepodporili nikoho a v druhom kole zaňho zahlasovali. Tak to je obdivuhodná disciplína, ale uznávam, že to môže byť náhoda. Ale ak nie ste s nimi dohodnutí, dobre, nie ste, tak neviem, či očakávate, že v priebehu tejto rozpravy, do ktorej, myslím, že nie je prihlásený nikto z ich poslancov, ich presvedčíte alebo teda presvedčíte niekoho iného, že to, čo navrhujete je dobrá vec. Lebo inak načo predkladáte toto uznesenie miesto nejakých rokovaní? Ústavnú väčšinu z neho nevydolujete, je to naozaj iba čisté piár pred krajskými voľbami, chcete ukázať, že dobrí smerácki regionálni politici chcú pomôcť regiónom, ktoré majú problémy a zlá opozícia nechce dať na to peniaze? Zlá opozícia tomu bráni? Ale veď to tak vôbec nie je. Robert Fico už počas svojej prvej vlády sľuboval, že dostavia diaľnicu do Košíc do roku 2010. Ako všetci vieme, diaľnica stále nestojí. V mene tohto cieľa ste pritom počas prvej Ficovej vlády schválili protiústavný zákon, ktorý umožňoval stavať diaľnice na cudzom pozemku. Zákon, ktorý Ústavný súd vyhlásil za protiústavný, nieže opozícia, Ústavný súd vyhlásil ten zákon za protiústavný a zákon, ktorý ste len mimochodom pred malou chvíľou znova prebrali k jeho životu, k tomu pôvodnému. Ale diaľnica do roku 2010 nie je a nebude ani do roku 2020. A s uvoľnením dlhovej brzdy by to bolo veľmi podobne. Aj v Grécku sa spoliehali na to, že vstúpili sme do eurozóny, máme lacné úroky, tak teraz si môžme požičiavať, lebo teraz je to výhodné. A začali sa zadlžovať a nevyplatilo sa im to. Ak uvoľníme dlhovú brzdu, zhorší to kredibilitu krajiny a bude to znamenať väčšie zadlženie a keď prídu horšie časy, tak to bude znamenať aj vyššie úroky. Nevybrali sme sa gréckou cestou, našťastie, aj vďaka zákonu o dlhovej brzde, a vy nám teraz navrhujete, že však to vyskúšajme, však je dobre, sú dobré časy. Nebolo by to dobré, lebo by na to doplatili všetci vrátane občanov tých regiónov, ktorými sa teraz vy zaštiťujete. Čiže len zhrniem, podľa Roberta Fica sme mali dostavať diaľnice do roku 2010, tento skutok sa naozaj nestal. Premiér Fico sa zjavne nesnažil v tom, aby na dostavbu diaľnic zohnal peniaze vlastnou hlavou. To mu totiž ide, pokiaľ ide o jeho vlastnú hlavu, ale to je možno tiež jeden z dôvodov, prečo dnes tvrdíte, že nemáme peniaze. Ďakujem. (Potlesk.)