I. Mikloš, poslanec: (2007-06-19):
Návrhom zákona sa navrhuje znížiť sadzba dane z príjmov pre fyzické aj právnické osoby zo súčasných 19 % na 17 %. Zároveň sa mení prerozdelenie výnosu dane z príjmov fyzických osôb pre obce zo súčasných 70,3 % na 75 % a pre vyššie územné celky zo súčasných 23,5 % na 25 %, čím sa kompenzuje negatívny dosah zníženia sadzby dane z príjmov pre obce a VÚC a zároveň celý výnos dane z príjmov fyzických osôb by bol na základe návrhu zákona príjmom rozpočtov samospráv. Navrhovaná právna úprava zakladá negatívny vplyv na verejné financie v krátkodobom horizonte, pretože znižuje príjmy štátneho rozpočtu a rozpočtu samosprávnych krajov a obcí. V strednodobom horizonte sa však predpokladá opätovné zvýšenie výberu dane z príjmov vplyvom zvýšenej daňovej základne, vplyvom vyššej zamestnanosti, prílevu priamych zahraničných investícií, rastu miezd, ziskov a spotreby. Dôvodová správa, ktorú máte k dispozícii, obsahuje aj statický mechanický prepočet rozpočtových dôsledkov, ktorý v takejto statickej mechanickej forme vychádza na sumu zhruba 11,7 mld. korún, avšak chcem zdôrazniť, že skutočné rozpočtové dôsledky by boli rádovo nižšie, a to z dôvodu priamych aj nepriamych pozitívnych efektov nižšej sadzby dane z príjmu ako u fyzických, tak aj u právnických osôb. Tieto priame a nepriame efekty spočívajú vo vyššom raste, vo vyššej aktivite aj vo vyššej spotrebe, keďže väčšia časť peňazí by ostala v rukách daňovníkov a efekty z hľadiska vyššej spotreby z tohto titulu by znamenali vyššie príjmy nepriamych daní, teda dane z pridanej hodnoty a spotrebných daní. Takže chcem reagovať hneď v tomto úvodnom slove aj na výhrady, ktoré zaznievali a zaznievajú, a predpokladám, že aj budú zaznievať, voči tomuto návrhu. Tá zásadná výhrada je, že by to malo veľký negatívnych vplyv na verejné financie, že by to mohlo ohroziť náš vstup do eurozóny. Už som naznačil, že síce negatívny vplyv uznávame a priznávame, ale za predpokladu rozumnej a zodpovednej politiky by bol tento dopad rádovo nižší, ako je statické a mechanické vyčíslenie, a tento nižší dopad z krátkodobého hľadiska je za predpokladu rozumnej a kompetentnej ekonomickej politiky možné pomerne ľahko kompenzovať. Len na ilustráciu spomeniem viacero faktov, ktoré s tým súvisia: Po prvé každé 1 % vyššieho ekonomického rastu znamená z hľadiska verejných financií 3 až 3,5 mld. korún navyše, teda v tomto objeme buď vyššie príjmy, alebo nižšie výdavky verejných financií. Keďže prednedávnom ešte prognózy hovorili zhruba o 6-percentnom ekonomickom raste, dnes realitou vďaka uskutočneným reformám je 9-percentný rast. Už len tento rozdiel zhruba 3-percentný hovorí o tom, že z pohľadu verejných financií je to zhruba 9 až 11 mld. korún navyše oproti pôvodne predpokladanému nižšiemu ekonomickému rastu. Inak ďalší fakt, ktorý v tejto súvislosti dávam do pozornosti, je ten, že znížením dane z pridanej hodnoty na lieky prišiel štátny rozpočet o 3 mld. korún, pričom sa to neprejavilo na znížení ceny liekov, dokonca výdavky na lieky sú o 15 % vyššie, ako boli v rovnakom období minulého roka, keď platila vyššia daň z pridanej hodnoty. Ďalším faktom, ktorý treba brať do úvahy, je skutočnosť, že z dôvodu nerozumnej politiky v oblasti zdravotníctva vzniká ročne a bude vznikať deficit vo výške okolo 10 mld. korún, čo inými slovami znamená, že je to z hľadiska pohľadu verejných financií to isté, ako keby sa minulo navyše o 10 mld. korún, a to navyše bez efektu, bez pozitívneho efektu z hľadiska fungovania zdravotníctva. Takže myslím si, že aj tieto skutočnosti a tieto fakty svedčia o tom, že za predpokladu rozumnejšej a kompetentnejšej ekonomickej politiky, ale aj vôbec politiky, by takéto zníženie dane z príjmov fyzických a dane z príjmov právnických osôb mohlo a malo byť zvládnuteľné bez toho, aby to ohrozilo plnenie maastrichtských kritérií a vstup Slovenska do eurozóny. Chcel by som poukázať tiež na to, že nielen teória, ale prax, prax aj zo Slovenskej republiky, keď sme k 1. 1. 2004 spúšťali daňovú reformu, ktorá znižovala daňové zaťaženie práve u priamych daní, teda u dane z príjmu fyzických a právnických osôb, a čiastočne, to len čiastočne kompenzovalo z nepriamych daní, aj táto skúsenosť, skúsenosť z rokov 2004, 2005 a 2006 ukázala, že tieto priame aj nepriame pozitívne efekty zníženia sadzby dane z príjmov sú realitou, dostavujú sa. A za predpokladu, ešte raz opakujem, rozumnej a kompetentnej politiky je možné spojiť zníženie daní spolu so znižovaním deficitu verejných financií a s ozdravovaním verejných financií. Realita politiky v rokoch 2002 až 2005 ukázala, že je to možné za predpokladu, ktoré som už bližšie spomenul. Navyše chcem pripomenúť, že nielen strany, v mene ktorých predkladám tento návrh, ale aj minimálne dve strany vládnej koalície mali znižovanie priamych daní vo svojom programe, takže aj preto vás, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, milí kolegovia, vyzývam a žiadam, aby ste tento poslanecký návrh podporili. Ďakujem pekne. (Potlesk.)