R. Bauer, poslanec: (2008-10-30):
Chcem na úvod povedať, že takisto si myslím, že zákon prináša určitý progres v tejto oblasti, že prináša mnoho dobrých vecí a je škoda, že až s takýmto časovým oneskorením. Napriek tomu si myslím, že je tam ešte priestor na vylepšenie a chcem sa vás pokúsiť o tom vo svojom vystúpení presvedčiť. Prvý návrh je v § 8 ods. 1, kde sú slová „zohľadňuje ciele a priority ustanovené v programe hospodárskeho a sociálneho rozvoja vyššieho územného celku“, nahradiť slovami „v súlade s cieľmi a prioritami ustanovenými v programe hospodárskeho, sociálneho rozvoja vyššieho územného celku“. Zákon definuje vzťah medzi týmito základnými rozvojovými dokumentmi troch úrovní – medzi národnou stratégiou PHSR vyššieho územného celku a programom na úrovni obcí a definuje ich podľa mňa nekonzistentným spôsobom, keď predpisuje, že zákon na regionálnej úrovni má byť v súlade s národnou stratégiou, čo je úplne v poriadku, tak isto rozvojový program na úrovni obce, na lokálnej úrovni má byť v súlade s národnou stratégiou, ale napodiv, vzťah medzi lokálnou a regionálnou úrovňou definuje len, že zohľadňuje ciele a priority ustanovené v programe hospodárskeho rozvoja vyššej úrovne. Je to nelogické, z odborného pohľadu to nie je odôvodnené. Je pravdou, že medzi mestami, obcami a vyšším územným celkom nie je žiaden vzťah podriadenosti, nadriadenosti, takisto ako nie je žiaden vzťah podriadenosti, nadriadenosti medzi VÚC a vládou alebo medzi mestami a obcami a vládou. Je to presne to isté. Len je prirodzené, že keď vyššia úroveň definuje rozvojový program a určuje rámce, o ktorých hovoria ciele a priority, tak potom aj rozvojový program nižšej úrovne musí byť v tomto rámci a teda musí byť v súlade. Z môjho pohľadu je to úplne logické, preto navrhujem takúto zmenu. Viem si odôvodniť, ako toto vzniklo. Možno na základe požiadavky ZMOS-u, ktorý nechce mať pocit, aby vznikol kdejaký vzťah podriadenosti, nadriadenosti medzi miestnou a regionálnou úrovňou. Ale napriek tomu si myslím, že to je úplne zbytočná zvýšená precitlivenosť, keď sa tu definuje, že má byť v súlade. Nikto nebude interpretovať, že zrazu sú obce podriadené regionálnej samospráve a je to úplne, úplne v poriadku. Takže prvý návrh je len výmena tohto slova. Zohľadňuje, aby bol v súlade. Druhý návrh. „V § 8 vložiť ods. 2 s tým, že ostatné odseky sa prečíslujú, nasledujúceho znenia: „Program hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja mestskej časti v meste Bratislava a Košice zohľadňuje ciele a priority ustanovené v Programe hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja mesta, na území ktorého sa mestská časť nachádza, a je vypracovaný podľa záväznej časti príslušnej územnej plánovacej dokumentácie mesta.“.“ Pardon, nie zohľadňuje, ale je v súlade. Tým, že naposledy bol novelizovaný aj zákon o Bratislave a predtým aj zákon o Košiciach, novelizovaný v tom zmysle, že mestské časti pre potreby žiadosti finančnej pomoci zo štrukturálnych fondov majú postavenie obce, tak tým pádom si myslím, že je potrebné definovať aj vzťahy medzi rozvojovými programami aj na úrovni týchto dvoch miest, kde je dvojúrovňová samospráva. Pretože tým, že mestská časť má na tieto účely postavenie obce, tak to znamená, že musí mať aj vytvorený rozvojový program presne podľa tohto zákona tak, ako je definovaný a spĺňať tým podmienku takto schváleného rozvojového programu pre účely podania žiadostí pre európske finančné zdroje. Nie je tu úplne samozrejmé, že ten program mestskej časti by mal byť, alebo, že bude vypracovaný v súlade s programom celého mesta. Preto si myslím, že je potrebné to takto explicitne definovať, aby sa nestalo, že mestská časť si naplánuje rozvoj, neviem, nejakého aquaparku, kde mesto bude chcieť niečo iné, aby nedošlo k takýmto možným, povedzme, potenciálnym rozporom týchto programov. Tak isto, ako je to medzi úrovňou miestnou, regionálnou, tak v tomto prípade adekvátne medzi mestskou a miestnou úrovňou, napriek tomu, že mestské časti, samozrejme, nie sú územnosprávnymi a správnymi celkami, ale sú právnické osoby, ktoré pre účely žiadania finančných prostriedkov z Európskej únie majú postavenie obce. Tretí návrh a ostatné návrhy sa týkajú možnosti a rozvitia pojmu mikroregión. Keďže zákon zavádza v základných pojmoch pojem mikroregionálne združenie, ktorý, žiaľ, už potom nikde nepoužije, ale to ma inšpirovalo k tomu, aby som umožnil mikroregionálnym združeniam alebo združeniam obcí, ktoré existujú a ktoré zákon o obecnom zriadení predpokladá, že budú vytvárané a aj sú vytvárané, dnes existuje mnoho takýchto združení obcí, aby si mohli vytvoriť spoločný rozvojový plán a nie každá obec samostatne, čím, samozrejme, sa jednak môžu ušetriť finančné prostriedky, jednak dosiahnuť zvýšená kvalita a, samozrejme, môže to prinášať ďalšie synergické efekty. Chcem vám dokumentovať, že aj keď obecný zákon predpokladá vznik združení obcí ako právnickej osoby a definuje aj predmet činnosti, kde je napríklad miestna doprava, školstvo, kultúra, ale aj miestny cestovný ruch, čiže aj rozvojové oblasti, tak vlastne tie združenia, ktoré postupne vznikali, skoro všetky, lebo vybral som si náhodné tri združenie, tak vo svojich stanovách majú, že vznikajú za účelom rozvoja tejto oblasti. Čiže je prirodzené, že by mohli mať aj spoločný rozvojový program. Akonáhle majú spoločný rozvojový program, načo by ešte mali mať samotné obce ďalší rozvojový program na to, aby splnili podmienku zákona, keď chcú žiadať o európske prostriedky. Napríklad regionálne združenie Spišský hrad –  Podbranisko vo svojich stanovách má, že predmetom činnosti je koordinovanie rozvojových aktivít, rozvoj mikroregiónu, rozvoj cestovného ruchu. V stanovách regionálneho združenia obcí Hornád je takisto napĺňanie cieľov rozvoja regiónu. V stanovách združenia obcí mikroregión Kysucký triangel je takisto predmetom výstavba a rozvoj infraštruktúry. Čiže v takto náhodne vybratých troch stanovách združení sa všade hovorí o rozvoji. Preto si myslím, že by zákon mohol umožniť vytvorenie aj hlavného rozvojového dokumentu, ktorý by nahradil PHSR obce a tým pádom by takýto dokument a takéto obce alebo mikroregiónálne združenie spĺňalo požiadavky na to, aby mohlo požiadať o európske finančné zdroje. Preto navrhujem: „V § 2 vložiť písm. f) a g), ktoré vlastne je potrebné najprv definovať tieto pojmy, je to paragraf, ktorý definuje základné pojmy a to takto: „Mikroregión je územný celok vymedzený minimálne dvoma susediacimi obcami.“.“ Rozdiel je mikroregionálne združenie a mikroregión, pretože myslím si, že je v poriadku, že mikroregionálne združenie umožňuje vstup aj iných právnických osôb, nielen obcí, čím sa zabezpečuje asi participatívnosť a väčšia konzistentnosť pri hľadaní spoločných cieľov a dosahovanie spoločných cieľov. Takže je to úplne v poriadku a toľko sa môže využiť aj pri tvorbe takéhoto rozvojového dokumentu, pretože tam je tiež aj metodicky požadované, aby ten proces bol participatívny, to znamená, že oslovovaní všetci tí stakeholdri alebo aktéri regionálni, ktorí majú čo k tomu povedať, chcú k tomu niečo povedať. Takže je dobré, že v tom združení môžu byť aj takéto subjekty. g) definujem územie mikroregiónu ako územný celok, ktorý tvoria katastrálne celky obcí mikroregiónu. Tým pádom je to úplné a nie je tam len mikroregionálne združenie, ale aj mikroregión a územie mikroregiónu. Ďalší návrh štvrtý: „V § 5 vložiť písmeno c).“ Tento paragraf definuje tri základné dokumenty pre rozvoj, národnú stratégiu, regionálny rozvoj Slovenskej republiky, PHSR regionálnej samosprávy, PHSR obcí, čiže tam je potrebné vložiť medzi tú regionálnu a miestnu úroveň program hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja mikroregiónu. Takisto potom má to súvislosť v § 8 ods. 8, kde navrhujem vložiť za slová „sociálneho rozvoja obce“ slová „alebo mikroregiónu“. Tu ide o to, aby tie obce, ktoré sú už združené v mikroregióne alebo si vytvoria na tento účel mikroregión v budúcnosti, mohli vytvoriť spoločný program a ten, aby bol vlastne podmienkou na získanie európskych finančných zdrojov a nemuseli ešte vytvárať si všetky obce samostatný program. Je vôbec otázne, či takáto požiadavka zákona, aby každá obec, aj tá najmenšia mala vlastný PHSR, či je dobrá a oprávnená, či efektívne sa míňajú verejné prostriedky, lebo pravdou je, že tam, kde takýto proces vzniku PHSR prebehol, tak pomohlo to možno v tom uvedomení si programových cieľov a priorít, ale pravdou je aj to, že mnohé tie PHSR sú vytvorené len formálne, aby naplnili požiadavku zákona, nie sú dostatočnej kvality a pravdou je aj to, že napríklad Česká republika nevyžaduje vytváranie takýchto programov na obecnej úrovni, ani iné krajiny to nerobia. Čiže, pokiaľ sledujeme efektívnosť vynakladania verejných prostriedkov, tak stojí za úvahu aj prehodnotenie, či je potrebné takýto program na úrovni všetkých malých obcí vytvárať. Po šieste, posledný návrh je vloženie nového § 8, ostatné paragrafy prečíslovať. Ten § 8 bude mať názov „Program hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja mikroregiónu“. Nebudem ho celý čítať, v podstate sa opakuje to, čo je v súčasnom § 8, ktorý hovorí o programe hospodárskeho a sociálneho rozvoja obce s tým rozdielom, že všade, kde je obec, je nahradené slovo „mikroregión“ a aj s tým posledným, s ods. 8, kde je, že „Program hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja mikroregiónu a jeho aktualizáciu schvaľuje obecné zastupiteľstvo každej obce mikroregiónu.“ Pokiaľ by ten zákon bol takto upravený, malo by to jednak efekty, o ktorých som už hovoril, jednak by to pôsobilo takým integrujúcim spôsobom, čiže bola by to dodatočná motivácia na to, aby obce a hlavne malé obce vytvárali mikroregionálne združenia, ešte viacej spolupracovali aj v tých oblastiach, kde ešte tá spolupráca, povedzme, nie je na takej vysokej úrovni, boli by efektívnejšie vynakladané verejné prostriedky, nastali by ďalšie synergické efekty. Čiže bol by to tlak smerom na takú integráciu, smerom na medziobecnú spoluprácu, o ktorej sa diskutuje už niekoľko rokov na Slovensku. Dámy a páni, ďakujem za vašu pozornosť. (Potlesk.)