M. Damborská, poslankyňa: (2008-11-04):
Gordický uzol maďarsko-slovenských vzťahov v 20. storočí nesporne predstavuje Mierová zmluva v Trianone zo 4. júna 1920, v ktorej sa koncentrujú všetky problémy maďarskej politiky. Maďarská spoločnosť sa dodnes s ňou nevyrovnala a pokladá ju za krivdu spáchanú na maďarskom národe, ktorá musí byť odčinená. Kým Rakúsko ako porazená krajina prijala rozpad monarchie ako nezvratný historický fakt a spomína na ňu len s nostalgiou a po podpísaní Mierovej zmluvy z roku 1919 sa zriekla organizovania iredenty, v Maďarsku vývoj išiel úplne opačným smerom. V maďarskej spoločnosti je Uhorsko aj v súčasnosti prítomné. Je zdrojom kriesenia zašlej slávy maďarstva a umelého udržiavania komplexu niekdajšej veľkosti. Ďalšiu významnú etapu vo vzťahu Maďarska k Slovensku predstavuje Základná zmluva medzi Slovenskou republikou a Maďarskom z marca 1995, o ktorej hovoril aj pán kolega Kovarčík, od ktorej sa odvíja ďalší postup maďarskej vládnej politiky. Možno jednoznačne konštatovať, že v prvom rade zo základnej zmluvy profitovalo Maďarsko, pretože napriek problémom, ktoré malo so susednými štátmi pri integračnom procese do západných politických a vojenských štruktúr, práve prostredníctvom tejto zmluvy sa mu podarilo vyvrátiť tézu, že nie je schopné sa dohodnúť so susednými štátmi. Podpísanie základnej zmluvy so Slovenskou republikou a potom s Rumunskom otvorilo maďarskej politike cestu do Európskej únie a na to, kde maďarská vláda môže prezentovať svoje mocenské ambície bez toho, aby tieto boli vyvážené postojmi iných štátov a regiónov. Maďarsko získalo aj tým, že do základnej zmluvy zahrnulo všetky multilaterálne záväzky zmluvných strán, ktoré rozšírilo aj o bilaterálne záväzky, čím si vytvorilo platformu na zasahovanie do vnútorných vecí Slovenskej republiky, na ich legalizáciu podľa požiadaviek maďarských menšinových strán, i keď v čl. 15 pojednávajúcom o menšinách má recipročný charakter, dáva jednostranné výhody iba maďarskej strane, pretože slovenská menšina nie je schopná ich naplniť a jej riešenie si vyžaduje zo strany Maďarska osobitné úpravy zamerané na revitalizáciu Slovákov v Maďarsku. Základná zmluva nevznikla z potreby oboch štátov uzavrieť problémy minulosti, rozptýliť vzájomnú historickú nedôveru a vytvoriť vzájomný priateľský susedský vzťah na princípe rovnosti, tolerancie a ústretovosti partnerov, ale sa zrodila pod vonkajším tlakom síl, ktoré nepoznali podstatu maďarsko-slovenského problému. Vznikala v atmosfére prípravy Paktu stability v Európe a bez vyzretia problémov a zavŕšenia určitého zbližovacieho procesu. Celkovo základnú zmluvu nemožno hodnotiť ako uzmierenie medzi partnerskými štátmi a bodku za najalergickejším problémom, akým boli a zostávajú požiadavky maďarskej menšiny. Maďarskej politike sa podarilo nielen zabrániť limitovanie menšinových práv, ale umožniť ich ďalšie stupňovanie a dať menšinovým požiadavkám novú kvalitu. O tom nasvedčuje aj druhý článok základnej zmluvy, ktorým sa Maďarsko na jednej strane zaviazalo rešpektovať územnú integritu Slovenskej republiky a neporušiteľnosť jej hraníc, na druhej strane zabezpečilo podmienky na realizovanie takých práv maďarskej menšiny, že vlastne na ňu presunulo celý problém zmeny hraníc mierovou cestou. Maďarská vláda otvorene hovorí, že bude podporovať práva maďarskej menšiny v Slovenskej republike v takej podobe, ako ich budú požadovať predstavitelia maďarskej menšiny. Okrem toho základná zmluva doniesla Maďarsku aj ďalšie výhody. Položila základ pre postupné politické a hospodárske pripútanie Slovenskej republiky k maďarskému štátu, čo sa konkrétne prejavuje pri formovaní koncepcie regionálnej politiky, hospodárskeho prenikania úzkej spolupráce samospráv na južnom Slovensku s Maďarmi a v iných oblastiach. Predstavitelia Strany maďarskej koalície a všetci ich spomínaní prisluhovači sú vernými pokračovateľmi maďarskej línie. Vrcholom ich ústretovosti voči slovenskému partnerovi je ochota túto líniu donekonečna vysvetľovať, ako sme boli aj minule toho svedkom, v očakávaní, že ju dobromyseľne a tolerantne pochopí. Ani náznak úsilia o zmenu tradičného postoja, ktorého neoddeliteľnou súčasťou je protislovenská nevraživosť a ničím neodôvodnené povýšenectvo. Nie gramatika, nie menšinové práva a ich nenaštrbiteľný a ustavične zdokonaľovaný status quo, ale tento postoj je príčinou kocúrkovsky nafúknutého problému s učebnicami pre školy s maďarským vyučovacím jazykom. Keďže najbližším taktickým cieľom maďarskej menšinovej politiky na Slovensku je dosiahnutie autonómie na etnickom princípe, treba sa k nej v krátkosti vyjadriť. Vzhľadom na to, že etnická územná autonómia v rámci jedného štátu je v súčasnej Európe skôr výnimkou než pravidlom, je namieste otázka, či na Slovensku takáto požiadavka má svoje opodstatnenie. Pri praktickom uplatnení územnej autonómie pre maďarskú menšinu musíme brať do úvahy viac faktorov. Ide o hlboký zásah do súčasnej štruktúry Slovenskej republiky a do vzťahov štátotvorného národa a menšín. Okrem toho princíp autonómie musí mať všeobecnú platnosť, teda aj pre ostatné menšiny, ale zároveň nesmie v ničom narušiť integritu a teritoriálnu jednotu štátu. Keďže menšiny u nás nežijú na etnicky homogénnom teritóriu, ich práva sa nesmú uplatniť na úkor Slovákov, ktorí žijú vo vlasti a jedine tu sa národne realizujú. Okrem toho je známe, že kolektívne práva sa doteraz nestali všeobecnou medzinárodnou normou, sú výnimkou, a teda nezáväzné, a medzinárodné spoločenstvo ich odporúča tam, kde je ohrozená národnostná menšina. Na Slovensku nie sú podmienky na realizovanie územnej autonómie pre menšiny. Dôvody sú nasledujúce: - Na malom teritóriu Slovenskej republiky žije viac etnických menšín, ktoré nie sú homogénne. Ak by sa prijal princíp územnej autonómie, malo by to nedozerné následky a viedlo by to k rozbitiu jednotného geografického a historického celku a vzápätí k destabilizácii štátu. Na Slovensku žiadna národnostná menšina nemá špecifické historické podmienky, prípad južného Tirolska tu neplatí, pretože nežije na uzavretom teritóriu, a preto nie je dôvod na nové vnútorné členenie Slovenskej republiky. Takéto riešenie by bolo v rozpore aj s Kodanským protokolom o ľudskej dimenzii z roku 1990, kde sa v čl. 35 a 37 hovorí, že „samosprávne požiadavky menšín musia zodpovedať špecifickým a územným podmienkam“, ktoré v prípade Slovenska chýbajú. - Rovnako treba ešte uviesť, že územná autonómia na etnickom princípe nie je výhodná ani pre maďarskú menšinu, pretože smeruje proti všeobecnému integračnému trendu v štáte, proti uplatneniu občianskeho a demokratického princípu na zmiešanom území, izoluje menšinu a obmedzuje jej pohyb po celom štáte. Osobitne to platí pre malé teritórium južného Slovenska, ktoré nielenže netvorí osobitný geografický a historický celok, ale mnohými putami je úzko späté, odkázané na ostatnú časť Slovenska. Okrem toho náš štát má veľmi úzke skúsenosti z nedávnej minulosti, keď maďarská menšina už raz zneužila svoje demokratické práva a postavila sa proti štátu. Preto sa nesmie opakovať história, aby sa demokratické práva menšiny mocensky zneužili proti štátu. Z toho dôvodu lojalita maďarských menšinových politických subjektov musí byť jedným z kritérií pri rozširovaní práv menšiny. - Napokon pri riešení otázok práv pre maďarskú menšinu nemožno nebrať do úvahy aj národnostné práva slovenskej menšiny v Maďarskej republike. Slovenská verejnosť nepochopí, prečo by iba slovenská strana mala robiť jednostranné ústupky, najmä ak maďarská menšina má u nás priaznivé podmienky k rozvíjaniu svojej národnostnej identity, zatiaľ čo Slováci v Maďarsku nemajú ani minimálne národnostné práva potrebné na prežitie. Vážené kolegynky, kolegovia, odvolávajúc sa na uvedené, sa mi natíska otázka, čo vedie Stranu maďarskej koalície pod vedením Pála Csákyho zúčastňovať sa na Rade pre autonómiu Karpatskej kotliny, keď sa 19. marca tohto roku dohodli, že budú žiadať o pomoc Severoatlantickú alianciu aj Európske spoločenstvo o podporu snáh o sebaurčenie maďarských menšinových spoločenstiev? Odkiaľ sa berie toľká nenávisť maďarských nacionalistov, ktorá vyhrotila po futbalovom zápase v Dunajskej Strede až k páleniu slovenskej zástavy pred slovenskou ambasádou v Budapešti s pokrikmi „Smrť Slovákom“ atď.? Nenávisť určite nepochádza zo Slovenska a určite nie je spôsobená Slovenskou národnou stranou, tobôž nie pánom Slotom. Nenávisť k slovenskému národu je hlboko zakorenená u maďarských nacionalistov a nemalou mierou k tomu prispieva aj maďarská vláda. V čl. 33 a 34 slovenskej ústavy sa hovorí nasledovné, už nebudem dlho. Čl. 33: „Príslušnosť ku ktorejkoľvek národnostnej menšine alebo etnickej skupine nesmie byť nikomu na ujmu.“ Čl. 34: „(1) Občanom tvoriacim v Slovenskej republike národnostné menšiny alebo etnické skupiny sa zaručuje všestranný rozvoj, najmä právo spoločne s inými príslušníkmi menšiny alebo skupiny rozvíjať vlastnú kultúru, právo rozširovať a prijímať informácie v ich materinskom jazyku, združovať sa v národnostných združeniach, zakladať a udržiavať vzdelávacie a kultúrne inštitúcie. (2) Občanom patriacim k národnostným menšinám alebo etnickým skupinám sa za podmienok ustanovených zákonom zaručuje okrem práva na osvojenie si štátneho jazyka aj a) právo na vzdelanie v ich jazyku, b) právo používať ich jazyk v úradnom styku, c) právo zúčastňovať sa na riešení vecí týkajúcich sa národnostných menšín a etnických skupín. (3) Výkon práv občanov patriacich k národnostným menšinám a etnickým skupinám zaručených v tejto ústave nesmie viesť k ohrozeniu zvrchovanosti a územnej celistvosti Slovenskej republiky a k diskriminovaniu jej ostatného obyvateľstva.“ Odvolávajúc sa na vyššie uvedené a prihliadnuc na sľub poslanca Národnej rady Slovenskej republiky, ktorým poslanci Strany maďarskej koalície sľúbili na svoju česť a svedomie vernosť Slovenskej republike, zaviazali sa tým plniť si svoje povinnosti v záujme jej občanov a sľúbili dodržiavať ústavu a ostatné zákony, jednoznačne svojou účasťou na Rade pre autonómiu Karpatskej kotliny tento sľub daný Slovenskej republike porušili, a preto Slovenská národná strana bude jednomyseľne hlasovať za prijatie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky predneseného predsedom Národnej rady Slovenskej republiky pánom Paškom a vládou, ktorým počínanie Strany maďarskej koalície hlboko odsudzujeme. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)