Kiššová, Jana, poslankyňa NR SR (2016-05-18):
Ďakujem pekne za slovo. Vážené dámy, vážení páni, pracovná zdravotná služba je učebnicový príklad toho, ako zbytočne a mimoriadne zaťažuje štát podnikateľskú sféru. Ako som povedala, nejde len o finančnú, ale aj administratívnu záťaž. Je to zároveň ukážka aj toho, ako štát núti podnikateľov kupovať si služby od iných podnikateľov, pričom tieto služby tomu samotnému podnikateľovi nič neprinášajú. Neprinášajú mu žiadnu pridanú hodnotu, nepotrebujú ich, akurát ich musia zaplatiť. A firmy na druhej strane, ktoré tieto služby poskytujú, majú tieto vynútené služby, majú, samozrejme, štátom garantovaný biznis a toto je zrejme kameň úrazu, pre ktorý sa do nášho legislatívneho poriadku dostali. Veď asi nemusíme nikoho presviedčať o tom, že nie je nič lepšie, ako mať štátom garantovaný biznis. My sme v SaS zmapovali takéto povinnosti, ktoré sú kladené na podnikateľov a ktoré ich zbytočne zaťažujú či už administratívou, alebo finančne. My sme ich spracovali a spísali do nášho predvolebného programu Agendy 2020, čo bol náš ekonomický reformný program. Chodili sme s touto Agendou 2020 po celom Slovensku a sľubovali sme občanom a podnikateľom, že sa budeme snažiť a spravíme všetko preto, aby sa nám podarilo tieto návrhy zákonov zaviesť do praxe, aby sa nám podarilo zrušiť mnohé povinnosti, ktoré sú na nich kladené, a tak to aj činíme. Sme totiž presvedčení, že práve takéto služby, práve takéto povinnosti, ktorými sú podnikatelia zaťažení, ich blokujú v tom, že nemajú potom dostatok priestoru na to, aby mohli rozvíjať svoje podnikanie, aby možno mohli vytvárať pracovné miesta, aby mohli zvyšovať mzdy, aby možno mohli dávať nejaké prostriedky na odmeny, aby mohli investovať do modernizácie technológie a podobne. Pretože stále len riešia to, čo im štát ukladá, či už je to byrokracia, alebo sú to rôzne povinnosti, aj drobné povinnosti, ktoré sú potom spojené s kadejakými pokutami. Jednoducho jeden podnikateľ aby sa stále len staral o to, čo voči štátu musí spraviť, miesto toho, aby sa venoval tomu, aby vytváral hodnoty pre tento štát a mohol z nich platiť dane. Aj napriek tomu, že sme v opozícii, rozhodli sme sa tieto návrhy zákonov predkladať. V tomto prvom kole týchto 40 návrhov opatrení sú také, ktoré štát nič nestoja, a na to sme si dali veľký pozor, aby sme aj v tomto pristupovali zodpovedne, aby sme predkladali také návrhy zákonov, ktoré nenabúravajú verejné financie a zároveň ktoré sa dajú veľmi rýchlo aplikovať, ktoré sa dajú veľmi jednoducho schváliť a bez toho, aby niekomu uškodili, tak aby sa dali zrealizovať. No niekomu zrejme uškodia, a to sú tie firmy, ktoré tento štátom garantovaný biznis dnes majú a celkom slušne z neho profitujú. Ale tých dám nateraz naozaj bokom. Konkrétne v prípade pracovnej zdravotnej služby sa celkom tešíme, že toto sa dostalo aj do programového vyhlásenia vlády, ktoré napriek tomu, že je veľmi vágne a všeobecné a všeobjímajúce a samé guľaté vety, tak predsa len obsahuje nejakých zopár jednotiek konkrétností a toto je jedna konkrétnosť z nich. A preto máme aj veľkú nádej, že zrovna toto opatrenie, tento návrh zákona má šancu na úspech a že aj vládna koalícia sa k tomuto návrhu pridá. Jediné, čo je otázne a čo v nás vyvoláva otázku, je, že prečo chce vláda zrušiť túto pracovnú zdravotnú službu až v roku 2020. Tak keď sa už raz zhodli na tom, že je to zaťažujúca vec, je to zbytočná vec, neukladá nám to európska legislatíva, prečo na toto čakať do 2020, keď to môžeme spraviť ihneď a môžeme ihneď odbremeniť podnikateľskú sféru od tohto zbytočného nákladu? Samotné ministerstvo financií dokonca uvádza pozitívny vplyv na verejné financie. Čiže ešte aj tuto nejaké čaro neočakávaného. Vrátim sa, dámy a páni, k samotnému návrhu. Jeho cieľom je zrušiť povinnosť vykonávať pracovnú zdravotnú službu pre zamestnancov zaradených v prvej a druhej rizikovej kategórii. Vo vzťahu k zamestnancom zaradeným do tretej a štvrtej kategórie, čiže ľudia, ktorí v svojej práci prichádzajú do kontaktu s hlukom, s chemikáliami, s otrasmi a s podobnými rizikovými faktormi, tak tam navrhujeme pracovnú zdravotnú službu zachovať. Sme presvedčení, že tento návrh by významným spôsobom pomohol všetkým zamestnávateľom, a teda podnikateľskému prostrediu, nakoľko jeho dopady by znamenali významné zníženie finančnej, ako aj administratívnej záťaže. Pre pripomenutie, v roku 2011 sa nám podarilo pracovnú zdravotnú službu pre kategóriu jedna a dva zrušiť, no vláda SMER-u ju v roku 2014 zaviedla znovu. Poskytovatelia týchto služieb zrejme veľmi silno kričali, dokonca sa sťažovali v Bruseli na vládu Slovenskej republiky, aby veľmi rýchlo túto povinnosť zaviedla naspäť, pretože straty boli zrejme veľmi veľké. A aby im vláda vyšla v ústrety, zaviedli túto povinnosť v ďaleko väčšom rozsahu, ako bola zavedená pred jej zrušením. Zaviedli ju plošne pre všetkých zamestnávateľov aj pre jednoosobové eseročky, pre živnostníkov, pre samostatne zárobkovo činné osoby, čiže živnostníkov, pre slobodné povolania, pre samostatne hospodáriacich roľníkov. No cakum prásk pre každého jedného bez ohľadu na to, v akej rizikovej kategórii daní pracovníci svoju prácu vykonávajú. A dovolím si teda povedať, že prvá a druhá kategória riziková je zadefinovaná, sú, teda tieto kategórie sú zadefinované ako práce, pri ktorých nie je riziko poškodenia zdravia, nie je riziko poškodenia zdravia, alebo pri nich nie je vzhľadom na riziko predpoklad poškodenia zdravia. My o takýchto kategóriách hovoríme, kde už z povahy veci jednoducho to riziko poškodenia zdravia nie je alebo je len veľmi minimálne. A takto zadefinovanú povinnosť pracovnej zdravotnej služby teda považujeme za príklad šikanózneho výkonu štátnej moci vo vzťahu k zamestnávateľom. Oficiálne dôvody, pre ktoré vláda SMER-u pracovnú zdravotnú službu znovu zaviedla a zaťažila ňou plošne všetkých pracujúcich, a to je u nás okolo 2,3 milióna ľudí, bolo vraj neplnenie si povinností Slovenskej republiky vo vzťahu k požiadavkám európskej legislatívy. A ja vás teraz nebudem zaťažovať detailami, lebo mám na to celú jednu právnu analýzu. Koho by to zaujímalo, je k dispozícii, môžeme si o tom aj podebatovať a môžem to dať k nahliadnutiu. A nebudem vás tým zaťažovať práve preto, pretože sa vo mne vynára nádej, že už tento argument vláda nikdy nepoužije, pretože ak sami uviedli tento bod ako zrušenie pracovnej zdravotnej služby aj do programového vyhlásenia vlády, tak zrejme už od týchto argumentov upustili. Povinnosti totižto, ktoré nám európska legislatíva kladie, ktoré nám táto smernica ukladá, ktorú som už pri predstavení návrhu zákona spomenula, sú už obsiahnuté v zákone o BOZP a v zákone o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia, ktorý priznáva každému jednému poistencovi nárok na preventívnu zdravotnú prehliadku. A preto pracovná zdravotná služba už je len akousi ďalšou nadstavbou a duplicitou, ktorú sme povinní vykonávať. Ako som už uviedla aj pri predstavení a uvedení zákona, tak okrem zrušenia pracovnej zdravotnej služby zároveň navrhujeme vypustiť z tohto zákona minimálny časový rozsah pracovnej zdravotnej služby. Jednak smernica žiadnu takúto povinnosť neuvádza, že by bolo potrebné stanovovať nejaký minimálny časový rozsah, a jednak stanovovať minimálny rozsah zdravotníckych postupov nebýva zvykom ani pri omnoho závažnejších medicínskych postupoch. Tak ako žiadny iný zákon ani iný predpis neustanovuje spodnú hranicu pre trvanie napríklad operácie, transplantácie alebo štandardnej preventívnej lekárskej prehliadky, tak nevidíme logiku ani v tom, aby zrovna v tomto prípade takéto niečo zadefinované bolo. Zhrniem teda veľmi stručne dôvody, pre ktoré sme sa rozhodli opakovane tento návrh na zrušenie pracovnej zdravotnej služby dať, a to je: Je to teda nad rámec požadovaný európskou rámcovou smernicou. Slovensko patrí medzi krajiny s najprísnejšou úpravou tohto a jednoducho je to zaťažujúce ako finančne, tak aj administratívne. Požiadavky kladené touto smernicou už spĺňame. Táto povinnosť je duplicitná. Tretí dôvod. Je to neprimerané zaťaženie, neprimerané opatrenie. Na Slovensku dlhodobo klesá počet chorôb z povolania už od roku 1995, kedy žiadna pracovná zdravotná služba zavedená nebola. Napriek tomu od tohto roku klesá počet chorôb z povolania. A vonkoncom to nie je situácia, kedy je potrebné v takto rozsiahlej miere zavádzať opatrenia pre pracovné zaradenia bez reálneho rizika poškodenia zdravia. Obhajcovia zavedenej pracovnej služby veľmi radi používajú ako argument také zdôvodnenie, že 66 % chorôb z povolania sú ľudia, ktorí sú zaradení v druhej kategórii rizikovej. Zabudli ale povedať, že z akého počtu. 66 %, to keď tak ako vytrhnete z kontextu, tak to vyzerá, že to je že veľmi veľa, však to je viac ako polovica, veď to je strašne veľké číslo. No ale, dámy a páni, pracovnou zdravotnou službou je dneska zaťažených 2,3 milióna ľudí. A počet chorôb z povolania je ročne okolo 300 a konkrétne v roku 2015 to bolo 328. Čiže my zaťažujeme 2,3 milióna ľudí, pretože tu máme výskyt 328 chorôb z povolania. To je číslo, ktoré je, že 0,01426 percenta. Toto naozaj nie je primerané. Toto opatrenie nie je vo vzťahu k riziku ani náhodou primerané. Toto sú naozaj čísla, ktoré sú štatistickou odchýlkou a nie dôvod takto zaťažiť podnikateľské prostredie. Piatym dôvodom je, a nie je to v poslednom rade, ale v neposlednom rade, mnoho firiem, ktoré poskytujú pracovnú zdravotnú službu, ju poskytujú vysoko formálne. Firmám klopú na dvere spoločnosti, ktoré realizujú pracovnú zdravotnú službu za pro forma služby a potrebné štátom vyžadované pečiatky. A stoja naozaj nemalé prostriedky, ja som si to sama zažila, kedy skutočne firmy pracujú v homologizovaných, skolaudovaných priestoroch, ktoré spĺňajú požiadavky na hygienu, na bezpečnosť, ochranu zdravia pri práci a podobne, musia spĺňať iks požiadaviek a potom tam príde človiečik s kufríkom a povie, že v kancelárii vybavíte pečiatku za nemalé prostriedky. A verte mi, že ak by podnikateľovi takáto služba niečo mala priniesť, tak ten podnikateľ si set sakra rozmyslí, či bude vyžadovať kvalitu poskytovaných týchto služieb alebo nebude. A dnes ani tí podnikatelia nevyžadujú tú kvalitu, pretože to nepotrebujú, pretože im to nič neprináša. Toľko možno k zhrnutiu. Na záver ešte by som povedala len zopár slov možno, ktoré sú reakciou na podnety, ktoré tu boli z tej predchádzajúcej diskusie. Ak vládnej koalícii prekážajú drobné opatrenia, tak chcem veriť, že tento argument v tomto konkrétnom prípade až tak neplatí, pretože toto nie je až také drobné opatrenie. Je to opatrenie, ktoré má veľké dopady, pozitívne dopady, dokonca vyskytuje sa v programovom vyhlásení vlády. To znamená, že verím, že sa filozoficky zhodneme na tom, že takéto opatrenie je tu potrebné. Dokonca strana SIEŤ sa pred voľbami vyjadrovala, že prvých 100 dní vlády zavedie konkrétne opatrenia na zníženie finančnej a byrokratickej záťaže a pracovná zdravotná služba bola jednou z tých, ktoré explicitne vymenovali. To znamená, že prvých 100 dní vlády chceli odstrániť z našich povinností pre podnikateľské prostredie pracovnú zdravotnú službu, a ja verím, že tomu tak bude, ja verím tomu, že tá SIEŤ jednoducho tak ako zradila po voľbách a urobila krok na zostavenie vlády, ktorý vopred dementovala, že urobí, tak verím, že aspoň v programovej oblasti sa za tie svoje body programu postavia a že aspoň nebudú natoľko zbabelí a budú sa tváriť, že to už dneska neplatí a spravila sa jedna veľká čiara. Aby tú veľkú čiaru potom nespravil niekto iný. Chcem ešte na záver možno povedať, že toto opatrenie nie je len pre podnikateľov, nie je len na odľahčenie podnikateľského prostredia. Pracovnú zdravotnú službu musia mať zavedenú aj štátne inštitúcie, aj školy, aj súdy, aj univerzity, aj detské domovy. Prosím vás, povedzte mi, či taký detský domov by napríklad v Michalovciach za 1 300 euro, za ktoré platí pracovnú zdravotnú službu, nemohol kúpiť niečo ďaleko užitočnejšie. Alebo detský domov v Nitre, 2 470 euro ich stojí pracovná zdravotná služba, naozaj si myslíte, že by ich nevedeli ďaleko efektívnejšie použiť, tieto peniaze? Alebo okresný súd, 24-tisíc na dva roky, 24-tisíc, a mnohé ďalšie. Opäť, kto by sa chcel pozrieť, ktoré všetky inštitúcie aké peniaze za to platia, je to tu k dispozícii. Chcem na záver ctené plénum poprosiť o podporu tohto návrhu zákona a chcem poprosiť aj poslancov, ktorí tu v minulom volebnom období boli a hlasovali za takýto návrh zákona a prihlásili sa k tomu a považovali ho za dobrý, aby sa zachovali konzistentne. Ďakujem pekne. (Potlesk.)