Miškov, Juraj, poslanec NR SR (2012-07-26):
Príjemné popoludnie. Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, vážení kolegovia a kolegyne, podľa predkladateľa je účelom návrhu zákona vytvoriť podmienky a zaviesť potrebné mechanizmy na podporu rozvoja služieb a aplikácií inteligentného dopravného systému pre cestnú dopravu a ich prepojenie s inými druhmi dopravy s cieľom podporovať efektívnejšiu, ekologickejšiu, bezpečnejšiu a istejšiu mobilitu nákladu a cestujúcich nielen v Slovenskej republike, ale aj na území Európskej únie. Aplikácia riešení v cestnej doprave, ktoré sú založené na využití informačných a komunikačných systémov a technológií má byť jedným zo spôsobov, ako efektívnejšie využívať kapacitu cestnej infraštruktúry, znižovať nehodovosť, negatívne vplyvy na životné prostredie a zvýšenie bezpečnosti dopravy. Tieto všetky ciele, ktoré má zákon dosiahnuť a následné vytvorenie a zavedenie inteligentných dopravných systémov dosiahnuť, sú všeobecne akceptovateľné. Napokon, ako sa uvádza aj v dôvodovej správe, právny rámec už existuje a je tvorený smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/40 Európskej únie o rámci na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a rozohrania s inými druhmi dopravy. Pre netransponovanie tejto smernice do právneho poriadku v Slovenskej republike už dokonca začalo voči Slovenskej republike aj príslušné konanie, pretože smernica mala byť transponovaná do 27. februára 2012. Už je teda asi načase začať daný problém riešiť a začať diskutovať o možnostiach daných podmienkami Slovenskej republiky. Podľa ustanovenia článku 17 odsek 1 spomenutej smernice členské štáty predložia Komisii do 27. augusta 2011 správu o svojej vnútroštátnej činnosti a projektoch súvisiacich s prioritnými oblasťami. Podľa ustanovenia článku 17 ods. 2 tej istej smernice členské štáty predložia Komisii do 27. augusta 2012 informácie o vnútroštátnych opatreniach v oblasti IDS plánovaných na nasledujúce obdobie piatich rokov. Nuž, ako je vidieť, prvý termín Slovenská republika nestihla, je však otázkou, čo chce Slovenská republika, vláda, predkladateľ v zastúpení ministerstvom dopravy predložiť v správe približne o mesiac. Preto je možno namieste otázka, či by nebolo lepšie zo strany ministerstva dopravy predložiť najskôr aspoň koncept alebo nejaké ucelené riešenie, materiál nelegislatívnej povahy, z ktorého by bolo jasné, o čo v tomto prípade ide, aký je prínos tohto riešenia a čo má tento systém v rámci Európskej únie priniesť? Čo zaväzuje Slovenskú republiku, resp. aké sú právne rámce, v ktorých sa môžeme pohybovať pri našich národných riešeniach tohto problému, samozrejme, pri zachovaní podmienok Európskej únie, aké by mali byť konkrétne riešenia, resp. aké IT a prípadne iné riešenia je potrebné zaviesť, aby bol systém funkčný, aby plnil účel, ktorý plniť má? Koľko nás takýto systém bude stáť pri nadcenení spomenutých IT a iných riešení, pri jeho konfigurácii v nevyhnutnom rozsahu a takisto, aká je udržateľnosť tohto projektu, aké sú náklady na udržiavanie systému a jeho bežnú prevádzku? Toto všetko alebo tieto všetky informácie nám v pléne chýbajú. Máme zato, že, vychádzajúc z takéhoto materiálu, by boli mnohé otázky jasné, aspoň jasnejšie a možno aj pán poslanec Hlina by nemusel tieto otázky teraz klásť predkladateľovi. Určite by bolo prínosom vyjasnenie si aj niektorých ďalších otázok, ktoré sú uvedené v dôvodovej správe, ale nie je jasné z čoho predkladateľ vychádzal, aké sú porovnateľné ukazovatele tam, kde sa hovorí napríklad o zvýšení alebo znížení takých či onakých kritérií a sledovaných ukazovateľov ako napríklad nehodovosť, efektívnosť, ekológia a podobne, resp. to, či deklarovaný progres je naozaj možné považovať za progres alebo len za odchýlku v rámci štatistickej chyby, pokiaľ hovoríme o zefektívnení celého dopravného systému o jedno percento. Z hľadiska posúdenia potreby tohto predpisu vzhľadom na systém transpozície právnych predpisov EÚ do právnych poriadkov členských štátov asi niet vyhnutiu. Ale aj, na už vyššie uvedené chýbajúce analytické údaje a chýbajúci koncepčný dokument je ťažko posúditeľné, či navrhované znenie je presne také, aké má, resp. mohlo by byť. Tu len dávam do pozornosti príklady od vedľa. Napríklad koncepciu informatizácie spoločnosti alebo aspoň legislatívny zámer zákona o elektronických službách orgánov verejnej správy, obidva takéto dokumenty predchádzajú legislatívne návrhy. Návrh paragrafového znenia by mal byť až ten posledný krok pri zavádzaní tohto relatívne veľkého a zrejme aj drahého systému do života našej spoločnosti. Návrh zákona vytvára podmienky pre zriadenie a prevádzku Národného dopravného informačného centra, rieši centrálnu technickú evidenciu, ako aj evidenciu, informáciu údajov o pozemných komunikáciách a ich súčastiach. Nerieši však to, čo by to malo byť za inštitúciu. Pôjde o orgán štátnej správy alebo istú obdobu verejnoprávnej organizácie, alebo to bude právnická osoba sui generis. V dôvodovej správe sa spomína aj možnosť, že tieto úlohy by vykonávala Národná diaľničná spoločnosť, a. s., teda subjekt súkromného práva. Vplyv na rozpočet verejnej správy sa uvádza negatívny, pričom má ísť kofinancovanie štátneho rozpočtu v roku 2014 70-tisíc eur, v roku 2015 200-tisíc eur a 12 miliónov, resp. 35 miliónov eur kapitálových výdavkov, ktoré majú byť financované z prostriedkov Európskej únie. Celková cena projektu má byť podľa dôvodovej správy 150 miliónov eur. V celom dokumente však chýba podklad, ktorý by spomenuté čísla odôvodňoval, resp. na základe ktorého by bolo možné tieto čísla posúdiť a baviť sa o ich reálnosti alebo nereálnosti. Prevádzkové náklady. Dôvodová správa uvádza, že náklady na prevádzku centra predstavujú každoročne od roku 2015 200-tisíc eur. Nuž ja by som sa chcel spýtať, pretože dôvodová správa neuvádza tieto informácie, na základe čoho dospel predkladateľ k tomuto údaju a k tomuto výpočtu? Budú služby inteligentných dopravných systémov spoplatňované, alebo budú pre užívateľov zadarmo, teda to bude celé financovať štát? V prípade, že to tak bude, je naozaj odhad 200-tisíc eur skutočne reálny? Dôvodová správa uvádza niektoré ďalšie zaujímavé údaje, napr. koordinované zavádzanie IDS EU bude mať celkovo pozitívny vplyv na životné prostredie. Podľa odhadov Európskej komisie je možné predpokladať, že preťaženie cestných komunikácií sa zníži o približne 2,5 %, škody spôsobené pri dopravných nehodách asi o 7 %, zatiaľ čo lepšia spolupráca, súčinnosť povedie k dodatočnému zníženiu celkových nákladov o 1 %. Ja by som sa chcel spýtať, z čoho vychádzajú tieto čísla? Je naozaj možné, že v podmienkach SR, Slovenskej republiky, budú skutočne alebo bude tento systém skutočne takým prínosom vzhľadom na vynaložené finančné prostriedky? Ja chápem analýzu Európskej komisie, ktorá porovnáva, alebo teda možno vychádza z inej cestnej siete, ako máme na Slovensku, ale zrejme nemôžeme porovnávať cestnú sieť alebo diaľničnú sieť v Nemecku, ktoré je krížom-krážom popretkávané diaľnicami, kde je možné dopravu kedykoľvek z jednej diaľnice odkloniť na druhú. Na Slovensku máme jednu diaľnicu, aj tú nemáme stále dokončenú, do Košíc, ktorá mala byť dokončená už v roku 2010. Nuž som zvedavý, kde budeme odkláňať dopravu my. Systém ako taký nechcem zatracovať pri jeho zavádzaní, keďže ide o veľký nový systém, ktorý má fungovať cezhranične. V rámci celej Európskej únie je však potrebné mať dostatok relevantných informácií. To znamená, chápte, pán minister, ako predkladateľ tohto zákona, moju kritiku, ktorá smeruje k tomu, že nemáme ako poslanci dostatok relevantných informácií na to, aby sme mohli dostatočne zodpovedne posúdiť predkladaný materiál. Predložený návrh zákona ako logicky posledný krok v celom procese, takéto informácie, žiaľ, neposkytuje, čo je naozaj na škodu celého projektu. Ďakujem veľmi pekne za vašu pozornosť.