J. Jasovský, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR: (2006-12-06):
V predkladanom stanovisku Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky hodnotí aj návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009, ktorý vychádza z aktualizovaného Konvergenčného programu Slovenska pre roky 2005 až 2010 a z fiškálneho rámca rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008. V návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 sa potvrdzuje vysoký rast hrubého domáceho produktu na úrovni 7,1 %, ktorý je založený na zrýchlení reálneho rastu produktivity práce o 1,4 percentuálneho bodu na 5,9 % a stimulovaný nielen domácim dopytom vo výške 4,2 %, ale tiež kladným príspevkom čistého domáceho dopytu vo výške 2,7 %. Tento vývoj sa má prejaviť v ďalšom znížení miery nezamestnanosti o 0,6 percentuálneho bodu na 13,2 % pri udržaní tempa rastu štrukturálnej zamestnanosti na úrovni 1,5 % a vo zvýšení rastu reálnej mzdy o 0,8 % percentuálneho bodu na 3,9 % primeranom reálnemu rastu produktivity práce na úrovni 5,9 %. Jediným rizikom naďalej zostáva vývoj priemernej ročnej miery inflácie, ktorej odhadovaná výška 3,1 % bude závisieť hlavne od vývoja cien ropy a kurzu slovenskej koruny voči euru a USD. Prognózy vývoja hlavných makroekonomických ukazovateľov sú porovnateľné s odhadmi relevantných domácich a medzinárodných inštitúcií a Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky nemá k nim námietky. Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 je zostavený tak, aby jeho schodok vyjadrený v metodike ESA 95 bol v súlade s podmienkami reformovaného Paktu stability a rastu na úrovni 2,9 % hrubého domáceho produktu. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky konštatuje, že základné parametre fiškálneho rámca sú stanovené reálne, a to aj napriek tomu, že vláda Slovenskej republiky v porovnaní s východiskami rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008 neuvažuje s príjmami z predaja privatizovaného štátneho majetku a po prvýkrát vykrýva vplyv zavedenia 2. piliera starobného dôchodkového poistenia v plnom rozsahu. Bez vplyvu tohto piliera schodok verejného rozpočtu v metodike ESA 95 v roku 2007 predstavuje 1,8 % hrubého domáceho produktu, čo je najmenej v novodobej histórii Slovenskej republiky. Dynamický rast slovenského hospodárstva v roku 2007 sa pozitívne premieta v odhade vývoja hrubého verejného dlhu, ktorý je z 97 % tvorený štátnym dlhom. Verejný dlh sa síce v nominálnom vyjadrení bude aj v roku 2007 zvyšovať, ale jeho podiel na hrubom domácom produkte ku koncu roku 2007 má poklesnúť na úroveň 32 %. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky konštatuje, že pozícia Slovenskej republiky vyjadrená fiškálnym kritériom dlhového pomeru v komparácii s krajinami Európskej únie bude aj v roku 2007 priaznivá. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky hodnotí východiskový rámec návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 tak, že je postavený na triezvych odhadoch makroekonomického vývoja a výberu daní. Jeho najväčším pozitívom je ambícia splniť maastrichtské kritériá pre zavedenia eura ešte v roku 2007, a to pri udržateľnej úrovni celkovej konvergencie slovenskej ekonomiky. Prípadnému riziku v cenovej oblasti sa dá čeliť vytvorením primeraných hospodársko-politických opatrení pre dosiahnutie cenovej stability. Kvôli zníženiu schodku rozpočtu verejných financií pod úroveň 3 % hrubého domáceho produktu bude dôležité zamedziť narastaniu dlhov predovšetkým v zdravotníctve, v školstve a v územnej samospráve. V stanovení rámca štátneho rozpočtu na rok 2007 v návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 sa pri pretransformovaní schodku štátneho rozpočtu podľa metodiky ESA 95 vo výške mínus 32,2 mld. Sk na jeho hotovostné saldo vo výške mínus 38,9 mld. Sk premieta pozitívna hodnota modifikujúcich faktorov vo výške 6,7 mld. Sk. Takto stanovené hotovostné saldo štátneho rozpočtu a reálne odhadované hotovostné príjmy štátneho rozpočtu vo výške 308,1 mld. Sk vytvorili predpoklady na reálne rozpočtovanie výdavkov štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe vo výške 346,9 mld. Sk. Podľa Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky takéto rozpočtovanie síce vytvára tlak na zvýšenie zodpovednosti jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu za použitie verejných výdavkov v rozpočtovanom procese čo najefektívnejším spôsobom, ale na druhej strane nevytvára veľký priestor pre tvorbu rezerv a vykrývanie prípadných nepredvídaných výdavkov. Odhad hotovostných príjmov štátneho rozpočtu na rok 2007 vo výške 308,1 mld. Sk, tak ako som hovoril, vychádza z makroekonomických predpokladov platnej legislatívy a jej plánovaných zmien, ktoré odrážajú daňovú politiku vlády Slovenskej republiky. Zvýšenie daňových príjmov možno očakávať v súvislosti so zmenami sadzieb za cigarety, so zavedením zdaňovania výnosov plynúcich podielnikom z podielových listov od správcovských spoločností, so zrušením oslobodenia od dane z niektorých príjmov neziskových organizácií, so schválením úprav základných odpočítateľných položiek právnických osôb a so zjednotením paušálnych výdavkov na 40 % pre všetkých živnostníkov. Negatívne dopady sa očakávajú v súvislosti so zavedením zníženej sadzby dane z pridanej hodnoty vo výške 10 % na lieky a vybrané zdravotnícke tovary, s oslobodením od spotrebnej dane z biopalív, so znížením výšky asignácie zo zaplatenej dane z príjmov právnických osôb, so zrušením úročenia prostriedkov na terminálnom účte dôchodkovej reformy a so schválením indexácie daňového bonusu na dieťa podľa rastu sumy životného minima pri dani z príjmov fyzických a právnických osôb. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky pripomína, že v odhade  hotovostných príjmov štátneho rozpočtu na rok 2007 nie sú zahrnuté dane vyplývajúce zo záväzku Slovenskej republiky prijatého pri vstupe do Európskej únie, podľa ktorého má Slovenská republika od roku 2007 zdaňovať elektrinu a len energetické výrobky, t. j. zemný plyn na vykurovanie a pevné palivá, a to na úrovni minimálne 50 % relevantnej minimálnej sadzby dane uplatňovanej v Európskej únii. Odhad hotovostných príjmov v štátnom rozpočte na rok 2007 vo výške 308,8 mld. Sk má byť zo 79,6 % tvorený daňovými príjmami vo výške 245,3 mld. Sk, čo súvisí s rýchlym rastom hrubého domáceho produktu a tomu zodpovedajúcim rastom zamestnanosti a reálnej mzdy. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky opierajúc sa o poznatky z vlastnej kontrolnej činnosti hodnotí odhad týchto príjmov ako mierne optimistický, ale po prijatí účinných opatrení v oblasti správy, kontroly a vymáhania daní a ich nedoplatkov ako reálne dosiahnuteľný. Druhým najvýznamnejším hotovostným príjmom štátneho rozpočtu so 14-percentným podielom na odhade jeho celkových príjmov sú transfery vo výške 43,2  mld. Sk, ktoré predstavujú predovšetkým transfery z rozpočtu Európskej únie vo výške 29,1 mld. Sk, transfery zo štátnych finančných aktív vo výške 13,9 mld. Sk a príspevky zdravotných poisťovní na činnosť operačných stredísk záchrannej zdravotnej služby vo výške 0,2 mld. Sk. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky pripomína, že v transferoch z rozpočtu Európskej únie do štátneho rozpočtu sú zahrnuté iba príjmy v ustanovení § 7 a § 8 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, pričom dochádza k prelínaniu dvoch programových období, a to skráteného programového obdobia na roky 2004 až 2006 a nového programového obdobia na roky 2007 až 2013. Granty, ktoré predstavujú prijaté dobrovoľné príspevky od darcov a sponzorov, sa nerozpočtujú, nakoľko podľa Ministerstva financií Slovenskej republiky nie je možné predpokladať úspešnosť ich poskytnutia. Najmenší podiel, 6,4 %, na celkovom odhade hotovostných príjmov štátneho rozpočtu majú nedaňové príjmy vo výške 19,6 mld. Sk, ktorých plnenie podľa Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky bude závisieť od činnosti jednotlivých rozpočtových kapitol. Rozpočtovanie výdavkov štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe na rok 2007 vo výške 346,9 mld. Sk má byť z 89,3 % tvorené bežnými výdavkami vo výške 309,9 mld. korún a z 10,7 %  kapitálovými výdavkami v objeme 37 mld. korún. Dôvodom vyššieho rozpočtovania bežných výdavkov je skutočnosť, že v nich je rozpočtovaný celý objem prostriedkov z rozpočtu Európskej únie na rozpočtované obdobie 2007 až 2013. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky očakáva, že po schválení príslušných programových dokumentov príde k takému zvýšeniu kapitálových výdavkov, ktoré pokryjú všetky nároky na obstarávanie kapitálových aktív, a to aj formou kapitálových transferov tak, aby niektoré z nich nemuseli byť realizované v budúcnosti. V rozpočtovaní bežných výdavkov štátneho rozpočtu, dámy a páni, podľa ekonomickej klasifikácie sa pri mzdách, platoch a služobných príjmoch a ostatných osobných vyrovnaniach na rok 2007 rozpočtuje suma 40,9 mld. Sk, čo je v porovnaní s rokom 2006 viac o 2,3 mld. Sk pri náraste o 6 %, a to aj napriek záväzku vlády Slovenskej republiky znížiť počet zamestnancov v štátnych, rozpočtových a príspevkových organizáciách do konca roku 2007 o 20 %. Dôvodom zvýšeného rozpočtovania týchto výdavkov je podľa Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky nárast priemerných platov zamestnancov financovaných zo štátneho rozpočtu o 6,3 %, v čom sa premieta okrem valorizácie platov aj zvyšovanie platov napr. u pedagogických zamestnancov regionálneho školstva, u ktorých sa priemerný mzdový výdavok na rok 2007 rozpočtuje na úrovni približujúcej sa odhadu priemernej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky na tento rok. Výdavky na tovary a služby sa rozpočtujú v sume 48,7 mld. Sk, čo je v porovnaní s rokom 2006 viac o 6,6 mld. Sk pri náraste o 15,3 %. Vyššie rozpočtovanie týchto výdavkov podľa Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky súvisí okrem vplyvu priemernej ročnej miery inflácie predovšetkým so zohľadnením špecifík jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu. Najvýznamnejšou položkou bežných výdavkov sú bežné transfery, ktoré sa na rok 2007 rozpočtujú v sume 171,7 mld. Sk, čo je v porovnaní s rokom 2006 nárast o 6,7 mld. Sk. V bežných transferoch sa v najvyššej sume 81,4 mld. korún rozpočtujú transfery jednotlivcom a neziskovým právnickým osobám, ktorých najväčší objem predstavuje platené poistné zákonom určených skupín osôb v sume 33,7 mld. Sk. Dotácie nefinančným subjektom, ktorých najväčší objem predstavujú dotácie z kapitol Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky a Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky, sa rozpočtujú v sume 22,5 mld. Sk. Zahraničné transfery, ktoré predstavujú odvody a príspevky Slovenskej republiky do všeobecného rozpočtu Európskej únie, sa rozpočtujú v sume 17,3 mld. Sk, čo je v porovnaní s rokom 2006 o 2 mld. Sk viac. Najvyšší kontrolný úrad pripomína v tejto súvislosti, že ich rozpočtovanie vychádza zo súčasného platného rozhodnutia Rady Európskej únie o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev, ktoré sa má po 1. 1. 2007 meniť. Z tohto dôvodu sú prípadné rozdiely v odvodoch Slovenskej republiky do všeobecného rozpočtu Európskej únie zohľadnené v rozpočtovanej rezerve na odvody do tohto rozpočtu. Dámy a páni, osobitný význam pri zabezpečovaní čo najefektívnejšieho spôsobu použitia výdavkov štátneho rozpočtu má programové rozpočtovanie, ktoré má najviac prispieť k zvýšeniu transparentnosti výdavkov štátneho rozpočtu a k informovanosti o tom, do ktorých oblastí tieto výdavky smerujú. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky na základe výsledkov svojej kontrolnej činnosti upozorňuje na pretrvávajúce nedostatky v oblasti formulovania cieľov, programov a ich merateľných ukazovateľov v niektorých kapitolách štátneho rozpočtu, čo sa môže v roku 2007 prejaviť v nekonkrétnych hodnoteniach, ktoré nie vždy dokumentujú efekty, ktoré sa majú dosiahnuť. Napriek tomuto konštatovaniu Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky nemá zásadné pripomienky k rozpočtom jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu, čo však neznamená, že vo vybraných kapitolách nebude sledovať vytypované okruhy možných problémov. Vážený pán predseda, pani poslankyne, páni poslanci Národnej rady, vážený pán predseda, členovia vlády Slovenskej republiky, ctené dámy a vážení páni, pri tvorbe návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 boli dodržané časové postupnosti a vzájomné spolupôsobenie rôznych činiteľov počnúc ministerstvom financií Slovenskej republiky, jednotlivými kapitolami štátneho rozpočtu, ostatnými subjektmi verejnej správy a končiac vládou Slovenskej republiky. Odhad makroekonomických predpokladov a príjmov je stanovený reálne. Rozpočtovaný deficit za sektor verejnej správy je v súlade s reformovaným Paktom stability a rastu. Rozdelenie celkových výdavkov štátneho rozpočtu je primerané na zabezpečenie bežných funkcií jednotlivých rozpočtových kapitol a priorít rozpísaných do programov týchto kapitol. Najvyšší kontrolný úrad teda na záver konštatuje, že nemá námietky voči vládnemu návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2007 a odporúča Národnej rade Slovenskej republiky jeho schválenie. Ďakujem za pozornosť.