Ritomská, Mária, poslankyňa NR SR (2015-03-18):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené poslankyne, vážení poslanci, dovoľte, aby som sa zapojila so svojím názorom na dnešné práve prebiehajúce tajné voľby jedného člena Správnej rady Ústavu pamäti národa a dvoch členov Dozornej rady Ústavu pamäti národa. Vládna strana ponúka nomináciu mladého kandidáta, historika pána Pekára, čo je síce zdatný, ale málo skúsený historik. Chýbajú mu skúsenosti nadobúdané vekom. Viac sa o ňom dočítame na Wikipédii, kde má svoj osobný profil. Nikde sa však nedozvieme o ňom, či dokáže v Ústave pamäti národa evidovať a dokumentovať všetko tak, ako bolo, resp. či nebude manipulovať s dokumentmi, ako sa to stáva v prípade, keď mladý človek dostane veľkú právomoc a pocíti ťarchu zodpovednosti. Nie vždy dokáže zachovať odstup od politického lobingu. To nehovorím ako fakty k jeho osobe, ale ako skúsenosť s mladými šéfmi, čo sa bežne stáva, a to aj na poli historiografickom. Prehnané rusofóbie, aké zažívame v týchto dňoch, ktoré nám očkujú nacistické kruhy z USA, sú v príkrom rozpore s poslednou 25-ročnou hospodárskou skúsenosťou v obchodoch s Ruskou federáciou. (Ruch v sále.) Mladí a hlúpi politici, niektorí aj starí, ale vo výnimočnom menšom počte sú schopní dohnať Slovensko až do vojny. Podobné prejavy rusofóbie vidíme aj vo vyjadrenia mladých historikov. Náš Ústav pamäti národa má byť striktne objektívny a predovšetkým detailný vo faktoch. Nový člen Správnej rady Ústavu pamäti národa má nahradiť pána Arpáda Tarnóczyho, ročník 1936, ktorý bol kedysi aj politický väzeň. Musíme zvážiť, či kandidát z druhej generácie po ňom je vhodný. Ja si dovolím navrhnúť na zváženie celému prítomnému poslaneckému spoločenstvu, aby sme zvážili skúsenejšieho kandidáta z radov zamestnancov Ústavu pamäti národa, ktorý bude posilňovať tri úlohy historickej objektivity, a to dostupnosti, detailnej dokumentácie a všeobecného sprístupnenia dokumentov Ústavu pamäti národa pre každého. Pokiaľ si pamätáme slová nášho skvelého disidenta blahej pamäti Ing. Janka Langoša, zakladateľa Ústavu pamäti národa, tak toto sú hlavné ciele existencie Ústavu pamäti národa. Na základe práve povedaného vám oznamujem meno kandidáta. Je ním od začiatku v Ústave pamäti národa zamestnaný a osobne pamätajúci zakladateľa Janka Langoša terajší zamestnanec Ústavu pamäti národa, kandidát pán Stanislav Labjak. Pán Stanislav Labjak pracuje v Ústave pamäti národa od prvých dní činnosti ústavu. Má skúsenosti s úlohami vedúceho oddelenia digitalizácie a elektronického spracovania dokumentov, ktorú funkciu vykonával od marca 2004 ako vedúci oddelenia. Potom pracoval v sekcii evidencii a v súčasnosti pracuje v sekcii Oral history. Zároveň je aj koordinátorom vzdelávacích projektov. Pán Stanislav Labjak sa narodil v roku 1955 v Goralskej obci Oravské Veselé na severe, na hraniciach s Poľskom. Pochádza z 8 detí, z kresťanskej roľnícko-robotníckej rodiny. Vyštudoval elektrotechnickú fakultu, špecializáciu elektronické počítače v roku 1970 a následne pracoval 6 rokov na Slovenskej akadémii vied. Vo voľnom čase sa venoval filozofii a teológii. Spolupracoval s tajným biskupom Mons. Jánom Chryzostomom Korcom. Za minulého režimu v 1988 spolu s tajným biskupom Korcom spoločne zostavili publikáciu „Bratislavský veľký piatok“. Za aktivity v minulom režime bol mu priznaný štatút účastníka protikomunistického odboja. Koncom roka 1989 odišiel do Ríma, doplnil si štúdiá a pracoval v slovenskom oddelení Vatikánskeho rozhlasu. Celý jeden rok strávil v Kanade a v USA, kde obnovoval kontakty s elitami slovenskej emigrácie. Po návrate na Slovensko pracoval ako šéfredaktor Vydavateľstva Dobrá kniha. Pracoval aj v oblasti informatiky, v Bankovom zúčtovacom centre Slovenska a v Slovenskej sporiteľni. V Ústave pamäti národa pracoval na evidenciách, ktoré súvisia s arizáciami, holokaustom, lustráciami, evidenciami Štátnej bezpečnosti a inými dokumentmi bývalého režimu. Napísal niekoľko odborným článkov a osobitne sa zaujíma o problematiku interdisciplinárneho pohľadu v duchu preambuly Ústavy Slovenskej republiky, o naplnenie úloh Ústavu pamäti národa, tak aby sa chyby minulosti neopakovali. Som presvedčená, že kandidát pán Stanislav Labjak si bude plniť svoje úlohy v rade Ústavu pamäti národa s plním nasadením a objektívne usmerniť činnosť Ústavu pamäti národa v prospech úplnej a reálnej informovanosti ľudu Slovenskej republiky, aby sa nestrácala pamäť národov žijúcich na našom území Slovenska. Pre uvedené fakty si dovolím cteným prítomným poslancom Národnej rady navrhnúť, aby s čistým svedomím a v dobrom vedomí schválili kandidáta pána Stanislava Labjaka. Ďakujem za pozornosť.