P. Hrušovský, predseda NR SR: (2002-12-11):
Páni poslanci, ešte vás chcem informovať, že ma poprosil pán poslanec Baška o informáciu, že niekto včera omylom zobral zo šatne jeho kabát. Ak by náhodou ste zistili, že máte lepší, ako ste mali včera, tak by som poprosil, keby ste láskavo rešpektovali, že to nie je váš. (Smiech v sále.) Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo. S. Zubo, poslanec: Vážený pán predseda parlamentu, vážený pán podpredseda vlády, vážené panie poslankyne, vážení poslanci, mojimi predrečníkmi opakovane a viackrát bolo konštatované, že na 4. schôdzi Národnej rady kľúčovým bodom rokovania je návrh štátneho rozpočtu Slovenskej republiky pre rok 2003. Štátny rozpočet ako taký v každom štáte patrí medzi kľúčové zákony štátu. Je východiskom komplexného rozvoja spoločnosti v príslušnom kalendárnom roku, zakladá rozvojové, príp. i útlmové programy, smeruje chod a rozvoj jednotlivých odvetví národného hospodárstva, ľahší pokles životnej úrovni obyvateľstva, rozvoj vzdelanosti, sociálnej starostlivosti, zdravotníctva a ostatných oblastí spoločenského života. V neposlednom rade hovorí o tom, či ekonomika a celá krajina nastupuje cestu ekonomického rozvoja jednotlivých výrobných odvetví a celej krajiny alebo sa ekonomika nachádza v hospodárskej  kríze, ktorú sa vláda snaží riešiť. Aby tieto funkcie štátu rozpočet mohol plniť, už pri jeho tvorbe musia byť známe reálne zámery a východiská, musí byť dodržaná kontinuita vývoja programových cieľov a musia byť jeho tvorcami predvídané dopady jednotlivých opatrení obsiahnutých v predkladanom návrhu štátneho rozpočtu. V záujme naplnenia konkrétnych mechanizmov rozpočtu nesmú absentovať jeho atribúty, medzi ktoré patrí konkrétnosť, adresnosť a časové vymedzenie plnenia úloh, vecná stránka, a to predovšetkým v oblasti kapitálových prostriedkov. V opačnom prípade, ak rozpočet menované vlastnosti nemá alebo sú doň zakomponované len formálne, ak štátny rozpočet nezakladá východiská a predpoklady bezporuchového rozvoja spoločnosti, celý tento materiál sa stáva len formálnou, podstatu veci neriešiacou záležitosťou. V takom prípade pôsobí chaoticky, nekoncepčne, nesystémovo a vo svojej podstate vlastne ani nie je štátnym rozpočtom, ale len určitou formou rozpočtového provizória. Po zoznámení sa s vládou predloženými materiálmi k návrhu štátneho rozpočtu i ich prerokovaní vo Výbore Národnej rady pre verejnú správu, po prekonzultovaní sporných bodov s predstaviteľmi odborov, zástupcami vyšších územných celkov a krajských úradov, ako aj zástupcami Združenia miest a obcí Slovenska musím konštatovať, že vládou predložený rozpočet je materiál, ktorý vzhľadom na svoje nedostatky nezakladá reálne predpoklady rozvoja spoločnosti. Chaotický realite nezodpovedajúci prístup, ktorým je poznamenaná jeho tvorba, je nevyváženosť, nepoznanie samotných rozpočtových východísk,   vstupov a požiadaviek. Na tieto vstupy absencie poznania potrieb a určenia programových cieľov rozvoja krajiny nezakladá reálne predpoklady pre vyváženosť hospodárskeho rozvoja krajiny pre rok 2003. Na dôkaz týchto tvrdení uvediem len niekoľko príkladov z oblasti kapitol krajských  úradov. Vláda vo svojom programovom vyhlásení, žiaľ, len vo všeobecnej rovine konštatovala, že v roku 2003 bude pokračovať v rekonštrukcii štátnej správy a v prenose kompetencií zo štátnych orgánov  na samosprávne orgány. Robila tak bez konkretizácie vecnej stránky, bez bližšieho spresnenia rozsahu a obsahu prechodu kompetencie, bez spresnenia časového harmonogramu úloh vyplývajúcich z procesu kompetencií a bez zosúladenia postupu a finančného krytia nákladov medzi štátnymi a samosprávnymi orgánmi. Pokračovaním tejto v podstate nekoncepčnej a chaotickej činnosti je nevyváženosť a nesúlad, často protichodnosť príjmov a výdavkov obsiahnutých v návrhu štátneho rozpočtu pre rok 2003 v predmetnej oblasti. Tento stav sa týka tak limitov počtu zamestnancov krajských a okresných úradov a na ne nadväzujúcich finančných prostriedkov pre rok 2003, ako aj zosúladenia tejto úlohy s platnou legislatívou. Podľa zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky od 1. januára 2003 prechádzajú na obce činnosti na úseku stavebného konania a opatrovateľskej služby. Finančné prostriedky na tieto činnosti sú rozpočtované v kapitolách krajských úradov a majú byť na základe vzájomne odsúhlasených delimitačných protokolov delimitované na obce. To by bolo v poriadku. Horšie je, a s tým predbežný rozpočet ani neráta, že zákon nerieši prechod pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov okresných úradov na obce. Táto skutočnosť znamená, že súčasní zamestnanci okresných úradov pracovne zaradení na výkon činnosti na tomto úseku sa stávajú nadbytočnými. Pre nich je potrebné v roku 2003 zabezpečiť finančné prostriedky na odstupné, na mzdy, odvody a pracovné výdavky zamestnancov vo verejnej službe počas výpovednej lehoty v sume 27,7 mil. korún na úseku stavebného konania a na úseku opatrovateľskej služby vo výške 106,7 mil. Sk. Ďalej pripomínam, že na úsekoch menovaných činností dochádza k vzniku záväzkov, kde ak nebudú riešené, a to pravdepodobne v roku 2002 už nebudú riešené, bude potrebné zabezpečiť finančné prostriedky spojené s týmito nákladmi vo výške 232,4 mil. korún. Predkladaný štátny rozpočet s týmito prostriedkami takisto neráta. Ďalej, v navrhovaných finančných limitoch rozpočtu nie sú zohľadnené personálne a finančné požiadavky spojené so zabezpečením úloh vyplývajúcich zo zákonov a uznesení vlády Slovenskej republiky. Nebudem hovoriť o všetkých, vymenujem len niektoré. Nie sú zabezpečené finančné prostriedky na riešenie úloh vyplývajúcich z uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 482 z 9. 7. 1999 k návrhu stratégie prevencie kriminality na Slovensku. Ďalej, nie sú zabezpečené finančné prostriedky na riešenie úloh vyplývajúcich z uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 821 z 27. 9. 1999 v stratégii vlády Slovenskej republiky na riešenie problémov rómskej národnostnej menšiny a súbor opatrení na jej realizáciu. Neobsahuje prostriedky potrebné na realizáciu uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 59 z 24. januára 2001 k návrhu environmentálnych opatrení. Ďalej, neobsahuje  finančné zdroje na krytie nákladov spojených s realizáciou zákona č. 129/2002 Z. z. o integrovanom záchrannom systéme. Ďalej, nezakladá prostriedky na náklady spojené s uznesením vlády Slovenskej republiky č. 979/2001 k návrhu opatrení vlády Slovenskej republiky na správu Európskeho výboru na zabránenie mučenia neľudského správania či ponižovania, ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania, ktoré boli prijaté na základe zistení druhej periodickej návštevy Slovenska uskutočnenej 9. až 18. októbra v roku 2000. Neobsahuje krytie nákladov spojených s realizáciou uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 1042 zo dňa 18. 9. 2002. Ide o správu o prevádzke informačného systému APV, ISOP v odboroch sociálnych vecí okresných úradov a krajských úradov od 1. 7. 2003. Len realizácia tohto opatrenia predstavuje finančné náklady v oblasti kapitálových zdrojov vo výške 39,1 mil. Sk. Neobsahuje krytie nákladov spojených s realizáciou zákonov Národnej rady Slovenskej republiky č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe, ktorú mimochodom sme ešte neprerokúvali, pretože bola odročená až po prerokovaní štátneho rozpočtu. Opatrenia obsiahnuté v týchto zákonoch vzhľadom na nedostatok finančných prostriedkov môžu byť riešené len čiastočne, čo opätovne spôsobí chaos v aplikácii už prijatých zákonov. No a aby som nebol dlhý, naposledy, neobsahuje finančné zdroje na krytie nákladov spojených s nariadením vlády Slovenskej republiky č. 573/2002. A to ide o materiálne vybavenie a vzdelávanie zamestnancov štátnych a verejných služieb. Ďalej, návrh rozpočtu nezohľadňuje potreby finančných zdrojov v oblasti sociálneho zabezpečenia a nie sú zohľadnené ani požiadavky na opatrovateľskú službu, a to na zvýšenie požiadavky občanov v súvislosti s riešením nepriaznivého zdravotného stavu. Na tieto zákonom uložené úlohy v rozpise limitov kapitol krajských úradov nie je zohľadnená potreba zvýšenia finančných miest o 4 624 zamestnancov s objemom finančných prostriedkov vo výške 1,8 mld. Sk. Vláda Slovenskej republiky uznesením č. 1231 z 13. novembra 2002 k návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 schválila zníženie počtu zamestnancov krajských a okresných úradov o 400 pracovníkov. To je zaiste jedna z rozumných vecí, ktorých je v tomto materiáli málo, ale táto je rozumná, i keď na druhej strane musím povedať, že rozpočet nepočíta s potrebami finančných prostriedkov na odstupné a na mzdy, odvody a prevádzkové výdavky zamestnancov vo verejnej službe počas výpovednej lehoty. Tieto náklady predstavujú čiastku 61,4 mil. Sk. Ako mimoriadne riskantnú stránku predkladaného návrhu štátneho rozpočtu v oblasti kapitoly krajských úradov vidím vedomé poddimenzovanie tovarových nákladov a ďalších služieb. V tejto oblasti návrh štátneho rozpočtu vôbec nepočíta s nárastom cien energetických zdrojov a následným rastom cien, tovarov a služieb. Rozpočet nepočíta ani s rastom cien potravín a služieb pre pacientov a chovancov v  školských a v sociálnych zariadeniach, ktoré sú v pôsobnosti krajských a okresných úradov. Táto skutočnosť bezprostredne vyvolá tlak na rast novej zadlženosti príslušných sociálnych a školských zariadení v správe krajských a okresných úradov, ale i v správe vyšších územných celkov. Obdobná riskantná situácia v predkladaných návrhoch štátneho rozpočtu je aj v oblasti kapitálových výdavkov v kapitole krajských úradov. Navrhovaný limit absolútne nezohľadňuje reálne potreby finančných prostriedkov na realizáciu zákona č. 129/2002 Z. z. o integrovanom záchrannom systéme, ktorý predstavuje predpokladanú potrebnú čiastku vo výške 713,2 mil. Sk. Ďalej, zarážajúca je skutočnosť, že návrh štátneho rozpočtu ako celok absolútne v celom rozsahu nepočíta s nárastom energetických zdrojov, cestovného, potravín a ďalších tovarov. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, uvedené skutočnosti ukazujú, že vo vládou predkladanom návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 absentujú reálne základy jeho tvorby a vyváženosti riešenia celospoločenských úloh, ktoré v roku 2003 musia byť riešené. Návrh neobsahuje reálne vstupy a finančne nekryje ani tie potreby, ktoré vyplývajú z už prijatých zákonov a vládnych uznesení. Ako teda bude vláda kontrolovať a vyhodnocovať realizáciu prijatých úloh na úrovni krajov a okresov, keď na realizáciu týchto nevyhnutných úloh nevytvorila ani základné finančné predpoklady ani základné finančné zdroje? Alebo snáď sa máme domnievať, že tieto úlohy boli v minulosti vládou prijaté ako nadpráca, ktorú nie je potrebné realizovať v nastávajúcom období? Aj z týchto dôvodov v predkladanej podobe návrh štátneho rozpočtu na rok 2003 považujem len za formálnu, od samotnej jeho tvorby nereálnu a od života a potrieb spoločnosti odtrhnutú záležitosť. Tento materiál okrem názvu nemá nič spoločné s koncepčným a systémovým štátnym rozpočtom. V prekladanej podobe je v podstate len určitou formou rozpočtového provizória, a nie štátnym rozpočtom a ako takýto materiál ho v žiadnom prípade nemôžem podporiť. Ďakujem.