Madej, Róbert, poslanec NR SR (2012-12-17):
Ďakujem veľmi pekne. Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte, aby som predniesol aj ja ohlasovaný pozmeňovací návrh k novele Obchodného zákonníka. Zopakujem možno úmysel, ktorý tu už bol spomínaný, ten dobrý úmysel v dobrej viere máme všetci spoločný. A osobne si myslím, že toto riešenie, ktoré prinášame do Obchodného zákonníka, tak je na tento čas dostačujúce a skutočne posunie právnu istotu v korporátnych veciach dopredu. Bolo tu spomínané a riešili sa prípady, keď práve pri pôsobnosti valného zhromaždenia rozhodnutia jediného spoločníka podľa súčasne platného právneho stavu nevyžadujú na podpise tejto listiny, ktorá nahradzuje rozhodnutie valného, rozhodnutie jediného spoločníka nahrádza rozhodnutie valného zhromaždenia, sa nevyžaduje úradne osvedčený podpis, teda nevyžaduje sa ani osvedčenie podpisu notárom, ani matričným úradom. Práve z tohto dôvodu sa vyskytli prípady, keď jednoduchý, obyčajný podpis spoločníkom jednoosobovej spoločnosti s ručením obmedzeným bol sfalšovaný. Vzhľadom k tomu, že takýmto rozhodnutím jediného spoločníka, ktoré je vydané pri pôsobnosti valného zhromaždenia, je možné ustanoviť nového konateľa a vlastne ustanovenie nového konateľa štatutárneho orgánu má konštitutívne účinky samotným rozhodnutím, novoustanovený konateľ je spôsobilý, procesne spôsobilý, podať návrh do obchodného registra na zápis zmeny zapísaných údajov v obchodnom registri. Práve už novoustanoveným konateľom, ktorý bol v tomto prípade, bola osoba, ktorá týmto svojím konaním síce naplnila skutkovú podstatu niektorých trestných činov, ale len pri jej podpise, teda pri návrhu na zápis do obchodného registra sa vyžadoval úradne osvedčený podpis. Nie pri podpise toho, kto túto osobu ustanovil do funkcie štatutárneho orgánu, teda konateľa. V tom spočíva problém a nedostatok súčasnej právnej úpravy, keď je možné akúkoľvek osobu na základe rozhodnutia, ktoré, pri ktorom sa nevyžaduje úradne osvedčený podpis, ustanoviť do funkcie štatutárneho orgánu, ktorá s touto spoločnosťou môže urobiť, uskutočniť právne úkony, už ktoré sú platné a záväzné vo vzťahu k tretím osobám vzhľadom na to, že táto osoba sa zapíše do obchodného registra. Navrhovanou úpravou, a tu si dovolím vlastne odôvodniť pozmeňovací návrh, ktorý na záver prečítam, máme záujem riešiť a posilniť právnu istotu v tom, že rozhodnutie jediného spoločníka pri výkone pôsobnosti valného zhromaždenia sa bude z hľadiska podpisu jediného spoločníka úradne osvedčovať pravosť tohto podpisu. Práve pri dôležitých rozhodnutiach týkajúcich sa fungovania spoločnosti s ručením obmedzeným, akým sú zmena konateľa, vymenovanie prokuristu, zmena výšky základného imania, zrušenie spoločnosti alebo zmena jej právnej formy, alebo predaj podniku, to sú dôležité veci, kde rozhodnutie jediného spoločníka v písomnej forme bude musieť byť opatrené podpisom s úradne osvedčeným, s úradným osvedčením. A pokiaľ sa teraz bavíme a vyvstali tu otázky, že či úradne osvedčený podpis má byť úradne osvedčený notárom, alebo matričným úradom, tak ja si položím niekoľko otázok. V prvom rade z hľadiska Obchodného zákonníka, Obchodný zákonník pripúšťa tento dualizmus aj z hľadiska špeciálnych právnych úprav a pripúšťa, že úradne osvedčené podpisy sa vyhotovujú či už notárom, alebo osvedčujú, legalizácia notárom alebo príslušným štátnym orgánom, v tomto prípade najčastejšie matričnými úradmi. Pokiaľ tento dualizmus je v iných ustanoveniach Obchodného zákonníka, tak osobne si myslím, že nie je dobré, aby sme zvýhodňovali len jednu formu úradného osvedčenia, a to len osvedčenie podpisu príslušnými notármi. Nemyslím si, že by to bolo správne, keď v jedných ustanoveniach máme oboje a v druhom ustanovení by sme zavádzali len výlučne osvedčenie notárom. Zaváňa mi to trošku aj istou stavovskou, stavovským zvýhodňovaním, keď stále existuje možnosť dualizmu a zvýhodňujeme len jednu formu osvedčovania. Pokiaľ sa bavíme o právnej istote, tá právna istota sa práve zavádza tým, že v súčasnosti sa úradné osvedčenie nevyžaduje, pravosti podpisu. Zavádzanou právnou úpravou sa vyžadovať bude, samozrejme, jednou alebo druhou formou. Keď si porovnáme právnu istotu úradného osvedčenia notárom a keď si porovnáme úradné osvedčenie matričným úradom alebo príslušným štátnym orgánom, dovolím si vysloviť presvedčenie, že, samozrejme, notár eviduje elektronicky podpisy, ale tak či tak, rovnako ako matričný úrad nezodpovedá za obsah listiny. Eviduje podpis. Podpisujete sa do knihy podpisov tak u notára, ako aj na matričnom úrade. Evidencia sa možno na matrikách vyhotovuje len písomne, ale tak či tak je povinnosť evidovať. To, že je to evidencia elektronicky nad rámec, je síce pravda, ale z hľadiska právnej istoty je to irelevantné. Pokiaľ sa bavíme o tom, akým spôsobom sú zväzované listiny u notára a akým spôsobom na príslušných orgánoch štátnej správy, respektíve na matričných úradoch, tak tam vidím trošku rozdiel. Spôsob spájania osvedčovacích doložiek u notárov a u, na matričných úradoch, ale práve to je dôvod, aby sme tento dualizmus v Obchodnom zákonníku zachovali a posilnili, respektíve nejakým spôsobom zabezpečili, aby osvedčovacie doložky, ktoré sú vyhotovované na matričných úradoch, boli rovnako nezlučiteľne spojené s listinami presne podobne ako notárske osvedčovacie doložky, hoci aj v tomto si môžeme povedať, že sú ešte ďalej rezervy. Vzhľadom na uvedené si dovolím povedať, že právna úprava je pozitívnym krokom vpred. Zabezpečí právnu istotu v korporátnych veciach práve kvôli tomu, že zabezpečí vlastníkom spoločnosti väčšiu istotu v tom, že budú ovládať spoločnosť a údaje, ktoré sú zapísané v obchodnom registri, budú zapísané len na základe ich vôle a nie vôle niekoho iného, kto nemá právo nakladať s ich spoločnosťami. Dovoľte mi preto, aby som predniesol pozmeňovací návrh k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník, tlač 229, nasledovne: 1. V článku I sa za bod 2 vkladajú nové body 3 a 4, ktoré znejú: „3. V § 127a ods. 3 v prvej vete sa bodka na konci nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „Pravosť podpisu predsedu valného zhromaždenia musí byť úradne osvedčená, ak programom valného zhromaždenia boli rozhodnutia podľa § 125 ods. 1 písm. e), f), i), j) a ods. 2.“.“ 4. V § 132 ods. 1 sa na konci pripája táto veta: „Ak ide o rozhodnutie podľa § 125 ods. 1 písm. e), f), i), j) a ods. 2, pravosť podpisu jediného spoločníka na tomto rozhodnutí musí byť úradne osvedčená.“ Ostávajúce body sa primerane prečíslujú. 2. V článku I bode 11 sa navrhovaný § 768k dopĺňa odsekom 4, ktorý znie: „(4) Ak sa podľa § 127a ods. 3 a § 132 ods. 1 vyžaduje osvedčenie pravosti podpisu a valné zhromaždenie sa uskutočnilo alebo rozhodnutie jediného spoločníka bolo prijaté pred 1. februárom 2013 a návrh na zápis zmeny do obchodného registra bol podaný do 1. apríla 2013, pravosť podpisu predsedu valného zhromaždenia alebo jediného spoločníka nemusí byť úradne osvedčená.“ Toľko pozmeňovací návrh. Jeho hlavné dôvody som odôvodnil v úvodnom preslove. Ešte si dovolím z hľadiska toho druhého pozmeňovacieho bodu uviesť, že logicky sa navrhujú prechodné ustanovenia, ktoré sa majú vyporiadať s prechodom na novú právnu úpravu, a to, aby sa do účinnosti právnej úpravy vydané rozhodnutia alebo uskutočnené valné zhromaždenia a zápisnice z toho vyhotovené nemuseli osvedčovať pravosti podpisov osôb, pri ktorých nová právna úprava od účinnosti zákona to vyžadovať bude. Prosím o podporu pozmeňovacieho návrhu. Ďakujem veľmi pekne.