Borec, Tomáš, minister spravodlivosti SR (2015-11-13):
Ďakujem veľmi pekne, pán predseda. Vážené pani poslankyne, poslanci, z poverenia ministra zahraničných vecí Lajčáka dovoľte, aby som odôvodnil na rokovaní návrh zákona o rozvojovej spolupráci, ktorý vychádza s Programového vyhlásenia vlády, ako aj z Plánu legislatívnych úloh vlády na tento rok. Agenda rozvojovej spolupráce prešla v ostatných rokoch významnými zmenami, ktoré si vyžadujú hľadanie nových efektívnych riešení v rámci partnerstva donorov, partnerských krajín, občianskej spoločnosti, súkromného i akademického sektora, medzinárodných organizácií a ďalších subjektov. Do rozvojových aktivít Slovenskej republiky sa zapájajú nové subjekty vrátane podnikateľských subjektov a miestnych samospráv, preto vzniká potreba aj nových flexibilnejších nástrojov realizácie rozvojovej spolupráce, ktoré môžu efektívnejším spôsobom zabezpečiť udržateľné výsledky v partnerských krajinách. Nové výzvy sa pretavujú tiež do koncepčných a strategických dokumentov na úrovni Európskej únie, OSN či OECD i ďalších medzinárodných organizácií a inštitúcií. Doterajšia aplikačná prax zákona o oficiálnej rozvojovej pomoci z roku 2007 a potreba adaptácie systému rozvojovej spolupráce na nové podmienky vrátane požiadaviek OECD tiež preukázali potrebu zmeny legislatívneho rámca. Súčasná právna úprava nie je pre potreby modernej rozvojovej spolupráce teda dostatočne flexibilná, pričom limitujúcim faktorom pri príprave návrhu zákona sa ukázala aj jej roztrieštenosť, rovnako ako komplikované kompetenčné vzťahy. Vzhľadom na rozsah navrhovaných zmien sa namiesto novelizácie platného zákona vypracoval nový zákon o rozvojovej spolupráci. Jedna z najdôležitejších zmien je popri existujúcich finančných nástrojoch, ktoré sú dotácie, finančné príspevky a vládne štipendiá, aj zavedenie nových nástrojov, ktoré umožnia väčšie zapojenie aj podnikateľských subjektov do rozvojovej pomoci. Ide v prvom rade o zadanie zákazky aj priamo v partnerskej krajine na základe výzvy na dodanie tovaru, uskutočnenie stavebných prác alebo poskytnutie služieb, o ktoré sa bude môcť uchádzať slovenský subjekt aj subjekt založený podľa cudzieho práva, čím chceme vytvoriť širšie možnosti pre zapojenie podnikateľského prostredia do rozvojovej spolupráce. Okrem toho bude môcť vláda na návrh rezortu zahraničných vecí a financií rozhodnúť o odpustení dlhu partnerskej krajine a navrhuje sa legislatívne upraviť aj zvýhodnený vývozný uver, ktorý bude môcť poskytnúť Eximbanka štátnemu orgánu partnerskej krajiny, jednotke územnej samosprávy, právnickej osobe so sídlom v partnerskej krajine alebo mimovládnej organizácii so sídlom v partnerskej krajine. Ďalším nástrojom je darovanie hnuteľného majetku štátu na základe legislatívnej zmeny v zákone o správe majetku štátu tak, aby bolo možné darovať hnuteľný majetok Slovenskej republiky partnerskej krajine. Súčasťou predkladaného zákona o rozvojovej spolupráci je v novelizovanom čl. 6 aj legislatívna úprava odmeňovania zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme v zahraničí, a to v dôsledku valorizácie platových taríf v rámci kolektívneho vyjednávanie v roku 2013, o pevnú sumu 16 eur a nie ako doposiaľ percentuálnym zvýšením. Tieto legislatívne zmeny však nepredstavujú zvýšenie platov zamestnancov v zahraničnej službe a nemajú dopad na rozpočet verejnej správy. Vážený pán predseda, dovolím si požiadať o prerokovanie materiálu a jeho následné schválenie. Ďakujem za pozornosť.