Fico, Robert, predseda vlády SR (2015-06-18):
Vážený pán poslanec, ďakujem za položenú otázku. Dovoľte mi, aby som prepojil moju odpoveď na vašu otázku s dnešným vystúpením pána prezidenta, kde jednoducho vláda berie na vedomie, že pán prezident vo svojom vystúpení uviedol, že Slovensko je v dobrej kondícii, pokiaľ ide o hospodársky rast, pokiaľ ide o finančnú disciplínu a pokiaľ ide o perspektívu. Takže ak si to nevšímajú často naši priatelia z opozície, ani médiá, tak som rád, že pán prezident si tento fakt všimol a že ho aj dal na úvod svojho vystúpenia, čím mu dal aj svoju vážnosť a svoj význam. Snáď už keď má rovnaký názor aj pán prezident, ako ho máme my, tak že si tento názor osvoja aj médiá a opoziční poslanci. (Potlesk.) Dovoľte mi, aby som uviedol niekoľko kľúčových údajov, ktoré charakterizujú vývoj slovenského hospodárstva. A opäť si pomôžem slovami klasika, ktorý sedel v týchto parlamentných laviciach, ale ešte v starej Národnej rade, vtedy ešte v Slovenskej národnej rade, keď povedal, že z čísiel sa ešte nikto nenajedol, čo je pravda. Ale čísla predsa len musia byť uvedené, pretože niečo naznačujú. Tieto údaje boli prezentované Národnou bankou Slovenska minulý týždeň. A včera boli prezentované aj Inštitútom finančnej politiky z rezortu financií. Obidve slovenské inštitúcie sa tak svojimi prognózami o priaznivom vývoji ekonomiky Slovenska pripojili k doteraz publikovaným ekonomickým výhľadom zo strany viacerých renomovaných zahraničných inštitúcií, ako je Eurostat, OECD, Európska komisia či Medzinárodný menový fond. Takže, ešte raz, to, že sa Slovensku darí, nie je vycucané z prsta nejakého úradníka. Sú to všetko významné medzinárodné inštitúcie, ktoré boli prvé, ktoré povedali, že Slovensko je na dobrej ceste. A tieto údaje potom potvrdili aj prognózy tak Národnej banky, ako aj prognóza Inštitútu finančnej politiky. Podľa Národnej banky naša ekonomika rástla v prvých troch mesiacoch tohto roku o 0,8 % a vyšší rast slovenského exportu podporilo najmä oživenie ekonomiky eurozóny. Export tak po troch štvrťrokoch vystriedal domáci dopyt ako hlavný motor rastu hospodárstva. V priebehu roka 2015 by však malo zrýchlenie rastovej dynamiky týchto dvoch dominantných zložiek hrubého domáceho produktu naďalej pokračovať. Teda tak domáca spotreba, ako aj export budú hlavnými ťahúňmi hospodárskeho rastu Slovenskej republiky. A výsledkom bude zrýchlenie hospodárskeho rastu v roku 2015 až na úroveň 3,2 %. Podobne aj pre nasledujúce roky prognózuje naša centrálna banka pozitívny ekonomický vývoj. V súvislosti so súčasným ako aj očakávaným priaznivým vývojom príjmov domácností sa predpokladá, že spotreba obyvateľstva v nasledujúcich rokoch zrýchli a bude predstavovať jeden z podstatných impulzov rastu našej slovenskej ekonomiky. Inak povedané, zdrojom hospodárskeho rastu Slovenska by mal byť jednak export, jednak domáca spotreba. V roku 2016 by sa mal domáci dopyt zvýšiť ešte výraznejšie a možno predpokladať, že rast HDP sa zrýchli až na 3,8 %, ale aj počas roku 2017 by mal výkon našej ekonomiky pokračovať približne v rovnakom tempe plus-mínus jedna-dve desatiny. Ide o rast, ktorý bude jeden z najvyšších, dokonca Európska komisia vo svojich prognózach hovorí, že v roku 2016 by to mal byť vôbec najvyšší hospodársky rast v celom regióne Európskej únie. S vyšším hospodárskym rastom je spojené aj vytváranie vhodných podmienok na tvorbu nových pracovných miest, čo znamená, že si viac ľudí na Slovensku nájde prácu. Ani tento fakt pán prezident dnes nespochybnil, pretože uviedol, že dobrý hospodársky rast, poriadok vo financiách, pokles nezamestnanosti a rast zamestnanosti, toto sú údaje, ktoré sú nespochybniteľné, a aj preto, a treba to opakovať neustále, tieto témy nie sú predmetom klasického politického súboja medzi opozíciou a vládou. To, že nám rastie počet zamestnaných ľudí, je viditeľné z posilnenia zamestnanosti v prvom štvrťroku 2015, ktorá vzrástla v súlade s predpoveďami centrálnej banky o 0,2 %. Pozitívny vývoj na trhu práce sa premietne spolu s demografickým vývojom do výraznejšieho znižovania miery nezamestnanosti. v súčasnosti je to hodnota, ktorá osciluje okolo 12 %. Nezabudnime na to, že sme preberali v roku 2012 (v apríli) nezamestnanosť na úrovni okolo 14,3 – 14,4 %, ideme dole smerom s nezamestnanosťou. Sľúbili sme, že pôjdeme s ňou na úroveň priemeru krajín eurozóny, čo je úplne realistický cieľ. Nezamestnanosť bude podľa centrálnej banky naďalej pokračovať v klesajúcom trende. Jej očakávaná miera by sa mala na konci roku 2017 ustáliť pri 10 %. Niektoré renomované inštitúcie hovoria, že po roku 2017 by sme túto magickú desinu mali jednoducho prekonať a mali by sme byť na úrovni pod 10 %, teda jednociferného čísla nezamestnanosti, takého čísla, ktoré sme mali možnosť mať v rokoch 2006 a 2007, keď bola obrovská konjunktúra, blízko pred veľkou krízou. V rámci pracovného trhu by v súlade s nárastom produktivity práce malo dochádzať k zvyšovaniu nominálnych miezd, v tomto roku by podľa Národnej banky by mal cenový vývoj stagnovať. V roku 2016 sa však očakáva malá inflácia s priemerom 1,6 % a možno bude aj mierny nárast na 2 % v roku 2017. Uvedomme si, že nízka inflácia je dobrá pre spotrebiteľa, teda pre radového občana, na druhej strane nízka inflácia oberá štátny rozpočet o veľké peniaze kvôli spotrebným daniam. Odhad náš hovorí, že inflácia nás oberá ročne asi o 200 mil. až 300 mil. eur, ktoré by inak prišli na daniach, ale myslím si, že spokojnosť spotrebiteľa je v tomto prípade dôležitejšia. Podobne pozitívne v ladenom tóne zaznievajú aj ekonomické údaje, ktoré boli uverejnené včera Inštitútom finančnej politiky z ministerstva financií. Pokiaľ ide o nasledujúce obdobie, nedá sa, samozrejme, nespomenúť ešte jeden významný moment. Obidve naše ekonomické inštitúcie, tak Národná banka, ako aj Inštitút finančnej politiky, zhodne predpokladajú, že pre najbližšie obdobie budú mať vládou prijaté sociálno-ekonomické balíky pozitívny vplyv na hospodársky rast Slovenska. Toto hodnotenie je z môjho pohľadu dostatočnou, odbornou satisfakciou za to, čo bolo doteraz vo vzťahu k balíkom nekorektne publikované a uverejňované a, to by som chcel zvlášť zvýrazniť, mnohokrát s veľmi tendenčným, nepravdivým a nepriaznivým hlasom. Čiže, ešte raz, pre tých, ktorí to nechcú počuť, aby to počuli, obidva balíky, ktoré sme prijali, budú mať pozitívny vplyv na hospodársky rast, žiadne prejedanie, žiadne míňanie peňazí, ale pri prísnej finančnej disciplíne deficit pod 3 %, pokles verejného dlhu, rast hospodársky, pokles nezamestnanosti. A popritom ešte budeme pomáhať hospodárskemu rastu opatreniami, ktoré sme zaradili do týchto dvoch balíkov. A v tomto duchu bude pripravovaný aj tretí balík, ktorý predstavíme v decembri 2015. (Potlesk.) V súvislosti s priaznivým vývojom našej ekonomiky chcem, vážený pán predseda, dámy a páni, ešte uviesť niekoľko skutočností, ktoré poukazujú na konkrétny a bezprostredný vplyv hospodárskeho rastu na životnú úroveň obyvateľov Slovenska. Na jednej strane je to samozrejmá a nikým nespochybniteľná a všeobecná platná vec, že ju pozitívne ovplyvňujú súvisiace faktory ako postupný rast zamestnanosti a zvyšovanie miezd, čo má priamy dopad na disponibilný príjem a celkovú kúpyschopnosť domácností a ich realizovanú spotrebu, zjednodušene povedané, že ľudia si budú môcť dovoliť nakúpiť viac tovarov a služieb. Na druhej strane sa vytvára vyšším hospodárskym rastom aj väčší spoločenský produkt, teda ten pomyselný koláč na zjedenie. A je najmä na vláde, aby vytvorila lepšie možnosti a objektívne podmienky na jeho spravodlivé prerozdelenie. V tomto smere zohráva veľmi významnú úlohu uplatnená hospodárska a sociálna politika vlády. Čiže ak klasik povedal, že z čísla sa ešte nikto nenajedol, skúsme balíkmi, spravodlivým prerozdelením tohto dobrého hospodárskeho rastu dať pocítiť slovenskej verejnosti, čo to je, keď sa krajine darí, pretože občan nevie, čo to je deficit pod 3 %, čo je to pokles verejného dlhu. (Potlesk.) Hovoril som o dvoch balíkoch. A tieto dva balíky, a sme o tom presvedčení, sú plne v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ktorá hovorí, že trhové hospodárstvo nášho štátu je sociálne ekologicky orientované, pričom sociálne ekologický charakter má rovnováhu, nie je žiadna priorita pri sociálnom alebo pri ekologickom. Dovoľte mi opäť pripomenúť a rámcovo zrekapitulovať dosiahnuté dobré výsledky hospodárskej politiky, ktoré sú cenené kladne a vnímané dobre nielen doma, ale aj v zahraničí. Bola to naša sociálnodemokratická vláda, ktorá vo veľmi ťažkom období konsolidácie venovala obrovskú pozornosť výberu daní a rovnako prijala viacero efektívnych a účinných opatrení v boji proti daňovým únikom, respektíve daňovým podvodom. Verejný deficit máme dnes plne pod kontrolou a jeho výška zostane menšia ako 3 % z hrubého domáceho produktu. Rovnako dobrou správou je (A úplne padá mýtus pravice o tom, že zadlžujeme túto krajinu.), že sa znižuje verejný dlh. V minulom roku sme znížili tento dlh o 1 % na úroveň 53,6 % a deficit verejných financií dosiahol 2,87 %. Môžeme tiež povedať, že Slovensko potom, ako na jar minulého roku opustilo trestnú lavicu nadmerného deficitu, jasne potvrdilo, že nešlo o nejakú jednorazovú záležitosť, ale o nastúpený vývojový trend, ktorý bol dosiahnutý pragmatickou a systematickou prácou vlády. V súčasnosti pokračujeme v konsolidácii financií, chceme stlačiť deficit na úroveň 2,5 %, konsolidácia sa však nekončí, pretože máme záujem dosiahnuť v určitom rozumnom období vyrovnaný štátny rozpočet. Tu však chcem povedať, že to tempo chceme koordinovať spolu s Európskou úniou, pretože nemôžeme to prepáliť. Na prvom mieste musí byť predovšetkým človek, pamätáte si reklamu jedného dobrého auta first man, prvý človek, potom všetko ostatné, ale máme aj svoje záväzky vo vzťahu k eurozóne. V nasledujúcich rokoch očakávame, že aj verejný dlh zostane bezpečne pod hranicou 55 % a do roku 2018 klesne pod úroveň 50 % hrubého domáceho produktu. K tomuto dobrému finančnému hospodáreniu sme postupne pridávali nielen teda peniaze z výberu daní. Dámy a páni, nie zvyšovanie daní, ale boj proti daňovým únikom, lepší výber daní spôsobil, že za roky 2013 až 2015 máme naviac takmer 1,6 mld. eur, teda nie zvyšovaním daní, ale tým, že sme sa týmto daniam venovali z pohľadu ich výberu. Rovnako úspory z významných štrukturálnych reforiem. Často sa tejto vláde vyčíta, že nerobíme reformy, čo musím absolútne odmietnuť. Pýtam sa, kto zrušil všeobecnú štátnu správu na úrovni krajov, kto dal dohromady rozbitú miestnu štátnu správu, pokiaľ ide o rôzne orgány? My, vytvárame silné okresné úrady, kontaktné pracoviská. Dámy a páni, len na tomto projekte ESO, ktorý je pod patronátom ministerstva vnútra, máme do rozpočtu priniesť úspory vo výške 700 mil. eur. Čiže ak zrátame 1,6 mld., 700 mil., sme na úrovni skoro 2,3 mld. eur. (Potlesk.) Od 1. januára 2015 sme zvýšili minimálnu mzdu na 380 eur. Za tri mesiace došlo k vytvoreniu viac ako 40-tisíc pracovných miest. Kde je pravicová téza, že zvyšovanie minimálnej mzdy znamená zvyšovanie nezamestnanosti? Naopak, my môžeme demagogicky tvrdiť, ako to tvrdí pravica, že zvyšovanie minimálnej mzdy znamená aj vytváranie nových, pracovných miest, pretože je to 380 eur. A k tomu si môžeme prirátať 40-tisíc pracovných miest. A budeme pokračovať v raste minimálnej mzdy, kde predpokladám, že sa priblížime míľovými krokmi k sume 400 eur. Je to dobrá správa. Musíme zabezpečiť, aby tí, čo pracujú, mali väčšie príjmy ako tí, čo nepracujú. V tomto duchu bol prijatý aj zákon o minimálnom dôchodku. (Potlesk.) Zdravotné odvody. Pravica kričala o zdravotných odvodoch, ale za dvadsať rokov neurobila v tom nič. My sme prišli a, prásk, 170 mil. eur sme do toho dali, zdravotné odvody išli dole, ľudia s nízkymi príjmami majú dnes vyššie príjmy, prakticky trinásty plat na konci roka. Neznamenalo to žiadne zvýšenie výdavkov na cenu práce. Špeciálny program pre mladých ľudí funguje, 13-tisíc ľudí sme zamestnali vo veku do 29 rokov. Pokiaľ ide o ďalšie projekty, ktoré podporujú zamestnanosť, rozširovanie kapacít škôlok, projekt, o ktorý je obrovský záujem, obrovský záujem, zatepľovanie rodinných domov, činžovných domov, podporovanie školských výletov, lyžiarskych zájazdov. Toto podporovanie vytvorí 600-tisíc prenocovaní, čo významne podporí aj hospodársky rast. Dámy a páni, v tomto duchu budeme pokračovať aj pri výstavbe a príprave tretieho balíka, ktorý bude pomáhať, tak ako to bolo v prípade prvého a druhého balíka, hospodárskemu rastu, zvyšovaniu životnej úrovni ľudí na Slovensku. Ďakujem pekne. (Potlesk.)