Galek, Karol, poslanec NR SR (2018-05-11):
Dobrý deň prajem všetkým. Na úvod slová, ktoré pán minister odo mňa nepočuje asi veľmi často, ale dovolím si konštatovať, že tento zákon o energetike je dobrý. Je naozaj dobrý. Jedná sa síce o implementáciu európskych smerníc, ale je tam napríklad aj podpora elektromobility. (Reakcia predkladateľa.) Hrozí, ale nebojte sa, nebude to nič vážne. Je tam nefinančná podpora elektromobility formou odbúrania administratívnej záťaže a povinností. Naozaj nemusíme sa nič skladať. Je to návrh, ktorý sa oplatí podporiť. Napriek tomu sme si dovolili s kolegami jeden pozmeňovák, pretože si myslím, že ten zákon by mohol byť ešte lepší. Nie, pritom to nie je nič nové. Tento pozmeňovací návrh sme ako poslanecký návrh zákona predkladali vo februári a avizoval som to v pondelok, že to príde. O čo konkrétne ide? Ide o ukončenie podpory výroby elektriny z domáceho uhlia v roku 2023. A prečo to riešime v zákone o energetike? Pretože sa to týka toho zákona o energetike. Chceli sme to riešiť už minulý rok, keď bol zákon o regulácii sieťových odvetví. Bol to jeden z pozmeňovákov. Vtedy ste mi povedali, že to tu nepatrí, že to budeme riešiť potom, keď sa bude otvárať zákon o energetike. Teraz sa otvára. Nie je to tam a tak sme si povedali, že skúsime to. Ja som sa pýtal aj pána Ferencza na výbore. Vravel, že to riešite. Ja viem, že to riešite, a preto berte môj pozmeňovák možno ako jeden z návodov, ako sa dá táto problematika riešiť, ktorý buď podporte, môžte sa ním inšpirovať, ja som v tomto smere otvorený. Milerád prídem pobaviť sa o tom aj k vám na ministerstvo. A hovoríme o tom, že toto ukončenie by malo byť v roku 2023. To znamená máme dostatok priestoru stále na to, aby sa ten útlm ťažby, ak teda k nemu dôjde, pretože tie bane možno budú mať nejakého ekonomického odberateľa a poradia si ďalej aj bez nejakej podpory. Aj keď tá podpora nie je im, ale je slovenským elektrárňam a ony ju ďalej posúvajú za nákup uhlia a tým pádom budú fungovať ďalej na klasickej trhovej báze. Keď nie, tak mali by sme už dnes baviť o tom. A viem, že tá diskusia prebieha, veď máme tu platformu pre uhoľné regióny v transformácii. Tak otvorme tú diskusiu aj tuná na tej parlamentnej úrovni a pozrime sa na to, aké máme možnosti. V podstate dnes sa to aj v tom regióne tak troška melie, pretože nebola schválená záväznosť zmien v územnom pláne na Trenčianskom samosprávnom kraji 10. 4., ktoré mali umožniť otvorenie nového ťažobného poľa. Konkrétne toho dvanásteho ťažobného poľa, a preto bane spustili petíciu. Je to petícia, ako aj pán riaditeľ sa vyjadril, za zachovanie zamestnanosti a sociálnych istôt tejto spoločnosti, ale ja pripomínam, že je to súkromná spoločnosť. Nebudem sa vyjadrovať k priebehu tej petície, ale skorej sa pozriem na tie požiadavky. Teda zamestnanosť a sociálne istoty, zachovanie baníctva. Strana SaS je naozaj tou poslednou stranou, ktorá by brojila proti podnikaniu či zamestnanosti. Ale, preboha, nech sa to deje na trhovom princípe! Nech to nie je na úkor tých spotrebiteľov! Ako keby už nebolo dosť, že dnes tu máme v cene elektriny podporu obnoviteľných zdrojov kombinovanej výroby elektriny a tepla. Každý to má, hej, ale my máme okrem toho ešte aj uhlie, ktoré máme ako jediní. Rozdiel medzi podporou uhlia a teda obnoviteľných zdrojov alebo kombinovanej výroby elektriny alebo tepla je hlavne v tom, že na tú technológiu, v tomto prípade túto technológiu zafinancovali tí súkromní investori a v podstate vytvoril im priestor na to štát, ktorý sa zaviazal voči Európskej únii, že budeme napĺňať nejaké kvóty, ale sám investovať nechcel, čo je pochopiteľné, lebo však prečo by mal štát investovať do oblasti energetiky, keď je na to dostatok priestoru na trhu. A toto je vlastne podpora technológie. Zatiaľ čo v prípade toho uhlia je to taká tá sociálna podpora tej zamestnanosti. Ale má to viacero „ale“. Tá zamestnanosť je, žiaľ, umelá. To uhlie, tú elektrinu reálne nepotrebujeme a má to aj nejaké tie negatívne dopady na životné prostredie alebo aj na zdravie obyvateľov. K tomu sa za chvíľku ešte dostanem. Čo sa týka tých OZT-ov. Koľko to máme, 300 miliónov alebo 400 miliónov eur ročne? Proste nie je to malá suma. Sú to inovatívne technológie. Chvalabohu, vypadnú nám z toho systému. Začnú vypadávať niekedy v roku 2015. Respektíve niektoré by mali začať vypadávať už teraz. To sú hlavne tie kombinované výroby elektriny a tepla. Ale vieme, že teda v tom 2027 cca už túto záťaž tam mať nebudeme. Ja sám som zelený, podporujem inovatívne technológie. Študoval som túto oblasť, podnikal som v tejto oblasti. Som predseda komisie pre technologický rozvoj a inovácie, ale si myslím, že tieto technológie tak isto už do budúcnosti nepotrebujú žiadnu podporu. A koniec koncov ako áno, niektoré. Ale viete riešime, riešime inovatívne technológie, ktoré bez tej podpory za pár rokov budú fungovať bez problému. Zatiaľ čo to uhlie nie je nejakým spôsobom inovatívne a stále je na to odkázané. A možnože by aj fungovalo bez tej podpory, ale to by nemohlo byť hlboňovou ťažbou, ktorá je trikrát drahšia ako povrchová. No a podobné veci, čo sa na to nabaľujú. Takisto ako strana SaS, my máme v programe napríklad podporu tých obnoviteľných zdrojov alebo inovatívnych technológii, ale bez nejakého priameho vplyvu, či už na štátny rozpočet alebo na ceny energií. A, pán minister, vy máte takéto jedno riešenie v novele zákona o OZT-och, ktorú pripravujete. Čiže nejaké tie prieniky naozaj tam existujú, klobúk dolu. Niektoré tie ustanovenia, ale však o tom sa budeme baviť neskôr, síce nie sú také dobré, ale okej. Takže v súvislosti s tým pálením uhlia na tej hornej Nitre je otvorených viacero otázok, ktoré ho diskvalifikujú, a preto si myslím, že akákoľvek podpora by mala byť ukončená a to najneskôr práve v tom roku 2023. Jedno z nich je napríklad to, že táto životnosť elektrárne sa končí v roku 2021 alebo v roku 2023. Potvrdili to posledne aj Slovenské elektrárne, myslím, že včera. No a potom je otázka, či naozaj sa nájde ešte nejaká iná elektráreň, ktorá bude ochotná toto uhlie spaľovať. Ak áno, ak to bude na trhovom princípe, ak budú splnené všetky normy, požiadavky, emisné normy, nech sa páči, trhový princíp zachovaný, poďme ďalej. Potom je tu ale napríklad aj ten náš zdravotný aspekt. V okrese Prievidza v porovnaní s celoslovenským priemerom máme o 20 % vyšší výskyt onkologických ochorení. Nemusí to byť pochopiteľne iba z pálenia uhlia, máme tam aj (pozn. red.: nezrozumiteľne vyslovené), máme tam aj iné spoločnosti, ale proste je tam aj táto elektráreň. Keď si pozrieme v tom 2016., keď bol spustený tretí blok tejto elektrárne, ktorý už mal byť dávno odstavený, tak zrazu siričitany vyskočili, táto elektráreň bola tým najväčším znečisťovateľom toho prostredia v oblasti tých siričitanov napriek tomu, že bežali iba dva mesiace. No a potom teda ak bude táto výroba elektriny z domáceho uhlia voči iným zdrojom, lebo však dnes sa bavíme o tom, že by mohli by ich nahradiť paroplynky, neefektívna a neekologická, tak potom je naozaj otázka, aký zdroj by to mohol nahradiť. Dnes rieši otázku podpory výroby elektriny z domáceho uhlia aj Európska komisia, tu ešte stále nemáme nejaké finálne rozhodnutie. Preto je otázka, či naozaj nepočkať na to rozhodnutie, práve aj na tú Európsku komisiu, pretože ja si myslím, že toto by nám mohlo v mnohom napomôcť. A ak zabetónujeme baníctvo na tej Hornej Nitre, čo bude aj s tým pilotným projektom platformy pre transformáciu uhoľných regiónov, ktorý beží. A Horná Nitra bola vybraná ako jeden z troch, to znamená, už sú tam, neviem, či aj nejaké konkrétne finančné prostriedky alokované, ale veľa sa okolo toho hovorí. Hovorí sa o rôznych inováciách, hovorí sa o tom, žeby tam mohlo byť nejaké testovacie centrum. Proste aj samotné, aj samotné Hornonitrianske bane majú obrovské množstvo riešení. Však oni tam majú opravovne, oni už dneska chovajú sumčekov, rajčiny, majú aj iné aktivity. Dobre, to nezamestná 3 400 ľudí, ale súčasne tam prichádzajú noví investori. Prichádza nám tam Jaguar, ktorý je neďaleko odtiaľ, stačí len posilniť nejaké to spojenie, máme tam iných subdodávateľov pre túto spoločnosť. Nebudem menovať. Ale tak dobre, však prečo nie? Máme tam aj spoločnosti ako Nestlé, Velux, Vegum, proste tých investorov, ktorí majú záujem napríklad aj o týchto baníkov, pretože tí baníci sú veľmi šikovní ľudia a dokážu tvrdo makať, tí sú tam už dnes. A našou úlohou je naozaj dať im priestor, aby sa uplatnili aj v iných odvetviach, ako je niečo, na čo síce boli roky zvyknutí, ale to nové pracovné prostredie bude pre nich výhodnejšie, zdravšie a možnože aj lepšie zaplatené, to dnes nevieme povedať. No a potom je tu aj to, že to nové ťažobné pole, ktorého, ktoré je predmetom aj tej petície, je v procese posudzovania vplyvu na životné prostredie. Takže ešte to nebolo ani posúdené na životnom prostredí a my už tu ideme robiť nejaké zmeny v územnom pláne, resp. ony už boli urobené a nebola schválená ich záväznosť. No a potom sú tu Kúpele Bojnice. Máme tu stranu SNS, ktorá veľmi bojuje za kúpeľníctvo, a práve tá ťažba môže aj tieto bojnické kúpele ohroziť. Jedna z tých variant totižto počítala s tým, že nové ťažobné pole bude zasahovať do druhého ochranného pásma týchto kúpeľov. A keď si prečítate to rozhodnutie ministerstva životného prostredia, ktorým sa vyhlasujú tieto ochranné pásma, tak tam je napísané, že povoľuje sa nejaká tá banícka činnosť v tom druhom ochrannom pásme, ale musí to byť mimo tých zvodnených súvrství. A oni aj definujú, ktoré to sú, a naozaj baníci chcú ísť do iných. Ale viete, ja som vyštudovaný geológ, aj keď teda veľmi krátko som pracoval v tejto oblasti, ale veľmi dobre viem, aj keď sme chodili na terény, robili sme mapy, robili sme aj napríklad geofyziku, tá geológia nie je absolútne exaktná. Ona aj tá geofyzika vám ukáže, že tak tu máte nejaký, nejaké zvodnené súvrstvie, tu máte nejaké rozhrania, urobíte vrty, ale nikdy to nemáte úplne presne dané a neviete, kedy sa vám tá voda, nedajbože, vyleje do toho, do toho podzemia. Vytopíme bane, spôsobíme zánik tejto spoločnosti, možnože sa nám tam, nedajbože, utopia nejakí baníci a ešte k tomu si vypustíme aj bojnické kúpele. Takže toto, toto by bolo veľmi nebezpečné. Boli tam rôzne hydrogeologické štúdie, ktoré dokazovali, že to môže mať vplyv na Kúpele Bojnice, keď si to objednali Kúpele Bojnice, a boli tam štúdie, ktoré dokazovali, že nebudú mať žiaden vplyv, keď si to objednali Hornonitrianske bane. No a potom veľmi dôležitá vec, dnes máme nezamestnanosť v okrese Prievidza na úrovni piatich percent. Ako som už spomenul, noví investori majú záujem o príchod do tohto regiónu, subdodávatelia rôzni aj pre ten Jaguar. Nie je toto ten najvhodnejší čas práve na to, aby sme začali s nejakým útlmom toho baníctva a poskytli tým baníkom aj nejakú tú alternatívu? Hovoril som o tom, že tá spoločnosť Hornonitrianske bane má aj iné podnikateľské aktivity, ktoré fungujú bez dotácie. Alebo teda tie dotácie boli iba, povedzme, poskytnuté na nejaký ten rozbeh. Čiže prečo sa napríklad nesústredia aj na to preškoľovanie a presun baníkov na iné pozície? Dokonca Európska komisia v rámci jedného operačného programu rozhodla, že na preškolenie baníkov im dokážu poskytnúť financie ešte pred tým, ako sú nezamestnaní. To znamená, ešte pred tým prepustením, jednoducho iba nech kľudne pracujú pre tie bane, ale súčasne už môžu čerpať, niekto, oni sami financie na ich preškolenie. Alebo ten, kto bude robiť to preškolenie. No a druhá vec alebo teda taká tá posledná, taký ten jeden z desiatich bodov, v tých baniach dnes nemajú nejakých nových zamestnancov, ktorí by sa tam hlásili a prichádzali. To učňovské školstvo, ktoré dnes ideme síce oživovať a presadzovať, v prípade baníctva na tej Hornej Nitre skončilo. Svojím spôsobom bohužiaľ, lebo však máme tu aj iné bane, ktoré dokážu fungovať na trhovom princípe, ale už tu nie je žiaden záujem práve o tú prácu v tom uhoľnom priemysle. Samotné bane dnes zamestnávajú aj cudzích štátnych príslušníkov, sú to hlavne Rumuni, Srbi a Ukrajinci, poviem aj, ale je ich iba 82 z celkového množstva 3 400 zamestnancov, resp. baníkov, ktorých je asi tisícka. Vo výročnej správe sa hovorí o 1 100, o 1 800, keď to preberieme, tých 1 800, tak je to asi 5 % z tých zamestnancov. Mnohí z nich sú už aj tí kmeňoví zamestnanci, čiže sú tam už dlhodobo, ale predsa len nie sú to naši domáci. A naozaj tí domáci sa do tej práce nehrnú. A ešte niečo dôležité, aktuálna vec. Do medzirezortného pripomienkového konania bol dodaný materiál Návrh Národného investičného plánu Slovenskej republiky na roky 2018 – 2030, je to nelegislatívny materiál zo strany úradu podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre investície a informatizáciu. No a na strane 15, kapitola 2.2., je to nová vec, ja som sa o tom dozvedel až dnes, tá je venovaná energetike. Spomenutá je tu dostavba Mochoviec 3., 4., výstavba nového zdroja, aj keď teda neviem, či my budeme potrebovať nový zdroj, ale dobre, môžme to, môžme sa nad tým minimálne zamyslieť. No a okrem toho je tu jednoznačný návrh na utlmenie uhoľných elektrární a baní ako nástroj na zníženie emisií CO2 z výroby energií a preferencia plynových elektrární s regulačnou schopnosťou. Takže o tomto sa píše už aj napríklad v rámci tohto materiálu. No a keď sa bavíme, ešte možnože z toho finančného hľadiska o tých 100 miliónoch, ktoré dnes prispievame na výrobu elektriny z domáceho uhlia, ktoré dostanú Slovenské elektrárne, potom to posunú baniam, aby za to zafinancovali tú ťažbu, baníci z toho dostanú tretinu, no a zvyšok je na tú prevádzku, ako som povedal, predraženú, pretože sa jedná o hlbinnú ťažbu, nie uhoľnú. Tu to nekončí, tie výdavky sú tam aj ďalšie. Inštitút environmentálnej politiky, ktorý pôsobí na ministerstve životného prostredia, odhadol dopady spaľovania uhlia na Slovensku na 500 miliónov eur, dopady na životné prostredie, na zdravie. Je to správa za rok 2016, kedy tam bol napríklad aj ten tretí blok. Ale aj tak, proste sú to naozaj nemalé prostriedky, ktoré nám v tejto súvislosti hrozia. Preto predkladáme tento návrh, krátko možno k tým odôvodneniam a potom by som prečítal aj samotný pozmeňujúci a doplňujúci návrh. Takže navrhujeme vypustenie tých ustanovení zákona o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktoré oprávňujú ministerstvo vydať rozhodnutie vo všeobecnom hospodárskom záujme a uložiť účastníkom trhu s elektrinou povinnosti zabezpečiť využitie domáceho uhlia pri výrobe elektriny, prednostný prístup, pripojenie, prenos, distribúciu a dodávku elektriny vyrobenej z domáceho uhlia a poskytovanie podporných služieb potrebných na zabezpečenie prevádzkovej spoľahlivosti sústavy a na poskytovanie systémových služieb v zariadeniach na výrobu elektriny z domáceho uhlia. Toto si vieme zabezpečiť aj lacnejšie, či už na trhu alebo z iných elektrární. No a tak isto hovoríme o tom v prechodných ustanoveniach, že dnes máme vydané nejaké to nariadenie, ktoré trvá do roku 2030 momentálne, a toto navrhujeme, aby bolo ukončené najneskôr 31. decembra 2023. Takže nechceme to urobiť dnes alebo s účinnosťou toho zákona od 1. 6., pardon, 1. 7., ako je celý zákon o energetike, ale toto by bolo až od toho roku 2023. No a potom, keďže tieto ustanovenia podpory výroby elektriny z domáceho uhlia sa neriešia iba v zákone o energetike, ale aj v zákone o regulácii, tak aj v zákone o regulácii. Vzhľadom na navrhované zmeny sa navrhuje zrušenie tých ustanovení v tomto zákone, ktoré súvisia s cenovou reguláciou elektriny, výroby elektriny z domáceho uhlia a cenovej regulácie taríf súvisiacich s úhradou pomernej časti nákladov na plnenie povinností vo všeobecnom hospodárskom záujme. Potom sú tam body 3 až 7, ktoré majú iba legislatívno-technický charakter. Toľko moje odôvodnenie môjho pozmeňovacieho návrhu a teraz by som teda poprosil, aby som mohol prečítať ten samotný pozmeňujúci návrh. To som 30 minút rozprával? Nie, 20. Pánabeka, ja som ukecaný. Dobre. Takže pozmeňujúci návrh, pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Karola Galeka, Anny Zemanovej a Jany Kiššovej k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 251/2012 Z. z. o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (tlač 867). 1. V čl. I sa za bod 16 vkladajú nové body 17 až 20, ktoré znejú: „17. V § 24 ods. 1 písm. b) sa vypúšťajú slová „a elektriny vyrobenej z domáceho uhlia“. 18. V § 24 ods. 1 písm. c) znie: „c) využitie obnoviteľných zdrojov energie a kombinovanej výroby pri výrobe elektriny,“. 19. V § 24 ods. 3 písm. b) znie: „b) využitie obnoviteľných zdrojov energie a kombinovanej výroby pri výrobe elektriny,“. 20. V § 24 ods. 3 písm. c) sa vypúšťajú slová „a elektriny vyrobenej z domáceho uhlia“.“. Nasledujúce body sa primerane prečíslujú. Body 17 až 20 nadobúdajú účinnosť 1. júla 2018, čo sa premietne do čl. II upravujúceho účinnosť. 2. V čl. I sa za bod 26 vkladá nový bod 27, ktorý znie: „27. V § 33 odsek 3 znie: „(3) Výrobca elektriny môže požadovať od dispečingu prednostné zapojenie zariadení na výrobu elektriny, ktoré vyrábajú elektrinu z obnoviteľných zdrojov a kombinovanou výrobou.“.“. Nasledujúce body sa primerane prečíslujú. Tento bod nadobúda účinnosť 1. júla 2018, čo sa premietne do čl. II upravujúceho účinnosť. 3. V čl. I sa za bod 27 vkladá nový bod 28, ktorý znie: „28. V § 34 ods. 2 písm. g) znie: „g) nakupovať vo všeobecnom hospodárskom záujme elektrinu vyrobenú na vymedzenom území z obnoviteľných zdrojov energie a zo zdrojov kombinovanej výroby,“.“. Nasledujúce body sa primerane prečíslujú. Tento bod nadobúda účinnosť 1. júla 2018, čo sa premietne do čl. II upravujúceho účinnosť. 4. V čl. I sa za bod 29 vkladá nový bod 30, ktorý znie: „30. Paragraf 38 sa vypúšťa.“. Nasledujúce body sa primerane prečíslujú. Tento bod nadobúda účinnosť 1. júla 2018, čo sa premietne do čl. II upravujúceho účinnosť. Odôvodnenie som už odôvodnil, takže to čítať nebudem. 5. V čl. I sa bod 71 znie: „71. Za § 96d sa vkladajú § 96e a § 96f, ktoré vrátane nadpisu nad paragrafom znejú: Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. júla 2018 „§ 96e Odberateľ elektriny, ktorý má do distribučnej sústavy na existujúcom odbernom mieste pripojenú nabíjaciu stanicu s celkovým inštalovaným výkonom nad 100 kW, je povinný oznámiť túto skutočnosť spolu s informáciou o celkovom inštalovanom výkone nabíjacej stanice a mieste jej umiestnenia príslušnému prevádzkovateľovi distribučnej sústavy do 1. augusta 2018. § 96f Rozhodnutia ministerstva vo všeobecnom hospodárskom záujme o uložení povinností zabezpečiť využitie domáceho uhlia pri výrobe elektriny, prednostný prístup, pripojenie, prenos, distribúciu a dodávku elektriny vyrobenej z domáceho uhlia a poskytovanie podporných služieb potrebných na zabezpečenie prevádzkovej spoľahlivosti sústavy a na poskytovanie systémových služieb v zariadeniach na výrobu elektriny z domáceho uhlia vydané podľa zákona účinného do 30. júna 2018 zostávajú v platnosti najdlhšie do 31. decembra 2023.“.“. 6. Za čl. I sa vkladá nový článok II, ktorý znie: „ČIánok II Zákon č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach v znení zákona č. 435/2013 Z. z., zákona č. 321/2014 Z. z., zákona č. 391/2015 Z. z. a zákona č. 164/2017 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: 1. V § 11 ods. 1 sa vypúšťa písmeno b). Doterajšie písmená c) až j) sa označujú ako písmená b) až i). 2. V § 12 ods. 7 sa vypúšťa písmeno d). 3. V § 14 ods. 3 sa slová „podľa § 11 ods. 1 písm. d), § 11 ods. 1 písm. e)“ nahrádzajú slovami „podľa § 11 ods. 1 písm. c), § 11 ods. 1 písm. d)“. 4. V § 14 ods. 5 písm. b) sa slová „písm. a) až d)“ nahrádzajú slovami „písm. a) až c)“. 5. V § 14 ods. 5 písm. c) sa slová „§ 11 ods. 1 písm. e)“ nahrádzajú slovami „§ 11 ods. 1 písm. d)“. 6. V § 14 ods. 5 písm. d) sa slová „§ 11 ods. 1 písm. e) pre miestne distribučné sústavy a § 11 ods. 1 písm. f) a j)“ nahrádzajú slovami „§ 11 ods. 1 písm. d) pre miestne distribučné sústavy a § 11 ods. 1 písm. e) a i)“. 7. V § 14 odsek 10 znie: „(10) Úrad v cenovom konaní rozhodne do 30 dní od začatia konania pre činnosti podľa § 11 ods. 1 písm. b), c), e), f), g), h) a i), ods. 2 a ods. 4 písm. g) až i) a do 60 dní od začatia konania pre činnosti podľa § 11 ods. 1 písm. a) a d) a ods. 3 písm. a) až c) a § 11 ods. 4 písm. a) až f).“. 8. Za § 45b sa vkladá § 45c, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 45c Prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 1. júla 2018 „(1) Cenová regulácia výroby elektriny z domáceho uhlia na základe rozhodnutia ministerstva o uložení povinnosti vo všeobecnom hospodárskom záujme, sa vykonáva podľa zákona účinného do 30.júna 2018 najdlhšie do 31. decembra 2023. (2) Cenová regulácia taríf súvisiacich s úhradou pomernej časti nákladov na plnenie povinností vo všeobecnom hospodárskom záujme sa vykonáva podľa zákona účinného do 30. júna 2018 najdlhšie do 31. decembra 2023.“.“. Doterajší čl. II sa primerane prečísluje. Vzhľadom na doplnenie článku sa primerane upraví názov zákona. Toľko náš pozmeňujúci návrh, ktorý ale nie je nový, pretože už bol v pléne prerokovaný ako poslanecký zákon vo februári. Takže ďakujem veľmi pekne za pozornosť, pochopenie a poprosím o podporu a ak nie podporu, tak možno aspoň o inšpiráciu a diskusiu. Ďakujem veľmi pekne.