Mezenská, Helena, poslankyňa NR SR (2014-11-27):
Vážený pán predsedajúci, pán minister, pani spravodajkyňa., prítomní poslanci, dovoľte mi, aby som pri príležitosti prerokovania Občianskeho súdneho poriadku v druhom čítaní predložila pozmeňujúci a doplňujúci, ktorý som už avizovala v prvom čítaní. Ak si dobre spomínate, tak v prvom čítaní som upozornila na možné negatívne dopady oklieštenia inštitútu vedľajšieho účastníka v súdnych konaniach. Obzvlášť sa tieto negatívne dopady dotýkajú oblasti ochrany práv spotrebiteľov. V súčasnosti je stav taký, že pokiaľ má to-ktoré spotrebiteľské združenie ako právnická osoba zúčastniť sa ako vedľajší účastník súdneho pojednávania, súdneho procesu v záujme ochrany spotrebiteľa, tak takto môže svojvoľne na základe aj rozhodnutia a pripustenia súdu vstúpiť ako vedľajší účastník do tohto súdneho procesu, či už v záujme monitorovať transparentnosť, efektivitu a profesionálne zvládanie tohto súdneho pojednávania a rozhodovaniu súdu, alebo aj v záujme priamej ochrany spotrebiteľa. Vedľajší účastník má rovnaké práva ako účastník súdneho procesu. Avšak navrhovanou novelou Občianskeho súdneho poriadku sa, ja myslím, že v dobrom, okliešťuje možnosť tohto vstupu vedľajšieho účastníka s podmienkou, že tomuto vedľajšiemu účastníkovi dá súhlas samotný účastník. V princípe na základe poznania aplikačnej praxe by sa s takýmto inštitútom a s takýmto obmedzením dalo súhlasiť, pretože sa ukázalo, že niekedy aj proti vôli samého účastníka do súdneho procesu, do súdneho konania ako vedľajší účastník vstupovali niekedy aj účelovo vzniknuté spotrebiteľské združenia, alebo spotrebiteľské združenia, ktoré sa nevyznačovali potrebnou profesionalitou a kompetentnosťou vykonávaných činností, vykonávaných vstupov. Avšak v prípade združení, ktoré vyvíjajú skutočne už niekoľko rokov aktívnu činnosť a majú tradíciu, majú dobré referencie u spotrebiteľov, vnímam toto obmedzenie ako škodlivé. Ako priam obmedzenie, ktorým sa znemožňuje spotrebiteľom požiadať o erudovanú pomoc právnickú osobu, konkrétne spotrebiteľské združenie. Preto navrhujem, aby sa tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh vzal v úvahu. Jeho zmyslom a cieľom je, že v prípade, ak takéto spotrebiteľské združenie dá podnet súdu vstúpiť do konania tých-ktorých spotrebiteľských procesov z vlastného podnetu, aby súd dal túto informáciu na vedomie spotrebiteľovi, teda účastníkovi súdneho konania, s tým, že sám súd určí lehotu, do ktorej sa podľa slobodnej vôle ten-ktorý účastník rozhodne o možnosti takého zastupovania alebo teda možnosti vstupu vedľajšieho účastníka. Bolo by to veľmi pozitívne riešenie aj vzhľadom k tomu, že by sme rešpektovali dve základné zásady tvorby, ale aj uplatňovania únijného práva, a to je princíp ekvivalencie aj efektivity. V prípade vybraných subjektov, akými sú napríklad poisťovne, nie je podmienkou účasti tejto poisťovne ako vedľajšieho účastníka súhlas účastníka súdneho procesu. Je preto zarážajúce, že prečo práve v prípade spotrebiteľských organizácií, ktoré napĺňajú ciele únijného práva a pomáhajú spotrebiteľom, ktorí v mnohých prípadoch nemajú dostatočné zdroje, aby sa obrátili na komerčné advokátske kancelárie, prečo rovnako nie sú tieto spotrebiteľské organizácie ako právnické osoby možnosťou vstupu do vedľajšieho účastníctva zrovnoprávnené, napríklad s týmito poisťovňami. Rovnako chcem zdôrazniť, skôr ako prečítam môj pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ten princíp efektivity. Naozaj takto predložený pozmeňujúci návrh umožní spotrebiteľovi, ktorý v mnohých prípadoch je natoľko poškodený alebo v tak zlej sociálno-ekonomickej situácii, že ani nemá vedomosť o tom, že takúto možnosť zastúpenia prostredníctvom spotrebiteľskej organizácie vedľajšieho účastníka má. Nemusí mať internet, nemusí mať všeobecné širšie vedomie o tom, že na súde mu môže pomôcť takáto spotrebiteľská organizácia. Preto ak by súdy reagovali a sprostredkovali takýto podnet možného zastúpenia spotrebiteľa priamo tomuto účastníkovi a bola by mu daná možnosť využitia takejto podpornej profesionálnej pomoci, veľmi by to pomohlo práve v efektívnom zastúpení spotrebiteľov v súdnych procesoch. Takýmto konkrétnym spôsobom, konkrétnym nástrojom by sme vlastne dorovnali práva spotrebiteľov na súde, ktorí v mnohých prípadoch čelia naozaj obhajobe v podmienkach, že protistrana je kvalifikovane zastúpená právnymi tímami tých-ktorých spoločností dodávateľov alebo poskytovateľov služieb. Takže verím, že tieto argumenty budú postačovať na to, aby vás presvedčili o zmysluplnosti predkladaného pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu. Ja ho prečítam. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňajú niektoré zákony, sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. I bod 3 znie: „3. V § 93 ods. 3 sa za prvú vetu vkladajú nová druhá veta a nová tretia veta, ktoré znejú: „Ak ako vedľajší účastník vstupuje do konania z vlastného podnetu právnická osoba založená alebo zriadená na ochranu spotrebiteľa podľa osobitného predpisu, súd vyzve účastníka, aby sa v lehote, ktorú určí, vyjadril, či so vstupom vedľajšieho účastníka súhlasí. V prípade odopretia alebo neudelenia súhlasu účastníkom v súdom stanovenej lehote, nebude súd na podnet vedľajšieho účastníka prihliadať.“. Poznámka pod čiarou k odkazu 10b znie: „10b) § 25 zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov.“.“. Pod bodom 2 sa navrhuje v čl. I bode 4 v § 93 ods. 5 sa slová „vedľajší účastník nie je oprávnený podať odpor proti platobnému rozkazu“ nahrádzajú slovami „vedľajší účastník, ktorým je právnická osoba podľa § 93 ods. 3 druhej vety, je oprávnený podať odpor len v prípade, ak mu účastník v lehote určenej podľa § 93 ods. 3 druhej vety udelil súhlas so vstupom do konania.“. Zdôvodnenie: Hlavným cieľom tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu je zabezpečiť zvýšenú ochranu a pomoc účastníkom súdnych konaní, ktorými sú spotrebitelia, pri vstupe vedľajších účastníkov do konania a precizovať v tomto zmysle navrhovanú právnu úpravu. Dôležitosť postavenia vedľajšieho účastníka spočíva najmä v tom, že často sa v sporoch ocitnú fyzické osoby – spotrebitelia, ktorí nemajú dostatok ani skúseností, ani právnych či odborných vedomostí, ktorými by sa dokázali úspešne brániť v spore s veľkými spoločnosťami – dodávateľmi. Tieto spravidla zamestnávajú rozsiahly tím právnikov, poradcov a iných odborníkov, ktorí im dokážu dôsledne analyzovať každý problém a zabezpečiť efektívnu obranu svojich práv a záujmov aj v konaní pred súdom. Tým vzniká značná nerovnováha v postavení medzi účastníkmi konania. Vstupom napríklad občianskych združení alebo iných právnických osôb podľa § 93 ods. 3 vládneho návrhu zákona ako vedľajších účastníkov na strane spotrebiteľov sa im takto poskytne väčšia istota, že v prípade riešenia súdnych sporov nebudú znevýhodňovaní na svojich právach v porovnaní s dodávateľmi, ale sa im zabezpečí komplexnejšie a kvalitnejšie poradenstvo a pomoc zo strany vedľajších účastníkov. Spotrebitelia väčšinou nie sú informovaní, že existujú združenia, ktoré im dokážu pri riešení ich sporu pomôcť a poskytnúť “pomocnú ruku". Na to má slúžiť výzva, ktorú účastník konania dostane od súdu, a v ktorej bude oboznámený, že konkrétne združenia existujú, a súčasne sa mu poskytne sloboda výberu, či chce, aby sa združenie aj aktívne zúčastňovalo sporového konania ako vedľajší účastník alebo nie. Udelením súhlasu účastníkom bude zároveň ošetrená aj situácia, kedy sa určité spoločnosti chcú len priživovať na účastníkovi a pritom mu žiadnu odbornú pomoc neposkytujú. V minulosti im na vstup do konania postačovalo len oznámenie súdu, čo sa už samotnou novelou zákona vylúčilo. Rovnako je dôležité, aby vedľajší účastník mohol v konaní pôsobiť od jeho začiatku. Keďže súdne konanie začína podaním žaloby, v návrhu na vydanie platobného rozkazu na súd je potrebné, aby už v čase vydania platobného rozkazu mohol vedľajší účastník radiť účastníkovi – spotrebiteľovi ako má postupovať. Lehota na podanie odporu je len 15-dňová a neraz sa stáva, že v tejto lehote účastník konania – spotrebiteľ nestíha sám sformulovať a podať potrebný odpor na súde, a platobný rozkaz, ktorý vychádza len z jednostranných dôkazov navrhovateľa, sa stáva platným a vykonateľným. Podanie pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu je snahou o väčšie zrovnoprávnenie postavenia jednotlivých účastníkov konania, ktorými sú na jednej strane spotrebitelia, a zabezpečenie väčšej istoty, že v prípade sporu sa domôžu spravodlivého a zákonného riešenia. Ja verím, že tento návrh zaujme aj v deklarovaných snahách bude podporený, pretože jej konkrétnym systémovým nástrojom, ako môže byť pozícia spotrebiteľa hlavne na súde posilnená. Ďakujem pekne.