K. Tóthová, poslankyňa: (2007-09-18):
Chcem len uviesť, že uvedomme si, že naše slovenské právo pokrýva zodpovednosť týchto osôb za všetky činy, ktoré tu pán poslanec uvádzal. Jednak je trestná zodpovednosť fyzických osôb z podnikov ako štatutárnych zástupcov, alebo osôb, ktoré  konali v mene alebo na príkaz vedúcich podnikov, čiže trestné právo to pokrýva a zároveň správne právo, alebo ak sa vám páči viacej, administratívne právo pozná právne predpisy, ktoré vyvodzujú zodpovednosť právnických osôb za určité činy so sankciami, ktoré sú vyššie, ako sú ukladané v oblasti  trestného práva. Čiže trestné právo strata slobody atď. fyzické osoby, právnické osoby na základe administratívneho práva. Tento systém sa osvedčil. Je pravdou, že v zahraničí  trestnoprávnu zodpovednosť niektoré štáty prijali, ale sú to štáty, ktoré nemajú rozvinuté trestné právo správne. Tak ako to my máme v históri, ako to máme rozvinuté v súčasnosti. Tieto otázky   nebudem rozvádzať, pretože v tejto snemovni som ich už vyargumentovala. Chcem sa vyjadriť k stanovisku pána poslanca, ktoré publikoval aj v tlači a pani poslankyňa Žitňanská ich zopakovala, a síce, že nám z medzinárodných dohovorov vyplýva povinnosť zakotviť trestnoprávnu zodpovednosť právnických osôb. Pretože som človek, ktorý, keď má určitý názor, vyjadruje ho na základe poznatkov a preštudovaných materiálov, dovolím vám tu uviesť jednotlivé dohovory a ich články, z ktorých vyplýva, že takúto povinnosť nemá Slovenská republika a je dané na výber, ako si vnútroštátne právo tieto otázky vyrieši. Napríklad Dohovor Organizácie  Spojených národov v boji proti  korupcii. Článok 26, dovoľte, pretože už toľko v tlači aj novinári, Leško napríklad sa odvoláva, ako zanedbala vláda povinnosť, ktorá jej vyplýva z medzinárodných dohovorov, tak vám ten článok prečítam. Článok 26. Zodpovednosť právnických osôb. „V súlade s právnymi zásadami štátu zmluvnej strany zodpovednosť právnických osôb môže byť trestnoprávna, občianskoprávna alebo administratívnoprávna.“ Môže byť trestnoprávna, občianskoprávna alebo administratívnoprávna. Nie musí byť trestnoprávna. To znamená, že my máme u fyzických osôb zabezpečenú trestnoprávne a právnických osôb administratívnoprávne. To bol článok 26. Dohovor proti podplácaniu zahraničných verejných činiteľov. V medzinárodných obchodných transakciách, je to Dohovor OECD, naň sa pán poslanec tiež odvoláva, že z neho vyplýva povinnosť právnických osôb byť trestnoprávne sankcionované. Tak som si tento dohovor preštudovala a článok 2 hovorí o zodpovednosti právnických osôb. V ňom znie: „Každá strana prijme v súlade so svojimi právnymi zásadami také opatrenia, ktoré sú potrebné na to, aby ustanovila právnu zodpovednosť právnických osôb za podplácanie zahraničných verejných činiteľov.“ Nie trestnoprávnu, ale právnu a ďalej sa uvádza: „Každá strana zváži uvalenie ďalších občianskoprávnych alebo správnoprávnych sankcií, alebo trestnoprávnych zahraničného verejného činiteľa.“ Čiže znovu na úvahu in vnútroštátnych pravidiel. Ďalší trestnoprávny dohovor o korupcii. Nebudem hovoriť č. 173/1999, myslím, že s tým nebudem zaťažovať ctené publikum. Je to trestnoprávny dohovor o korupcii členských štátov Rady Európy. V čl. 19 ods. 2 hovorí: „Každá strana zaistí, že právnické osoby, o ktorých sa zistila zodpovednosť v súlade s článkom“ a tak ďalej, tam sú vymenované tie činy, „podliehajú účinným, úmerným a odradzujúcim trestným alebo iným sankciám vrátane peňažných sankcií.“ Pán poslanec, alebo iným sankciám, to znamená, žiadna trestnoprávna povinnosť, možnosť. Ďalší materiál Dohovor Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu čl. 10. Tiež sa naň odvolávate, že teda z toho nám vyplýva povinnosť. Čl. 10 ods. 2. „Podľa právnych zásad štátu zmluvnej strany zodpovednosť právnických osôb môže byť,“ zdôrazňujem, „môže byť trestnoprávna, občianskoprávna alebo administratívnoprávna.“ Pán poslanec, ak vám z toho vyplýva povinnosť tú trestnoprávnu zaviesť, mne ako právničke nie. Ďalší dohovor. Medzinárodný dohovor o potláčaní financovania terorizmu. Na ten ste sa viackrát odvolali. V čl. 4 sa hovorí: „Každý štát, zmluvná strana prijme opatrenia, ktoré môžu byť potrebné, aby sa vyvodili sankcie.“ Článok 5. „Každý štát, zmluvná strana prijme v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi princípmi potrebné opatrenia s cieľom umožniť, aby bola právnická osoba so sídlom na jeho území alebo organizovaná podľa jeho právneho poriadku zodpovedná. Takáto zodpovednosť môže byť,“ opakujem, „môže byť trestnoprávna, občianskoprávna alebo administratívnoprávna.“ Pán poslanec, ani mne z toho povinnosť trestnoprávnej zodpovednosti nevyplýva a som prekvapená, že aj pani poslankyni Žitňanskej vyplýva trestnoprávna zodpovednosť. A posledný, ktorý bol najviac diskutovaný, bol rámcový dohovor o útokoch na informačné systémy. Tu ste sa taktiež zhodli, že z tohto rámcového dohovoru vyplýva povinnosť. Ja som si vybrala z úradného vestníka Európskej únie slovenské znenie a skutočne je tam napísané. Článok 8 zodpovednosť právnických osôb. „Každý členský štát prijme nevyhnutné opatrenia, aby zabezpečil, že právnické osoby môžu byť trestne zodpovedné za trestné činy uvedené v článkoch“ a tak ďalej, „ktoré sa týkajú informačných systémov.“ Nuž, toto ma zarazilo, pretože tu by ste mohli mať pravdu. Preto som si obstarala pôvodné anglické znenie a dala som si ho preložiť. Ten anglický preklad bol odlišný ako v úradnom vestníku. Totiž originál hovorí o offense, nie o criminal offense, trestnom čine, a offense je protiprávny úkon, čo môže byť priestupok, prečin a tiež trestný čin. Čiže preklad som si dala overiť v inštitúte tu prítomnom parlamentu, dala som si ho overiť u odborníkov z fakulty na trestné právo a obaja mi potvrdili, že v úradnom vestníku vyšiel nesprávny preklad tohto článku, pretože z originálu vyplýva, že za takýto priestupok môže byť daný, prečítam vám ho. „Každý členský štát je povinný urobiť potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby právnické osoby mohli brať na zodpovednosť za protiprávne skutky.“ A nie za trestné činy. Čiže právnická osoba za protiprávny skutok môže byť zodpovedná na základe občianskeho, administratívneho alebo trestného, čiže aj tento protokol ide v línii všetkých protokolov, ktoré som vám tu predložila. Ja budem interpelovať pána ministra spravodlivosti, aby zistil, kto robil tento preklad. Je nekvalitný, je zlý, pretože aj odborný anglicko-český právnický slovník od Marty Chromej, vydala ho Praha v roku 1997, strana 210 hovorí, že pojem offense nie je pojem, ktorý bol použitý trestný čin, ale je to pojem priestupok, prečin alebo trestný čin. Je to strešný pojem. Z toho, čo som uviedla, vážené kolegyne, vážení kolegovia, nie je pravdou, ktorá sa rozšírila v slovenskej verejnosti, v tlači a odborných kruhoch na základe argumentov pána poslanca Lipšica, že z uvedených dohovorov vyplýva pre Slovenskú republiku povinnosť zaviesť trestnoprávnu zodpovednosť právnických osôb a nie je pravda, že vláda tu niečo zanedbala, pretože pravdou je, že všetky dohovory, ktoré sa veci týkajú, som vám tu uviedla, prečítala, dávajú štátu možnosť, a teda aj tomuto parlamentu slobodne, nie v rozpore s dokumentmi Bruselu rozhodnúť, či v budúcnosti Slovenská republika pôjde cestou, ako aj niektoré iné štáty, že bude trestnoprávne stíhať fyzické osoby a právnickú osobu cestou administratívnej alebo občianskej zodpovednosti, a tým sa vyhne tým rizikám, ktoré už v tomto parlamente pri prerokúvaní Trestného zákona odzneli. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)