Malatinský, Tomáš, minister hospodárstva SR (2012-07-27):
Vážená pani predsedajúca, vážené poslankyne, poslanci, dovoľte, aby som skrátka povedal, že ten zákon sa, samozrejme, nerodil ľahko, viete dobre, že už aj jeho prvou prípravou sa zaoberala ešte vláda pred tou vládou, ktorá odišla, potom neúspešne prerokovaný v Národnej rade a teraz ho už prijímame s oneskorením v určitom tlaku. Ja som opakovane rozprával s eurokomisárom, aby voči Slovensku neboli vyvodené sankcie, a preto ideme, sme išli teda takým zrýchleným režimom trošku. A tie dohadovania jednotlivých dotknutých subjektov, na ktorom mi dosť záležalo, a myslím, že sme to s odbornou verejnosťou vykonali a venovali sme tomu dosť času a ja sám ako, bol som na tej strane tých zamestnávateľov, som niekedy vytýkal, keď predkladatelia zákonov obišli odbornú verejnosť, tak som nechcel teraz na tej druhej strane byť podobný, a keď sme už došli k nejakým, nejakým dohodám, záverom, ktoré vznikli aj z toho prirodzeného konfliktu, ktorý ten zákon v sebe má, že on proste rieši vzťahy medzi dodávateľmi, odberateľmi, veľkými výrobcami, distribútormi, malými spotrebiteľmi, proste tých pohľadov na tento zákon je strašne veľa a chceli sme, aby sa tam každý našiel, ale zase aby nikto z toho zákona neodišiel nejakým spôsobom porazený. Odzneli tu proste nejaké pozmeňovacie návrhy, ku ktorým by som zaujal stanovisko. Pán poslanec Mikuš sa venoval problematike vzťahu, teda držiteľov a vykonávateľov, činnosť vo verejnom záujme, teda tie jeho návrhy sú tiež otázkou, otázkou filozofického pohľadu, kam až má ísť teda to právo toho vykonávateľa verejného voči vlastníkovi nehnuteľnosti. Ja k bodu 1 až 3 chcem, že vzhľadom k tomu, že držiteľ povolenia v danom prípade vykonáva svoju činnosť vo verejnom záujme, je povinný vopred oznámiť, pätnásť dní vopred, vlastníkovi vo vopred definovaných prípadoch svoju činnosť. A ak ide o niektoré prípady, ktoré súvisia s bezprostredným ohrozením života a majetku a podobne, túto oznamovanú povinnosť nemá. Predchádzajúci súhlas vlastníka nehnuteľnosti by mohol znemožniť jeho činnosť vo verejnom záujme. V tejto súvislosti v bode 9 spoločnej správy výborov je jasne zadefinované jednak to, že ak vznikne vlastníkovi nehnuteľnosti v dôsledku výkonu práv držiteľa povolenia majetková ujma, má nárok na náhradu škody podľa Občianskeho zákonníka. V ďalšom, ak je vlastník obmedzený pri obvyklom užívaní nehnuteľnosti, má nárok na primeranú jednorazovú náhradu na nútené obmedzenie užívania. V návrhu zákona navrhované znenie je v súlade so súčasným právnym poriadkom. A k bodu 4. Návrh zákona stanovuje, že držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba môže v nevyhnutnom rozsahu a vo verejnom záujme pri dodržaní podmienok ochrany životného prostredia odstraňovať, okliesňovať stromy a iné porasty, ktoré ohrozujú bezpečnosť alebo spoľahlivosť prevádzky energetických zariadení, ak tak po predchádzajúcej výzve neurobí vlastník sám. Čiže on môže, ale keby to neurobil, tak proste ohrozí zariadenie, ktoré nám slúži na verejný záujem. Takže vlastník má tú možnosť prvý. Potom sme tu mali pozmeňujúce návrhy od pani poslankyne Mezenskej. Takže k bodu 1 a 2 týchto návrhov, mám za to, že uvedený návrh je nevykonateľný, nakoľko nerieši spôsob evidencie navrhovaných odberateľov z pohľadu aplikácie zákona v praxi vo vzťahu k právam zraniteľných odberateľov. K bodu 3. Návrhom sa navrhuje vypustiť ustanovenie, na základe ktorého sa na osoby, ktoré vykonávajú len činnosť dodávky elektriny alebo dodávky plynu za povinnosť preukázať odbornú spôsobilosť, povinnosť určiť zodpovedného zástupcu, nevzťahuje. V návrhu zákona je predmetné ustanovenie z dôvodu zníženia administratívnej záťaže držiteľov povolenia. V prípade, ak sa uvedené ustanovenie zruší, takíto držitelia povolení budú musieť preukázať odbornú spôsobilosť, povinnosť určiť zodpovedného zástupcu, avšak voči porušeniu zákona a ich dopadom to nebude mať dopad, nakoľko osoba spĺňajúca podmienky odbornej spôsobilosti nie je osobou, ktorá je v priamom obchodnom styku s odberateľmi, v prípade porušenia zákona nie je uvedené rozhodujúce. Myslím si, že ale táto úprava by niekedy mohla zohľadnením všetkých súvislostí byť zapracovaná. K bodu číslo 4. K uvedeným návrhom by sa narušili zmluvné vzťahy všetkých odberateľov vrátane priemyselných veľkoodberateľov, pričom odberatelia prostredníctvom zmlúv na dobu určitú majú dohodnuté zvýhodnené parametre dodávky elektriny a plynu, napríklad výhodnejšiu cenu. Takže toto neodporúčame schváliť. V súčasnom znení návrhu zákona sú už ustanovené povinné náležitosti zmluvy o združenej dodávke vrátane informácií, ktoré zabezpečujú ciele pozmeňujúceho návrhu, nakoľko významnejším takýmto parametrom je cena. V odstavci 7 je ďalej ustanovené právo odberateľa v domácnosti na dodávku elektriny a dodávku plynu v rámci univerzálnej služby v ustanovenej kvalite a z jedného a zrozumiteľné, porovnateľné, transparentné a nediskriminačné ceny. Navyše v ustanoveniach o povinnostiach dodávateľov elektriny a dodávateľov plynu poskytujúcich univerzálnu službu v § 34 ods. 2 písm. f) tretí bod a § 69 ods. 2 písm. a) tretí bod, sa ustanovuje, že obchodné podmienky poskytovania univerzálnej služby musia spĺňať požiadavky ustanovení Občianskeho zákonníka a v spotrebiteľských zmluvách. Musia obsahovať spôsoby predaja elektriny a reklamačný poriadok. Musia byť formulované jasne a zrozumiteľne a nesmú obsahovať ustanovenia, ktoré nepriamym spôsobom sťažujú alebo znemožňujú výkon práv odberateľa elektriny v domácnosti. K bodu 6. Ustanovenie § 17 ods. 1 písm. a) ustanovuje povinnosť dodávateľa poskytovať odberateľovi informácie o cene, povinnosť dodávateľa informovať odberateľa o každej zmene ceny vyplýva z § 17 ods. 1 písm. b) návrhu zákona alebo povinnosť uviesť v zmluve informácie o zdroji, spôsobe, možnosti získavania informácií o cenách. Z povahy ustanovenia je zrejmé, že má ísť o informáciu o zdroji, spôsobe a možnosti získavania aktuálnych informácií o cenách. Dostupnosť aktuálnych informácií je zabezpečená aj na stránke regulačného úradu prostredníctvom nástroja cenová kalkulačka, ktorý je pravidelne aktualizovaný. K bodu 7. Nakoľko regulačný úrad schvaľuje obchodné podmienky 30 dní pred ich účinnosťou, uvedený návrh na predĺženie lehoty by bol v praxi nevykonateľný. A k bodu 8. Predĺženie lehoty prispeje len k oddialeniu úhrady záväzku. Pôvodnú lehotu považujeme za dostatočnú. To je k zákonom. Ďakujem za pozornosť.