Beblavý, Miroslav, poslanec NR SR (2014-02-05):
Ďakujem veľmi pekne. Rozprava bola krátka, a preto sa aj ja pokúsim byť stručný. Myslím si, že sa naozaj môžeme zhodnúť s kolegom Zajacom, že nám vecne ide o obdobné riešenie, a najmä keďže vieme, že naozaj v tejto chvíli je to už debata o spájaní tých riešení – pravdepodobne na pôde vládneho zákona – v tejto veci, tak ide skôr o to, že ktoré vecnejšie potrebujeme, ako to, ktorá legislatíva to bude. Ja si dovolím a tým možno aj budem reagovať na záverečnú poznámku pani poslankyne Mezenskej, ale najmä na vystúpenie kolegu Zajaca, že ten systém, ktorý zaviedla ešte Ficova vláda, a následne ho Ficova ho zrušila, naozaj viedol k veľmi nelogicky, k veľmi nelogickej štruktúre, ktorá vyplývala z toho, že máme spotrebiteľský trh, ktorý v niektorých oblastiach, segmentoch má len veľmi malý počet transakcií v danom štvrťroku napríklad, čo môže viesť k tomu, ako to aj napríklad viedlo ešte v roku 2010 pred zrušením zákona, že v niektorých segmentoch bola potom zakázaná akákoľvek úroková sadzba, lebo štát nedostal žiadne informácie o tom, resp. dostal informácie o nulovej úrokovej sadzbe v nejakom konkrétnom prípade, a z toho potom vyplynulo, že v tom segmente jednoducho neboli poskytované úvery len kvôli tomu, že to tak zákon nastavil. Takisto bola situácia pomerne častá, že úvery s dlhšou lehotou splatnosti, ktoré sú za štandardných okolností drahšie ako úvery s kratšou lehotou splatnosti, mali, naopak, nižší limit, lebo to opäť vyplývalo napríklad z toho, že niektoré dlhšie poskytovali len určité subjekty, povedzme banky, ktoré, a určité typy bánk, ktoré mali celkovo nižšie sadzby, zatiaľ čo kratšie úvery poskytovali, naopak, len iné subjekty. Nechcem ísť teraz do detailov, ale výsledkom naozaj tejto snahy o mikromanažovanie trhu bolo to, že ten trh nechránil spotrebiteľov lepšie a bol nelogický. Možno už len na záver, takže preto si myslím, že jeden strop vyjadrený absolútnou sumou s tým, že je tam tá poistka pre ECB sadzbu, keby náhodou celkovo inflácia, úroky nám išli hore, aby sa to mohlo prispôsobiť, a v zásade vyjadrený jednou plošnou sadzbou je podľa mňa technicky dobré riešenie problému, ale na ktorom sa naozaj, myslím si, zhodneme, dokonca naozaj aj v miere, v tých číslach. Ja sa priznám, pani kolegyňa Mezenská, že by ma zaujímalo, možno aj môžeme v rozprave k ďalším bodom o tom hovoriť, že z akých zdrojov čerpáte svoju definíciu teda toho, aké úrokové sadzby už sú úžerou, lebo my sme sa naozaj opreli o existujúce súdne precedensy, a priznám sa, že v tomto s vami nesúhlasím, a nemyslím si, že to je problém. Problém Slovenska je dneska v tom, že máme RPMN v stovkách percent, máme RPMN v tisíckach percent, máme RPMN v desaťtisíckach percent pri niektorých prípadoch. A tomu potrebujeme naozaj urobiť koniec. Ale nemyslím si, že úlohou štátu je teraz mikromanažovať úverový trh. Je úlohou štátu, tak ako som spomenul už v inom bode rozpravy, máme minimálnu mzdu, ktorej účelom je zabrániť vykorisťovaniu a zneužívaniu ľudí. Nie, nemáme minimálnu mzdu pre stovky profesií osobitne, ktoré ešte bude určovať, že s takou praxou alebo v takom mestečku. Tak takisto si myslím, že aj potrebuje jeden strop na úroky, ktorý zabráni zneužívaniu ľudí, ale neni ambíciou a nemá byť ambíciou štátu potom ísť do toho a hovoriť do detailov tej situácie, pokiaľ naozaj ten strop zabezpečí. Takže preto si myslím, že tento návrh, ktorý sme predložili, by bol vhodný, a zároveň mi dovoľte už na záver uvítať len to, že tá druhá časť toho, čo predkladáme, je, teda nebola zjavne predmetom kritiky, takže verím, že na to je tiež súhlas. Ďakujem pekne.