A. Slafkovský, poslanec: (2001-11-07):
Ten druhý pozmeňujúci návrh bol k bodu 9 spoločnej správy, kde bol bod 42, v § 23 ods. 4 písm. e) sme navrhovali iný text, ktorý je v mojom pozmeňujúcom návrhu. Na stoloch máte pozmeňujúce návrhy a doplňujúce návrhy, ktoré sú vlastne tri. Navrchu je označený každý rímskym číslom ako III, II a I. Ten doplňujúci návrh budem vlastne hovoriť troška odzadu, od tých zadnejších paragrafov, pretože tam je vlastne gro, na základe ktorých ustanovení vieme do štátneho rozpočtu priniesť, ja to odhadujem na 6 až 7 mld. Sk. Sú to skutočne závažné návrhy, ktoré by si možno zaslúžili aj dlhšiu debatu. A v prípade potreby sme k dispozícii aj s poradcami prediskutovať povedzme celú noc so zástupcami ministerstva, alebo s pani ministerkou, aby sme si to ujasnili, pretože by som bol nerád, aby som uvádzal snemovňu do omylu, alebo aby nám zasa na druhej strane utekali peniaze. Takže prídem k tomu doplňujúcemu návrhu, ktorý je označený ako III. S týmto pozmeňujúcim návrhom by sme vedeli dosiahnuť niekoľko vecí. Zavádza sa tu systémová zmena zdaňovania právnických osôb s výnimkou právnických osôb nezaložených na podnikanie tak, aby sa na nich nevzťahovala zrážková daň, ale všetky výnosy boli zdaňované jednotnou sadzbou dane z príjmov právnických osôb zo základu dane. Áno, je to v podstate zmena, ktorá zasahuje vážne celý daňový systém a do toho daňového systému navrhuje zrušenie atypickej dane, ktorou je zrážková daň. Ustanovenia zákona o dani z príjmu vytvárajú nesúlad pri zdaňovaní analogických produktov finančného trhu, nie sú koncepčne doriešené a umožňujú daňové arbitráže. Daňovou arbitrážou treba rozumieť daňovú optimalizáciu alebo služby, ktoré poskytujú daňoví poradcovia za účelom zníženia platenia dane zo zisku. V zákone nie sú definované niektoré základné pojmy, ktoré by zamedzili situáciám, pri ktorých sú ekonomicky identické finančné operácie zdaňované mnohokrát iným spôsobom. Napríklad predaj cenného papiera má iný režim zdaňovania ako splatnosť cenného papiera. Finančné produkty s fixným výnosom alebo operácie s nimi sú zdaňované niekedy kapitálovou daňou, niekedy zrážkovou daňou a niekedy obidvoma, ak v niektorých prípadoch slúži zrážková daň ako preddavková daň. Zdaňovanie cenných papierov s fixným výnosom, resp. dlhopisov je nesystémové. Kupón dlhopisu je zdaňovaný zrážkovou daňou a kapitálový zisk z neho plynúci je základom dane z príjmu. Takéto zdaňovanie komplikuje účastníkom trhu výpočet presného výnosu do splatnosti dlhopisov, čo je základným indikátorom na aktívne obchodovanie s nimi. Zväčšuje spready (teda cenové rozdiely) medzi nákupom a predajom, čo neumožňuje využívať účastníkom trhu okamžité (teda spotové) operácie a efektívny manažment úrokových sadzieb. Takisto aj manažment durácií (teda výnos do lehoty splatnosti) je týmto dotknutý. Zdaňovanie dlhopisov nevytvára správny priestor na sekundárne obchodovanie s dlhopismi, ale zvýhodňuje ich držiteľov, ktorí s nimi neobchodujú a držia ich a zakladajú ich. Pre držiteľa dlhopisu je výhodnejšie ich založiť, ako predať. Výnos plynúci z dlhopisu nevstupuje do základu dane, ale naopak, platené úroky z prijatého úveru sú daňovým nákladom. Takýmto spôsobom sa vytvára priestor na daňové arbitráže. Tieto daňové optimalizácie sú ťažko vyhodnotiteľné, ale dajú sa odhadnúť na niekoľko miliárd korún, keď stačí, aby tri ziskové firmy sa spoločne dohodli a vydali si dlhopisy, ktoré si predajú navzájom, a zasa v opačnom smere si požičajú peniaze, pritom úrok z požičaných peňazí je nákladovou položkou, znižuje si teda svoju daň, znižuje základ dane. A takýmto spôsobom sú spoločnosti schopné navzájom si znížiť veľkým spôsobom svoje daňové základy a toto odhadujeme, že tvorí až niekoľko miliárd korún ročne. Podobne kupón z dlhopisu. Kupón, to je to, čo dlhopisu prináša zisk pri jeho splatení. Je zdaňovaný zrážkovou daňou a stáva sa predmetom daňovej špekulácie. Dlhopisy sa pred výplatou kupónu do zahraničia predajú, resp. repujú, to znamená, že je tam dohoda o bezprostrednom spätnom predaji a spätnom odkúpení a takýmto spôsobom štát prichádza o príjmy zo zrážkovej dane, ktorá sa odvádza pri zdroji iba u investorov, ktorí majú daňový domicil na Slovensku, alebo nie je s nimi uzavretá zmluva o zamedzení dvojitého zdanenia. Tejto operácii sa hovorí tzv. opranie kupónu, tzv. kupón washing. Výpočet odborných kruhov je, že štátny rozpočet prichádza takto ročne zhruba o 2 mld. Sk. Ešte významnejší výpadok v štátnom rozpočte je spôsobený práve aplikovaním zrážkovej dane namiesto zahrnutia výnosov do základu dane. Zdaňovanie dlhopisov s nulovým kupónom je oblasť, ktorá nie je takisto koncepčne doriešená v zákone. Pri emisií dlhopisov s nulovým kupónom za rôzne trhové ceny nie je jasné, z akého výnosu sa platí zrážková daň. Obdobný problém rieši zákon pri pokladničných poukážkách. Spôsob, akým sa vyberá zrážková daň pri pokladničných poukážkách, vyvoláva úsmev na tvárach zahraničných odborníkov. Zrážková daň, ktorá sa vyberá pri zdroji v deň emisie, zvyšuje cenu peňazí na trhu a deformuje obchodovanie s najlikvidnejším inštrumentom finančného trhu. A aj pri pokladničných poukážkách prebieha pranie kupónu, ale deje sa to naopak, deje sa to opačným spôsobom, hneď v deň predaja tým, že prostredníctvom zahraničného investora sa nakúpi pokladničná poukážka v deň emisie a okamžite je prevedená na domáci subjekt. Z toho vyplýva, že zrážková daň u právnických osôb nespĺňa svoju primárnu úlohu, kontinuálny nárast príjmov do štátneho rozpočtu, ale deformuje cenu peňazí na peňažnom trhu a zároveň podporuje tzv. pranie kupónov. Týmito ustanoveniami sa znižujú príjmy do štátneho rozpočtu a blokuje sa priestor na tvorbu daňových zvýhodnení na finančnom trhu. Identické produkty by mali mať jednotný režim zdaňovania, pretože iný spôsob ich zdaňovania vytvára priestor na manipulovanie trhovej ceny, nižšiu likviditu a komplikovanejšiu administratívu. Navrhujeme aplikovať ideálnejší model zdaňovania, ktorý podporuje aktívne obchodovanie na kapitálovom trhu, pri ktorom všetky finančné produkty, najmä s fixným výnosom, majú rovnakú úroveň zdaňovania. Aplikovanie zrážkovej dane len u fyzických osôb a zdaňovanie právnických osôb podnikateľov jednou sadzbou zo základu dane je aj v súlade s trendom v Európskej únii. Hovoril som tu o niektorých opatreniach, viac-menej som tam spomínal aj príklady, keďže v snemovni je pomerne málo poslancov, tieto príklady sú priložené písomne v mojom pozmeňujúcom návrhu, takže ich nejdem čítať, môžete si to tam všetci prečítať. Výsledkom týchto opatrení, ktoré navrhujeme v tejto časti môjho pozmeňujúceho návrhu, by malo byť zvýšenie prínosu do štátneho rozpočtu zhruba o 6 až 7 mld. Sk. Teraz prečítam samotný text pozmeňujúceho návrhu. Bod 1. V článku I za bodom č. 4 sa dopĺňa nový bod č. 42 a ostatné body sa prečíslujú, pričom nový bod 42 znie: „42. V § 23 ods. 4 písm. e) znie: „e) suma prijatých dividend alebo podielov na zisku od obchodnej spoločnosti alebo od družstva, ak plynú dividendy alebo podiely na zisku právnickej osobe, ktorá má najmenej 25-percentný podiel na základnom imaní týchto spoločností“.“ Bod 2. V článku I za bodom č. 68 sa dopĺňajú nové body č. 69 až 73 a ostatné body sa prečíslujú, pričom nové body č. 69 až 73 znejú: „69. V § 36 ods. 2 sa slová „v § 2 a 17“ nahrádzajú slovami „v § 2 a v § 18 ods. 4“. 70. V § 36 ods. 2 písm. c) bod 7 sa vypúšťajú slová „ktoré sa zdaňujú podľa bodu 8“. 71. V § 36 ods. 2 písm. c) sa vypúšťa bod 8 a doterajšie body 8 až 11 sa označia ako body 8 až 10. 72. V § 36 ods. 2 písm. c) v bode 9 sa vypúšťajú slová „a investičný správcovský fond a podielový fond vrátane investičnej správcovskej spoločnosti“. 73. V § 36 sa vypúšťa odsek 5.“ Bod 3. V článku I za bodom č. 94 sa dopĺňa nový bod č. 95 a ostatné body sa prečíslujú, pričom nový bod č. 95 znie: „95. V § 52 ods. 5 sa slová „v 10. bode“ nahrádzajú slovami „v 9. bode“.“ Teda dovolím si vás požiadať, vážené dámy a páni, o podporu tohto pozmeňujúceho návrhu, ktorý potom vyúsťuje do ďalších možností, ktoré by som rád ešte tu doplnil. Pozmeňujúci návrh označený ako II, vzhľadom na to, že v dnešnom znení zákona je umožnené zo základu dane pre fyzické osoby pred odpočítaním odpočítateľných položiek z dane poskytnúť 10 % na rôzne nevládne organizácie, na podporu požiarnej ochrany, podporu mládeže atď., navrhujeme, aby bolo možné odpočítať najviac 15 % zo základu dane. Čiže zvyšujeme z 10 na 15 %. Podobné ustanovenie navrhujeme aj pre právnické osoby, kde doterajšie ustanovenie je 2 % a navrhujeme 5 %. Pre poriadok prečítam tento pozmeňujúci návrh celý. Bod 1. V článku I sa za doterajší bod 22 vkladá nový bod 23 a ostatné body sa prečíslujú, pričom nový bod 23 znie: „23. V § 12 ods. 10 znie: „(10) Od základu dane možno odpočítať hodnotu darov poskytnutých v zdaňovacom období obciam a iným právnickým osobám so sídlom na území Slovenskej republiky na financovanie vedy a vzdelania, kultúry vrátane obnovy kultúrnych pamiatok, školstva, na požiarnu ochranu, na podporu mládeže, na ochranu a bezpečnosť obyvateľstva, na ochranu zvierat, na sociálne, zdravotnícke, ekologické, humanitárne, charitatívne, náboženské účely pre štátom uznané cirkvi a náboženské spoločnosti, telovýchovné a športové účely a darov, ak úhrnná hodnota darov v zdaňovacom období je aspoň 500 Sk, v úhrne možno odpočítať najviac 15 % zo základu dane nezníženého o nezdaniteľné časti základu dane podľa odsekov 2 a 3, ako aj dar na nezdravotnícke účely sa hodnota jedného odberu krvi a iných biologických materiálov bezpríspevkového darcu oceňuje sumou 2 000 korún.“ Bod 2. V článku I sa za doterajší bod 36 vkladá nový bod 37, ostatné body sa prečíslujú, pričom nový bod č. 37 znie: „37. V § 20 ods. 7 znie: „(7) Od základu dane možno odpočítať hodnotu darov peňažnej i nepeňažnej povahy vrátane poskytnutých služieb obciam a iným právnickým osobám so sídlom na území Slovenskej republiky, a to v zdaňovacom období, v ktorom došlo k poskytnutiu daru, je aspoň 2 000 korún, pritom v úhrne možno odpočítať najviac 5 % zo základu dane. Odpočítať možno len dary poskytnuté na financovanie vedy a vzdelania, kultúry vrátane obnovy kultúrnych pamiatok, školstva, na požiarnu ochranu, na podporu mládeže a bezpečnosť obyvateľstva, na ochranu zvierat, na sociálne, zdravotnícke, ekologické, humanitárne, charitatívne, náboženské účely pre štátom uznané cirkvi a náboženské spoločnosti, na telovýchovné a športové účely, do Štátneho fondu rozvoja bývania, na výstavbu nájomných bytov.“ Toľko k pozmeňujúcemu návrhu označenému ako II. Teraz by som prešiel k pozmeňujúcemu návrhu I, ktorý je návrhom, ktorý zasahuje troška inú oblasť, a v trhovej spoločnosti je potrebné, aby bol funkčný trh s cennými papiermi, aby bol aj živý. Tento návrh je určitou zmenou oproti tomu, ako je to upravené v dnešnom zákone o dani z príjmov, ale princíp je, myslím si, veľmi podobný. Dnes je to upravené tak, že pokiaľ niekto obchoduje s cennými papiermi a má ročne výnos z cenných papierov menej ako 50 tisíc korún, tak tento výnos nie je zdanený. My v našom pozmeňujúcom návrhu navrhujeme, aby sme nevychádzali z tejto definitívnej sumy, ktorou je výnos, ale aby sme vychádzali zo sumy investovanej. Pretože ak niekto investuje na trhu s cennými papiermi dajme tomu 500 tisíc korún, pri rádovo 10 % zisku je to presne 50 tisíc korún. Ale na to, aby o ich mohol podľa dnešného znenia zákona získať, musí tieto cenné papiere hneď aj predať. A na budúci rok by ich musel investovať znova. Čo my navrhujeme, je takisto zhruba objem 500 tisíc korún, ale aby sme nenútili hneď to predávať, ale je tam možnosť reinvestovať tie isté prostriedky a v budúcom roku investovať možno ďalších 500 000 korún, o ktoré sa obohatí kapitálový trh a trh s cennými papiermi. Takéto ustanovenia, takto riešený problém trhu s cennými papiermi je moderným riešením, ktoré je riešením vo vyspelých trhových ekonomikách. Je to riešenie, ktoré je napríklad v Anglicku, a je to známe pre odborníkov pod značkou ISA (Individual Saving Accounts), kde je možné takéto opakované reinvestovanie svojich finančných prostriedkov a je to viazané na základný objem. Teda odporúčam, aby sme prijali tento samostatný pozmeňujúci návrh, ktorý by nám umožnil zlepšiť fungovanie trhu s cennými papiermi. Ja si dovolím prečítať ten pozmeňujúci návrh. Má jeden bod. V článku I za bodom č. 3 sa dopĺňa nový bod č. 4 a ostatné body sa prečíslujú, pričom nový bod č. 4 znie: „4. V § 4 sa odsek 1 dopĺňa písmenom n), ktoré znie: „n) Z predaja tuzemských alebo zahraničných cenných papierov prijatých na trh kótovaných cenných papierov vrátane spätného predaja (vypla-tenia) podielových listov dosiahnutý preukázateľne vynaloženou sumou výdavkov podľa § 10 ods. 5 neprevyšujúcou 500 000 Sk (ďalej len „pôvodná investícia“) v každom kalendárnom roku. Ak obchodník s cennými papiermi vedie osobitnú obchodnú dokumentáciu o prijatých pokynoch vykonaných na účet fyzickej osoby za účelom uplatnenia takéhoto oslobodenia od dane, od dane je oslobodený aj príjem z predaja tuzemských alebo zahraničných cenných papierov prijatých na trh kótovaných cenných papierov vrátane spätného predaja (vyplatenia) podielových listov dosiahnutý opätovným, a to aj viacnásobným investovaním pôvodnej investície, časti pôvodnej investície, zisku z pôvodných investícií alebo časti zisku z pôvodnej investície (ďalej len „reinvestovanie“) za podmienky, že peňažné prostriedky určené na reinvestovanie boli až do ich použitia na reinvestovanie nepretržite predmetom vedenia osobitnej obchodnej dokumentácie obchodníka s cennými papiermi. Pre účely takto uplatňovaného oslobodenia od dane môže byť pre daňovníka vedená len jedna osobitná obchodná dokumentácia a len jedným obchodníkom s cennými papiermi.“ Poznámky pod čiarou k odkazom 6 a 6a) znejú: „6) § 54 zákona číslo ...“ (číslo tam bude doplnené) „2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách. 6a) § 75 zákona číslo ... 2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách.“ Toľko k pozmeňujúcemu a doplňujúcemu návrhu. Ďakujem za pozornosť a prosím o podporu. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem. Dve faktické poznámky. Končím možnosť prihlásiť sa do faktických poznámok. Ako prvý pán poslanec Tatár. P. Tatár, poslanec: Dve poznámky. Prvá, čo sa týka § 12 a § 20, to znamená dary pre neziskový sektor. Chcem povedať, že napriek tomu, že to je pre neziskový sektor, nie je možné s takýmito návrhmi súhlasiť, pretože tam sa rozširuje ten okruh o politické strany, čo je z hľadiska transparentnosti demokracie a bežných svetových zvyklostí jednoducho neprípustné, pretože to nemá žiadne ohraničenie, čo sa týka veľkosti. Je to len pomerné číslo a je to pravidlo, ktoré je klientelistické, nie je to dobré. Na to chcem upozorniť. Tá druhá poznámka je k celkovému rozvoju kapitálového trhu. Naozaj sme o tom intenzívne diskutovali. Vo výbore sú dva názory, buď to robiť takto pozmeňujúcimi návrhmi, alebo druhá verzia je verzia, ktorú predložili predkladatelia návrhu zákona, že pri zákone o kolektívnom investovaní sa nepriamo potom upravia aj problémy, o ktorých pán poslanec hovoril. Ďakujem pekne. I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec Farkas.