B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-01-20):
Pán poslanec Blajsko, nech sa páči, máte slovo. Pripraví sa pán poslanec Ondriaš. A. Blajsko, poslanec: Vážený pán podpredseda, pán minister, poslankyne, poslanci. V odôvodnení prezidentom Slovenskej republiky vráteného zákona o starobnom dôchodkovom sporení sa poukazuje nato, že životnú úroveň dôchodcov od začiatku roka 2004 negatívne ovplyvnia najmä zavedenie jednotnej sadzby DPH, zvýšenie zo 14 na 19 percent, úprava spotrebnej dane z minerálnych olejov, zvýšenie cien energií, platby za služby spojené s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. Ďalej sa do pozornosti dáva, že pri ostatnej úprave dôchodkov k 1. 7. 2003 tieto boli zvýšené o 6 percent, kým spotrebiteľské ceny a životné náklady za obdobie prvého polroka 2003 v porovnaní s decembrom 2002 vzrástli o 7,1 percenta. Od júla 2003 sa zvýšili spotrebiteľské ceny o 1,9 percenta oproti júnu v roku 2003. V decembri 2003 o 2  percentá a v januári 2004 o 7,3 percenta oproti júnu 2003. Poukazuje sa tiež na to, že priemerný medziročný rast spotrebiteľských cien v roku 2004, takzvaná miera inflácie, sa očakáva na úrovni 8,1 percenta. V roku 2003 podľa prognózy bolo  Ministerstvom financií Slovenskej republiky určených 8,6 percenta. Na zvyšovanie dôchodkových dávok v roku 2004 sa nepoužije § 82 ods. 1 až 5 a ods. 8 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení. Podľa uvedených ustanovení zákona o sociálnom poistení dôchodkové dávky vyplácané k 1. 7. príslušného roka sa zvyšujú v závislosti od priemerného medziročného rastu spotrebiteľských cien a medziročného rastu priemernej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky vykázaných Štatistickým úradom na kalendárny rok predchádzajúci k príslušnému roku. Dôchodkové dávky sa zvyšujú od l. 7. príslušného kalendárneho roka a percento určené ako súčet jednej polovice percenta medziročného rastu spotrebiteľských cien a jednej polovice percenta medziročného rastu priemernej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky. Zákonom o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov zo 16. decembra 2003 sa stanovilo v § 293a, že zvýšenie dôchodkových dávok v roku 2004 sa vykoná v dvoch fázach, a to k 1. 2. 2004 o 4  percentá, k 1. 12. 2004 o percento určené ako súčet jednej polovice percenta medziročného rastu spotrebiteľských cien a jednej polovice percenta medziročného rastu priemernej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky zníženého o 4  percentá, t. j. o percento zvýšenia dôchodkových dávok, to je k 1. 2. 2004. Dôvody uvedené v rozhodnutí prezidenta o vrátení zákona na opätovné prerokovanie sú opodstatnené. Treba sa s nimi seriózne a zodpovedne zaoberať. Predovšetkým treba brať do úvahy ten fakt, že zákonom stanovené zvýšenie dôchodkových dávok o 4  percentá k 1. 2. 2004 je podstatne nižšie ako medziročný rast spotrebiteľských cien v roku 2004. V štátnom rozpočte Slovenskej republiky na rok 2004 sa predpokladá priemerná miera inflácie 8,1  percenta. Zvýšenie dôchodkov o 4 percentá vo väzbe na predpokladaný rast spotrebiteľských cien, ktorý môže byť vyšší ako očakávaná miera inflácie v štátnom rozpočte na rok 2004 8,1 percenta, je absolútne nedostatočné. Je potrebné poukázať nato, že v súvislosti so zvýšením sadzby DPH, najmä pri základných potravinách a liekoch zo 14 na 19  percent, zvýšením cien energie, vodného a stočného premietaných do nájomného a výdavkov spojených s bývaním, ako aj zvýšením cien služieb sa dôchodcovia stávajú najviac postihnutou skupinou obyvateľstva. Treba si uvedomiť, že táto skupina obyvateľstva je existenčne odkázaná na svoj dôchodok a nie je schopná sa prispôsobiť zvyšovaniu cien, zdražovaniu zvýšením svojich výdavkov. Voči tejto skupine občanov je osobitne naliehavé uplatniť primerané kompenzácie. V tomto prípade predovšetkým systémom zvyšovania dôchodkov v roku 2004. V súvislosti s rastom životných nákladov dôchodcov treba nevyhnutne brať do úvahy aj tú skutočnosť, že štruktúra výdavkov dôchodcov, myslím tým spotrebiteľský kôš, je cenovo náročnejšia ako ostatných skupín občanov. Prevaha výdavkov na potraviny a výdavky spojené s bývaním. Možno usudzovať, že životné náklady dôchodcov vzrastú v priemere o viac ako 10 až 12 percent pri predpokladanej priemernej miere inflácie 8,1 percenta. Vážený pán minister, vzhľadom na vecné argumenty, ktoré sa uviedli vo vzťahu k problematike dôchodkov v roku 2004, menovite k spôsobu ich zvýšenia, treba podporiť pozmeňujúce návrhy prezidenta republiky na zvýšenie dôchodkových dávok k 1. 2. 2004 o 8 percent. Taká bola prvá alternatíva. Tým sa aspoň  sčasti nadviaže vo zvýšení dôchodkov na predpokladanú mieru inflácie v roku 2004. Poznamenávame však, že vzhľadom na štruktúru výdavkov dôchodcov primeranejšie by bolo zvýšenie dôchodkov minimálne o 10  percent. Oprávnene sa očakávalo, že celkové výrazné zdražovanie v roku 2004 bude sprevádzané kompenzačnými opatreniami voči sociálne slabším skupinám obyvateľstva, ku ktorým sa nepochybne zaraďuje skupina dôchodcov. Priestor na prijatie a realizáciu kompenzačných opatrení sa vytvoril novými zdrojmi v štátnom rozpočte, predovšetkým z vyšších výnosov energetických podnikov, v ktorých má štát majetkovú účasť. Dôchodcovia by si boli zaslúžili aj prijatie opatrenia na osobitné zvýšenie dôchodkov, takzvané jednorazové, z titulu poklesu reálnej hodnoty dôchodkov v porovnaní s rokom 1989. Dôchodcovia na reálnej hodnote dôchodkov stratili približne 25 až 26 percent. Ak by sme to vyjadrili v peniazoch, priemerné dôchodky by v súčasnosti mali byť vyššie zhruba o 1 300  až 1 400 Sk. V roku 2002 priemerný dôchodok dosiahol 6 104 Sk, koncom roka 2003 6 492 Sk. Podiel dôchodku na priemernej mzde v hospodárstve Slovenskej republiky v posledných rokoch klesá. V roku 2000 dosiahol 47,1  percenta, v roku 2001 46,8 percenta, v roku 2002 45,2  percenta a v roku 2003 predstavuje čiastku okolo 46 percent. Pri takomto vývoji sme vkladali určité nádeje do odštartovania dôchodkovej reformy aj kapitalizačného piliera a očakávali sme určité vyrovnanie prepadu reálnych dôchodkov v rámci priebežného systému. Nazdávame sa, že na tento účel by bolo vhodné použiť časť zdrojov získaných aj z privatizácie. Pokúsili sme sa načrtnúť viaceré problémy súvisiace s úrovňou a zvýšením dôchodkov v roku 2004, aby sme si plne uvedomili zodpovednosť pri konečnom odsúhlasení spôsobu zvyšovania dôchodkov v roku 2004. Spôsob zvýšenia dôchodkov o 4  percentá od 1. februára 2004 a ďalšia úprava od 1. 12. 2004 podľa zákona zo 16. decembra 2003 vychádza z toho, aby zvýšenie dôchodkov bolo možné pokryť z čiastky, s ktorou sa uvažovalo v rozpočte Sociálnej poisťovne na rok 2004. Rozpočtovaná suma v základnom fonde starobného poistenia je 3 549 miliónov Sk, ktorá mala kryť pôvodne uvažované zvýšenie dôchodkov o 8  percent od 1. 7. 2004. Treba poznamenať, že v rozpočte Sociálnej poisťovne na rok 2004 sa deficit fondov dôchodkového poistenia v sume vyššej ako 12 miliárd Sk pokrýva prevodom z vnútorných zdrojov Sociálnej poisťovne, teda z iných fondov bez účasti  štátneho rozpočtu. Vážené kolegyne, kolegovia, chcem vás vyzvať na podporu prvej alebo druhej alternatívy vráteného zákona pánom prezidentom. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk).