M. Sabolová, poslankyňa: (2002-06-20):
A chcem ešte zareagovať, pán minister, nezavádzajte nás. Pojem HOSPIC v nemocnici je logický nezmysel, lebo HOSPIC je samostatné zdravotnícke zariadenie. Vytvoriť mobilný HOSPIC v súčasných legislatívnych podmienkach, pán minister, nie je možné, lebo v oblasti domácej starostlivosti existuje ADOS, ale tieto agentúry nemôžu zamestnávať lekárov, ani iných odborných nevyhnutných HOSPIC-ových pracovníkov pre tím. Sú to sestry. Čiže, pán minister, viete dobre, že požiadavke výstavby HOSPIC-u vyhoveli asi štyri, možno päť projektov a práve z toho dostal možno len Bardejov, aj to nie na úplnú dostavbu, ktorý mohol byť prvý HOSPIC, ktorý by bol dobudovaný na Slovensku a boli by sme mohli stavať modelový HOSPIC. Proste tieto prostriedky neboli rozdelené v súlade s odporúčaním ministerstva financií, a preto budem žiadať predsedu vlády o zrušenie uznesenia vlády zo včerajška, pretože boli v rozpore so záväznými ukazovateľmi a nespĺňajú kritériá HOSPIC-ov. Pán minister, veľmi ma to mrzí, vy viete dobre, že v marci som namietala, že nejde o to, aby ste povedali, že dám 20 mil. korún pre jeden HOSPIC. Tu nikto nechcel 20 mil. pre jeden HOSPIC, ale chcel, aby ste dodržali podmienky, ktoré patria na túto službu a potrebujú ju pacienti, ktorí sú v tomto terminálnom štádiu. A aj keď nie som zdravotníčka, ale toľko si viem prečítať a naštudovať, aby som vedela posúdiť, či boli rozdelené v súlade s tým, ako sme v Národnej rade schválili tieto prostriedky. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister. R. Kováč, minister zdravotníctva SR: Vážená pani poslankyňa, dovoľte mi, aby som vám odpovedal. Dobre, budem teraz čítať tie požiadavky, ktoré neboli schválené a budem aj dôvodiť, pretože boli požiadané na iný účel, ako je HOSPIC-ová starostlivosť. Ale ešte sa vrátim k podmienke informovanosti. Pani poslankyňa, každý materiál, ktorý prechádza gremiálnou poradou, je materiál verejný. To nie je informatívny, to je verejný materiál a ten materiál, samozrejme, zverejňujeme kompletne v plnom rozsahu na internete. To je jedno, či to je návrh zákona, či to je rozdelenie finančných prostriedkov. Takže je na internete zverejnený, a keď je zverejnený na internete, nevidím dôvod, aby sme človeku, ktorý nemá možnosť dostať sa k nemu, takúto informáciu neposkytli písomne. Samozrejme, že vláda má právo rozhodovať v zbore o tom, ako budú prostriedky rozdelené. Chcem povedať, že boli schválené podľa nášho návrhu. A teraz, ak mi dovolíte, budem čítať, komu sme nepridelili. V Košiciach spoločnosti Misericordia, ktorá požiadala o opatrovateľský ústav, žiadali 10 mil. korún. V Košiciach pani Takáčová žiadala opäť 10 mil. korún, to znamená, polovicu sumy na De Novo, opäť opatrovateľský ústav. Nevyhoveli sme v Ľubici, je to v Prešovskom kraji, ktorí žiadali 20 mil., účel opatrovateľský ústav. Nevyhoveli sme v Trenčíne spoločnosti Refugium, ktorá chcela založiť centrum sociálnych a humanitárnych aktivít. Iste viete, že to nie je HOSPIC. (Hlasy z pléna.) Pani poslankyňa, keby žiadali na HOSPIC, tak by sme im dali, ale žiadali na humanitárne a sociálne aktivity, ktoré nesúvisia s ošetrovaním. Rovnako ako v Trenčíne, je to Okresný úrad v Púchove, žiadal na ošetrovateľský ústav, tým sme nevyhoveli. Takisto spoločnosti Gamak, ktorá chcela domov sociálnej starostlivosti pre chorých s Alzheimerovou chorobou. Ďalej súkromnej osobe, pán Mikulička žiadal 30 mil. na nákup budovy a jej rekonštrukciu. Pani žiadateľka Kovárová nedodala vôbec projekt, nevypracovala. Tak tam sme tiež nemohli vyhovieť. V Banskej Bystrici súkromná poskytovateľka pani Šemetková žiadala na rekonštrukčné práce na opatrovacie zariadenie a pán Dobrovoda v Pezinku žiadal peniaze na alternatívnu medicínu. Nech sa páči, tu sú doklady. Ak si myslíte, že sme mali niektorým týmto zadať, mali lepšie pripraviť projekty. Mali lepšie zadať projekty, nie žiadať na alternatívnu medicínu peniaze, ktoré sú určené na HOSPIC-ovú starostlivosť. Sorry. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Všetko? Ďalšiu otázku položil pán poslanec Milan Ištván ministrovi Hajnovičovi. Otázka znie: „Viete odhadnúť, aká suma bude potrebná na oddlženie školstva za 1. polrok 2002? Kedy vláda tento dlh vyrovná?“ Odpovedá minister Hajnovič. F. Hajnovič, minister financií SR: Ďakujem. Po zhodnotení vývoja rozpočtového hospodárenia za 1. štvrťrok roku 2002 vykazujú kapitoly krajských úradov neuhradené výdavky v úhrnnej čiastke 851 mil. 625 tis. korún, z čoho na školstvo pripadá 807 mil. 558 tis. korún. Vláda Slovenskej republiky na svojom rokovaní 5. júna prijala uznesenie k návrhu na riešenie nezabezpečených potrieb v rezorte školstva z finančných prostriedkov určených v roku 2002 na realizáciu projektu Govnet Kasroš a uvoľnila na oddlženie škôl a školských zariadení v pôsobnosti krajských a okresných úradov celkovú čiastku 510 mil. 247 tis. korún. Rozpočtové opatrenia boli na kapitoly krajských úradov rozposlané tento týždeň. Citovaným uznesením vláda zaviazala ministra školstva a prednostov krajských úradov prijať okrem iného aj účinné opatrenia na zastavenie zadlžovania škôl a školských zariadení v roku 2002 a o prijatých opatreniach informovať vládu. Objem neuhradených záväzkov za 1. polrok 2002 bude známy až po vyhodnotení rozpočtového hospodárenia kapitol krajských úradov za 1. polrok 2002. Určenie času a spôsobu vyrovnania tohto potenciálneho dlhu bude závisieť predovšetkým od ďalšieho vývoja rozpočtového hospodárenia republiky do konca tohto roku. Ale aby som odpovedal trochu konkrétnejšie na podstatu položenej otázky, tak jednoduchá matematika hovorí, že po odpočítaní toho, čo bude uhradené, teraz v oddlžení za minulý rok, zostáva ešte neuhradených asi 300 mil. korún dlhov za 1. štvrťrok. Chcem ale povedať, že nie táto suma je rozhodujúca, pretože okrem iného budeme pri realizácii konečného riešenia dlhov v školstve za 1. polrok posudzovať, či všetky výdavky alebo faktúry uhradené boli uhradené oprávnene. Okrem iného máme informáciu, že došlo k vyššej než cenovým výmerom povolenej fakturácii preddavkov za plyn. Ďalej budeme posudzovať, či nedošlo k porušeniu finančnej disciplíny na školách. Predpokladám, že toto bude aj predmetom metodického usmernenia, o ktorom budeme diskutovať s ministrom školstva na začiatku budúceho týždňa a bude distribuované a oznámené na všetky školy. J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec Ištván, nech sa páči, doplňujúca otázka. Venujte sa, pán minister, tomu poslancovi, ktorý vám kladie otázku. M. Ištván, poslanec: Ďakujem veľmi pekne za odpoveď, pán minister. Toto je problém, s ktorým sa asi viacerí poslanci neustále stretávajú, pretože reálne hrozí možno niekedy v septembri, v októbri ten problém, že ak tieto dlhy nebudú uhradené, školy budú mať problém s dodávkou energií, pretože dodávateľov energií nezaujíma to, kto je zriaďovateľom školy, keďže od 1. 7. sa táto zriaďovateľská funkcia mení. Ich bude zaujímať to, aby, povedzme, týchto 300 mil. neuhradených faktúr za 1. štvrťrok bolo uhradených a jednoducho hrozí, že ak vláda, možno už nová vláda, ktorá sa tým bude zaoberať niekedy v novembri, v decembri, keď bude vidieť, ako vyzerá rozpočtový rok, bude neskoro a v súvislosti najmä so začiatkom možno ďalšej vykurovacej sezóny vzniknú určité problémy. Takže ak by som mohol na vás nejako apelovať, je to, aby sa tieto problémy začali riešiť podľa možnosti hneď, ako bude jasné, ako sa tento 1. polrok skončil, aby sa záväzky možno niekedy v júli, v auguste, kým sa začne školský rok, uhradili, ak to bude čo len trošku možné. Ďakujem veľmi pekne. J. Migaš, predseda NR SR: Tak, pán minister, nech sa páči. F. Hajnovič, minister financií SR: Môžem vám odpovedať, že tak sa aj predpokladá. Júl a august sa využije na to, aby sa vyjasnili všetky otázky, o ktorých hovoríte a aj v tomto zmysle sa potom navrhne riešenie. Ja chcem len zdôrazniť, že zatiaľ nevidíme dôvod predpokladať, že by na školách mali zostať neuhradené faktúry najmä za energiu, pretože v návrhu štátneho rozpočtu na tento rok bola urobená príslušná valorizácia, to znamená, že budeme veľmi prísne posudzovať každú požiadavku na oddlženie. J. Migaš, predseda NR SR: Pani poslankyňa, čiže vy ste sa dohodli s pánom ministrom. (Hlas z pléna.) Tak je tu šiesta otázka, pán minister. Pani poslankyňa trvá, aby bola položená táto otázka, aby ste na ňu odpovedali. Otázka číslo 6: „Ako boli zostavené konkurzné podmienky na výber riaditeľa Úradu daňového preverovania? A čo prinieslo zriadenie Úradu daňového preverovania?“ Sú to otázky 5 a 6, fakticky sa týkajú toho istého. Takže, nech sa páči v jednej odpovedi. F. Hajnovič, minister financií SR: Pre doterajšiu činnosť Úradu daňového preverovania sa čoraz väčšmi stáva príznačnejším, že ako zo strany ostatných organizačných zložiek daňovej správy, tak aj zo strany štátnych orgánov, médií a verejnosti sa naň hľadí ako na plne funkčný daňový orgán, schopný zabezpečovať nielen úlohy v zmysle novely zákona č. 150, ale i úlohy, o ktorých sa verejnosť viac-menej domnieva, že by mal plniť. Táto situácia vytvára napätie v práci úradu, ktorý je na jednej strane nútený už vykazovať činnosť a výsledky. Na druhej strane absentujú na to zatiaľ adekvátne predpoklady. Od svojho vzniku už Úrad daňového preverovania prijal, a tu by som chcel odpovedať vlastne aj na otázku, ktorú ste položili ako otázku číslo 14, 35 oznámení z podozrenia daňových trestných činov, kde výška spôsobenej škody predstavuje 200 mil. korún. Tie boli pridelené povereným zamestnancom ako orgánom činným v trestnom konaní na vybavenie v zmysle Trestného poriadku, to znamená, že hlavné poslanie už úrad začal plniť, rovnako tak sa rozbieha aj činnosť odboru vyhľadávania a spolupráce, ktorý, aj keď zatiaľ nie je organickou súčasťou Úradu daňového preverovania a zabezpečuje nevyhnutnú súčasť procesu vyšetrovania a postihovania daňových trestných činov, na ktorú je kladený aj zo strany sekcie vyšetrovania a kriminalisticko-expertíznych činností ministerstva vnútra veľký dôraz. Tieto aktivity, odhliadnuc od výkonu ďalších činností potrebných na dosiahnutie funkčnosti úradu, vrátane školení personálu, prebiehajú v podmienkach, ktoré zatiaľ nezaručujú bezproblémové pokračovanie v už začatých prácach a ohrozujú ďalšiu činnosť v najbližšej budúcnosti. Vznikajú aj niektoré problémy a síce určité ohraničenia v legislatíve alebo určité, povedal by som, požiadavky na zmeny v legislatíve. Samozrejme, zatiaľ o takýchto zmenách neuvažujeme. O naliehavosti riešenia niektorých problémov ale svedčia niektoré poznatky z činnosti úradu a v súčasnosti aj úrad pripravil niektoré podklady na rokovanie v rámci medzirezortného orgánu pre boj so zločinnosťou. Jednoducho, sú aj určité problémy indikované na začiatku činnosti tohto úradu. Možnosti personálneho obsadenia oboch výkonných zložiek sú na rok 2002 prakticky vyčerpané a táto kapacita, predstavujúca asi 40 % predpokladaného počtu zamestnancov, nemôže zatiaľ napĺňať predstavy okolia o plnej funkčnosti inštitúcie. Treba poukázať aj na dôležitosť adekvátneho finančného ohodnotenia práce zamestnancov a, samozrejme, aj na určité nedostatky v materiálno-technickom zabezpečení a v priestorových možnostiach. Čo prinieslo teda to zriadenie? Zatiaľ objektívne nemohlo podľa mňa priniesť možno naplnenie nejakých predtým možno veľkých, nadmerných očakávaní. Úrad jednoducho rozbieha svoju činnosť. Zatiaľ viac-menej zbiera a postupne začína spracúvať tie podania, ktoré naň prichádzajú. J. Migaš, predseda NR SR: Tak, pani poslankyňa Sabolová. Zapnite mikrofón. Nech sa páči.