R. Bauer, poslanec: (2001-11-06):
V bode 1 navrhujem, aby v § 5 ods. 5 bolo vypustené písmeno c). Toto písmeno, tento odsek sa týka zníženia finančnej dotácie štátu pre neštátne školy v prípade, ak táto škola neuspokojuje potreby plnenia úloh regionálneho rozvoja ani nepripravuje na povolania, o ktoré nie je dlhodobo záujem na trhu práce v príslušnom regióne. Na základných neštátnych školách toto ustanovenie nemá opodstatnenie, nakoľko pri základnej školskej dochádzke sa nedá vyhodnotiť uspokojenie potrieb plnenia úloh regionálneho rozvoja ani príprava na povolania, o ktoré nie je dlhodobo záujem na trhu práce. Po druhé, v prípade stredných škôl je v kompetencii zriaďovateľa navrhnúť školu, ktorá pripravuje na povolania, o ktoré nie je dlhodobo záujem na trhu práce, na jej vyradenie zo siete. V súlade s kompetenčným zákonom reformy verejnej správy prešla zakladateľská funkcia na vyššie územné celky pri stredných školách a orgány regionálnej samosprávy budú mať kompetencie aj v oblasti regionálneho rozvoja, a v súlade teda aj so schváleným zákonom o podpore regionálneho rozvoja budú rozhodovať napr. o programe hospodárskeho, sociálneho rozvoja samosprávneho kraja, budú ho vypracovávať a schvaľovať. A tento program obsahuje o. i. aj úlohy a priority v oblasti vzdelávania. Čiže budú môcť priamo na základe kompetencií, ktoré budú mať kritériá, vedieť vyhodnotiť vlastne tieto kritériá, či teda pripravuje škola na povolania, o ktoré je záujem na trhu práce, alebo nie. Po druhé, v prípade školy, ktorá pripravuje študentov na povolania, o ktoré nie je dlhodobo na trhu práce záujem, prirodzene, poklesne počet jej študentov. Aj v zmysle tohto predloženého návrhu zákona pri normatívnom financovaní poklesne i objem finančných prostriedkov, ktoré škola dostane. Na základe týchto dvoch hlavných dôvodov nie je písmeno c § 5 ods. 5 odôvodnené. Bod 2 sa týka návrhu v § 5 ods. 8. Navrhujem, aby tam nešlo len o hnuteľný majetok, ale aj nehnuteľný. Tento odsek sa viaže na ustanovenia § 13 zákona Národnej rady č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu. A ustanovenia tohto § 13 riešia otázky nájmu a výpožičky majetku štátu, a to spoločne, teda aj hnuteľný, aj nehnuteľný majetok štátu. Týmto ustanovením predmetného navrhovaného zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení sa dáva do súladu s platnou legislatívou už aj existujúci stav, ktorý nebol doteraz riešený v oblasti prenájmu nehnuteľného majetku štátu, v ktorom sú prevádzkované neštátne školy v zmysle zákona Národnej rady č. 278/1993 Z. z.  o správe majetku štátu. Napriek tomu, že na základe kompetenčného zákona vlastne štát prevádza majetok na vyššie územné celky, čiže tento paragraf postupne stratí svoje opodstatnenie ako oproti prípadu, keď vlastne všetky školy patrili a teraz ešte patria štátu, napriek tomu zostane určité množstvo, určitý súbor škôl v majetku štátu. A kvôli úplnosti si myslím, že tento zákon by mal byť takto formulovaný. Navrhujem, aby o obidvoch návrhoch sa hlasovalo zvlášť, a žiadam vás o podporu týchto návrhov. Ďakujem. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem. Ďalej v rozprave vystúpi pani poslankyňa Slavkovská, pripraví sa pani poslankyňa Mušková. E. Slavkovská, poslankyňa: Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, kolegyne, kolegovia, napriek tomu, že zákon o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení je mimoriadne potrebný, ba v súčasných podmienkach, keď školstvo zápasí s nedostatkom finančných prostriedkov, dokonca nevyhnutý, nemyslím si, že predkladaný návrh zákona, aj keď sa to v úvode deklaruje, prináša do oblasti financovania školstva tie skutočnosti, ktoré sa od návrhu očakávali. Návrh zákona, tak ako to bolo sľubované aj v Programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky, mal jednoznačne riešiť nielen rozdeľovanie prideľovaných finančných prostriedkov, ale hlavne riešiť aj nedostatok finančných prostriedkov na zabezpečenie nevyhnutnej prevádzky škôl a školských zariadení. Očakávali sme ďalej, že sa budú postupne riešiť aj chátrajúce objekty, ktoré školstvo spravuje a kde sa, samozrejme, neprideľuje dostatok finančných prostriedkov už niekoľko rokov na ich obnovu a rekonštrukciu. Ibaže raz sa musí začať aj s touto činnosťou. Viem, že sa od žiadneho zákona nedajú očakávať veľké zázraky, ale predsa som len dúfala, že sa týmto návrhom zákona urobí prvý krok, na základe ktorého by sa mohlo školstvo odraziť od dna a pomaly zabezpečovať vzdelanie na úrovni, na ktorej Slovenská republika donedávna bola. Vysoká profesionálna orientácia nášho pedagogického zboru, ku ktorej sme sa v posledných rokoch dopracovali, sa začína pomaly vytrácať. Začínajú odchádzať špičkoví odborníci a na školách zostávajú už len nadšenci, ktorí stále dúfajú, že príde zmena k lepšiemu a že sa to v školstve pohne dopredu. Po podrobnom preštudovaní návrhu zákona som prišla k presvedčeniu, že návrh zákona v súčasnej podobe tieto očakávania nesplnil a zostal niekde v polceste. Aj keď autori urobili kus užitočnej práce, predsa sa im nepodarilo doriešiť tie zásadné problémy, ktoré som už uviedla. V dôvodovej správe k návrhu je uvedené, že týmto zákonom sa zakladajú nároky na štátny rozpočet od roku 2002 a ďalšie roky. Ibaže finančná čiastka, ktorá z tohto zákona bude vyplývať, sotva postačí na zlepšenie postavenia školstva. V dôvodovej správe sa píše, že realizáciou zákona o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov stratilo ministerstvo školstva možnosť priameho rozhodovania o prideľovaní finančných prostriedkov základným a stredným školám a školským zariadeniam. Ďalej sa píše, že ministerstvá, do pôsobnosti ktorých patria úseky štátnej správy, teda aj školstvo, síce môžu riadiť výkon štátnej správy vydávaním všeobecne záväzných právnych predpisov, a to sa zrejme aj bude diať, ale doterajšie skúsenosti jednoznačne poukazujú na to, že vydávanie predpisov alebo výnosov, pokynov a noriem nižšej právnej sily sa z pohľadu ich akceptovania javí ako málo účinné, v niektorých prípadoch dokonca neúčinné. Preto sa pýtam, či tento stav nebude pretrvávať aj potom, keď zákon o financovaní nadobudne účinnosť a normatívy, ktoré sa v návrhu zákona spomínajú a ktoré sa opierajú aj o výnos ministerstva školstva, sa budú prispôsobovať existujúcemu množstvu peňazí bez ohľadu na potreby škôl. Terajší výnos, ktorý je pripravený na vydanie, už môže byť zmenený v nasledujúcom roku, pretože nemá veľkú oporu v predkladanom zákone. V dôvodovej správe sa ďalej píše o nutnosti rozvíjania viaczdrojového financovania, čo vyvolá aktivitu škôl pri získavaní ďalších finančných zdrojov. Zaujímalo by ma, či materské školy a základné školy, ktoré len pre zachovanie súčasnej prevádzky vyvíjajú maximálne úsilie na získanie finančných zdrojov od sponzorov, môžu ešte viac získavať finančné prostriedky na ďalšiu existenciu. Nemala by táto úloha pripadať štátu, ktorý by práve v štátnom rozpočte vytvoril dostatočné zdroje na financovanie školstva? Veľa sa hovorí aj o našej integrácii do Európy. V tejto súvislosti ma zaujíma, ako je to v týchto krajinách s financovaním školstva. Pokiaľ viem, krajiny okolo nás majú určený podiel z HDP na školstvo v určitej výške, ktorý sa pohybuje od 2,5 % do 5,5 % podielu z HDP. A môžem povedať, že tento podiel aj v tých najslabších krajinách EÚ je podstatne vyšší ako v našej republike. Čakala som, že rovnakým spôsobom bude v návrhu zákona určený aj u nás určitý podiel z HDP na školstvo, a to v takej miere, ktorá by zaručovala aspoň bezporuchový chod nášho školstva. Návrh zákona, tak ako je to deklarované, by mal odstrániť nedostatky súčasného systému v oblasti financovania školstva. Podľa môjho názoru sa to týmto návrhom nepodarilo doriešiť predovšetkým z toho dôvodu, o ktorom tu hovoril už aj pán minister, že autori si zvolili pre návrh zákona rozdeľovací spôsob a obišli nárokový spôsob rozdeľovania finančných prostriedkov. Uvedomujem si, že nárokový spôsob v plnej miere nemožno zaviesť odrazu. Napriek tomu si myslím, že aspoň v niektorých oblastiach, ako sú napr. variabilné výdavky, sa autori mohli o to aspoň pokúsiť, pretože zabezpečiť nárokovým spôsobom iba energie, to je pre ďalší rozvoj školstva veľmi málo, to je iba na udržanie súčasného zlého stavu školstva. Môžem to ukázať hneď na § 3 ods. 6, kde sa hovorí, že objem finančných prostriedkov na ostatné výdavky na tovary a ďalšie služby, čiže variabilné výdavky, je závislý od zdrojových možností štátneho rozpočtu. Zdrojové možnosti štátneho rozpočtu, ako vieme, sú veľmi malé. Ak sa nestanoví v tomto paragrafe aspoň minimálne množstvo finančných prostriedkov, ktoré je potrebné dať na ostatné výdavky na tovary a ďalšie služby, tak sa vlastne aj dnešné financie môžu ešte ďalej znižovať. Ako napr. povedať o škole, či je teda dobre zabezpečená, ak napr. niet už na kriedu, ak sa musia zastaviť platby za telefónne účty? A to vieme, že ministerstvo školstva podľa mňa veľmi správne sa snaží napr. zabezpečiť informačnou technikou školy, aby boli zapojené na internet. Myslím si, že táto snaha vyjde nazmar ak potom napr. škola nemá platby na telefónne účty. Preto ja podám aj pozmeňujúci návrh, aby tento § 3 ods. 6 bol zmenený takto: „Objem finančných prostriedkov na ostatné výdavky na tovary a ďalšie služby je závislý od normatívu zabezpečujúceho plynulosť chodu školy a štandardného priebehu vyučovacieho procesu.“ Myslím si, že štandardný priebeh vyučovacieho procesu by štát mal zabezpečiť – tam naozaj nepatrí nič, čo by proste tú školu nejakým nadštandardným spôsobom zvýhodňovalo –, aby tá škola mohla bezprostredne fungovať a aby sa nemuseli učitelia skladať aj na kriedy. To isté sa, samozrejme, týka aj § 4 ods. 4, kde sa hovorí o kapitálových výdavkoch a kde znovu sa hovorí, že na obstarávanie a zhodnotenie hmotného a nehmotného majetku podľa osobitného predpisu a v závislosti od zdrojových možností štátneho rozpočtu sa budú dávať finančné prostriedky. To je vlastne ten paragraf, ktorý nám teraz v takejto miere hovorí o tom, že naďalej nám školy budú chátrať, pretože štát sa ani tou minimálnou mierou v tomto zákone nezaväzuje, koľko percent bude každoročne na tie chátrajúce školy dávať. Ak dovolíte teraz by som sa dotkla § 5. A to je paragraf, ktorý hovorí o financovaní neštátnych škôl a neštátnych školských zariadení z prostriedkov štátneho rozpočtu. V § 5 ods. 5 písm. a) sa hovorí o znižovaní príspevku pre neštátne školy o 30 %, ak neštátna škola alebo neštátne školské zariadenie vyberá príspevok na úhradu nákladov na výchovu a vzdelávanie od rodičov. Ja sa domnievam, že toto je veľmi ľahké obísť tým, že škola nebude vyberať od rodičov, teda neštátna škola nebude vyberať od rodičov úhradu nákladov na výchovu a vzdelávanie, ale rodičia sem-tam môžu dať nejaký sponzorský dar, čo sa zrejme už do tohto nebude počítať, a potom vlastne k zníženiu príspevku zrejme nepríde. Toho sa to asi nebude týkať. To je moja otázka, či aj pri sponzorskom dare sa bude to toho týkať alebo nebude. Ďalej je tu v § 5 ods. 5 písm. b) stanovené, že sa znižuje príspevok pre neštátne školy o 10 %, ak neštátna škola alebo neštátne školské zariadenie nedodržuje učebné plány, učebné osnovy. Ak by školská inšpekcia bola na takej úrovni, ako je potrebné, tak si myslím, že by to bolo dobré. Ale všetci veľmi dobre vieme, že máme nedostatok školských inšpektorov. Takže môže pomerne dlhú dobu trvať, dokiaľ školská inšpekcia vôbec príde na to, že škola nedodržuje učebné plány a učebné osnovy. Takže tento odsek vlastne by sa potom minul účinkom. Ďalej sa tu v § 5 ods. 5 písm. c) hovorí, že sa znižuje príspevok pre neštátne školy o 10 % – 1. bod –, ak neštátna škola nezabezpečuje výchovu a vzdelávanie  v študijných odboroch alebo učebných odboroch potrebných na plnenie úloh regionálneho rozvoja alebo na prípravu na povolanie vo verejnom záujme. Ja by som sa rada opýtala, kde sú takto stanovené alebo určené študijné odbory, ktoré teda zabezpečujú prípravu na povolanie v rámci regionálneho rozvoja. Podľa mojich informácií nič také nemáme. A to isté sa týka aj 2. bodu § 5 ods. 5 písm. c), kde sa hovorí, že sa znižuje o 10 % príspevok, ak neštátna škola zabezpečuje prípravu na povolanie, o ktoré nie je dlhodobo záujem na trhu práce v príslušnom regióne. Dlhodobo záujem – neviem, čo sa týmto myslí, pretože práve teraz sme napr. svedkami toho, že v minulých rokoch sa znižovali počty žiakov na stredných odborných učilištiach, ktoré nám vychovávali žiakov pre stavbárske profesie a pre strojárske profesie, pričom teraz sa ukazuje, že práve v týchto profesiách začína byť už nedostatok študentov. Takže ten dlhodobý záujem dnes môže byť iný, ale keď prestaneme pripravovať študentov, tak potom o 5 rokov sa nám môže ukázať, že ich budeme mať nedostatok. Ďalej by som sa rada zastavila pri § 7 ods. 3, kde sa hovorí, že pri tvorbe finančných normatívov a pri určovaní normatívneho počtu zamestnancov sa ďalej zohľadňuje najmä zabezpečenie, a teraz sa tu uvádza pod jednotlivými písmenami, čo sa môže zohľadňovať pri zvýšení finančných prostriedkov. Pod písmenom f) máme zabezpečenie vyučovania v málotriednych školách. Môj pozmeňujúci návrh znie, aby sa toto písmeno f) zmenilo, a to na: „zabezpečenie vyučovania v málotriednych školách na národnostne zmiešanom území s vyučovaním štátneho jazyka“. Zdôvodňujem to tým, že štát je povinný sa postarať o to, aby všetky deti mali prístup k vyučovaniu štátneho jazyka. To je jeden môj dôvod. A druhý dôvod je písmeno a), kde sa hovorí, že sa môže zabezpečiť vzdelávanie v materinskom jazyku v školách a v školských zariadeniach s vyučovacím jazykom iným, ako je štátny jazyk. Nespochybňujem písmeno a), ale keď je tu písmeno a), tak si myslím, že v písmene f) by mali byť práve školy, kde sa vyučuje v štátnom jazyku, málotriedne školy, pretože tým sa vyvažuje písmeno a), tým písmenom f). Ďalej by som sa chcela ešte v tomto § 7 dotknúť odseku 5, kde sa hovorí, že správca rozpočtovej kapitoly na základe žiadosti štátnej školy alebo neštátnej školy, štátneho školského zariadenia alebo neštátneho školského zariadenia môže v prípade, ak ide o zdôvodnené nenaplnenie tried predpísaným počtom žiakov alebo o preukázateľne upravenú prevádzku školy, zvýšiť alebo znížiť objem finančných prostriedkov. Mňa zaujíma to slovíčko „môže“. Pretože v prípade ak ide o zdôvodnené nenaplnenie tried, aké je to zdôvodnené nenaplnenie tried určitým počtom žiakov? Normatívy máme, neviem si predstaviť, čo to môže byť, či to môže byť lobizmus, že na tej škole sa to povolí, na inej škole sa to nepovolí. Čiže čo sa bude považovať za dobré zdôvodnenie, aby teda mohla trieda fungovať aj s menším počtom žiakov, ako je predpísané? Ďalej by ma zaujímal § 8 ods. 2 kde sa hovorí, že v rámci rozpočtovej kapitoly ministerstva môžu sa rozpočtovať finančné prostriedky aj na zabezpečenie prioritných a rozvojových programov pre základné školy, stredné školy a školské zariadenia zamerané najmä na ich ďalší rozvoj a modernizáciu, na rekonštrukciu školských objektov, na zavádzanie a modernizáciu informačných technológií a na financovanie inovačných pedagogických programov. Chcela by som vedieť, že či sa tento § 8 ods. 2 týka ustanovení alebo tých činností, ktoré vyplývajú iba z príslušného odseku 1 alebo aj z iných, lebo ak aj z iných, tak by som chcela vedieť, aké kritérium bude pre školy platiť, kto teda bude znovu určovať tieto kritériá. Posledná moja pripomienka sa týka § 9 ods. 2, kde sa hovorí, že ministerstvo pri výkone dohľadu sleduje najmä prehľadnosť financovania a tak ďalej. Nehovorí sa tu, o ktoré ministerstvo ide, či o ministerstvo školstva alebo ministerstvo financií, ktoré má dohľad nad financiami. Totiž v zákone je uvádzaný výnos ministerstva financií, ale dohľad vykonáva aj ministerstvo školstva. Takže si myslím, že tu by asi bolo treba upresniť, o aké ministerstvo ide. A ešte by som chcela dať jednu otázku, na ktorú som zabudla pri § 2. Pri § 2 ods. 1 písm. a) Totiž hovorí sa, že zdrojmi financovania štátnych škôl a školských zariadení o. i. sú pri § 2 ods. 1 písm. a)  prostriedky štátneho rozpočtu a pri § 2 ods. 1 písm. b) zisk z podnikateľskej činnosti. A mňa by zaujímalo, ak budú školy vykazovať zisk z podnikateľskej činnosti, aké dane sa tu budú platiť, či to bude tak ako pri vysokých školách, pretože vieme, že pri vysokých školách sú rozdielne dane z podnikateľskej činnosti v závislosti od toho, či škola vykonáva podni-kateľskú činnosť, ktorá vyplýva z jej náplne, takže tam sú tie dane nižšie. Neviem, či teda sa to myslí takto aj pri základných a stredných školách alebo je tam nejaký iný zámer. Na záver by som chcela povedať iba toľko, že zákon nenaplnil nielen moje očakávanie, ale ani očakávanie Slovenskej národnej strany, za ktorú hovorím, a preto nemienime v takejto podobe zákon podporiť. Ďakujem za pozornosť. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem. S faktickou poznámkou sa prihlásila pani poslankyňa Rusnáková. Dobre som to pochopil? Stiahli ste prihlášku, dobre. Takže s faktickou poznámkou vystúpi pán poslanec Oberhauser. Končím možnosť prihlásiť sa s ďalšími faktickými poznámkami. Pán kolega, nech sa páči, máte slovo. V. Oberhauser, poslanec: Ďakujem, pán predsedajúci. Pani poslankyňa Slavkovská upozornila na základnú vec, že v tomto zákone nie je určená záväznosť, že tie obce a vyššie územné celky, pod ktoré vlastne prejdú základné a stredné školy, si môžu nárokovať na tieto finančné prostriedky. Každá taká situácia, pri ktorej sa podmieňujúco do zákona vkladajú možnosti buď získať finančné prostriedky, alebo nie vlastne je takou ponukou na lobizmus, korupciu a všetky tie nešváry, ktoré tak často kritizujeme. Jednoznačne ak nie sú presne stanovené pravidlá, nikdy nie je spokojnosť medzi tými subjektmi, ktoré sa budú uchádzať o finančné prostriedky, a zaseje sa do obcí, miest a do vyšších územných celkov množstvo už dopredu nedorozumení a vzájomných hádok, ktoré nebudú viesť k zlepšeniu situácie. Preto naozaj treba zvážiť, či takéto znenie zákona bude prínosom, či, naopak, nebude škodlivé. Na dôvažok treba povedať, že neboli vyčíslené pri prevode majetku, na čo sme upozorňovali pri zmene kompetenčného zákona, všetky tie nároky súvisiace s prechodom škôl na obce a mestá, na vyššie územné celky a tým pádom je tu veľký predpoklad veľkého voluntarizmu pri proste perspektíve ďalšieho určovania rozpočtov týchto subjektov. A preto naozaj treba zvážiť, či zákon v tomto znení by mal ísť ďalej alebo by ho nebolo lepšie stiahnuť a dopracovať. Ďakujem. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem. Teraz v rozprave vystúpi pani poslankyňa Mušková.