J. Mikuš, poslanec: (2003-06-26):
Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu ako gestorský výbor podáva Národnej rade Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov túto spoločnú správu. Národná rada Slovenskej republiky svojím uznesením č. 319 z 18. júna pridelila vládny návrh zákona č. 239/2001 Z. z. o spotrebnej dani z minerálnych olejov trom výborom: Výboru Národnej rady pre financie, rozpočet a menu, Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady a Výboru Národnej rady pre pôdohospodárstvo. Uvedené výbory prerokovali predmetný návrh zákona v stanovenom termíne. Stanoviská jednotlivých výborov sú zachytené v spoločnej správe, kde sú dva pozmeňujúce návrhy. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 239/2001 Z. z. o spotrebnej dani z minerálnych olejov v znení neskorších predpisov, odporúča Národnej rade Slovenskej republiky predmetný návrh zákona schváliť s pozmeňujúcimi návrhmi. Predmetná správa výborov Národnej rady o vládnom návrhu o spotrebnej dani z minerálnych olejov bola schválená uznesením gestorského výboru č. 139 z 19. júna. Výbor ma poveril za spoločného spravodajcu a súčasne ma poveril predniesť spoločnú správu výborov na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky a navrhnúť Národnej rade postup pri hlasovaní. Vážená pani predsedajúca, otvorte, prosím, rozpravu. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán spravodajca. Otváram rozpravu k tomuto bodu programu. Písomne sa do rozpravy za poslanecký klub Smer prihlásil pán poslanec Murgaš, za poslanecký klub HZDS pán poslanec Maxon, potom pán poslanec Karlin a Hanzel. Za poslanecký klub Smer pán poslanec Murgaš. Nech sa páči, máte slovo. M. Murgaš, poslanec: Dámy a páni, neprofesionálny prístup ministra financií k zostavovaniu štátneho rozpočtu na rok 2003 vyústil do dramatickej nerovnováhy medzi príjmovou a výdavkovou stránkou štátneho rozpočtu za I. štvrťrok. Ako to už býva u pána ministra zvykom, rozhodol sa nastoliť rozpočtovú rovnováhu opatreniami na úkor občanov Slovenskej republiky. Typickým príkladom takéhoto stereotypu je prudké zvýšenie spotrebnej dane z minerálnych olejov. Aj tu na zdôvodnenie svojich zámerov použil pán minister Mikloš svoju obľúbenú metódu schovávania sa za sukne Európskej únie. V dôvodovej správe k zákonu sa konštatuje, citujem: „Navrhovaná úprava sadzieb spotrebnej dane z minerálnych olejov vyplýva z koncepcie daňovej reformy v rokoch 2004 až 2006. Ich výška je nad úrovňou minimálnych sadzieb stanovených v Smernici č. 92/82/EHS o približovaní sadzieb spotrebných daní z minerálnych olejov.“ Koniec citátu. Keď som si porovnal doteraz platné sadzby, zistil som, že pri všetkých druhoch minerálnych olejov sú už teraz vyššie, ako požaduje príslušná smernica Európskej únie. Pri ekonomickej korektnosti by som preto očakával, aby v dôvodovej správe bolo uvedené, že návrh vyšších sadzieb je už vysoko nad úrovňou minimálnych sadzieb stanovených smernicou Európskej únie. Pani vedúca schôdze, mohli by ste upozorniť pánov poslancov sediacich naľavo od vašej ruky, aby sa prestali baviť? Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Dámy a páni poslanci, poprosím o väčší pokoj, aj keď nie je to až také zlé, pán poslanec Murgaš, ale nech sa páči. Poprosím o väčší pokoj v rokovacej sále. M. Murgaš, poslanec: Aby som bol konkrétny, pri bezolovnatom benzíne navrhovaná sadzba bude o 30 % vyššia, ako hovorí smernica Európskej únie. Pri olovnatom benzíne o 27 %, pri nafte o 41 %, pri ľahkom vykurovacom oleji, dámy a páni, bude nová sadzba osemnásobne vyššia, ako požaduje smernica Európskej únie, a pri ťažkom vykurovacom oleji o 47 % a skvapalnenom ropnom plyne a metáne používanom ako pohonná látka o 86 %. Toľko, prosím, čísla. Aj pri porovnaní sadzieb so sadzbami v krajinách, ktoré majú spolu s nami na budúci rok vstúpiť do Európskej únie, má Slovenská republika zlé relácie. Ak porovnáme najviac spotrebované minerálne oleje, to znamená bezolovnatý benzín a naftu, potom navrhované sadzby sú vyššie oproti všetkým ostatným krajinám, ktoré majú s nami spolu vstúpiť do Európskej únie. Dámy a páni, už teraz je na základe ekonomických analýz zrejmé, že zvýšenie sadzieb spotrebných daní z minerálnych olejov povedie k zvýšeniu nákladov podnikateľských subjektov, obcí, domácností, ale aj štátu. Tým sa, samozrejme, zhorší konkurenčná pozícia slovenských firiem a zhorší sa aj životná úroveň podstatnej väčšiny obyvateľov Slovenskej republiky. Vláda Slovenskej republiky namiesto zvýšenia úrovne kontroly a vymáhania miliardových daňových nedoplatkov, namiesto zlepšenia činnosti colných orgánov a zamedzeniu úniku colných procesov zvolila ľahšiu cestu na zaplátanie diery štátneho rozpočtu na rok 2003. Preto klub poslancov za politickú stranu Smer novelu zákona o spotrebnej dani z minerálnych olejov nepodporí. Ďakujem pekne. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Za poslanecký klub Hnutia za demokratické Slovensko vystúpi v rozprave pán poslanec Maxon. M. Maxon, poslanec: Ďakujem pekne za slovo. Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, vážený pán minister financií, celkom na úvod niekoľko všeobecných poznámok. Už skoro tri týždne tu rezonuje v diskusiách problematika daňovej reformy. Predovšetkým by som chcel zdôrazniť, že tie kroky v úprave daňovej legislatívy, ktoré v tomto období ideme robiť, podľa môjho názoru nemajú nič spoločné s prezentovanou daňovou reformou. Dá sa to teda možno zdôvodniť aj v stanovisku, ktoré spracovala Kancelária Národnej rady, odbor legislatívy a aproximácie práva. Ak by sme mali posudzovať tieto kroky ako súčasť daňovej reformy, tak nepochybne by bolo potrebné, aby sme mali k dispozícii, aj keď nie možno v paragrafovom znení, ale rámcovo, ďalšie zákony, ktoré by mali byť súčasťou daňovej reformy, ktorá bola prezentovaná ministerstvom financií. Čo mám na mysli? Mám na mysli napríklad skutočnosť, že autori daňovej reformy sa odvolávajú na to, že by sa mali zrušiť niektoré dane, ako teda tá tzv. trojdaň, naopak, mali by sa zvyšovať niektoré sadzby daní z nehnuteľností. Ak však teda máme komplexne posúdiť celé tie dosahy, tak si myslím, že v tomto balíku daňových zákonov sme mali dostať jasnú a ucelenú predstavu. Veľmi často sa pri týchto zmenách prezentuje, že to je systémové riešenie a že je kompatibilné s daňovou legislatívou v Európskej únii. No, som presvedčený, že my musíme postupovať v súlade s legislatívou v daňovej oblasti v Európskej únii, pretože iná cesta ani nie je možná. Ale, dámy a páni, konkrétne pri tejto dani hovoriť, že je to systémové riešenie, je absolútne absurdné. Nepoznám štandardizované daňové systémy, kde by sa práve oblasť nepriamych daní a v balíku nepriamych daní predovšetkým spotrebné dane menili v priebehu rozpočtového roka dvakrát. Spotrebná daň z minerálnych olejov bola upravovaná k 1. januáru tohto rozpočtového roka a ideme ju upravovať v priebehu 6 mesiacov. Ak toto by mal byť systémový prvok daňovej legislatívy, tak voči tomu, samozrejme, zásadným spôsobom je potrebné ohradiť sa. Myslím si, že je celkom normálne a korektné nazvať tento zámer úplne jasným a zrozumiteľným pravým názvom. Základným cieľom vládneho návrhu novely zákona o spotrebnej dani z minerálnych olejov v znení neskorších predpisov je, samozrejme, prostredníctvom zvýšených sadzieb zabezpečiť dostatočný objem finančných prostriedkov na krytie výdavkov štátu. Takže nie harmonizácia s daňovou legislatívou, nie systémové opatrenia v súvislosti s daňovou reformou, ale potreba získania prostriedkov na krytie výdavkov štátu, samozrejme, s ambíciou, aby sa nezvyšoval deficit štátneho rozpočtu. Dámy a páni, ale čo je na celej problematike v oblasti nepriamych daní a spotrebných daní špeciálne celkom netypické a nemali by sme tento postup akceptovať, všetky tieto návrhy majú svoje exaktné vyjadrenie len na ľavej časti. Na ľavej časti, mám na mysli kvantifikáciu príjmov štátneho rozpočtu. Ani jeden tento návrh zákona neobsahuje ani všeobecnú zmienku o možných ekonomických dosahoch cez spotrebiteľské ceny a o reálnych ekonomických dosahoch na reálnu situáciu v oblasti skutočných príjmov, alebo reálnych príjmov občanov Slovenskej republiky. Čo si myslím, že v tomto prípade je rovnako neakceptovateľné. Čo sa týka špeciálne spotrebných daní, treba mať ešte na pamäti jednu mimoriadne dôležitú vec. Prirodzene, že celá oblasť nepriamych daní má ten prioritný účel, aby sa zabezpečovali prostriedky na krytie výdavkov štátu prostredníctvom inkasa týchto nepriamych daní, ale spotrebné dane okrem tejto rozhodujúcej a kľúčovej úlohy zabezpečujú aj isté vyjadrenie a definovanie podnikateľského prostredia pre podnikateľov, ktorí v tejto oblasti pracujú. Nakoniec o tejto oblasti sa už hovorilo aj v súvislosti so spotrebnou daňou na pivo a myslím, že pán kolega poslanec, teraz si presne neviem spomenúť, že ktorý zo Smeru, veľmi jasne a zrozumiteľne prezentoval tú zmenu konkurencieschopnosti slovenských pivovarníkov. Ja sa pri tejto príležitosti odvolávam na slová, ktoré prezentoval predseda vlády Slovenskej republiky, keď sa završoval negociačný proces a predseda vlády jasne a zrozumiteľne povedal, že vláda Slovenskej republiky bude postupovať tak, aby zabezpečila rovnaké konkurenčné podmienky a rovnaké konkurenčné prostredie aj v oblasti daňovej legislatívy, aj v oblasti rozpočtového hospodárenia minimálne v rámci krajín V 4. To, čo máme tu v tých balíkoch spotrebných daní, je zásadný odklon od tohto prísľubu. A ešte raz opakujem, tento prísľub občanom Slovenskej republiky dal predseda vlády Slovenskej republiky. Tie spotrebné dane majú ešte jeden špecifický charakter, že absolútna úprava sadzby ešte nemusí znamenať väčšie inkaso do štátneho rozpočtu. Nebudem sa už zmieňovať o tej špecifickej dani z tabaku a tabakových výrobkov, ale tam tie odhady vždy boli omnoho iné, alebo celkom odlišné, ako bolo reálne inkaso. Ale, dámy a páni, táto situácia môže nastať aj pri spotrebnej dani z minerálnych olejov. Jednoducho naozaj sa dá očakávať, že vzhľadom na to, že súčasné daňové zaťaženie zodpovedá tomu európskemu, stredoeurópskemu priestoru a zodpovedá tej situácii krajín V 4, dá sa predpokladať, že touto úpravou môže klesnúť spotreba a môže klesnúť predovšetkým spotreba, ktorá bola kumulovaná prostredníctvom spotreby zahraničných prepravcov. Spotrebná daň z minerálnych olejov má však ešte jedno zásadné špecifikum. A to som už tu v tejto snemovni, dámy a páni, povedal. Ak sa spotrebná daň z tabaku a tabakových výrobkov bezprostredne dotýka tých, ktorí holdujú tejto neresti, tak túto neresť si zaplatia. Ak sa týka piva a sú ľudia, ktorí holdujú tomuto moku, tak si to zaplatia pivári. Ale pri spotrebnej dani z minerálnych olejov to zaplatia všetci občania Slovenskej republiky. Predpokladám, že ešte bude príležitosť, aby som mohol prezentovať na dôkladných analýzach, aké dosahy to bude mať napr. na ťažko skúšané odvetvie – odvetvie poľnohospodárstva. Dámy a páni, ale aby som vás nezdržiaval, dovoľte mi, aby som vám predložil návrh, pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 239/2001 Z. z. o spotrebnej dani z minerálnych olejov v znení neskorších predpisov. K čl. I bodu 1. V čl. I v bode 1 v § 7 ods. 1 písm. a) sa slová „12 400,- Sk/1 000 litrov“ nahrádzajú slovami „14 900,- Sk/1 000 litrov“. V čl. I v bode 1 v § 7 ods. 1 písm. c) sa slová „11 800,- Sk/1 000 litrov“ nahrádzajú slovami „12 800,- Sk/1 000 litrov“. V čl. I v bode 1 v § 7 ods. 1 písm. d) sa slová „11 800,- Sk“ nahrádzajú slovami „12 800,- Sk/1 000 litrov“. Vážené dámy a páni, len pre vašu ilustráciu dovoľte mi, aby som vám tento návrh veľmi stručne ešte prezentoval z hľadiska kvantifikácií. Tam, kde vláda Slovenskej republiky navrhuje spotrebnú daň vo výške 15 000,- Sk na 1 000 litrov, môj návrh smeruje, aby táto suma bola 14 900,- Sk za 1 000 litrov. Tam, kde vláda navrhuje sadzbu dane 14 500,- Sk za 1 000 litrov, môj návrh navrhuje 12 800,- Sk. A rovnako tam, kde je, to je v dvoch položkách 14 500,- Sk, môj návrh smeruje k sume 12 800,- Sk. Dámy a páni, nepochybne pán minister zaujme k tomuto návrhu, alebo predpokladám, že zaujme k tomuto návrhu stanovisko. Nedá sa vylúčiť, že tá absolútna kvanfitikácia môže znamenať nižší predpokladaný príjem do štátneho rozpočtu. Ja som však presvedčený, že tento môj návrh je v istej miere kompromisom v tom, že sa nám podarí udržať aktuálnu spotrebu, prípadne že sa nám podarí domácu spotrebu aj čiastočne zvýšiť, ak by platil tento algoritmus, tak výnos z tejto dane by mohol byť na úrovni požadovanej z hľadiska aktuálnych potrieb štátneho rozpočtu Slovenskej republiky. Z toho pohľadu, dámy a páni, by som vás chcel požiadať, aby ste naozaj dôkladne zvážili tento návrh. Prirodzene, že vzhľadom na to, že tento návrh prednášam, prosím vás o jeho podporu. Ďakujem pekne. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďalej sa do rozpravy prihlásil pán poslanec Karlin. Po ňom pán poslanec Hanzel. G. Karlin, poslanec: Vážená pani predsedajúca, ctené auditórium, za najväčší zásah do ekonomiky podnikateľskej sféry považujem zvýšenie spotrebnej dane na minerálne oleje a palivá. Jej exploatačný dosah v národnom hospodárstve zasiahne všetky oblasti, kde dnes používame tento druh energie. V poľnohospodárskej výrobe sa ročne spotrebúva okolo 100 000 ton nafty a 3 000 ton benzínu. To sú údaje z roku 2002. V celom rezorte je to 125 000 ton nafty a 7,5 tisíc ton benzínu. Ak sa má zvýšiť spotrebná daň pri nafte o 2,70 za liter a ešte k tomu 20 % DPH, to je ďalších 50 halierov, tak na to doplatí pôdohospodárstvo v roku 2003 zvýšením nákladov o 240 mil. korún, a pri benzíne, kde sa má zvýšiť spotrebná daň za liter o 3,10 plus 70 hal. DPH, to bude predstavovať zvýšenie nákladov v rezorte o ďalších 17 mil. korún, teda spolu to je 257 mil. korún ešte v tomto roku. Tieto náklady nemá možnosť rezort utlmiť a pri doterajšej politike trhu s agrárnymi komoditami to bude predstavovať čistú stratu v tomto roku. Neviem, či by sme mali riešenie hľadať práve pri takomto nápore, a v kontexte s úpravou dane by som potom odporučil zdvihnúť aj hranicu tzv. zelenej, resp. červenej farbenej nafty aspoň o 50 % úpravy zvýšenia dane, ktorú ministerstvo financií navrhuje. Dovoľujem si preto predkladať pozmeňujúci návrh k uvedenému zákonu, a to v bode 2 navrhujem, aby sa slová „6 800-, Sk/1 000 litrov“ nahradili slovami „5 450,- Sk/ l 000 litrov“. Zdôvodnenie: Používanie daňovej úľavy v poľnohospodárstve je významným nástrojom pomoci, ktorú by mal štát aj ďalej využívať a úmerne rozdeliť pri zvyšovaní spotrebných daní medzi seba a daňovníka. Návrh má svoje opodstatnenie aj vzhľadom na súčasný krízový stav v našom poľnohospodárstve. A preto očakávam aj od poslancov vládnej koalície podporu. Kolegovia z koalície, skúste prekročiť svoj tieň a urobte dnes aspoň jeden dobrý krok. Ďakujem. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Jaduš, faktická poznámka. Uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. Pán poslanec Jaduš. J. Jaduš, poslanec: Páni kolegovia, viem, že pán Karlin je istý optimista. Ja sa s jeho optimizmom nestotožňujem, pretože viem, že nelegitímny orgán, ktorý riadi tento štát, koaličná rada raz rozhodla a vy sa budete slepo riadiť týmito rozhodnutiami. Ale chcem sa vás spýtať: Prečo trestáte vašich voličov? Prečo nevymeníte jedného človeka za celý národ? Ďakujem pekne. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ako posledný sa písomne do rozpravy prihlásil pán poslanec Hanzel. B. Hanzel, poslanec: Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, opätovne chcem povedať, že chápem mnohé kroky, ktoré sa robia, a chápem aj kroky vlády, lebo mi to pripomína činnosť, ktorá sa normálne robí pri ohrození firmy. Keď je firma v ohrození, tak siaha k dvom veciam: 1. je to drastické znižovanie nákladov, a to určite pán minister veľmi dobre vie, a 2. je to príprava rozvojových programov a prípadne nových príjmových možností. My v tomto prípade zatiaľ trošku kombinujeme a je to pravdepodobne z toho dôvodu, že je ľahšie siahnuť na niečo, čo síce neznižuje drasticky náklady, ale umožňuje nám ľahším spôsobom získať nejaké výnosy. Čo sa týka znižovania nákladov, ja som si zatiaľ osobne nevšimol nič také výrazné. Možno mi nejaké veci unikli, nepochybujem, že určite áno, ale čo sa týka prípravy rozvojových programov, takisto je tam strašne urobené, aby sme do budúcna, to znamená, aby sme napr. budúci rok už mohli počítať s tým, že budú podstatne vyššie príjmy, ktoré nás nebudú nútiť opäť do podobných vecí, aké robíme teraz. Prečo robíme tieto spotrebné dane? My sme to volali kedysi bodové dane vo Švédsku. Nuž je to preto, lebo je to rýchly, lacný krok, ktorý dokáže rýchlo doniesť peniaze, peniaze do pokladnice. Obyčajne je to krok, ktorý je najľahšie realizovateľný. My sme si to presunuli z tej prípravy rozvojových programov do bodu 1, lebo ten bod 1 zatiaľ nedokážeme zvládať. Pán minister hovoril, že plán, rozpočet je vlastne prognóza, ale ono to tá prognóza, teda tá sa môže aj v priebehu roka všelijako zmeniť a ona sa môže zmeniť aj k dobrému, čo mi takisto pán minister zrejme nepoprie, lebo mnoho vecí nám môže zohrať takú úlohu, o ktorej doteraz stále ešte nevieme. Na strane príjmu, samozrejme, sa dajú robiť ďalšie opatrenia, a zas vychádzam z vlastných skúseností, dajú sa robiť rôzne dane z luxusu. My sa tu mnohokrát pritom oháňame, keď zdražujeme napr. plyn alebo vodu, alebo niečo iné, že platíme za bohatých ľudí. Za vyhrievanie bazénov, za ich veľké autá, vily a podobne. Tak prečo teda nejsť priamo tam? Nezovšeobecňovať to na ten plyn a na tú elektrinu a na to všetko ostatné, ale pustiť sa do zdaňovania týchto vecí, ktoré sú naozaj luxusné a ktoré tí ľudia, čo to majú, tí majú na to, aby si zaplatili aj daň z luxusu. Takže možno by to bolo rozumnejšie ísť touto cestou. Ďalej som prekvapený, že sme do týchto spotrebných daní nedali lieh a všeobecne. Dali sme pivo a preskočili sme kopu iných komodít, ktoré tam mohli byť. A som takisto presvedčený, že v priebehu veľmi krátkeho času dôjde opäť k ďalšej úprave daní z tabakových výrobkov, lebo, bohužiaľ, inej cesty niet, taká bude. Som ochotný sa vsadiť, že to tak bude. Dokážem povedať dokonca príklad pri týchto daniach z luxusu, že kedysi vo Švédsku, aby sa zabránilo, aby sa vybrali niektoré komodity na daň z luxusu, tak sa zdanili ešte aj videokazety, pán minister. Videokazety, lebo to bol nový prvok a považovalo sa to za luxus. Určite by sme našli aj my mnoho iných nových prvkov, ktoré by sa dali považovať za luxus, kde by tí ľudia boli ochotní tú daň zniesť, ale bola by to len určitá skupina ľudí, a táto daň z luxusu by nám mohla garantovať to, že nám nestúpne cena mlieka alebo cena chleba. A myslím si, že to je dostatočný dôvod na to, aby sme sa zamysleli nad tým, že tie spotrebné dane alebo bodové dane sa dajú robiť aj trošku ináč. K tej druhej alternatíve rozvoja podnikania, takisto som presvedčený, že, pán minister, samozrejme, vláda má predstavu, ale peniaze do podnikania však dokážeme dostať pomerne lacno dnes z peňazí, ktoré máme na dôchodkovú reformu. To sú hádam najlacnejšie peniaze momentálne, ktoré máme k dispozícii, pokiaľ teda nad nimi stále vládneme. Dokážeme ich dostať pomerne lacno z bánk, ktoré sa dnes zmenili. Ale sú tu ďalšie možnosti. Však do podnikania napr. tiež keď sa rozbieha niekde nejaká krajina a potrebuje dostať peniaze do podnikania, tak sa urobí to, že sa napr. dividendy nedania, pokiaľ sa používajú na investovanie. To znamená, prečo neurobiť ďalší krok voči podnikateľom? Nezdaniť dividendy povedzme na určitý rok, dva alebo koľko, aby mohli tieto peniaze použiť opätovne do podnikania, čo automaticky vytvára nové pracovné príležitosti a rozbeh výroby. Ja si myslím, že o tom určite pán minister vie, lebo toto je jedna z vecí, ktoré sa normálne vonku používajú. To ďalšie, čo nám tu chýba v našej republike, čo sa týka, opakujem, stále k tomu bod 2 rozbehnutie výroby a rozvojových programov, je napr. rozbehnúť burzu cenných papierov. Však toto je jediná alternatíva na rôzne tie fondy DRUKOS, BMG, AGV a pod., lebo ľudia v normálnej, prirodzenej túžbe dostať zo svojich peňazí viac, ako je tých pár percent v banke, chcú investovať do niečoho, len nevedia kam. A nato, aby vedeli kam, musí byť vytvorená normálna funkčná burza cenných papierov, ktorá je pod kontrolou štátu a ktorá funguje. Niekde si dvaja-traja hráči hrajú medzi sebou a potom kontrolujú celý trh. Zasa som presvedčený, že to nehovorím nič nové, rozhodne nie pre pána ministra, možnože pre niektorých poslancov, ktorí nie sú celkom zbehlí v ekonómii. Čo sa týka dane z minerálnych olejov, ja by som si dovolil podať pozmeňujúci návrh, ale ešte by som odôvodnil, alebo aspoň vysvetlil jednu vec, ktorá bude v odôvodnení, a to je, že v odôvodnení mám uvedené, že by som chcel, aby sa použili tieto peniaze na priepustnosť našich ciest, ktorá je čím ďalej nižšia, výstavba diaľnic ide pomaly a môžeme predpokladať, že keď sa dostatočne rýchlo neurobí zásah do cestnej infraštruktúry, tak naša doprava v krátkom čase skolabuje. Ja si myslím, že to vidíte všetci na cestách, keď idete do práce, koľko ráz sa už ani cez Bratislavu nedá dostať napriek tomu novému obchvatu, ktorý je urobený, stačí jedna jediná malá havária a sme v parlamente o pol hodiny alebo o trištvrte hodiny neskôr, tí, čo cestujeme. Ja mám aj na toto nápad a myslím si, že jednoduchý a ľahko realizovateľný, a preto by som navrhoval, aby tie peniaze, čo dostaneme z tých minerálnych olejov, aspoň jeden rok, aby sme ich použili na zlepšenie prejazdnosti našich ciest. Na zlepšenie prejazdnosti navrhujem toto: Každý z nás pozná predbiehacie pásy, ako sa ide hore kopcom, pre pomalé vozidlá. Toto sa dá za veľmi lacný peniaz v porovnaní s diaľnicami urobiť na celom Slovensku. Poviem, obyčajný úsek medzi Žilinou a Martinom, keď sa ide po tých, však to každý poznáte alebo väčšina z vás, ja som si ten úsek iks ráz prešiel, bez nejakých veľkých nákladov nie je problém každé 2 km, 3 km urobiť 300-metrový predbiehací pás, kde sa pomalé autá odstavia, rýchle predídu. Znížime tým nehodovosť, zvýšime prejazdnosť Slovenska, znížime spotrebu pohonných hmôt, zlepšíme tým bilanciu štátneho rozpočtu, keď znížime spotrebu pohonných hmôt atď. Tak preto by som apeloval na všetkých, teda v prvom rade teraz na pána ministra, aby sa nad týmto vláda zamyslela a aby sme aspoň takéto niečo spravili. Nehovorím, že Žilina, Ružomberok, ale na celom Slovensku, aj na tých rovných cestách stačí, aby sa tam objavili dve pomalé autá, a už tam kľučkujeme medzi tým a robíme si sami sebe problémy, robíme druhým ľudom problémy, prichádzajú ľudia o životy, rodiny prichádzajú o životy a prichádzame o deti. Tak ešte dovoľte, aby som na záver podal môj pozmeňujúci návrh a slečny poslankyne Editky Angyalovej k návrhu zákona č. 239/2001 Z. z. o spotrebnej dani z minerálnych olejov. Navrhujem, aby sa výnos z tohto zvýšenia spotrebnej danej v plnej výške tento rok použil na výstavbu rýchlostných komunikácií alebo na úpravu prejazdnosti našich ciest. Ďakujem pekne. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Hanzel bol posledným poslancom prihláseným písomne do rozpravy. Otváram možnosť hlásiť sa ústne do rozpravy k tomuto bodu programu. Uzatváram možnosť hlásiť sa ústne do rozpravy. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Pán minister, chcete sa vyjadriť ešte k rozprave?