G. Gál, poslanec: (2009-04-24):
K tejto navrhovanej novele Trestného zákona. No, je to veľmi ťažký oriešok, je to tvrdý oriešok, lebo ideme zadefinovať pojmy, na ktorých nie je ustálená ani celá Európska únia. Síce sú rámcové dohovory, ale keďže ide o veľmi ťažkú problematiku, o pojmovo ťažko zadefinované veci, tak dodnes nie je v tomto súlad v celej Európskej únii. A, bohužiaľ, nevyhli sme sa tomu problému ani my, ani navrhovateľ, keď nám predložil takýto návrh novely Trestného zákona. Definovanie extrémistických materiálov. Návrh novely Trestného zákona vychádza síce z medzinárodných dohovorov a smerníc Európskej únie, z ktorých vyplývajú záväzky Slovenskej republiky voči Európskej únii, ale podľa mojej mienky sa táto novela nesprávne transponuje. Dodatkový protokol k Dohovoru o počítačovej kriminalite týkajúcej sa kriminalizácie činnosti rasistickej a xenofóbnej povahy spáchaných prostredníctvom počítačových systémov, a to tým, že síce implementuje článok 2 dodatku – definíciu rasistický a xenofóbny materiál, avšak medzi tento zaraďuje ďalšie druhy materiálov. V súhrne ich všetky nazýva pojmom extrémistický materiál. Ako je aj v § 130 ods. 8 návrhu zákona. Tým dochádza k nepresnostiam, že každý materiál je zároveň aj extrémistický. Pojem extrémistický materiál teda navrhujem nahradiť pojmom, ale keďže ide o taký vážny zásah aj do tejto novely, že nepredložím vlastný pozmeňujúci návrh, lebo to treba v súlade aj s dohodou, s navrhovateľom. Čiže extrémistický materiál by sa podľa mojej mienky dal nahradiť a bolo by to presnejšie rasistickým a xenofóbnym materiálom alebo materiálom smerujúcim k potlačeniu základných ľudských práv a slobôd. Je podľa mňa aj samotný extrémizmus ako trestný čin nesprávne sformulovaný, lebo nie každý rasovo motivovaný trestný čin je extrémistický. Podľa navrhovanej novely však bude extrémista každý, aj klasický rasista, ktorý nie je príslušníkom alebo podporovateľom nejakej neonacistickej skupiny, povedzme verbálne zaútočí na niekoho, ktorý má inú národnosť alebo inú etnicitu. Čiže hovorím, nie každý rasista alebo človek, ktorý má takéto prejavy, je zároveň extrémistom. Do extrémizmu sa nedajú zahrnúť všetky trestné činy, ktoré spadajú pod skutkové podstaty vymenované v navrhovanom § 140a. Hoci ich páchateľmi môžu byť aj extrémisti. Napríklad, ak v reštaurácii nejaký čašník odmietne obslúžiť Maďara a ešte mu aj vynadá, to neznamená, že tento človek je extrémista. Áno, za určitých okolností je vinný z priestupku, zo spáchania priestupku alebo aj iných trestných činov, povedzme hanobenia národa, rasy a presvedčenia, ale neznamená, že tento človek zároveň spácha aj trestný čin extrémizmu. Lebo to je teraz takto navrhnuté. Keď vychádzame z toho, že čo je to extrémizmus, tak odborná verejnosť rozpráva o rôznom type extrémizmu. Ide o smer, ktorý sa snaží zmeniť majoritne uznávaný politický systém a jeho predsavzatia neváhajú siahnuť po radikálnych alebo násilných prostriedkoch. Delí sa na pravicový, kde patrí nacionalizmus, neofašizmus a neonacizmus, ľavicový, kde sa radí komunizmus a ekoextrémizmus, a náboženský extrémizmus, ktorý je odlišný od politického extrémizmu. A práve to je problém. Čiže extrémizmov je veľa. Ja som ich vymenoval podľa právnej teórie. Ale my teraz zahŕňame do trestného činu extrémizmu len extrémizmus, ktorý má rasový podtón. A to nie je správne. Takto majú extrémizmus v trestnom práve kodifikovaný len v Ruskej federácii a, bohužiaľ, musím povedať, že často sa to zneužíva proti politickým oponentom vládnucej garnitúry. Keď už sa bavíme konkrétne o tejto novele, tak je ešte ten jeden závažný nedostatok, a to je duplicita trestných činov, a to je § 424a ods. 1 písm. c) a § 423. Citujem § 423 z platného znenia hanobenie národa, rasy a presvedčenia. Odsek 1. „Kto verejne hanobí po a niektoré národy, jeho jazyk a niektorú rasu alebo etnickú skupinu, alebo po b skupinu osôb pre jeho vyznanie alebo preto, že sú bez vyznania, potrestá sa odňatím slobody až na jeden rok.“ Paragraf 424a ods. 1 písm. c) navrhovaného znenia hovorí, že „kto verejne hanobí jednotlivca alebo skupinu osôb pre ich príslušnosť k niektorej rase, národu, národnosti, farbe pleti, etnickej skupine, pôvodu rodu alebo pre ich náboženské vyznanie, ak je zámienkou pre hanobenie z predchádzajúcich dôvodov, potrestá sa odňatím slobody na jeden až tri roky“. No neviem. Ten dotyčný orgán, ktorý bude aplikovať tento zákon, ktorý paragraf potom vyberie.  Lebo tu sú aj trestné sadzby rôzne. Vidím, že v spoločnej správe už nejaké riešenie je, ale tiež nepovažujem za najlepšie. Tiež je ten problém, čo sa týka definície. V návrh zákona sa používa slovné spojenie pôvod rodu, ale u nás je rod zadefinovaný už v právnom poriadku, hlavne v antidiskriminančnom zákone ako rod uvádza pohlavie. Neviem, či to nebude trošku zmätočné, lebo keď vychádzame z anglického slova descent, ktorý je v tom rámcovom dohovore, či by nebol lepší pojem rodový pôvod. Lebo takto definovať pojem, ktorý už v nejakom inom zákone je, nevytvára takú najlepšiu právnu istotu, čo sa týka aplikácie zákona. Ja beriem, že ministerstvo spravodlivosti chce riešiť problém, ktorý je v celej Európe problematický a nevedia si s tým rady ani štáty, ktoré majú viac skúseností s extrémizmom, majú viac rozvinutý právny systém, ale nemyslím si, že keď ten problém nevieme vyriešiť, tak navrhneme hneď jednoduché riešenie, dáme to také problematické do Trestného zákona, že to je správny prístup. Preto navrhujem, aby tento návrh zákona bol vrátený navrhovateľovi na prepracovanie, lebo zavádzame do Trestného zákona problematické definície, problematické pojmy a uznávam navrhovateľovi, že sa pustil do veľkej práce, ale podľa mňa to nie je dostatočne spravené. Tu ostalo ešte veľa nezodpovedaných otázok a chaos zaviesť do Trestného zákona asi nie je cieľom navrhovateľa. Ďakujem pekne.