M. Záhumenský, poslanec: (2007-03-29):
Vážený pán minister, ctené poslankyne, vážení páni poslanci, v rámci poľnohospodárstva v Slovenskej republike je chov hospodárskych zvierat jedným z rozhodujúcich odvetví. Jeho ekonomická úspešnosť je podmienená aj aplikáciou najmodernejších metód v procese šľachtenia a plemenitby. Šľachtenie a plemenitba za podmienok, že je dosahovaný vysoký realizovaný genetický zisk pri nízkych nákladoch šľachtiteľského programu, predstavuje najefektívnejšiu formu intenzifikácie a skvalitnenia živočíšnej produkcie. Hlavným cieľom predkladanej novely zákona je úprava podrobností o šľachtení a plemenitbe hospodárskych zvierat vyplývajúca z prebratia Európskej smernice týkajúcej sa inseminačných staníc na skladovanie spermií a používania vajíčok a embryí čistokrvného plemenného hovädzieho dobytka. Predkladaný návrh zákona je v rámci legislatívy Európskeho spoločenstva plne harmonizovaný. Návrh vyplýva z potreby plnenia noriem Európskeho spoločenstva o šľachtení a plemenitbe. Svojím obsahom stanovuje pravidlá pre obchodovanie s plemenným materiálom, spermou, embryami a živými hospodárskymi zvieratami, stanovuje podmienky výkonu kontroly úžitkovosti a dedičnosti hospodárskych zvierat, ako aj spôsob výkonu prirodzenej plemenitby, hlavne u chovov dojčiacich kráv a inseminácie hospodárskych zvierat. Súčasťou návrhu je určenie spôsobu overovania genetického pokroku na území Slovenskej republiky s cieľom zabezpečenia konkurencieschopnosti slovenských chovateľov v podmienkach voľného trhu Európskej únie. Predkladaný návrh v neposlednom rade zabezpečuje kontinuitu a bezproblémový chod všetkých chovateľských poverených a oprávnených organizácií na území Slovenskej republiky a Plemenárskej inšpekcie Slovenskej republiky. Testovanie vlastností, resp. genetické hodnotenie a následné určovanie plemenných hodnôt u tých jedincov, ktorí sú zaraďovaní do plemenitby, je vo všetkých chovateľsky vyspelých krajinách základom selekčných postupov a šľachtiteľských programov a teda najdôležitejším faktorom ovplyvňujúcim produkčnú úroveň populácie hospodárskych zvierat. Šľachtenie predstavuje najefektívnejšiu formu intenzifikácie produkcie hospodárskych zvierat. Tento najdôležitejší intenzifikačný činiteľ, teda podiel geneticko-šľachtiteľských metód sa vyrovná podielu ostatných intenzifikačných faktorov. Aj v dôsledku neustále sa zvyšujúceho trhu v oblasti genetického materiálu vo svetovej populácii dojných kráv, ako sú inseminačné dávky embrya, ale aj dobytok vo forme vysokoteľných jalovíc s vysokou genetickou hodnotou, chovatelia, farmári žiadajú vo všetkých chovateľsky vyspelých krajinách stále presnejšie výsledky genetického hodnotenia s dôrazom na rozdielnosti populácií a príslušných podmienok chovateľského prostredia jednotlivých krajín. Toto porovnávanie je zložité a náročné aj vzhľadom na odlišné národné genetické hodnotenia v jednotlivých krajinách. Práve uľahčenie takéhoto porovnávania je hlavným poslaním a zodpovednosťou medzinárodnej organizácie pre vyhodnocovanie býkov takzvaný Interbull. Interbull je zodpovedná a poverená celosvetová organizácia na podporu, vývoj a štandardizáciu medzinárodného genetického hodnotenia. Súčasne pôsobí ako sprostredkovateľ pri výmene informácií medzi členskými krajinami aplikujúcimi vlastné hodnotenia a modely, ale predovšetkým vykonáva dohľad nad postupmi a procedúrami národného genetického hodnotenia. Interbull ako nezisková organizácia sa snaží byť nezávislá od jednotlivých komerčných firiem, a preto svoju činnosť zabezpečuje z príspevkov jednotlivých členov, ktoré sú úmerné veľkosti ich populácií. Odhadovaný ročný poplatok za našu populáciu sa pohybuje okolo 10 tisíc EUR. V tejto súvislosti treba povedať, že Slovensko je jednou z posledných krajín v Európe, ktorej národné výsledky nie sú zahŕňané do medzinárodného hodnotenia Interbull. Znižuje sa tým miera dôveryhodnosti pre výsledky, ktoré prezentujú naše komerčné organizácie, keď chcú ponúknuť svoje produkty na európskom alebo svetovom trhu. Dočasne prekonávame tento problém s odkazom na prebiehajúce rokovania z ministerstva pôdohospodárstva, Štátneho plemenárskeho ústavu, univerzity a pracoviska Interbull a zároveň vyjadrujeme presvedčenie, že výsledky rokovania smerujú k našej skorej aktívnej účasti v Interbulle. Treba tiež zdôrazniť, že pri medzinárodnom genetickom hodnotení Interbull nevykonáva a nezabezpečuje žiadne top rebríčky. Členské krajiny sú zodpovedné za stanovovanie poradia býkov, využívajúc ich vlastné hodnotenie, vrátane zodpovednosti za publikovanie výsledkov. Interbull ako medzinárodné hodnotenie nenahrádza systém národného genetického hodnotenia. Len akceptovaním uvedenej skutočnosti bude môcť aj Slovenská republika aktívne vstúpiť do medzinárodných systémov genetického hodnotenia. Súčasne tak naplní požiadavky nariadenia a smerníc Európskej únie požadovaných v tejto oblasti. Len aktívna účasť Slovenskej republiky v Interbulle nám dá možnosť sa v budúcnosti aktívne zapojiť na trh v oblasti genetického materiálu a to nielen v krajinách Európskej únie. Zapojením sa Slovenska do medzinárodného genetického hodnotenia bude súčasne kontrolovaný a akceptovaný aj systém národného genetického hodnotenia. Národné systémy predstavujú a budú aj v budúcnosti predstavovať nevyhnutnú súčasť vstupných informácií pre samotné medzinárodné genetické hodnotenia, tak ako to vykonáva Interbull. V súčasnosti vo väčšine členských krajín Ikaru a Interbullu štandardne vykonávané štyrikrát ročne národné genetické hodnotenie a medzinárodné genetické hodnotenie pre jednotlivé znaky, a to hlavne mlieko, tuk a bielkoviny, ale aj znaky exteriéru, somatické bunky, dlhovekosť, priebeh pôrodu a reprodukčné znaky. Ďalšie znaky sú v súčasnosti pripravované. Ide o ďalšie nepriame úžitkové vlastnosti, akými sú perzistencia, laktácia a dojiteľnosť. V podmienkach Slovenska vykonáva Štátny plemenársky ústav v zmysle jeho predmetu činnosti výkon národného genetického hodnotenia štyrikrát ročne a súčasne zastupuje Slovenskú republiku v organizáciách Ikaru od roku 1994 a Interbullu od roku 1995. V našich podmienkach sú rutinne hodnotené a vypočítavané plemenné hodnoty pre základné produkčné znaky mlieko, tuk a bielkovina. Význam uvedenej oblasti pre chovateľskú verejnosť potvrdzujú aj iniciatívne požiadavky chovateľských zväzov, konkrétne najväčšieho chovateľského zväzu v rámci chovu hovädzieho dobytka Slovenskej holsteinskej asociácie, ktorá spolupracuje so Slovenskou poľnohospodárskou univerzitou Katedrou genetiky a plemenárskej biológie, vypracovala metódu a systém na výpočet plemenných hodnôt exteriéru ako súčasť národného genetického hodnotenia. Objektívne treba konštatovať, že naše členstvo v Interbulle je zatiaľ len pasívne vzhľadom na skutočnosť, že výsledky nášho národného genetického hodnotenia nezasielame na medzinárodnú akceptáciu v rámci medzinárodného genetického hodnotenia v Upsalle. Slovensko sa tak stáva jednou z posledných krajín, ktorej chýba táto dôležitá medzinárodná akceptácia. Táto skutočnosť degraduje práce organizácií, ktoré sú zapojené do kontroly úžitkovosti a kontroly dedičnosti. V tejto súvislosti by som chcel pripomenúť vysokú úroveň a dlhoročnú tradíciu kontroly úžitkovosti, ktorá sa na Slovensku vykonáva už od roku 1925. Okrem toho táto skutočnosť prináša komparatívnu nevýhodu pre komerčné organizácie, ktoré sa snažia uplatniť svoj produkt šľachtenia na európskom alebo svetovom trhu, pretože nevedia hodnoverným spôsobom osvedčiť hodnotu svojho produktu. Zapojenie Slovenska do tejto medzinárodnej organizácie akceptovanej najvyspelejšími chovateľskými krajinami sveta nás súčasne úspešne zapojí aj do medzinárodného obchodu v danej oblasti. Testovanie vlastností, resp. genetické hodnotenie a následné určovanie plemenných  hodnôt u tých jedincov, ktorí sú zaraďovaní do plemenitby, je vo všetkých chovateľsky vyspelých krajinách základom selekčných postupov a šľachtiteľských programov a tým najdôležitejším faktorom ovplyvňujúcim produkčnú úroveň populácie hospodárskych  zvierat. Šľachtenie predstavuje najefektívnejšiu formu intenzifikácie produkcie hospodárskych zvierat. Tento najdôležitejší intenzifikačný činiteľ, teda podiel geneticko-šľachtiteľských metód sa vyrovná podielu ostatných intenzifikačných faktorov. Publikovanie dosahovaných plemenných hodnôt je dôležitá informácia ako pre odbornú, tak aj pre chovateľskú verejnosť. Interpretácia plemenných hodnôt robí chovateľom často problémy a väčšinou kladú väčší dôraz na nameranú úžitkovosť, hlavne pri dojniciach, než na plemennú hodnotu. V tejto súvislosti je potrebné mať na pamäti, že rozdiely namerané v úžitkovosti medzi zvieratami sú spôsobené hlavne chovateľskými podmienkami, ako je úroveň výživy, ktorá sa líši medzi chovmi, ako aj v rôznych obdobiach roka a aj v iných rokoch. Rozdiel úžitkovosti ovplyvňujú aj ďalšie faktory, ako vek pri prvom otelení, poradie laktácie, dĺžka medziobdobia a iné, vrátane genetického založenie jedinca. V súčasnosti sú dostupné moderné počítačové programy optimalizujúce výber plemenníkov, ktorých využitie chovateľovi uľahčí orientáciu pri výbere býkov pre individuálne dojnice v stáde a ktoré využívajú výsledky plemenných hodnôt. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, predkladaný návrh zákona významne približuje Slovensko, slovenské legislatívne prostredie v oblasti šľachtenia a plemenitby hospodárskych zvierat k vyspelým krajinám Európskej únie a odstraňuje zaostávanie spôsobené predchádzajúcim vedením Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky aj v tejto oblasti. Zároveň umožňuje aj aktívne zapojenie Slovenska do medzinárodného genetického hodnotenia. Záverom treba zdôrazniť, že predkladaný zákon bude slúžiť pre potreby širokej chovateľskej odbornej verejnosti, ale aj pracovníkom vedy a výskumu. Jeho obsah je možné aplikovať pre jednotlivé druhy hospodárskych zvierat. Bude slúžiť aj celej chovateľskej verejnosti v Slovenskej republike ako nástroj, ktorý výrazne zlepší ich konkurencieschopnosť a umožní im vykonávať operatívne a efektívne selekčné a chovateľské opatrenia s cieľom posilniť ich ekonomickú úspešnosť. Keďže väčšina mojich pozmeňujúcich návrhov je zapracovaná do spoločnej správy a v niektorých ustanoveniach gestorský výbor nahradil pomernú plemenársku organizáciu poverenú chovateľskou organizáciou, čo je mäkšia forma, s ktorou aj ja súhlasím, keďže toto ustanovenie sa bude týkať iba okrajových druhov zvierat, pre ktoré nie sú zriadené iné inštitúcie, je potrebné zosúladiť s touto zmenou aj ustanovenie o plemennej knihe a preto predkladám tento pozmeňujúci návrh. Bod 2 v § 2 ods. 14 znie: „Plemenná kniha je kniha, kartotéka alebo údajové médium, ktoré vedie združenie chovateľov, šľachtiteľská organizácia, uznaná chovateľská organizácia alebo poverená chovateľská organizácia, v ktorej sú zapísané alebo podmienečne zapísané čistokrvné plemenné zvieratá určitého plemena s uvedením ich predkov okrem zvierat uvedených v ods. 16 podľa kritérií uvedených v osobitných predpisoch. Pre každé plemeno podľa odseku sa zriaďuje a vedie jedna plemenná kniha.“ Odôvodnenie. Dôvodom zmeny je zjednodušenie významu a sprehľadnenie textu. Ďalším dôvodom úpravy textu je doplnenie poverenej chovateľskej organizácie z toho dôvodu, aby pre niektorý druh, resp. plemeno hospodárskych zvierat nebola zriadená žiadna z uvedených organizácií. Ministerstvo pôdohospodárstva má možnosť poveriť výkonom vedenia príslušnej plemennej knihy aj chovateľskú organizáciu. Z vyššie uvedených dôvodov, ctené kolegyne a kolegovia, vás chcem požiadať o podporu tohto návrhu zákona. Ďakujem za pozornosť.