K. Tóthová, poslankyňa: (2001-09-18):
A teda budem pokračovať v myšlienke dopadov kompetenčného zákona na právnu situáciu občanov. Viacerí občania, ako aj funkcionári samosprávy sa vlastne až dneska prebúdzajú a rozmieňajú na drobné, ľudovo povedané, prechod kompetencií na samosprávu. Treba veľmi otvorene si povedať, že občania nemajú veľký záujem a, žiaľ, ani nerozumejú tejto legislatívnej úprave vrátane ďalších nadväzujúcich legislatívnych úprav na kompetenčný zákon. Viac ako dva roky totiž, sa im ako najväčší problém vnucoval problém 12 + 12 alebo 8 + 8 vyšších územných celkov, pričom sa im nevysvetľoval význam vzniku vyšších územných celkov, spôsob fungovania vyšších územných celkov a rozdielnosť fungovania vyšších územných celkov od činnosti krajských úradov a aj okresných úradov. Vážení kolegovia, je to škoda, je to škoda preto, že sa nám to môže ako bumerangový efekt vrátiť pri voľbách do vyšších územných celkov, ktoré o niekoľko mesiacov budú. Občania ak nerozumejú tomu, čo je to vyšší územný celok, prečo ho treba zriadiť, oni proste na voľby neprídu. A myslím, že to nebudú prevažne voliči Hnutia za demokratické Slovensko, ktorí na voľby neprídu. Čiže malo by a má byť aj vaším záujmom, záujmom nás všetkých, aby sme využili ešte priestor v médiách na to, aby sme oboznámili občanov o základe tejto reformy verejnej správy a nevenovali priestor ondulovaniu vzduchu okolo SMK a jej, mierne povedané, roztopašných požiadaviek. Predovšetkým by sa pozornosť mala zamerať na informovanie občanov, lebo decentralizácia štátnej správy a potom jej bezporuchové fungovanie je vážna vec. Zatiaľ čo občan so súdnymi orgánmi prichádza málo do styku počas svojho života a, možno povedať, niektorí občania vonkoncom do styku so súdmi neprídu, s orgánmi miestnej správy, ako sú okresné úrady, krajské úrady, samosprávne obce a budúce vyššie územné celky, budú prichádzať občania do styku, či budú chcieť alebo nie. Tieto orgány budú rozhodovať o ich bežných veciach, ktoré sa ich bezprostredne týkajú, a to od ich narodenia až po ich smrť. A práve preto je veľmi citlivá otázka, na ktorú teraz obrátim pozornosť o chvíľu, a to je vnímanie miestnej správy občanmi. Postoj k štátu, k vláde, ba dokonca i k celému spoločenskému zriadeniu si prevažne občania vytvárajú práve cez prizmu dobrého alebo zlého fungovania miestnej správy. Toto sú poznatky, ktoré tlmočia učebnice správneho práva takmer zo všetkých kútov sveta. Uznesenia vlády, ako i uznesenia orgánov ústrednej štátnej správy občanov pramálo zaujímajú, ale rozhodnutia obce, okresného úradu, ktoré sa ich dotýkajú, veľmi citlivo vnímajú, či už z hľadiska ich kvality, zákonnosti, rýchlosti vydania a podobne. A ak je chaos v miestnej správe, nenadávajú len na tieto miestne orgány, nevyjadrujú nespokojnosť len s týmito miestnymi orgánmi, ale prevažne nadávajú aj na vládu. Dopady predloženého kompetenčného zákona, ako to už bolo viackrát v tejto snemovni povedané, budú a prejavia sa vzhľadom na postupnú účinnosť jednotlivých jeho častí v období, keď bude vládnuť už nasledujúca vláda. A preto poslancom Hnutia za demokratické Slovensko nie je a ani nemôže byť kvalita tohto zákona ľahostajná. Ako som už naznačila, tento zákon z hľadiska riešenia opravných prostriedkov občanov voči rozhodovacím aktivitám miestnych orgánov štátnej správy a samosprávy, na ktorú budú týmto zákonom prenesené kompetencie, sa veľmi dotýka aj Občianskeho súdneho poriadku. Paragraf 250a, ktorý upravuje súdne preskúmanie rozhodnutí správnych orgánov, teda aj orgánov samosprávy znie: „Žalobca musí byť zastúpený advokátom alebo komerčným právnikom, pokiaľ nemá právnické vzdelanie buď sám, alebo jeho zamestnanec, ktorý za neho na súde koná. To neplatí vo veciach, v ktorých je daná vecná príslušnosť alebo ak ide o preskúmanie rozhodnutia vo veciach nemocenského poistenia alebo dôchodkového zabezpečenia a vo veciach žiadateľov priznania postavenia utečencov.“ Čo z uvedeného ustanovenia vyplýva. Vyplýva to, že ak prenesieme kompetencie na obce, v rámci súdneho preskúmania rozhodnutia občania nebudú potrebovať advokáta. Ale vo veciach kompetencie, ktorá bude prenesená na vyššie územné celky, pričom budú v týchto veciach vydávané rozhodnutia, občania nebudú mať možnosť žiadať preskúmanie rozhodnutia vyššieho územného celku na súde, t. j. podať odvolanie na súd bez toho, aby boli zastúpení advokátom. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, doposiaľ kompetencia ak bola na okresnom úrade, odvolanie sa podávalo na krajský úrad bez akejkoľvek formalizácie a povinnosti byť zastúpený advokátom. To isté platilo, pokiaľ v prvej inštancii rozhodoval krajský úrad. Ako mienite vysvetliť občanom, že túto kompetenciu ak prenesieme na vyššie územné celky a budú rozhodovať o ich veciach, že odvolanie, ktoré podajú, budú musieť mať vypracované advokátom a byť zastúpení pred súdom advokátom? Veď to je predsa značná finančná záťaž pre občanov. Nemáte obavu, že toto zníži právo občanov domáhať sa spravodlivosti? A to by ešte nebolo všetko. Nie je doriešená ani systémová súvislosť so zákonom č. 71/1992 Zb. o súdnych poplatkoch. Z prílohy v položke 10 sa jasne uvádza, že návrh na preskúmanie rozhodnutia orgánu verejnej správy, t. j. samosprávy a vyššieho územného celku, áno, je spoplatnený podľa druhov konania, nebudem to všetko citovať podrobne, od 1000 až do 2000 korún. Doteraz túto sumu pri podaní odvolania občania nemuseli zaplatiť. Ako vysvetlíte občanom tieto skutočnosti? Ako ste mysleli na finančnú situáciu občanov pri príprave zákona a pri príprave reformy verejnej správy? Prečo tieto súvislosti nie sú doriešené? Za Mečiarovej vlády pokiaľ boli presunuté kompetencie na obce, sme v Občianskosúdnom poriadku mali ustanovenie, že ak je vecne príslušný okresný súd, tak sa poplatky neplatia. Ale pokiaľ budú rozhodovať vyššie územné celky, t. j. orgán na úrovni kraja, ak výslovne nedáme ustanovenie, že má rozhodovať okresný súd, tak potom budú musieť byť občania zastúpení advokátmi. Alebo necháme túto otázku nedoriešenú? Obdobne nemožno nechať nedoriešenú otázku poplatkov. Osobne sa domnievam, že odvolania z rozhodovacej aktivity orgánov samosprávy a vyšších územných celkov, ktoré prejdú v súčasnosti na orgány samosprávy, by mali byť oslobodené od súdnych poplatkov, maximálne by mal byť poplatok kolku, ktorý v niektorých prípadoch bol potrebný na odvolacie konanie v oblasti štátnej správy. My touto reformou nemôžeme zhoršiť situáciu občanov po finančnej stránke, pretože, nechcem robiť veľkú politiku, táto vláda po finančnej stránke už dosť naložila na plecia občanov. Ďalej, ak dovolíte, je to stránka z hľadiska pohľadu verejnej správy a postavenia občanov v nej. Ale je tu aj druhá strana mince, aké bude zaťaženie súdov, ak bude pôsobiť táto reforma štátnej správy. Už pán minister vo svojom úvodnom prejave konštatoval, že áno, toto je otázka, ktorá môže vyvolať problémy v praxi, a uviedol, že vláda bude urýchlene pracovať na príprave správneho súdnictva. Vážení, to bolo treba už pripraviť. To bolo treba pripraviť súbežne s týmito zákonmi, pretože nemáme ani doriešené interpretačné pravidlo, pretože v predloženom legislatívnom návrhu sa hovorí, že pokiaľ nie je stanovený druh kompetencie, tak platí zásada, že pokiaľ nie je výslovne stanovené, že pôjde o samosprávu, považuje sa kompetencia prenesená ako prenesený výkon štátnej správy, ZMOS požaduje opačný výklad. A... (Hlasy zo sály.) No veď práve hovorím, ZMOS požaduje inú dikciu a za ten krátky čas, ktorý som pred svojím vystúpením mala na oboznámenie sa pripomienok zo spoločnej správy, mám informáciu, že výkladové pravidlo sa navrhuje opačne postaviť, to znamená, kde nie je určená kompetencia, považuje sa, že ide o presun kompetencie do originálnej pôsobnosti samosprávy. Čiže nepôjde o prenesený výkon v štátnej správe a tým horšie pre súdy, pretože početnosť týchto rozhodnutí a odvolaní je skutočne v súčasnosti v štátnej správe značná. A nemožno sa domnievať, že občania nebudú podávať odvolanie, keď bude odvolanie na súd, pretože ja som toho názoru, že spomínané finančné zaťaženie treba doriešiť a doriešiť urýchlene tak, aby občania neniesli žiadnu finančnú záťaž v súvislosti s domáhaním sa zákonnosti rozhodnutí, ktoré riešia ich veci v oblasti štátnej správy. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, prichodí mi konštatovať, že ani v tejto otázke nie je predložený legislatívny návrh dopracovaný. Nielen vo finančnej, v terminologickej a v ďalších neujasnených veciach, o ktorých budeme hovoriť vo vystúpeniach ďalších, ale ani v postavení občanov nie je tento legislatívny návrh doriešený. Preto nech sa na mňa predkladateľ nehnevá, že opätovne budem oponovať pánu ministrovi vnútra, ktorý pri predkladaní zákona v prvom čítaní uviedol, že „predložený legislatívny návrh je výsledkom dlhodobej systematickej práce príslušných odborníkov“. Nie je to pravda, pretože v tlači, znovu dokumentujem svoje oponovanie, 6. júna tohto roku vyšla správa, ktorá znela: „S výnimkou ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny a ministerstva kultúry úplný podklad v stanovenom termíne, t. j. v máji 2001 nepredložil ani jeden rezort. Ministerstvo zdravotníctva oznámilo, že materiál o prenose kompetencií za rezort neodovzdá.“ Ja to citujem druhýkrát, pretože tu sa stále opakuje myšlienka, že predložený legislatívny návrh je výsledkom dlhodobej systematickej práce. Nie je to tak. A od júna do predloženia zákona je len pár mesiacov a tak zložitý zákon, ako je tento, nebolo možné zrejme dopracovať náležite, lebo bez podkladov kompetenčný zákon nemožno robiť. A ja sa ospravedlňujem, nechcem robiť zo seba vševeda, dovolím si skromne poznamenať, že jednu reformu verejnej správy som už koordinovala po legislatívnej stránke a viem, čo je to zosúlaďovanie kompetencií, keď sa to robí precízne. Stále však zostáva nezodpovedaná otázka, prečo ťažiskové zákony až teraz pred voľbami sú predložené a prevažne s účinnosťou do obdobia budúcej vlády. Dokonca v spoločných správach som sa dočítala, že účinnosť niektorých ustanovení navrhli poslanci vládnej koalície až na rok 2005. Tak to je už evidentný odsun. To je evidentná snaha robiť reformu, o ktorej budeme hovoriť my. Urobíme ju nedokonale, čím založíme nášľapné míny pre budúcu vládu. A nemôžem sa zbaviť poznatku, že vlastne tento postup je výsledok snahy udržať si moc koncentrovanú v rukách vlády a ústredných orgánov čo najdlhšie a len verbálne proklamovať decentralizáciu kompetencií. Záverom dovoľte, aby som pripomenula ešte jednu požiadavku, ktorá nie je splnená. A podľa môjho názoru po udalostiach, ktoré nastali v Spojených štátoch amerických, je to otázka aktuálna. Stále ostáva potrebné zodpovedať, čo si musí štát ponechať, aby bol schopný garantovať občanom zachovanie integrity štátu, bezpečnosti štátu a rovnaký štandard na jednotlivých častiach územia. Občania totiž majú právo a neodňateľné právo, aby štandard životný na jednotlivých častiach územia bol čo možno najporovnateľnejší. Ja si myslím, že skutočne aj z hľadiska východného Slovenska mala si vláda zodpovedať, čo si musí štát ponechať vo svojej kompetencii, aby urýchlene mohol proste dosiahnuť vyrovnanie rozvoja priemyslu, životnej úrovne, nezamestnanosti na celom území, pretože je neodškriepiteľné, že pokiaľ prejdú kompetencie na kraje, Bratislavský kraj nebude mať veľké problémy. Tam nie je veľká nezamestnanosť, je tam záujem investorov a podobne. Samosprávy finančne budú mať, pokiaľ sa spraví taký daňový zákon, že budú príjmy plynúť priamo do pokladne samosprávy. Ale ako bude vyzerať východné Slovensko, poprípade niektoré časti Slovenska, je veľmi otázne. A táto otázka nebola predmetom diskusie, aspoň neboli dané výsledky z tejto diskusie, nie sú známe, a preto nemôžem konštatovať, že táto otázka bola riešená. Ba práve naopak, musím konštatovať, že táto otázka nebola riešená. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vo svojom vystúpení som sa snažila dať všeobecný pohľad na druhé čítanie a problémy, s ktorými vstupujeme do tohto druhého čítania, vrátane situácie, v akej sa nachádzame, keď prerokúvame návrh zákona s tým, že v poslednej chvíli nám boli doručené spoločné správy a pozmeňujúce návrhy, ktorých veľká početnosť dokumentuje jednak snahu poslancov vylepšiť predložený legislatívny návrh, ale predovšetkým dokumentuje, že predložený legislatívny návrh nebol na patričnej úrovni spracovaný. Dovoľte, aby som na záver zopakovala to, čím som vlastne svoje vystúpenie začala. Poslanci za Hnutie za demokratické Slovensko majú úprimný a eminentný záujem na prenose kompetencií na samosprávu. Považujú to za vývojovú líniu, ktorá je neopomenuteľná a neodvratná. To však neznamená, že môžu s ľahkým svedomím alebo čistým svedomím odsúhlasiť všetky predložené ustanovenia, že nevidia tzv. nášľapné míny v tomto zákone a že môžu sa v hlasovaní pripojiť predovšetkým k tým ustanoveniam, ktoré signalizujú, že prechod kompetencií bude bezproblémový a plynulý. Preto by som chcela aj vás, kolegovia a kolegyne, vyzvať, aby sme v tomto duchu pokračovali pri prerokúvaní predloženého kompetenčného zákona, ako aj ďalších zákonov, pretože všetky dnes urobené chyby sa nevrátia nielen nám, ale aj občanom ako bumerang, pretože chaotická miestna štátna správa nezabezpečuje plynulý chod štátu, už nehovoriac o tom, že môže byť aj kamienkom k rozdrobeniu štátnosti. A myslím, že to sú dosť vážne dôvody na to, aby sme veľmi vážne pristupovali k prerokúvaniu v druhom čítaní. Ja vám, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci ďakujem za trpezlivosť, s ktorou ste vypočuli moje vystúpenie. (Potlesk.) I. Presperín, podpredseda NR SR: S faktickými poznámkami sa hlásia pán poslanec Prokeš, pán poslanec Hort. Končím možnosť uplatnenia ďalších faktických poznámok. Dávam slovo pánu poslancovi Prokešovi. Prosím. J. Prokeš, poslanec: Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. K vystúpeniu pani poslankyne Tóthovej mám niekoľko poznámok. K tej časti, keď hovorila vlastne o financovaní, tak upozorňujem aj na prax dneška, pretože táto prax sa môže prenášať aj do budúcnosti. Na jednej strane existuje uznesenie vlády č. 535 z 13. júna 2001, v ktorom bolo uložené pani ministerke, aby z finančných prostriedkov z rezervy vlády na rok 2001 na podporu preventívnych programov uvoľnila prostriedky vo výške 22 134 590 korún. Z toho, samozrejme, malo ísť aj niečo do Nitrianskeho kraja. Keď sme vypísali súťaž na základe toho na výberové konanie na výber kamier, tak sme dostali list, že dostaneme modré z neba, a nie peniaze, keď to mám povedať takto slušne. Takže môžeme očakávať, že podobne to bude vyzerať aj s prídelom finančných prostriedkov na prenesený výkon štátnej správy. Súčasne k tej druhej časti alebo k tej poslednej časti, keď hovorila vlastne o udalostiach v Spojených štátoch, tak je namieste otázka, prečo nás zase chce niekto vtiahnuť do vojnového konfliktu a ponúka Slovensko ako bojisko. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem. Pán poslanec Hort. Nech sa páči.