V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-06-30):
Panie poslankyne, páni poslanci, tým, že sme sa tu procedurálne zdržali k niektorým otázkam bodov programu, ja by som vás rád požiadal, aby sme napriek tomu, že máme rokovací čas do 19.00 hodiny, zvládli ešte prerokovať tri body programu, a to je správa o stave ochrany osobných údajov, potom dva dokumenty o Fonde národného majetku, ktoré predkladá prezident fondu pán Kojda, a jeden materiál, ktorý súvisí s návrhom rozpočtu Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou na rok 2005, je tu pán Gajdoš. Bude to pár minút po 19.00 hodine. Súhlasíte alebo?... (Súhlasná reakcia pléna.) Súhlas je všeobecný. Pokračujeme aj po 19.00 hodine. (Reakcie z pléna.) Dobre, skončíme o 19.00 hodine. Definitívne. Takto rozhodla snemovňa. Teraz pokračujeme, ale chcel som len upozorniť. Pán prezident Fondu národného majetku Kojda cestuje preč a chceli sme prerokovať tieto body programu. Vážení, teraz žiadam, aby sme prerokovali správu o stave ochrany osobných údajov (tlač 1162). Žiadam predsedu Úradu na ochranu osobných údajov Gyulu Veszeleiho, aby správu uviedol. Nech sa páči. Gy. Veszelei, predseda Úradu na ochranu osobných údajov SR: Vážený pán predsedajúci, vážený pán podpredseda, vážené poslankyne, vážení poslanci, v zmysle ustanovenia § 38 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v jeho platnom znení úrad predkladá Národnej rade takúto správu raz za dva roky. Táto správa je v poradí už štvrtá. V hodnotenom období do obvyklého života úradu v jeho činnosti najväčšie zmeny vniesla jednak príprava, ale najmä samotný vstup Slovenskej republiky do Európskej únie. Zmenené pomery a z nich vyplývajúce požiadavky na túto oblasť vynútili prijatie euronovely zákona o ochrane osobných údajov, ktorú možno hodnotiť ako rozsiahlu, vecne, technicky náročnú, ale zároveň odôvodnenú, dôležitú, neodkladnú. Dovoľujem si poznamenať, že v uplynulom období, v hodnotenom období boli tri novelizácie, z ktorých jedna bola predmetom plánu legislatívnych úloh vlády a to bola táto euronovela. Boli tam ďalšie zákony novelizované: č. 602/2003 Z. z. a č. 576/2004 Z. z. Nebudem sa zmieňovať o charaktere týchto ďalších novelizovaných zákonov. Chcel by som však zdôrazniť, že vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie sa podstatne modifikovala činnosť úradu, rozšíril sa okruh jeho úloh a aktivít, a to najmä pokiaľ ide o cezhraničný tok osobných údajov, cudzojazyčnú korešpondenciu, povinnú účasť zástupcov úradu na zasadnutiach stálych komisií či výborov Európskej komisie, Rady Európy, očakávanú účasť zástupcov úradu na medzinárodných konferenciách, pracovných stretnutiach, stážových pobytoch a nie v poslednom rade na pravidelných európskych a medzinárodných stretnutiach splnomocnencov na ochranu osobných údajov. Rozšírila sa aj spolupráca úradu s partnerskými úradmi členských štátov Európskej únie, ako aj v štátoch pripravujúcich sa na vstup do Európskej únie, ale aj s rôznymi rezortmi a inštitúciami v Slovenskej republike plniacimi tzv. európske úlohy. Ďalej je potrebné spomenúť, že úrad bol vo viacerých prípadoch požiadaný o konzultačnú činnosť, súčinnosť, spoluprácu na významných európskych, resp. medzinárodných projektoch. Podobne bol veľký záujem zo strany prevádzkovateľov informačných systémov, sprostredkovateľov, oprávnených osôb, ale aj dotknutých osôb i ďalších inštitúcií o poskytnutie odborných stanovísk, o zodpovedanie rôznych otázok z oblasti aplikácie zákona v praxi, ako aj lektorskú činnosť vykonávanú odbornými pracovníkmi úradu. V poslednej dobe je nápor taký veľký v tejto oblasti, že úrad už niektorým požiadavkám nemôže vyhovieť. Značne sa rozšírila aj pripomienková činnosť úradu vo vzťahu k legislatívnym návrhom ostatných rezortov a vzhľadom na počet zamestnancov úradu a k pomerne krátkym lehotám na pripomienkovanie táto činnosť dá úradu, teda zamestnancom úradu, poriadne zabrať. Pokiaľ ide o opatrenia, odporúčania, ako aj záväzné stanoviská vydané úradom, možno povedať, že až na malé výnimky tieto boli v praxi rešpektované. Z výsledkov prieskumu verejnej mienky vykonanej Ústavom pre výskum verejnej mienky pri Štatistickom úrade Slovenskej republiky vyplýva, že právne vedomie občanov Slovenskej republiky v tejto oblasti je na pomerne dobrej úrovni. Úrad sa však v rámci svojich možností vynasnaží aj v budúcnosti o jeho ďalšie zvyšovanie. Nemožno nespomenúť ani skutočnosť, že za hodnotené obdobie úrad zaznamenal zvýšený záujem tlačených a elektronických médií o jeho činnosť, najmä o jeho stanoviská v rôznych kauzách. Skutočnosť je taká, že vo väčšine medializovaných káuz ide o právne problematické, pritom spoločensky významné prípady, kde ide aj o osobné údaje, resp. niekedy aj o ich porušenie. Preto záujem, resp. požiadavky médií vo vzťahu k úradu sú skoro každodennou záležitosťou, pričom úrad v hodnotenom období nemal a ani toho času nemá tlačového hovorcu. Vyššie uvedené skutočnosti poskytnú stručný obraz o najdôležitejších úlohách, aktivitách a azda, možno povedať, aj o úspechoch úradu v oblasti ochrany osobných údajov. Na druhej strane treba povedať aj to, že náš úrad zápasí s chronickým nedostatkom vysokokvalifikovaných a skúsených odborníkov, mnoho, najmä mladých zamestnancov po získaní primeranej praxe opustí úrad, vo väčšine prípadov reagujúc na finančne výhodnejšie ponuky súkromného sektora, najmä bankových inštitúcií, pričom získať nových ľudí s požadovaným vzdelaním, vhodným odborným zameraním i praxou, ako aj so znalosťou cudzích jazykov cez výberové konanie, v podstate koordinované Úradom pre štátnu službu, je veľmi obťažné. Denne sa nám potvrdzujú dôvodné požiadavky expertov Európskej komisie, zakotvené aj v európskych dokumentoch, na úplnú finančnú a personálnu nezávislosť úradu ako dozorného orgánu nad ochranou osobných údajov, ktoré požiadavky napriek všetkej našej snahe sa nepodarilo presadiť ani v euronovele nášho zákona, a to aj pre nepochopenie tohto zásadného princípu zo strany relevantných orgánov. Náš úrad totiž nemá samostatnú rozpočtovú kapitolu, ale je súčasťou rozpočtovej kapitoly Úradu vlády, s ktorým sú naše vzťahy dobré, no aj tak otázka zabezpečovania financií pre činnosť úradu je každoročne predmetom ponižujúceho vyjednávania, hovorím v úvodzovkách, „nezávislého dozorného orgánu Slovenskej republiky“ s príslušnými úradmi a nie je samozrejmou, štátom zaručenou záležitosťou či položkou. Pokiaľ ide o tzv. personálnu nezávislosť, je taktiež potrebné povedať, že v zmysle zákona o ochrane osobných údajov za riadny chod úradu a zabezpečenie všetkých úloh úradu zodpovedá predseda úradu, ktorý účty skladá Národnej rade Slovenskej republiky, avšak obsadzovanie štátnozamestnaneckých miest, okrem politických funkcií, je kompetenciou Úradu pre štátnu službu, čo pociťujeme ako určitú anomáliu legislatívy a prvky dvojkoľajového riadenia, aj keď spolupráca medzi oboma úradmi je štandardná. Mierne zvýšenie počtu zamestnancov úradu na 33 tabuľkových miest, z ktorého sa nám podarilo obsadiť 29, je stále málo na zvládnutie enormne zvýšených úloh a aktivít úradu, najmä za posledné obdobie. Pri získavaní dobrých odborníkov, v našom prípade najmä právnikov a informatikov, a ich udržaní nám robí problém obmedzená možnosť ich finančného ohodnotenia. Pri terajšom zaradení nášho úradu v rámci kategorizácie štátnych orgánov platí iba 9-stupňová platová stupnica. Je to problém, ktorý ak ostane nepochopený zo strany príslušných orgánov a nevyrieši sa čo najskôr, môže byť osudovým pre výkon nezávislého dozoru nad ochranou osobných údajov v Slovenskej republike. Vážení prítomní, spomenul som vám z podrobnej správy iba niekoľko skutočností, ktoré informujú o tom a dokumentujú to, že Úrad na ochranu osobných údajov, i keď s veľkým vypätím síl, však svoje poslanie napĺňa, svoje úlohy si plní a tie z celospoločenského hľadiska, ale aj z medzinárodného hľadiska sú významné a nepostrádateľné. Ja i moji spolupracovníci ich takto vnímame a podľa nás takto ich treba ponímať aj zo strany ostatných štátnych orgánov, inštitúcií i občanov. Dovoľujem si poznamenať, že úrad nie je zriadený a ani nevyvíja svoju činnosť proti nikomu, ale naopak, v prospech všetkých občanov Slovenskej republiky a po vstupe do Európskej únie sa tento okruh značne rozšíril. Úrad nevytvára ani nevyrába konflikty, ale naopak, usiluje sa o ich predchádzanie či eliminovanie, a to prostriedkami, ktoré sú mu dané zákonom, zákonom prijatým Národnou radou Slovenskej republiky. Vážení poslanci, vážené poslankyne, dovolil som si v takomto rozsahu predniesť túto správu, ďakujem vám za vašu pozornosť.