S. Janiš, poslanec: (2009-02-12):
Dámy a páni, kroky, ktoré robí predseda vlády po skončení plynovej krízy, sa dajú úplne kľudne nazvať aj black out diverzifikácii. Totálna tma vlády, čo sa týka diverzifikácie. Čakal som, že prvé, čo príde do parlamentu, bude odpočet krokov distribútora plynu, ministerstva hospodárstva, čo sa udialo počas krízy, porovnanie s vládnym materiálom Stratégia energetickej bezpečnosti Slovenska, ktorý vláda prijala v októbri minulého roku. A na základe porovnania toho, čo sa na Slovensku stalo, keď bol na Slovensku stav núdze, keď cez Kapušany nepretekal ani meter kubický plynu, že tento materiál Stratégia energetickej bezpečnosti Slovenska bude vyhodnotený s tým, čo sa na Slovensku stalo a začneme debatovať o tom, čo robiť pre to, aby, keď sa toto znova stane, čo nikto nemôže vylúčiť, aby Slovensko nebolo také traumatizované, aby Slovensko bolo na toto lepšie pripravené. Lebo to, čo sa stalo, sa nestalo počas 40-ročnej histórie dodávania plynu z Ruska, ale stalo sa a môžeme očakávať, že to nebolo poslednýkrát. My sme totižto od toho Ruska závislí nielen od plynu. My sme od Ruska závislí aj od ropy na 100% a, bohužiaľ, aj na jadrovom palive na 100%. Teda naša energetická závislosť od Ruska je stopercentná a ak ste od niekoho stopercentne závislí, tak je to pre krajinu ako-takú veľmi, veľmi nebezpečné. Prvý signál nebezpečnosti tejto stopercentnej závislosti v reálnom živote nám Rusi spolu s Ukrajincami predviedli začiatkom tohto roka. Musím sa dvoma vetami vrátiť aj k Jaslovským Bohuniciam, aj keď návrh novely o tom nehovorí, ale spolu to súvisí. Poviem to otvorene, kľudne, aj keď to bude kritické, že Jaslovské Bohunice, prezentácia ich spustiť bolo zo strany vlády len divadlo a pasca na opozíciu. Asi taká skúška na opozíciu, ako sa zachová opozícia, ktorá doviedla Slovensko do Európskej únie a všetci vieme, že súvis bol aj s Jaslovskými Bohunicami, to je fakt, ako sa zachová táto opozícia v čase krízy, keď niekto predloží a povie národu, že pozor, budeme musieť spustiť Jaslovské Bohunice, lebo na Slovensku hrozí kríza, hrozí blackout, hrozí katastrofa a tá bývalá vládna koalícia, súčasná opozícia je tá zlá, ktorá dopustila zastavenie Jaslovských Bohuníc. Ja som komunikoval v tú sobotu to nečakané zasadnutie vlády aj v nedeľu a komunikoval som to tak, ako chcela opozícia, úplne chladnokrvne tak, že ak je energetická situácia v elektroenergetike na Slovensku taká závažná a taká vážna a dokážeme túto vážnosť vecne, a nie politicky zdôvodniť, tak to pustite. Čo sa stalo? Napriek tomu, že plyn neprúdil ani v nedeľu, ani v pondelok, ani v utorok, ani v stredu, ani vo štvrtok a tak ďalej, napriek tomu, že v sobotu bola tá situácia taká vážna večer o 19.00 hodine, že Jaslovské Bohunice musíme spustiť, o týždeň tá situácia, čo sa týka plynu, nebola o nič lepšia, bola presne taká istá, ak nie horšia, napriek tomu sa Jaslovské Bohunice nespustili. Upozorňujem na to preto, že tá situácia, tá kríza v energetike a v zásobovaní plynu je príliš vážna na to, aby sme z nej robili politikum. Čo sa tohto týka, treba sa držať tvrdo vecnosti, faktov, čísel a možností, a keď začneme na tomto robiť politiku, tak škodíme ako priemyslu, tak ľuďom. Toľko na margo Jaslovských Bohuníc, aby sme v tomto mali úplne jasno. Keď sa pozrieme na novely týchto zákonov, energetika, banícky a URSO, tak prvé, čo sa v tomto zákone hovorí, prvá skúsenosť – štandard dodávok. Štandard dodávok, t. j. rezervy plynu vo výške 30-dňových zásob, tie naj rezervy z toho 30-dňového priemeru najvyššej spotreby v zásobníkoch na Slovensku. Ak sa pozrieme na štandardy bezpečnosti dodávok a treba sa na ne pozrieť, tak hľadajme také racionálne riešenia štandardnosti bezpečnosti dodávok, aby sme mali tú bezpečnosť, ale zároveň, aby sme sa správali ekonomicky a obchodne tak, aby nám v budúcnosti nebola odoprená pomoc susedov. Tu niekde by sme mali hľadať priestor na štandard bezpečnostných dodávok plynu na Slovensku. Treba si hovoriť pravdu a treba si povedať to, že bezpečnosť dodávok plynu a energie vo všeobecnosti niečo stojí. Nie je to lacná záležitosť, to značí, že ak štát sa rozhodne zabezpečiť tak, ako je v novele zákona na 30 dní, ten najnižší bezpečnostný štandard, tak to bude aj asi niečo stáť, niekto to bude musieť zaplatiť alebo k tejto bezpečnosti priplatiť a budú to len daňoví poplatníci, či už priamo zo štátneho rozpočtu alebo v cene plynu. Áno, bezpečnosť je drahá, treba o nej rozprávať a keď chceme mať bezpečnosť, tak to niečo stojí. Lebo v čase aj teraz v januári, keď nebol plyn, tak otázka ceny plynu bola až na druhom mieste. Na prvom mieste bola otázka, aby ten plyn vôbec bol. Taký je fakt, taká je skutočnosť a na tomto nie je nič prekvapivé. Čo mňa prekvapilo v týchto novelách, a nezastávam toto riešenie, nie som zástancom tohto riešenia, je vstup zákonom do zmlúv na uskladňovanie plynu na území Slovenska. Na prvý pohľad to vyzerá veľmi dobre a pán minister to tu povedal v odôvodnení tohto návrhu zákona. Vyzerá to dobre na prvý pohľad, vyzerá to silácky, vyzerá to ako také buchnutie do stola. Nastane núdzový stav, všetko, čo je v zásobníkoch na Slovensku, je slovenské. Ak bude na území Slovenska vyhlásený núdzový stav, všetky zásoby plynu v zásobníkoch na Slovensku nezávisle od toho, kto bude vlastníkom tohto plynu v zásobníkoch, môžu byť použité len pre Slovenskú republiku. Je to tak, pán minister, vy to síce vravíte o baníckom zákone, o ťažbe, ale je to v preklade to isté, čo vravím ja. Prečítal som si zákon, pán minister, je to tak. Ťažobné výkony zo zásobníkov budú použité pre slovenskú potrebu. Je to tak? (Hlasy z pléna.) Takže plyn... Presne, nie, nie, vy to zahmlievate tým, že je to ťažobný výkon, ja hovorím, že plyn v zásobníkoch bude použitý prednostne len pre Slovensko. Ja mám obavu a myslím si, že úplne oprávnenú obavu, že tento postup nie je dobrý a nie je bezpečný, pre Slovensko nie je bezpečný. My sme krízu na Slovensku, tú januárovú, keď v Kapušanoch bol stav nula, zvládli vďaka solidarite a pomoci okolitých obchodníkov s plynom, vďaka normálnym a solidárnym vzťahom, aj vďaka reverznému chodu z Čiech smerom na Slovensko prvýkrát v dejinách, aj vďaka predaju plynu od RVS smerom na Slovensko a tak ďalej, a tak ďalej. Jednoducho boli sme podporení alebo pomáhali nám okolité štáty a okolité distribučné spoločnosti, aby sme túto plynovú krízu prekonali a aby sme v rámci solidarity a dobrých vzťahov zvládli aj ďalšiu krízu, aj ďalšiu, lebo ony prídu a nemôžeme ich vylúčiť, nemôžeme zo Slovenska vytvárať nejaký virtuálny ostrov, nejaký ostrovček, na ktorom si budeme nahovárať, že ďalšiu plynovú krízu po spustení tohto zákona do praxe prekonáme sami, bez okolitých štátov, bez okolitých distribútorov. Nie je to tak. Nezvládneme akúkoľvek ďalšiu krízu, tak ako sme nezvládli túto, bez pomoci a solidarity okolitých štátov a distribútorov plynu nezvládneme, pán minister. Nám sa nepáčil postoj Ukrajiny, ani mne, ktorá, že vraj si z tranzitujúceho plynu určeného pre západnú Európu, určeného aj pre nás, si Ukrajina, že vraj ukrojila pre svoju potrebu nezávisle na tom, kto si tento plyn od Rusov kúpil, nezávisle na tom, komu tento tranzitujúci plyn patrí, jednoducho Ukrajina si z neho ukrojila. Nám sa to nepáčilo. Oprávnene. Lenže my to, čo Ukrajina urobila s tranzitujúcim plynom, možno bez ukrajinského zákona o stave núdze, budeme doma na Slovensku robiť toto isté s plynom v zásobníkoch na území Slovenska. Za zmienku stojí to, že napríklad aj náš distribútor skladuje plyn v zahraničí a na počiatku krízy a počas krízy tento plyn dovážal a odčerpával zo zásobníkov, ktoré sú umiestnené v zahraničí. Ja by som práve z hľadiska bezpečnosti – je to tak, pán minister. Ja by som práve z hľadiska bezpečnosti dodávok plynu veľmi opatrne posúval zasahovanie štátu do platných zmlúv skladovania plynu na území Slovenska. Ako sa nám pri takomto postupe vlády bude zháňať pomoc a kupovať plyn zo zahraničia a otáčať trebárs chod kompresorov, ktorý je dnes nastavený smerom od východu na západ, od západu na východ, tak to si neviem predstaviť. Ale že môžeme očakávať od týchto okolitých distribútorov a štátov aj taký chladnejší postoj ako v januári, toto nemôžeme pri takomto postoji Slovenskej republiky vylúčiť. Ďalšiemu, čomu už vôbec nerozumiem, je novela zákona o regulácii v sieťových odvetviach a to je regulácia cien za uskladnenie plynu v zásobníkoch. Plyn v zásobníkoch sa stal na základe tejto novely najmocnejší garant bezpečnosti dodávok plynu a ak zvyšujeme štandard bezpečnosti na zásobníkoch, podľa prvej novely je to 70 % na zásobníkoch, podľa tejto zmeny je to už len 50 %, tak potom by sme nemali pristúpiť k regulácii cien plynu v týchto zásobníkoch. A ak bude ÚRSO a teda Slovensko regulovať ceny za uskladnenie plynu, tak budú nižšie ako v okolitých štátoch, lebo prečo by sme ich potom regulovali. Ale prečo potom znižujeme ceny za uskladnenie plynu aj Nemcom, aj Francúzom, aj Rusom, aj neviem komu, aj Gaz de France, aj Ruhrgasu, aj RV a neviem, kto to tu všetko skladuje u nás, či Nafta Gbely alebo Pozagas. Prečo máme snahu im znižovať ceny za uskladnenie plynu? Tie ceny sú vygenerované normálnym tendrom. Tí, ktorí vlastnia podzemné zásobníky, v podstate z týchto peňazí, ktoré zaň utŕžia, stavajú nové zásobníky. Je to normálne proinvestičné prostredie. A ak my chceme, aby na Slovensku boli ešte väčšie zásobníky plynu, tak treba investovať do týchto zásobníkov plynu. Bez štátnej pomoci od roku 2003, ak ma pamäť neklame, na Slovensku pribudlo v podzemí asi 500 miliónov kubíkov priestoru na uskladnenie plynu a prevádzkovatelia týchto zásobníkov majú pripravené projekty na rozšírenie tejto kapacity o ďalších 500 miliónov kubíkov plynu. Bez štátnej pomoci, bez zásahu štátu, bez štátnych peňazí budujú bezpečnostný štandard pre obyvateľov a priemysel na Slovensku. Ak ponecháme súčasný stav a nie navrhovanú novelu, tak sa vytvára úplne normálne alebo zostáva úplne normálne investičné prostredie pre investovanie do zásobníkov, ktorú ste vy, pán minister, alebo vláda Slovenskej republiky postavili ako vlajkovú loď, ako prioritu zabezpečenia štandardu bezpečnosti dodávok plynu. Kto a za čo vám bude tieto nové zásobníky budovať, keď im zregulujete ceny? Neviem. Neviem, ale budúcnosť ukáže, či výstavba nových zásobníkov bude pokračovať takým tempom, ako pokračovala, keď ste do toho nezasahovali. Na Slovensku sme dlhé roky hovorili, že chceme otvárať trh, že sem chceme pozývať zahraničných investorov, ale v skutočnosti robíme pravý opak. Vytvárame bariéry trhu, ktoré určite nebudú na podporu vyššej bezpečnosti dodávok, v tomto prípade plynu. Pán predseda vlády však prekvapil asi všetkých a hlavne odbornú energetickú verejnosť ešte viac svojimi nečakanými obchodnými aktivitami. Diverzifikácia zdrojov plynu na slovenský spôsob pána predsedu vlády asi nemá obdobu. Krátko po vypuknutí plynovej krízy zavítal, po ukončení plynovej krízy zavítal na Slovensko prezident Gazpromu na svojej spanilej jazde po krajinách, ktoré boli bez ruského plynu a zavítal, samozrejme, aj k nám, však sme boli s Bulharmi asi na rovnakej lodi, možno Bulhari o milimeter horšie ako my. V čase, keď Bulharsko žiadalo od šéfa Gazpromu kompenzáciu strát, ktoré vznikli bulharskému priemyslu na základe odstavenia dodávok plynu, tak predseda slovenskej vlády v mene Slovenska sa uchádza o vytvorenie spoločného podniku s Gazpromom a ponúka Gazpromu priamu cestu do slovenskej distribučnej siete. To, čo sa nepodarilo Gazpromu vyvolať plynovou krízou na Ukrajine, dostal na Slovensku úplne v pohode do daru – vstup do distribučnej siete Slovenskej republiky. V čase, keď normálne európske krajiny diverzifikujú, rozmýšľajú, ako sa zbaviť závislosti na ruskom plyne, stopercentnej závislosti alebo 60-, alebo 80-percentnej, u nás stopercentnej na plyne a na Gazprome, ide predseda slovenskej vlády Robert Fico umocňovať riziko ďalšej plynovej krízy a pozýva ten monopol, ktorý plyn nedodával, ktorý ju priamo vyvolal, do slovenského distribučného prostredia. Takže si to zhrňme. Krajina, ktorá bola jednou z dvoch najviac postihnutých plynovou krízou a zároveň je stopercentne závislá na každom kubickom centimetri plynu, plynu od Ruska, teda Slovensko, ide pozývať do svojej distribučnej siete toho, kto ten plyn v januári nedodal. Toľko sa o tom blackout v médiách a na tlačovkách hovorilo, že mám dojem, že niekto ten blackout už chytil. Samotná schéma spoločného podniku má rovnako skratovú rovinu. Formát spoločného podniku je chaotický ako diverzifikácia v podaní vlády. Vytvorenie konkurenčnej distribučnej firmy Gazpromu a štátu, teda Slovenska, Gazprom a Slovensko na to, aby konkurovala distribučnej firme štát, v ktorej má štát 51 %, tak toto sa v zdravom sedliackom rozume nemôže zrodiť. Predseda vlády veľmi rád o opozičných protikrízových balíčkoch s obľubou vraví, že je to vlastizrada a sabotáž. Síce ich potom následne schvaľuje v skrátenom legislatívnom konaní, ale je to sabotáž v jeho ponímaní, takže predsedovi vlády stačil asi krátky pobyt medzi plynármi z východu, aby sa správal ako ich predĺžená ruka a privítal ich priamo vo vnútornostiach slovenskej distribučnej siete. A na záver, dámy a páni, keď prijmeme túto novelu energetického zákona, baníckeho zákona a zákona o ÚRSO, tento balíček, tak garantujem, že to bezpečnosť Slovenska, čo sa týka dodávok plynu, neposilní. A vravím, že ak po prijatí tohto balíka, čo bude možno zajtra, o týždeň Rus zastaví kohútik a na Slovensku nebude prúdiť plyn, budeme na tom oveľa horšie, ako sme boli v januári, oveľa horšie, ako sme mali v januári. Preto navrhujem, ale neprejde to,  dávam do pozornosti takú možnosť, pán minister, že by ste kľudne toto pozdržali, počkali, vrátili normálne do pripomienkovacieho konania, ktoré ste obišli. Podebatujme o tom, a tak, ako ste svoj pôvodný návrh vylepšili za dva dni na základe pripomienok o toto, pán minister, skúsme ešte debatovať vecne, nie politicky a príde k všeobecnej zhode na tom, že aj Slovensko bude bezpečné, aj vy ako minister hospodárstva budete môcť kľudne spávať a aj ľuďom budeme môcť povedať – to, čo bolo v našich silách, sme urobili. Ďakujem. Ja viem, že „nelze“ vyhovieť, ale za pokus to stojí, pán minister, pokúsiť sa treba. Lebo energetika je v prvom rade o bezpečnosti a potom o politike. A ak predseda vlády dá do popredia politiku v energetike, tak robí veľmi zle, lebo vidíte, čo ste politicky vybavili na Ukrajine, čo ste vybavili u Tymošenkovej, čo ste vybavili u Putina. Viete čo? Nič. Takže robiť takú politiku, aby sme okolitými štátmi a okolitými distribučnými spoločnosťami neboli ohrdnutí vtedy, keď budeme potrebovať pomoc. Slovensko nie je ostrov. Slovensko je na sto percent závislé od Rusov. Robme tak, aby sme, keď ten Rus ešte raz zatvorí kohútik alebo potom ešte raz, aby sme na to doplatili oveľa menej ako teraz, pán minister. Tento váš návrh zákona alebo novela energetického zákona nie je v súlade s tým, čo som povedal, o energetickej bezpečnosti. Ďakujem.