Gröhling, Branislav, poslanec NR SR (2017-03-29):
Ďakujem veľmi pekne, pán predseda. Dovoľte mi teda ešte raz v stručnosti povedať, o čom je táto novela, ktorú predkladáme v rámci školského zákona 245. Veľmi v stručnosti. Každoročne do 15. septembra dávame ministerstvu školstva povinnosť, aby predložilo parlamentu správu o monitorovaní a hodnotení kvality vzdelávania a táto správa by mala obsahovať dve časti. V tej prvej všeobecnej časti ministerstvo môže zhrnúť akékoľvek monitorovanie, ktoré sa uskutočnilo, ich súhrnné výsledky, stav, kľúčové problémy alebo nedostatky, ktoré boli identifikované, čo sa týka úrovne vzdelávania, vedomostí a schopností žiakov. Myslím si, že v súčasnosti, aj keď sa tvorí, ako pán minister povedal, najväčšia reforma školstva za 25 rokov, tak parlament ani verejnosť nie je informovaná o tejto reforme a my by sme potrebovali každoročne získavať informácie, ktoré nedostávame. V súčasnosti aj pán minister v reálnej situácii sa vyhýba všetkým diskusiám alebo kontaktom, kde by sme sa mohli spýtať na jednotlivé informácie, aby mohol prezentovať Učiace sa Slovensko verejnosti. Ja si myslím, že keď to má byť reforma alebo najväčšia reforma za 25 rokov, ktorú prezentovali, tak v spoločnosti by to malo reálne žiť a malo by to reálne vibrovať. Ak sa bežných ľudí spýtate na ktorýkoľvek úkon alebo vec z minulosti, či už II. pilier, odvodový bonus, rovnú daň, tak každý vám bude vedieť vysloviť alebo si bude aspoň pamätať, že čo to je. A ak sa spýtate na Učiace sa Slovensko, najväčšiu reformu za 25 rokov, tak nikto nebude vedieť definovať žiadne opatrenie, pretože je to veľmi obšírny dokument. A možno aj keby som sa spýtal vás, kolegovia, aby ste mi povedali aspoň dve, tri, päť opatrení z tohto dokumentu, tak by ste ich nevedeli vysloviť. Preto cieľom je, aby ministerstvo školstva raz ročne nás informovalo, aj ako táto reforma bude pokračovať alebo čo len zváži ohľadom informácií. Ja to možno pomenujem, že v súčasnosti pána ministra vnímam, ako on o sebe hovorí, že reformátor, tak ja mu budem hovoriť, že je to taký milý reformátor, lebo my nevieme, kam tú reformu chce posúvať ďalej a aké informácie nám chce poskytovať. Takže to by mala byť tá prvá všeobecná časť, ktorej sa týka. Ja ešte musím podotknúť, že aj na výbore pre vzdelávanie, ktoré sme mali, tak odznelo veľmi veľa zaujímavých informácií, ktoré by ste mali počuť aj vy. Hlavná školská inšpektorka na poslednom zasadnutí prezentovala správu o výchove a vzdelávaní alebo správu o stave, výchove a vzdelávaní, kde jedna časť bola veľmi zaujímavá a týka sa celej spoločnosti, a to je extrémizmus. V rámci hodnotových a postojových otázok, ktorých sa ona pýtala vybratej skupiny žiakov, prišla na to, že, alebo tie odpovede boli také, že na prvom mieste, čo sa týka informácie o extrémizme, bol internet, na druhom mieste boli tlačové médiá a na treťom mieste bola škola. Čo sa týka rodiny, tak bola až na siedmom mieste, dokonca ju predbehla ešte aj ulica v stave získavania informácií. Ja viem, že škola nemôže predbehnúť internet a digitálnu dobu a tlačoviny, ktorá je, ale aspoň zásadným spôsobom by mala ovplyvniť vnímanie a analyzovanie týchto výsledkov, ktoré mladí ľudia dostávajú z novín, teda podporovať či už kritické myslenie, logické myslenie alebo spájanie jednotlivých, jednotlivých informácií. Ja musím povedať, že na základe aj tohto, čo zverejnila štátna školská inšpektorka, minister školstva cez priamo riadené organizácie, ako je ŠPÚ, neurobil žiadne opatrenia od minulého roku a tento dokument je vonku zverejnený asi štyri mesiace. A my sme nezažili žiaden posun alebo žiadne úkony, ktoré by nastali aj v rámci týchto informácií. A to som vyslovil iba jednu vec, ktorá by vás mohla zaujímať a ktorú by mohol v rámci tohto dokumentu, ktorý by ministerstvo muselo predkladať k 15. septembru, že by mohla obsahovať, okrem iných informácií, ktoré my neurčujeme, nechávame ministerstvu, aby si ono zvážilo, že aké informácie chce prezentovať a čo by bolo pre nich alebo pre ministerstvo a ministra najdôležitejšie. Tá druhá časť, ktorú sme reálne zadávali, a v dôvodovej správe si ju, resp. v litere zákona si ju viete prečítať, by mala mať osobitnú časť, ktorá analyzuje, čo sa v externých hodnoteniach žiakov pýtame a ako sa tieto otázky a ich zameranie menili za uplynutých päť rokov. My chceme, aby reálne bolo pomenované, pretože zo strany verejnosti je veľký tlak, že v rámci všetkých meraní a hodnotení sa pýtame na niečo, čo vlastne sa neučí. Takže my chceme vedieť, ako za päť rokov sa tieto otázky vyvíjali. Ja musím povedať, že asi keď sme študovali všetci, no tak sme dostali nejakú informáciu, ktorú sme si prečítali alebo našli aj v encyklopédii a tam sme mali presné vyjadrenie, že čo daná informácia znamená. V súčasnosti mladí ľudia... A to sme brali ako sväté, to sme sa naučili a to sme aj používali. V súčasnosti mladý človek dostane nejakú informáciu, ktorú, predpokladám, zadá do Googlu, tam mu nájde pätnásťtisíc ďalších odkazov a on musí vyselektovať svojím logickým a kritickým myslením, ktorá tá informácia je správna. A my chceme iba porovnanie, že či tieto otázky, ktoré hodnotia vzdelávanie na Slovensku, sú takéto, alebo sú to čisto encyklopedické, aby sme potom mohli robiť ďalšie úpravy a ďalšie rozhodnutia. Ja musím ešte vysloviť, že v rámci tej všeobecnej časti, ktorá, ktorá je, tak v testoch PISA sme opätovne skončili pod priemerom a do testov PISA sa zapájame už od roku 2006, teda resp. 2003 v prípade matematiky a čítania. A výsledky našich žiakov od roku 2009 iba klesajú vo všetkých troch gramotnostiach. Ja teraz nerozprávam, že toto je chyba súčasného pána ministra. Je to kontinuálne zanedbávanie a možno nezáujem celej spoločnosti a nás aj ako parlamentu o oblasť školstva, ale aj na základe informácií, ktoré by sme počuli, vždy k 15. septembru by sme vedeli, čo ministerstvo plánuje urobiť s jednotlivými opatreniami. Možno aj v súčasnosti určite vnímate čitateľskú alebo Rok čitateľskej gramotnosti, ktorá by tiež mohla byť súčasťou tejto všeobecnej časti, ale keď sa, keď cestujete po Slovensku a po školách a spýtate sa učiteľov alebo riaditeľov, že čo je vlastne obsahom čitateľskej gramotnosti, keďže nás čaká ďalšie testovanie v rámci PISA, tak vám školy nebudú vedieť nič povedať. To je zase niečo, čo by sme tu mohli si vypočuť a následne na to reagovať, možno interpelovať alebo iným spôsobom tlačiť na ministra, aby naozaj boli vytvorené v prvom rade podporné mechanizmy pre učiteľov a tieto podporné mechanizmy aby boli zavádzané aj do praxe. Ja sa teraz nebudem venovať priamo riadeným organizáciám, ktoré ministerstvo má, a asi všetci vieme, ako fungujú. Keď neviete, tak možno súčasťou tej všeobecnej časti, ktorú ministerstvo bude prezentovať, by mohla byť aj správa o priamo riadených organizáciách. Ja si myslím, že všetky tieto veci budú alarmujúcou správou, na ktorú, na ktoré, bohužiaľ, nikto teraz nereaguje a nereaguje na ne ani minister, nereagujeme na ne ani my. My máme možno tú výhodu aj s pani spravodajkyňou, že sme členmi výboru pre vzdelávanie a že tam môžeme klásť určité otázky, ale ostane to naozaj iba v tom uzatvorenom priestore. A pokiaľ my sa k tomu verejne nejako nevyjadríme, tak či už vy ako poslanci alebo verejnosť sa nevie dostať k týmto informáciám. Ja si myslím, že vo všeobecnosti sa my venujeme iba vybaveniu škôl, interaktívnym tabuliam a ostatným náležitostiam. To, čo je však dôležité, je vzdelanie mladého človeka a jeho uplatnenie následne v praxi. A to nehovorím o uplatnení, aby sme ho zaškatuľkovali a pripravovali ho iba na dve veci, a to úrad práce alebo zamestnať, ale aj na rozvíjanie jeho schopností, možno aj plniť si sny a zakladať živnosť, otvoriť si nový podnik a tak ďalej, fungovať. Všetky tieto informácie, ktoré by poskytlo ministerstvo v rámci tejto správy, by nám vedelo ukázať oblasť, ktorá zahŕňa aj odpovede. Myslím si, že je načase, aby otázka kvality vzdelávania prestala byť témou, ktorej sa venuje iba možno hŕstka ľudí a nadšencov a autorov reformného materiálu Učiace sa Slovensko, ale ktorej sa budeme venovať, alebo my na zasadnutí výboru pre vzdelávanie, ale malo by to byť v prvom rade celospoločenská a samozrejme celoparlamentná téma. Ja by som vás teda veľmi rád poprosil o podporu tohto návrhu, o posunutie do druhého čítania, kde sme otvorení akceptovať vaše pripomienky. Ďakujem.