Mičovský, Ján, poslanec NR SR (2014-05-15):
Viete, ja som bol vychovaný v úcte k autoritám. A pre mňa je pán minister príliš dôležitá osoba na to, aby som si dovolil rozprávať vtedy, keď nemám možnosť byť prítomný reálne pri tomto prejave. Ďakujem pekne. Takže skúsme podrobiť ten pohľad na vynechanie lesnej pôdy istému testu. Ideové východiská, neverím, že by teda neboli, určite museli byť hlavným motívom, ktorý viedol autorov vôbec k myšlienke takýto zákon vypracovať. Dôvodová správa o tom hovorí pekne a jasne a ten test v prvom bode podrobíme práve tomu, čo predkladateľ do dôvodovej správy vložil. Po prvé, pôda je spoločným bohatstvom občanov štátu a dedičstvom budúcich generácií. Po druhé, je základným a neobnoviteľným prírodným zdrojom. Po tretie, je základňou environmentálneho, ekonomického a sociálneho potenciálu Slovenska. Po štvrté, tvorí integrálnu súčasť ekosystémov Zeme. Po piate, musí byť starostlivo chránená pred poškodením a neodôvodnením znižovaním jej výmery, kvality a objemu a šiesty taký ideový bod som našiel v znení, ochrana využívania pôdy, a to sa mi veľmi páči, je verejným dobrom. To je taký nádherný filozofický názov. To by človek povedal, že až výbor pre verejné blaho mohol prísť k názvu „verejné dobro“. Páči sa mi to, myslím to úprimne. No tak podrobme tomuto testu lesnú pôdu, prečo vlastne mohli autori zákona uvažovať s tým, že lesná pôda ostala mimo ich záujmu. Pôda je spoločným bohatstvom občanov štátu a dedičstvom budúcich generácií. No ak to platí pre poľnohospodársku pôdu, tak ja som presvedčený, že pre lesnú pôdu to platí minimálne 1,5-násobne, ak nie dvojnásobne. Ja verím, že si nepohnevám poľnohospodárov, lebo teraz to bude nenáležitá poznámka, ale ja ju použijem len kvôli tomu, aby som pristúpil k lesnej pôde, že v konečnom dôsledku ak by sme aj chceli doviezť produkty poľnohospodárskej produkcie a výroby zo sveta, čo teoreticky je možné a hovorili sme o tom, aj keď vieme, že sa nám to nezdá správne, lesné produkty zo sveta určite doviezť nemôžeme, pretože zo sveta nikdy nedovezieme pramene čistej vody, čistý kyslík, protiradiačné zábrany, protiprachové filtre. Takže v tomto pohľade je táto pôda jednoznačne hodna rovnako tejto ochrany. Je základným a neobnoviteľným prírodným zdrojom. Je taká aj lesná pôda? Nie celkom. Tu musím pripustiť, že lesná pôda je aj obnoviteľným zdrojom. Ale ak si pamätáme na pedológiu, veď napokon je tu veľa ľudí, čo pedológiu študovali, či už lesníci alebo pôdohospodári, jednému centimetru pôdy koľko trvá, kým ho vyprodukuje príroda? Učili sme sa, že je to sto rokov. To znamená, že keď poľnohospodár zaryje rýľom dvadsať centimetrom do zeme, tak sa dostáva pred náš letopočet, lebo dvadsať centimetrov plus jeden centimeter je už nejaký ten rok pred Kristom, centimeter za sto rokov. A tá obnoviteľnosť, ale tá pomalá obnoviteľnosť je daná práve tým, že na tejto pôde rástol les, pretože všetka dnešná poľnohospodárska pôda bola kedysi lesnou. A to, že tu vznikali horizonty A-B-C, to bol práve proces tých odumierajúcich rastlín a živočíchov. Nemám, samozrejme, dôvod v tom pokračovať, len zdôrazňujem, že aj tento pohľad je určite pohľad, ktorý je náležitý, a lesná pôda patrí medzi prírodné zdroje, ktoré dokážu byť obnoviteľom pôdy, ale ohromne prácnym, pomalým, a každý jej odviaty centimeter je vlastne nenahraditeľný. Je základňou environmentálneho, ekonomického a sociálneho potenciálu Slovenska. No je ňou. Ten sociálny potenciál, možno nadviažem na to, čo už tu pred chvíľočkou rozprával pán poslanec Huba, na tie kolešne, na tie lazy. Veď Slovák nežil vždy na žírnych dunajských rovinách, Východoslovenskej nížine a Žitnom ostrove. Veď desiatky percent našich predkov, keď sa dovolávame tejto základne, žili práve na tých maličkých grabkách, kde veľa toho neuživila poľnohospodárska pôda, ale kde práve zdrojom obživy týchto ľudí bol les. Takže aj tento argument v tomto teste obstojí a musíme povedať, že lesná pôda si zaslúži, aby tvorcovia zákona aj túto základňu rozšírili práve na lesnú pôdu. Tvorí integrálnu súčasť ekosystémov Zeme. Vybavím to jednou poznámkou. Niet bohatšieho systému, ako je les na tomto svete. Musí byť určite starostlivo chránená pred poškodením a znižovaním výmery. Ak platili predchádzajúce štyri body, tento piaty bod z toho logicky vyplýva. A takisto vyplýva z toho aj to, že tá pôda teda má právo byť zaradená pod verejným dobrom. Takže v teste číslo jedna obstálo moje tvrdenie, že lesná pôda mala byť podriadená zámeru predkladateľov, aby do tohto zložitého zákona bolo zakomponovaných aj tých 20 %, tá pätina územia Slovenska, ktorá je predstavovaná lesnou pôdou v rukách neštátnych majiteľov. Skúsme sa pozrieť na to inak, podrobme to inému testu, či sa teda na túto pôdu vzťahuje základný kľúčový cieľ, ktorý mali na mysli tvorcovia zákona. Tých cieľov je tam veľa. Ja som nevedel z toho vyčítať ten presný, priamy cieľ, ale povedal som si, no, dobre, tak musím urobiť nejakú abstrakciu a nejaký sumár. A ja som si ten cieľ, možnože tí tvorcovia by to vedeli naformulovať lepšie a budú súhlasiť iba čiastočne, naformuloval takto. Podľa mňa si predkladatelia vytýčili tento cieľ, regulovať nákup poľnohospodárskej pôdy tak, aby ju za cenu požadovanú predávajúcim prednostne získavali tí, ktorí majú svoje domovské sídlo k miestu, kde sa táto pôda nachádza čo najbližšie, a ktorí majú k tejto pôde vzťah, vedia a chcú na nej hospodáriť, a to nielen kvôli zisku, ale aj kvôli dedičným hodnotám, ktoré pre našu krajinu táto pôda predstavuje. Ja viem, no každý by si mohol naformulovať nejakú inú definíciu, avšak pre mňa je táto blízka, pretože som sa snažil v tom postrehnúť všetko. (Reakcia z pléna.) No vidíte, vieme v parlamente spolupracovať. Pán spravodajca, ktorý iste mal veľký podiel na tvorbe toho zákona, dokonca odobril, že táto jedna z možných definícií cieľa by mohla znieť aj tak. Nuž tak to otestujme. Opäť, ak je toto vztiahnuté na poľnohospodársku pôdu, prečo by to nemohlo byť stiahnuté aj na lesnú pôdu? Ja som presvedčený, že táto vec je naprosto jasná. A môžeme pristúpiť k ďalšiemu testu. Môže lesná pôda byť ohrozená developermi, teda ak je ohrozená poľnohospodárska pôda, čo je jedna z obáv, ktorú vystihli predkladatelia, že môže tam dôjsť k skupovaniu pôdy nie za účelom poľnohospodárskeho využívania, no nie je to to isté aj vo vzťahu k lesnej pôde, či nemáme skúsenosti, že na lesnej pôde nám ubúdajú hektáre tiež kvôli zjazdovkám, hotelom, iným stavbám? Možno to nie je také okaté. Možno to naozaj nepôsobí tak jednoznačne. Ale som presvedčený, že rovnako obava, že môže k takému niečomu dôjsť aj v prípade lesnej pôdy, je naprosto namieste. Takže stávajú sa takéto veci aj na lesnej pôde. A tiež si myslím, že predkladateľ mohol lesnú pôdu z tohto pohľadu zaradiť do oblasti svojho záujmu. No a možnože ešte jeden test spomeniem a už skončím s testovaním. Ak teda existuje tu obava, že pri poľnohospodárskej pôde to skupujú ľudia za takým účelom, ktorý som pred chvíľočkou naznačil, tak skúsme sa pozrieť či takáto obava existuje aj pri reálnych skúsenostiach so skupovaním lesnej pôdy za účelom nie produkcie lesa, ale produkcie zisku a istej zištnosti. Tu z tohto miesta som to v minulosti spomenul viackrát. A môžem to len zopakovať, že to je prípad stále nevyriešený. A tých prípadov je viacej. My naozaj máme, a teraz už poviem smelo aj to slovo, cudzincov, ktorí v minulosti siahli takpovediac kradmou rukou práve na lesnú pôdu. Neriešilo sa to. Tento problém nastal. A tu môžeme smelo spomenúť ľudí, ktorí prišli na Slovensko, lebo v minulosti to bolo možné. Ja napokon poznám z odpovedí jednu, ktorú mi možno poviete, no veď možno zakupovať pôdu nielen cez obchodné spoločnosti, ale aj ako fyzické osoby, na rozdiel od poľnohospodárskej pôdy to existuje od roku 2011. A bola aj využitá. Bola využitá práve na to, aby sa konalo koristnícky. A, vážený pán minister, vy a vaši ľudia o tom viete. A možno to nie je také jednoduché zastaviť, lebo ja viem, že nemáte ani vy čarovný prútik. Ale nemôžete minimálne v jednom konkrétnom prípade nepripustiť, že došlo a, žiaľbohu, stále dochádza k tomu, že zahraniční majitelia lesnej pôdy zneužívajú možnosti, ktoré majú na to, aby hospodárili nie v prospech komunity, ktorá v danej lokalite je, ale aby hospodárili spôsobom, ktorý aj úradníci štátnej správy na úseku lesného hospodárstva považujú za veľmi zlý a voči ktorému nevedia nájsť nejaký rozumný obranný mechanizmus, pretože ten človek a tí ľudia zdanlivo konajú v súlade so základnými normami. Práve preto ste mohli hľadať, keďže tieto skutočnosti vám boli známe ako predkladateľom, aj takýto pohľad na lesnú pôdu vo svojom zámere a povedať si, hop, tak keď niečo také je možné, aj keď sa ozaj vytvorili takéto zištné záujmy na lesnej pôde, tak sa aspoň teraz s istým odstupom času pokúsime tomu zamedziť a tie dvierka privrieť. Tak ako ich chcete privrieť pri poľnohospodárskej pôde, nevidím najmenší dôvod, aby sa neprivreli pri pôde lesnej. Takže naozaj nemôžem porozumieť, prečo lesná pôda nebola zaradená do tohto zákona. V tom nie som sám, vážený pán minister, ale aj vaši kolegovia z ministerstva. Naozaj sa na to spytujú ľudia, ktorí reprezentujú neštátnych majiteľov pôdy na Slovensku. Sú tým znepokojení. Možno tu nerozprávam úplne sám za seba a zo svojho presvedčenia, lebo predsa človek musí v takomto poslaneckom postavení niekedy rozmýšľať, o čom uvažuje tá väčšina ľudí, ktorí za vami prichádzajú. No oni by veľmi radi boli, ten zákon, o ktorom ja hovorím, že bol ušitý prirýchlo, keby pôsobil aj v oblasti lesnej pôdy. A možno práve preto, že tlmočím ich požiadavku a mám možnosť vás takto priamo o to poprosiť, skúsim vás poprosiť s tým najlepším úmyslom, aby tento zákon práve kvôli tomuto obrovskému nedostatku, kvôli tomu, že ste sa podujali pomôcť len poľnohospodárskej pôde a lesnú pôdu ste úplne ignorovali, ste stiahli a aby ste ho dopracovali a ho doplnili aj práve o túto dôležitú oblasť. Takže podávam to ako návrh, aby sa teda z dôvodu, že došlo k obrovskému nedorozumeniu a k nepokrytiu dôležitej časti slovenskej pôdy a nedošlo ani k vysvetleniu, prečo došlo k takémuto nepokrytiu, prosím o to, to možno sebakriticky zobralo naspäť, aby sme našli postup, ktorý by možno umožnil nielen pokryť lesnú pôdu, ale aj ten strih urobiť lepšie, pretože tých nedostatkov, ktoré boli predmetom výhrad za posledných 48 hodín, je naozaj tak veľa, že to zákonu môže len prospieť. Ak tu máme dobrý úmysel, nežeňme našu krajinu do toho, že o 15 dní tu bude platiť zákon, z ktorého nás bude bolieť veľmi hlava. Takže to bol môj návrh. A jedna poznámka na záver, ktorá sa týka práve toho rozruchu, ktorý bol včera na výbore, keď sme rozprávali ústami pána poslanca Fecka, že by bolo veľmi dobré, keby v tomto zákone bola prijatá aj možnosť, aby jedno z predkupných práv v tom istom poradí mala aj obec. Mne sa nesmierne páčil tento návrh. Jeho autorom je pán Fecko. Ja som sa k tomu pridal veľmi rád práve preto, lebo hneď mi prišli na um šikovní starostovia z obcí. Možno aj v Českej republike som sa s nimi stretol viac ako na Slovensku. Ale určite aj u nás je takých dosť, ktorí pôdu, ktorú majú k dispozícii vo vlastníctve obce, vedia rozparcelovať pre svojich mladých ľudí, ktorých vedia stabilizovať aj s rodinami, ktorým vedia ponúknuť hektár alebo pol hektára. A do tých obcí tak prichádzajú mladí ľudia, ktorí sa tam stabilizujú, ktorí si tam možno postavia s podporou nejakých obecných zdrojov aj domy. Prečo by sme pre obec, ak nám ide o to, aby tá pôda bola obrábaná ľuďmi, ktorí chcú na nej pracovať, a nie na nej postaviť nejaké developerské objekty, takúto možnosť vynechali? Ale to je len jedno z množstva tých opatrení alebo tých poznámok, ktoré tu zaznievali a pri ktorých, verím, bude veľmi dobre, keď sa využije získaný čas odročením prerokovania tohto zákona, jeho vrátením na dopracovanie, to bude slúžiť dobrému zámeru, o ktorom nechcem, vážený pán minister, pochybovať, že ho vaše ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka malo. Takže, prosím, naplňme aj takýmto krokom názov vašej funkcie, vašej váženej funkcie, aj vášho ministerstva. Verím, že to na prospech bude ľuďom, ktorým chceme týmto zákonom pomôcť. Ďakujem pekne.