S. Kahanec, poslanec: (2009-10-29):
Vážený pán minister, dovoľujem si vás interpelovať vo veci akreditácie vysokého školstva. Citujem: „Najstaršia univerzita vstúpila medzi elitu“, toto bol titulok augustových novín. Ďalej citujem: „Včerajšok bol však pre ňu výnimočný aj niečím iným. Minister školstva Ján Mikolaj (SNS) odovzdal rektorovi univerzity Františkovi Gahérovi dekrét, ktorý potvrdzuje štatút univerzity a priznáva jej práva vyučovať príslušné študijné programy. Vďaka tomu už na budúci rok dostane Komenského univerzita viac peňazí ako nižšie zaradené vysoké či odborné školy. Od toho by sa potom mala odvíjať kvalita štúdia, ktorú študenti získajú. O koľko viac peňazí od štátu dostane univerzita v porovnaní s ostatnými vysokými školami, zatiaľ nie je známe.“ Koniec citátu. A študenti to zase vidia takto, citujem: „Som veľmi rád, že sa to našej univerzite podarilo práve v časoch, keď človek počúva z každej strany z médií, že tá či oná škola stratila akreditáciu. To dá študentom, ako som ja, viac istoty.“ Koniec citátu. A pritom študenti iných vysokých škôl a odborov, ale aj študenti niektorých odborov už spomínanej univerzity s úžasom zisťujú, že sa zapísali na neexistujúce programy. Pritom si splnili podmienky na prijatie, zaplatili všetky poplatky a niektorí aj školné. Ako je možné, že školy o pozastavení akreditácie študentov neinformovali? Vážený pán minister, vy dávate za vinu aj študentom, že si vopred nezistia, či program, na ktorý sa hlásia, má akreditáciu, alebo nie. Ale školy tvrdia, že oficiálny list od ministerstva školstva dostali až po zápisoch. Akú úroveň má teda naše vysoké školstvo, keď elity majú takýto prístup k svojim študentom? Akú úroveň majú manažmenty týchto elít? A akú úroveň má ministerstvo školstva pri takýchto spôsoboch komunikácie? Veď práve rezort by mal byť garantom aj týchto zmien, ktoré sám presadzuje. Očakávam k týmto problémom vašu odpoveď, pán minister. A vaše vyjadrenie, no najmä konkrétne kroky určite očakávajú aj vysoké školy a najmä študenti. A ako je to celkovo s akreditáciami vysokých škôl? Od začiatku mesiaca sú skoro denne medializované problémy, ktoré signalizujú, že s udeľovaním dekrétov univerzity, teda s akreditačným procesom to nebolo asi všetko v poriadku. Veď po dvoch bratislavských vysokých školách, Slovenskej technickej univerzite a Univerzite Komenského, majú problémy s počtom pedagógov aj Košická technická univerzita a Univerzita Pavla Jozefa Šafárika. Ako je možné, že vysoké školy uvádzajú iné počty pedagógov ministerstvu školstva a iné Akreditačnej komisii, keď kritérium podielu študentov na počet relevantných pedagógov  je pri viacerých vysokých školách práve tým neplneným kritériom. Niektoré vysoké školy  sa potom právom môžu cítiť ukrivdené, že iba pre toto nimi nesplnené kritérium nezískali dekrét  univerzity, a nielen dekrét, v inej kategórii vysokej školy totiž prídu aj o značný objem finančných prostriedkov od štátu, a to už súvisí aj so zabezpečením kvality štúdia. Existujú dve rôzne metodiky pre nahlasovanie počtu pedagógov? Ak existujú, prečo o nich vysoké školy nevedia, resp. nevedeli? Ako rieši tento problém ministerstvo školstva, ak nechce svojou nečinnosťou spochybniť celý proces akreditácie a vysokého školstva. Ďakujem pekne za pozornosť. To bola prvá  interpelácia. A teraz mi dovoľte predniesť druhú interpeláciu, v ktorej chcem interpelovať ministra dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky Ľubomíra Vážneho vo veci rýchlostného obmedzenia na novootvorenom plnom profile diaľnice D1 v dĺžke viac ako 11,6 km medzi Popradom a Jánovcami. Vážený pán minister, (práve už odišiel) dovoľujem si vás interpelovať vo veci rýchlostného obmedzenia na novootvorenom plnom profile diaľnice D1 v dĺžke viac ako 11,6 km medzi Popradom a Jánovcami. Najskôr tiež jeden citát, citujem: „Motoristi majú od štvrtka k dispozícii plný profil diaľnice D1 v dĺžke viac ako 11,6 km medzi Popradom a Jánovcami. Stavba spomínaného úseku je súčasťou diaľničného ťahu D1. Hlavným významom tohto diaľničného úseku je zrýchlenie a prevzatie tranzitnej dopravy z mesta Poprad na úseku cesty medzi obcami Jánovce – Hozelec s vysokou nehodovosťou.“ Koniec citátu. Toľko novinová správa z 3. septembra 2009. Je výborné, že máme nový úsek diaľnice, najmä my východniari sa určite tešíme z každého nového diaľničného kilometra. Zakaždým snáď každý z nás počíta, koľko času ušetrí, keď sa raz vyberie do svojej milovanej Bratislavy. No a keď sa už raz skutočne vyberie, je zrazu rozčarovaný, sviatočný šofér je namosúrený a ten zbehlejší si možno iba potvrdí, že cez Maďarsko ušetrí čas i peniaze. Často totiž platí, že čas sú peniaze. Teda čas a nervy sú pre mnohých z nás na diaľkových cestách najdôležitejšie. Toľko obmedzení rýchlostí z laického pohľadu vodičov ťažko pochopiť. Pýtajú sa ma na to mnohí občania. Naozaj si to vyžaduje dopravná situácia? Nie je každý odborník na dopravu, ba ani milovník rýchlej jazdy, ale mnohí nerozumejú, a to je moja otázka pre vás, pán minister, prečo je na novootvorenom úseku diaľnice D1v dĺžke viac ako 11,6 km medzi Popradom a Jánovcami obmedzená rýchlosť na 100 km/h? Ďakujem pekne.