D. Lipšic, poslanec: (2010-03-05):
Tento návrh zákona pravdepodobne parlament neprerokuje, keďže v druhom čítaní by mal byť až na nasledujúcej schôdzi, ktorá, otázne je, aký bude mať priebeh a či bude mať nejaký priebeh. A považujem za smutné, že vláda nepredložila do parlamentu úpravu, ktorá tu bola niekoľkokrát, ktorá zavádza skutočnú trestnú zodpovednosť právnických osôb. Keď sme prijímali nový Trestný zákon, tak jeho cieľom bolo chrániť tých, ktorí zákon rešpektujú, a prísne sankcionovať tých, ktorí ho porušujú. To by sa malo týkať aj podnikateľskej činnosti. Na jednej strane sme zlepšovali podnikateľské prostredie, na strane druhej musí byť aj zodpovednosť v podnikaní. Mali sme prípady nebankových subjektov, konkurznej mafie, kde cez tzv. biele kone nasadzované fiktívne osoby boli páchané veľmi závažné trestné činy. Žiadne predstavenstvo obchodnej spoločnosti nemôže stáť nad zákonom alebo mimo zákona. Trhová ekonomika je nevyhnutnosťou pre zdravé hospodárstvo a prosperitu. Ale trhová ekonomika nie je džungľa, v ktorej prežijú len tí, ktorí nemajú žiadne zábrany. Trhová ekonomika vyžaduje jasné pravidlá a dôveru v základnú spravodlivosť. Pre zachovanie princípov trhovej ekonomiky je dôležité, aby každý, kto poruší zákon, akokoľvek bohatý alebo úspešný, každý, kto podniká nečestne, niesol svoj diel zodpovednosti. Naša ekonomika závisí od čestnosti a férovosti. Veľká väčšina podnikateľov tieto hodnoty vyznáva. Ak by sme prijali skutočnú trestnú zodpovednosť právnických osôb, tak by sme mali nový nástroj na presadenie tých hodnôt, ktoré chránia náš systém slobodného podnikania pred zločinom a korupciou. V posledných rokoch sme svedkami nových druhov aktivít, ktoré vykazujú vysokú mieru škodlivosti pre občana, spoločnosť a štát. Mnohé z týchto nových foriem protispoločenských javov sú spôsobované primárne právnickými osobami, najmä obchodnými spoločnosťami, napríklad hospodárske podvody, zneužívanie rôznych dotácií a subvencií, aktivity spojené so škodlivými zásahmi do životného prostredia a mnohé ďalšie. Problém absencie trestnej zodpovednosti právnických osôb sa na Slovensku prejavil napríklad v kauze krachu nebankových subjektov, kedy nebolo možné zaistiť majetok týchto subjektov, keďže trestné stíhaní boli len členovia štatutárnych orgánov ako fyzické osoby a majetok bol zablokovaný až v následnom konkurznom konaní. Vážnym dôvodom pre zavedenie skutočnej trestnej zodpovednosti právnických osôb je častokrát nemožnosť ustáliť vinu konkrétnej fyzickej osobe. Inými slovami, nedbanlivostné konanie viacerých osôb môže síce viesť k následku predpokladanom v Trestnom zákone, avšak vina jednotlivca v takomto prípade je často minimálna a nie je tiež celkom jednoznačné v príčinnej súvislosti s trestným činom. Pri právnickej osobe by preto, samozrejme, postačovala zodpovednosť objektívna. Tam subjektívne zavinenie pri absencii vôľovej stránky je z povahy veci nemožné, o tom nie je potrebné ďalej sa rozširovať. Ďalším dôvodom zavedenia skutočnej zodpovednosti právnických osôb je pôsobiť preventívne pri cielenej kriminalite firiem cez tzv. biele kone, ktoré sa stávajú v prípade odhalenia trestnej činnosti obetnými baránkami. Spomínali ste v úvodnom slove, pani ministerka, že zavedenie skutočnej trestnej zodpovednosti právnických osôb by nebolo dobre možné, neviem, čo všetko by porušovalo. Je pravdou, že české a slovenské trestné pravo do dnešných dní bolo založené na princípe individuálnej trestnej zodpovednosti. A keďže právnická osoba, ktorá predstavuje právnu konštrukciu, a teda má fiktívnu subjektivitu, nemá vôľu, nie je možné jej pričítať vinu. Ale musím povedať, že bez ohľadu na túto okolnosť všetky krajiny, ktoré zaviedli, a je ich stále viac, skutočnú zodpovednosť právnických osôb, konštruujú viacero možností, akým spôsobom je možné ju zaviesť. Je viacero teórií, o ktorých v prvom čítaní nebudem hovoriť, či sú to teórie strict liability, vicarious liability, identifikačná teória, rôzne formy, ktoré, samozrejme, sú založené na princípe objektívnom. Aby sme si rozumeli, princíp individuálneho zavinenia pre fyzické osoby je zrejmý, ale to nie je princíp Trestného práva vyplývajúci z gravitačných zákonov. A keď krajiny, ktoré sú v oblasti trestného práva blízke našej právnej kultúre, ako Nemecko alebo Rakúsko, nemali problém so zavedením skutočnej trestnej zodpovednosti právnických osôb, nevidím najmenší dôvod, aby sme ju nevedeli zaviesť aj my. Nebudem dlho hovoriť o výhodách zodpovednosti trestnoprávnej nad nevýhodami v oblasti administratívnoprávnej, to môžeme hovoriť, ak vôbec bude o tomto návrhu niekedy druhé čítanie. Ale chcem povedať jednu vec. Tento zákon umožňuje len akoby finančné postihovanie cez ochranné opatrenia právnických osôb. Dokonca aj právnických osôb založených s účelom páchania trestnej činnosti. Pokiaľ sa im nepreukáže, pokiaľ prokurátor nepreukáže (§ 58 ods. 2), že nadobudli majetok trestnou činnosťou alebo príjmami z trestnej činnosti, bude možné uložiť len trest zhabania peňažnej čiastky. My sme včera prijímali zákon o preukazovaní pôvodu majetku, milé kolegyne, kolegovia, kde dôkazné bremeno z väčšej časti znáša odporca. Tuná pri treste prepadnutia majetku dôkazné bremeno bude znášať prokurátor, nie pri ustálení viny, pri treste prepadnutia majetku. Pokiaľ ho neunesie, toto dôkazné bremeno, v takom prípade je možný len finančný postih cez zhabanie peňažnej čiastky. Ak budeme mať obchodnú spoločnosť založenú s účelom výroby detskej pornografie, nebudeme ju môcť zrušiť, bude ďalej existovať a jediné, čo budeme môcť urobiť, je dať jej finančný postih. Finančný postih, ktorý sa navrhuje vo výške maximálne 1 660-tisíc eur. Pôvodný návrh zákona umožňoval finančné sankcie do výšky 500 mil. korún. Tuná idete na desaťnásobne nižšiu cenu. Sú to pomerne pri závažných trestných činoch veľmi smiešne symbolické, symbolické pokuty. Okrem toho tento návrh neumožňuje, keďže rieši zodpovednosť právnických osôb len cez ochranné opatrenia, a ochranné opatrenie, ja by som povedal to veľmi jasne, nie je trestom. Ochranné opatrenia sa zvyčajne ukladajú v prípadoch, kedy sú napríklad stíhané osoby, ktoré nie sú trestne zodpovedné z dôvodu veku alebo nepríčetnosti. My ideme tento inštitút implantovať do potenciálneho sankcionovania právnických osôb. To je taký mačkopes, ktorý si myslím, že v tomto parlamente už dávno nebol alebo je tu pomerne zriedkavo, musím povedať. Poviem iný príklad. Pôvodná verzia skutočnej zodpovednosti právnických osôb umožňovala, aby v prípade, že právnická osoba sa zúčastňuje verejných obstarávaní, v ktorých pácha korupčné delikty, aby jej bol uložený trest zákazu zúčastňovať sa verejných obstarávaní, zákazu prijímať dotácie. Predstavte si situáciu, že nejaká firma sústavne korumpuje štátnych predstaviteľov pri verejných zákazkách, my jej budeme môcť dať maximálne pokutu do výšky 50 mil. korún. Nič viac. Táto firma môže do ďalšieho tendra celkom veselo ísť bez akýchkoľvek problémov. Tento zákon bol predložený len z dôvodu akéhosi formálnoprávneho naplnenia našich záväzkov vo vzťahu k Európskej únii, ale inak význam nemá. Vy ste, pani ministerka, povedali v úvodnom slove a je to aj v dôvodovej správe, ktorá vlastne bola identická s vaším úvodným slovom, že my síce formálnoprávne nezavádzame trestnú zodpovednosť, ale zavádzame ju materiálne. Tak to som vôbec nepochopil. Totižto podľa mojej mienky je možné, keď hovoríme v práve o formálnoprávnych aspektoch a materiálnoprávnych aspektoch, že sú naplnené formálnoprávne a nie sú materiálnoprávne. Ale že by boli naplnené materiálnoprávne a formálnoprávne nie, tak to som ešte, priznám sa, nikdy nepočul. To je pomerne nová teória nielen v trestnom práve, ale v práve všeobecne. Preto sa domnievam, že by sme o tomto návrhu na konci volebného obdobia rokovať nemali, a myslím si, že by o tom mal rokovať až nový parlament, ale v inej verzii a pri zavedení skutočnej zodpovednosti právnických osôb. Pani ministerka, nepoznám, a možnože by bolo dobré, keby ste nás potom oboznámili s nejakou právnickou autoritou, ktorá tento konštrukt podporuje. Pretože zatiaľ všetci, ktorí sa k tomu vyjadrovali, či prokurátori, alebo advokáti, alebo akademická obec, to považuje za paškvil. Tu mám zborník z nedávnej konferencie, ktorá sa týkala priamo témy trestnej zodpovednosti právnických osôb, kde k navrhovanej nepravej trestnej zodpovednosti je len jedna poznámka, je to slepá ulička. „Slepá ulička vývoja, do ktorej neradno vstupovať,“ hovoria zástupcovia Katedry trestného práva Právnickej fakulty Univerzity Komenského. Naozaj nepoznám jediného odborníka na trestné právo, ktorý by takýto konštrukt, ktorý nič nerieši, nič nerieši, nesankcionuje prísne právnické osoby páchajúce trestnú činnosť, ktorý by ho podporoval. Myslím si, že nastal čas, aby v prípade spáchania závažných trestných činov, ktoré sú spáchané napríklad v záujme právnickej osoby, napríklad korupčné delikty, neniesol zodpovednosť len ten posledný vrátnik, ktorý prinesie kufrík, ale právnická osoba a aby dostala prísne odstrašujúce tresty, nie len nejakú symbolickú pokutu s možnosťou ďalej páchať trestnú činnosť. To považujem za naozaj absolútne neprijateľné. Ďakujem vám veľmi pekne.