NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2020-07-09):
Ďakujem za slovo. Pán poslanec Žiga, odpichnem sa od poslednej časti vášho vystúpenia, že súhlasíte s tým, že tento návrh pomôže podnikateľskému prostrediu, ale teda že málo. Áno, vždy sa dá lepšie, vždy sa dá viac. Ale nejak treba začať. Začať s tým, čo sa nepodarilo za vášho pôsobenia a rebríčky Doing Business či ďalšie to dokazujú. Ale počul som niekde aj vaše vyjadrenie, že bojovať s reguláciami, s byrokraciou je ťažké. Áno, je to náročné, ale dôležité je začať. Začíname, a ako už aj pán podpredseda vlády avizoval, na jeseň budú ďalšie balíčky opatrení, ktoré pomôžu. A chcem sa vás teda, pán poslanec Žiga, v tejto súvislosti spýtať, že ak sa teda posunieme v rebríčku Doing Business nahor, budete teda úprimne rád, že sa Slovensko posunulo teda smerom k vyššej konkurencieschopnosti? A ešte jedna otázka. Ako vnímate, teda že za vášho pôsobenia sme teda len klesali a klesali? Ďakujem pekne.
M. Číž, podpredseda NR SR: (2008-09-10):
Teraz dávam slovo spravodajcovi, ktorého určil navrhnutý gestorský výbor, predsedovi výboru pre verejnú správu, regionálny rozvoj Tiborovi Cabajovi a žiadam ho, aby predniesol stanovisko spravodajcu.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2005-09-21):
Otváram všeobecnú rozpravu a pýtam sa, či sa hlási niekto do všeobecnej rozpravy k tomuto bodu programu. Konštatujem, že nie je to tak. Vyhlasujem rozpravu za skončenú a zároveň prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Ďakujem aj pánovi podpredsedovi vlády, aj pánovi spravodajcovi. Nasledujúcim bodom bude prvé čítanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (tlač 1275). Prosím ministra práce, sociálnych vecí a rodiny pána Ľudovíta Kaníka, aby návrh zákona uviedol. Nech sa páči.
Ľ. Jahnátek, minister hospodárstva SR: (2008-09-11):
Pán poslanec, jednu základnú vec, ktorú by ste si mali uvedomiť. Dividenda, ktorá mala byť vyplatená ešte za éry, kedy bola aj vaša strana vo vláde, mala byť vyplatená z pôžičky. Mala byť vyplatená z účtovnej hodnoty, ktorá vznikla na základe prehodnotenia, precenenia majetku, ale v tom čase SPP nemalo prostriedky a muselo by si tieto prostriedky požičať a zaplatiť štátu. V tom prípade by sa to okamžite bolo zaúčtovalo ako oprávnený náklad a tieto peniaze by sa jednoducho boli použili do cenotvorby ako oprávnený náklad pre konečného spotrebiteľa. Myslím si, že vtedy bolo veľmi rozumné, že vtedajšia vláda rozhodla, že tieto mimoriadne dividendy nevyplatí. To bolo múdre rozhodnutie. V roku 2007 bola však situácia úplne iná. Na účte SPP ležali peniaze. Peniaze, ktoré SPP nevedelo využiť. My sme vyzývali podnik, nech predloží investičný plán. Nech pripraví plán nejakých zásadných opráv a štát by nemal problém, aby tieto prostriedky boli použité na zvýšenie kvality a bezpečnosti zariadení v SPP. My pri každých valných hromadách dávame dôraz na to, aby sa prostriedky, ktoré sa v zisku vytvoria v týchto spoločnostiach, ktoré súvisia so sieťovým odvetvím, aby boli predovšetkým použité na reprodukciu zariadenia, aby sme mali modernejšie, výkonnejšie, efektívnejšie zariadenia. V tom je základný rozdiel. Pokiaľ SPP nevedelo predložiť projekty, jednoducho nemalo význam, aby tieto peniaze ležali na účte SPP, a preto sa štát dohodol s druhým akcionárom Gaz Holding, aby sa vyplatili vo forme dividend. Všetky peniaze, ktoré boli získané týmto prevodom peňazí, išli do štátneho rozpočtu a boli použité na vykrytie najdôležitejších potrieb, ktoré štátny rozpočet potreboval vykryť. Ďakujem.
Palkovič, Michal, minister zdravotníctva SR (2023-05-18):
Ďakujem pekne za slovo. Ďakujem pekne aj za otázku. Pán poslanec, je to odpoveď na otázky č. 2, 9, 23 až 31. Táto téma, samozrejme, je veľmi široká. Viete, že máme aj v zá... a teraz v parlamente na schválení zákon 362, poťažmo 363, ktorým riešime napríklad možností nakladania s vakcínami v prípade, že by bola zrušená mimoriadna situácia. To znamená, táto téma je veľmi úzko spätá aj s podpisom dodatku č. 5 alebo tzv. tej druhej kúpnej zmluvy. Možnože len taký exkurz do tej histórie, prečo to bolo vlastne riešené Európskou komisiou, prečo vlastne Slovenská republika nemá uzavreté na priamo nejaké zmluvné vzťahy so spoločnosťami dodávajúcimi vakcíny, aj keď tuto táto je konkrétne na spoločnosť Pfizer, ale bavíme sa multisektorovo, tak ten dôvod bol, že vlastne v situácii, kedy prišla na trh vakcína, bola to prvá mRNA vakcína, tak v podstate všetky krajiny mali obrovský dopyt a tie výrobné kapacity, ako aj tie vedecké kapacity boli v tom čase nedostatočné. Keďže každá tá krajina by si musela vyrokovať nejaké špecifické podmienky, tak Európska komisia sa ujala tejto, tohto problému, vyrokovať čo najoptimálnejšie podmienky pre členské krajiny Európskej únie. Výsledkom bolo... v podstate podmienky, ktoré výrazne tlačili na firmy vyrábajúce vakcíny, aby zvýšili kapacity. To znamená, otvorili nové vedecko-výskumné bázy, aby nové fabriky prišli v podstate na realizáciu tých požiadaviek Európskej komisie, a ten záväzok, ktorý bol pretavený do tej zmluvy, bol v podstate v tom, že v poriadku, zobereme na seba tento záväzok, že vybudujeme tie kapacity. Dokonca boli tam veľmi prísne sankčné parametre, ktoré hovorili o tom, že v prípade neplnenia dodávok to bolo až v podstate likvidačné smerom na výrobcov. A na druhej strane prišla tam požiadavka a to boli dve požiadavky. Jedna je, že v podstate tá zmluva je uzavretá medzi Európskou komisiou, je do určitej miery, nazvime to, nevypovedateľná alebo musí sa riešiť dodatkami plnenie nejakých objemových častí alebo poprípade prerozdelenia, poprípade odstúpenia. A ďalšia časť, ktorá je v druhej kúpnej zmluve, ktorá bola teda aj v podstate za Slovenskú republiku Európskou komisiou podpísaná, vyplýva záväzok nezverejniť dôverné informácie bez predchádzajúceho písomného súhlasu druhej zmluvnej strany, teda Európskej komisie, a teda obsahovo ja sa vyjadriť k tomu neviem, keďže Pfizer Európskej komisii takéto povolenie nevydal alebo neudelil, a tým pádom aj ten materiál, ktorý bol na vláde, bol v režime utajenom alebo nezverejnenom, resp. by som povedal, nie že v utajenom, nezverejnenom. A skončil som. Ďakujem.
Hlina, Alojz, poslanec NR SR (2013-03-19):
Ďakujem veľmi pekne. Ja sa pristavím len pri jednej veci, lebo som nie celkom počúval. Ospravedlňujem sa. Ale som zachytil, že ste vraveli o tom, že má byť to cielené vzdelávanie a tak. A som rád, že konečne ste mi, teda začínam to chápať, že prečo je to tak, ako to je. A že prečo máme robiť vzdelávanie s tou, v budúcnosti a prečo tu už boli Nostradamovia, už začínam chápať tomu, že prečo toľko ľudí vyštudovalo sociálnu prácu, že naozaj tí ľudia už v dostatočnom predstihu tušili, že to bude jeden z najperspektívnejších odborov, sociálna práca. Myslím, že ich veľa ľudí vyštudovalo, aj študuje, ešte aj tu v parlamente, a bude. A žiaľ, musím povedať, že tým systémom sociálnej politiky, ktorý tu vy predstavujete, medzi tie perspektívne študijné programy teda okrem sociálnej práce, tu som si to napísal, budeme ešte potrebovať špeciálnu pedagogiku, vychovávateľ, štandardný vychovávateľ v nejakých ústavoch, policajt a väzenský dozorca. Ak som prípadne na niekoho zabudol, mi pomôžte. Ale takýmto nejakým smerom by som ja fokusoval to vzdelávanie a investovanie, lebo tam asi budú najpotrebnejší absolventi týchto fakúlt. Ďakujem.
Kišš, Štefan, poslanec NR SR (2023-12-12):
Ďakujem pekne. Ja by som sa dotkol jednej veci, ktorú, Marián, si tiež spomínal v tom prejave, je to jedna taká malá položka v tom celom balíčku, ktorý tam vidíme za 20 miliónikov, kde si vláda legalizuje výjazdové rokovania, na ktorých legálne bude uplácať svojich občanov na svoj vlastný politický marketing. Celkom zaujímavé a podľa mňa to aj ilustruje tú mentalitu, v ktorej sa dnes štvrtá Ficová vláda nachádza, kedy už odhodili akékoľvek zábrany. Výjazdové vlády sme videli aj v minulosti, aj sme videli tú, tie také rôzne divadlá, kedy, kedy prezentoval, koľko pomôže konkrétnym občanom, v konkrétnom meste, ale to nie sú peniaze strany SMER alebo akejkoľvek politickej strany, ale to sú peniaze nás všetkých. Aj teraz, teraz, teraz, samozrejme, bude tá reakcia, veď treba pomôcť v regiónoch. Tak, samozrejme, treba, na to máme, na to máme rozpočty samospráv. Jednak a jednak, ak teda potrebujú nejaké, nejaké peniaze navyše, čo teda je, samozrejme, úplne normálna diskusia, tak sa o tom bavte, ale prečo to robíme takýmito, takýmito krokmi, tak to nevieme, resp. vieme. Vláda si, vláda jednoducho takýmto spôsobom chce aj kupovať občanov. A mimochodom, tie predchádzajúce výjazdové vlády, je to zdokumentované, dá sa, dá sa to nájsť na webe, ekonóm a neskôr poslanec Národnej rady Miroslav Beblavý svojho času ukázal, ako výjazdové rokovania vlády prispievajú k zlepšeniu nezamestnanosti a iných sociálnych indikátorov v tých konkrétnych okresoch, kde zasadala vláda. Skúste uhádnuť, asi aký bol výsledok? Veľmi ľahko sa dá, sa dá vygúgliť. Tie... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2021-03-18):
No nič, ja sa ospravedlňujem, že skáčem do debaty. Každopádne ja chcem oznámiť členom finančného výboru, že sa stretávame zajtra ráno v miestnosti č. 31 o 8.30 hod.
P. Paška, predseda NR SR: (2007-04-13):
Ako prvý pán poslanec Dzurinda. Nech sa páči, máte slovo.
Krajkovič, Mikuláš, poslanec NR SR (2014-12-11):
Ďakujem pekne, pán predseda. Vážený pán predseda, vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som predniesol spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní Správy o štátnej politike vo vzťahu k Slovákom žijúcim v zahraničí, o poskytnutej štátnej podpore Slovákom žijúcim v zahraničí za rok 2013 a návrh programu štátnej politiky vo vzťahu k Slovákom žijúcim v zahraničí na rok 2015. Návrh pridelil predseda Národnej rady svojím rozhodnutím č. 1112 z 28. júla 2014 na prerokovanie zahraničnému výboru, výboru pre ľudské práva a národnostné menšiny a výboru pre kultúru a médiá. Za gestorský výbor určil zahraničný výbor. Zahraničný výbor uznesením z 4. septembra 2014 č. 107, výbor pre ľudské práva a národnostné menšiny z 9. septembra 2014 č. 139 a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre kultúru a médiá uznesením z 3. septembra 2014 č. 164 odporúčajú Národnej rade Slovenskej republiky zobrať správu na vedomie. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov vyjadrených v uzneseniach a stanovísk poslancov gestorského výboru odporúča Národnej rade Slovenskej republiky zobrať predmetnú správu na vedomie. Spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní predmetnej správy, tlač 1094a, bola schválená uznesením Zahraničného výboru Národnej rady Slovenskej republiky č. 117 z 9. septembra 2014. Týmto uznesením ma výbor poveril plniť úlohy spoločného spravodajcu. Toľko, prosím, pán predseda, otvorte rozpravu.
I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2004-01-22):
Ďakujem pekne.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2019-01-29):
Prosím ešte raz zapojiť čas pánovi poslancovi na druhý návrh.
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2024-01-25):
S procedurálnym poslankyňa Mesterová.
Žiga, Peter, podpredseda NR SR (2024-02-08):
Pán poslanec Dubéci.
Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2016-09-09):
Ďakujem za vystúpenie, pán kolega. Bolo tam viacero vtipných momentov a, samozrejme, jedným z tých boľavých, boľavých problémov návrhu je limit na 20 minút, ktorý sa teda nevzťahuje ani na predsedu, ani na podpredsedov parlamentu. Tak aj vzhľadom na to, že vidíme, že nie je žiadny problém, aby jedna strana mala dvoch podpredsedov parlamentu, ja by som tak zatiaľ neoficiálne dal takýto návrh, aby, ako sa hovorí, aj sa vlk nažral, aj koza zostala celá. Urobme to tak, že zaveďme ten 20-minútový limit, ktorý sa nebude týkať podpredsedov ani predsedu, a zvýšme počet podpredsedov parlamentu na 149, predsedu nechajme jedného.
M. Hort, podpredseda NR SR: (2007-10-26):
Pán Lipšic, máte slovo.
Pellegrini, Peter, podpredseda NR SR (2020-04-29):
Ďalší v rozprave je pán poslanec Martin Nemky. Nevidím ho v rokovacej sále, preto definitívne stráca svoje poradie, nakoľko už raz mu prepadlo. Pán poslanec, na ako dlho máte asi svoje vystúpenie? (Reakcia z pléna.) Čiže bude vám stačiť ten čas? Nechám vás potom, ak by ste ešte... Takže ďalší v rozprave je pán poslanec Taraba a ak by sme aj o dvanástej ešte stále boli v rozprave, tak nejakú minútu-dve, kľudne môžte dokončiť svoje vystúpenie. Nech sa páči.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2015-09-16):
Pán poslanec Blaha, nech sa páči.
M. Hort, podpredseda NR SR: (2007-10-23):
Nech sa páči, pán spravodajca, je tu priestor pre vás.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-07-09):
Pán poslanec Kremský.
Kuffa, Štefan, poslanec NR SR (2013-12-03):
... končím, ústavných činiteľov, ktorých som tuná spomínal, dotýka sa to aj ich. Ďakujem za pozornosť. Končím, lebo je dvanásta hodina. Želám dobrú chuť všetkým.
Madej, Róbert, poslanec NR SR (2010-10-19):
Ďakujem veľmi pekne za faktické poznámky. Ja môžem zopakovať len toľko, že trvám na tom, že nech máte úmysly akékoľvek, ja dúfam v tie dobré, ale obávam sa aj zlých úmyslov u vás. Tento návrh zákona ako aj množstvo iných návrhov zákonov, ktoré predkladáte, ako aj to čo je obsiahnuté v programovom vyhlásení vlády, hovorí o zbytočnej koncentrácii moci, zneužívaní moci a obávam sa toho, že súčasná vládna koalícia si zo súdnictva chce urobiť svoju slúžku, ktorá bude musieť poslušne slúžiť. Keď ste sa expresívne, pán poslanec Poliačik, vyjadrovali o sudcoch, prosím vás pekne, nehanbite sa a menujte. Koho ste to mysleli? Koho? Keď ste také expresívne výrazy hovorili. Kto z nich? A môžete si potom s nimi, s každým jednotlivcom vyargumentovať, že či je, alebo nie je to, ako ste ich niektorých z nich teda pomenovali. Každopádne si myslím, že tento návrh zákona nie je dobrý a nemožno ho určite zo strany poslaneckého klubu strany SMER – sociálna demokracia podporiť. A je vážnou chybou pokiaľ bude schválený v Národnej rade Slovenskej republiky. Ďakujem pekne.
Hort, Milan, podpredseda NR SR (2010-12-10):
Ďakujem pekne. S faktickými poznámkami sa hlási jeden poslanec, pán poslanec Marian Záhumenský. Uzatváram možnosť prihlásiť sa s faktickou poznámkou. Slovo má pán poslanec Záhumenský, nech sa páči.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2022-03-17):
Pán poslanec Tomáš Taraba.
Číž, Miroslav, podpredseda NR SR (2016-02-11):
Ďakujem pekne. No vystúpiť v tejto diskusii nie je jednoduché. A keď človek trošku pozná aspoň elementárne procesy fungovania parlamentu a počúva to, čo sa tu deje, tak naozaj je to zložité. Skúsim takto reagovať. Som naozaj presvedčený, že ten, kto nerobí politiku čestne a nerobí politiku korektne úprimne vo vzťahu k občanom, nikdy nemôže byť čestným politikom, keby náhodou podvodnými spôsobmi politickú moc získal. V danom prípade to, čo tu je, je absolútny nezmysel, pretože žiadať vládu, aby pripravila návrh novely 21 dní pred voľbami, to je svetový unikát. A to ani v Burundi tak možno nie je, sa teda nechcem dotknúť Burundi,. Ale toto človek, ktorý pozná elementárne fungovanie politického systému, v živote nemôže povedať. A nebodaj ešte chodí vážený pán kolega na právnickú fakultu. Toto sú úplné nezmysly. Teraz ak prijmeme uznesenie, odnesieme ho na vládu, vláda si sadne, predpokladám, to bude asi odbor školstva, a prepíše všetky požiadavky od A po Z do zákona a na druhý deň donesú ich sem, my ich tu schválime, aby do konca volieb tento zákon platil. Čo sú to za hlúposti? Veď to je zásadná nezodpovednosť. OĽaNO toto ponúka krajine a takto chce spravovať štát. Pokiaľ hovorím o ďalšom momente, veď, pre Kristove rany, volebná kampaň je nevyhnutná súčasť demokratických volieb. Je od 90 dní pred voľbami jej špeciálny status v krajine, všetci sa pripravujeme na voľby, tvoria sa kandidátky a chodíme za občanmi, ktorí potrebujú a majú právo, aby sa stretli s politikmi, aby im tí politické programy vysvetľovali. Toto, čo tu teraz robíte, je hanebnosť, pravdepodobne nemáte za kým chodiť, vážení páni, takže nás vláčite s týmto nezmysleným problémom a pokúsite sa hájiť niečo, čo je, mimochodom, podľa môjho osobného názoru nelegitímne. Kolektívne vyjednávanie je predpoklad štrajku, zákon upravuje presne, kto môže vo veci konať. Kolektívne vyjednávanie určuje statusy. To je mechanizmus, ktorými hľadáme spoločenský význam práce každého jedného odvetvia. Nie sú to len učitelia... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-10-18):
(Hlasovanie.) Prítomných je 98 poslancov, za 23, proti 56, zdržalo sa 18, nehlasoval 1. Konštatujem, že návrh sme neschválili. Ďalej, pán poslanec. Tým sme vyčerpali všetky návrhy zo spo-ločnej správy. J. Klemens,  poslanec: To sú všetky návrhy zo spoločnej správy. Teraz pristúpime k hlasovaniu o pozmeňujúcich návrhoch z rozpravy. Ako prvý vystúpil pán poslanec Juriš, máte ho písomne, nebudem ho čítať.
Matovič, Igor, poslanec NR SR (2014-09-09):
Erika, ja by som ťa chcel trochu opraviť. Hovorila si, že SMER touto témou chce, a tým, že ešte ju zaradil vlastne ako prvý bod na rokovanie schôdze, tak chce prekryť nevyplácanie eurofondov. Chcem ťa poprosiť, skúsme hovoriť veci tak, ako sú. Nie je žiadne nevyplácanie eurofondov, je rozkrádanie eurofondov stranou SMER, politikmi strany SMER, ich prisluhovačmi, ich sponzormi, tunelovanie nášho spoločného, čo patrí nám všetkým. Je to rozkrádanie eurofondov stranou SMER, nie je pozastavenie eurofondov. A potom bola taká teória, že či v SMER-e vedia, alebo nevedeli, možno, že prídu Vianoce. Oni veľmi dobre vedia, že prídu Vianoce, že každý rok. Jednoducho ľudia, ktorí sú zvyknutí brať, oni veľmi dobre vedia, že prídu Vianoce, lebo budú dostávať darčeky. Ale ešte nevedeli, kto a kedy sa zahrá na Ježiška. A to patrí predsedovi strany SMER pravidelne. Tak pán predseda prišli v júni, povedali, že bude zase robiť Ježiška, pridáme dôchodcom nejakú ohlodanú kostičku, 10 miliónikov eur, však jasné, pridáme, máme, ušetrili sme, lebo dôchodcov sme okradli o 240 mil. eur, ktoré zobrali dôchodcom a ich rodinám, ich vnukom a deťom, tým, že neznížili DPH. Čiže 24-krát viac im zoberú a jedno dvadsaťštvrtinu, čiže z 24 kusov iba jeden jediný vrátia späť dôchodcom a robia si na tom agendu. Toto je sociálna politika strany SMER. Z 24 jednu dôchodcom a 23 sebe, prisluhovačom, sponzorom, rodinám, kamarátom, sestreniciam, všetkým tým, ktorí nám potom zobú z ruky. A možno potom taká, iba taká všeobecná rada pre stranu SMER, ale akože samozrejme, že to nepadne na úžitok, dôchodcom by ste, alebo, pán minister, tisíckrát viac pomohli, ak by ste sa zasadili o to, aby strana SMER a jej zlodeji v jej radoch nerozkrádali to, čo nám patrí, nerozkrádali ročne... (Prerušenie vystúpenia časomerom).
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-11-10):
Ale, dobre, procedurálny návrh má mať svoj obsah.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-12-17):
Prestaňte sa prekrikovať, prosím vás.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2022-02-11):
V rozprave teraz vystúpi pán poslanec Milan Mazurek, pripraví sa pani poslankyňa Denisa Saková.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-10-17):
Vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Pán navrhovateľ, nech sa páči, máte slovo, môžte hodnotiť.
T. Cabaj, podpredseda NR SR: (2009-09-09):
Dovoľte najskôr ešte procedurálne veci. O ospravedlnenie svojej neúčasti na dnešnom rokovacom dni písomne požiadali títo poslanci: Sergej Chelemendik, Miroslav Kotian, Alexander Slafkovský, Milan Urbáni, Magdaléna Vášáryová. Ďalej na dopoludňajšom rokovaní požiadali o ospravedlnenie neúčasti poslanci Pavol Minárik, František Mikloško a na popoludňajšom rokovaní požiadal o ospravedlnenie neúčasti pán poslanec Martin Kuruc. Ako som už avizoval, v zmysle schváleného programu budeme pokračovať vládnym návrhom zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 503/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov . Vládny návrh zákona má parlamentnú tlač 1138. Návrh na jeho pridelenie na prerokovanie výborom je v rozhodnutí predsedu č. 1178. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi, aby som v rokovacej sále po prvýkrát privítal medzi nami podpredsedníčku vlády a ministerku spravodlivosti Slovenskej republiky pani Vieru Petríkovú (potlesk) a zároveň, pani podpredsedníčka, aby ste to nemali také ľahké, poprosím vás, aby ste tento vládny návrh zákona uviedli.
Krajniak, Milan, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2020-09-17):
Ťažko je hľadať peniaze na 13. dôchodky, 	ak v tom rozpočte ani v Sociálnej poisťovni nie sú. A to nehovorím ja, to hovoril včera pán Šramko, šéf Rady pre rozpočtovú zodpovednosť, ktorého som nezvolil ja. Ani nikto z kolegov z opozície, ktorého ste vy zvolili, on vás usvedčil zo lži. Ťažko je hľadať čiernu mačku v tmavej miestnosti, najmä ak tam nie je. Môžte rozprávať o tušilých peniazoch, ktoré v Sociálnej poisťovni neboli. A my napriek tomu sme vyplatili a vyplatíme... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Jarjabek, Dušan, poslanec NR SR (2014-12-10):
Ďakujem pekne. Ja si myslím, že tento problém treba vrátiť z tej politickej roviny do vecnej roviny. A ja by som chcel doplniť pána poslanca Duchoňa v tom zmysle, že tu nejde o nejaké nechcenie štátu alebo nechcenie v súčasnosti vládnej garnitúry, tu ide jednoznačne o to, že stále prebiehajú súdne procesy s aktérmi tejto finančnej perverzity a v prípade rozhodnutia súdu o vine tu nastupuje aj isté siahnutie na ich majetok a siahnutie proste na ich finančné prostriedky a potom, samozrejme, môže nastúpiť štát. Ja by som ale zároveň chcel ešte povedať jednu vec, ktorá v tejto chvíli je ešte perverznejšia. A týka sa naozaj médií, preto, lebo treba si uvedomiť, kto vlastne bol vinníkom tejto oberperverznej kauzy finančnej. No tie médiá, ony vysielali reklamu tých nebankoviek, ale ony ju vysielali aj vtedy, keď už tie nebankovky skrachovali. A vtedy stále vysielali, stále vysielali reklamu a vyzývali ľudí, aby vkladali peniaze, aj, hovorím, už po tom, ako bolo jasné, že tie nebankovky skrachovali. Hej? No ja sa pýtam, kto tieto médiá zažaloval, ako dopadli tie súdne procesy, kto sa vôbec s týmto zaoberal, lebo tu je ten hlavný vinník. Médiá, tie, ktoré vysielali túto oblbujúcu reklamu, tie sú tým hlavným vinníkom, ktoré vlastne týchto občanov zavádzali. A vedome ich zavádzali preto, lebo boli už podpísané, samozrejme, nejaké zmluvičky a zmluvičky sa museli pochopiteľne plniť. Keby sa neplnili, platili by médiá zadávateľom. Takže treba tento problém trošku znovu vrátiť z tej politickej roviny do vecnej, treba sa pýtať a treba počkať v prvom rade na to, ako sa skončia súdy a ich rozhodnutia. Ďakujem za pozornosť.
Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2019-10-24):
Ja budem pokračovať, že človek, ktorý si mal prísť ku Kočnerovi po vianočné, od človeka, ktorý bol obžalovaný z vážnych daňových podvodov, od človeka, ktorý je vážne podozrivý, že je objednávateľom brutálnej vraždy dvoch mladých ľudí, od človeka, ktorý sa na nás arogantným spôsobom usmieva spod znaku Slovenskej republiky, ktorý je podpredsedom parlamentu Národnej rady, ktorý je zákonodarným orgánom tejto spoločnosti, je to naozaj hanba, že ešte stále tam sedíte na tej stoličke a že máte tú odvahu viesť túto schôdzu.
J. Počiatek, minister financií SR: (2009-10-21):
Vláda Slovenskej republiky prijala opatrenia zamerané na zmiernenie dosahov globálnej finančnej a hospodárskej krízy. Ide o opatrenia v daňovej oblasti zamerané na zvýšenie nezdaniteľnej časti základu dane pri dani z príjmov fyzických osôb a zvýšenie zamestnaneckej prémie, skrátenie lehoty na vrátenie nadmerného odpočtu DPH a úpravu vstupnej ceny pri hmotnom a nehmotnom majetku pri dani z príjmov. Uvedenými opatreniami dochádza k zníženiu daňových príjmov štátneho rozpočtu schválených v zákone č. 596/2008 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2009. Zároveň sa zreálňuje výška nedaňových príjmov, tuzemských grantov a transferov. Navrhovaný zákon upravuje príjmy a schodok štátneho rozpočtu na rok 2009, objem záväzkov štátu na splátky istín štátneho dlhu v roku 2009 a poskytnutie štátnej záruky za bankový úver konzorcia poskytnutý Európskou investičnou bankou v súvislosti so zabezpečením prostriedkov na financovanie výstavby úsekov diaľnice D1. Z uvedených dôvodov sa navrhuje podľa § 89 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla na skrátenom legislatívnom konaní o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 596/2008 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2009. Ďakujem za slovo, skončil som.
Susko, Boris, minister spravodlivosti SR (2024-06-11):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky predkladám vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov. Cieľom vládneho návrhu zákona je zosúladiť právnu úpravu Občianskeho zákonníka so závermi vyslovenými Súdnym dvorom Európskej únie v rozsudku č. C 598/21, v ktorom poukazuje na nesúlad vnútroštátnej právnej úpravy s právnymi normami Európskej únie, najmä so Smernicou Rady 9313 EHS 5. apríla 1993 o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách v platnom znení. Súdny dvor uviedol, že súčasná právna úprava nezohľadňuje proporcionalitu možností obchodníka uplatniť predčasnú splatnosť úveru vo vzťahu k závažnosti nesplnenia zmluvných povinností zo strany spotrebiteľa, ako napríklad výška omeškaných splátok, ich pomer k celkovej výške úveru a dĺžke trvania zmluvy. Na základe uvedeného sa navrhujú nové pravidlá, pokiaľ ide o plnenie zo spotrebiteľskej zmluvy, ktoré sa má vykonať v splátkach. Navrhovaná právna úprava upravuje možnosť obchodníka požadovať od spotrebiteľa úhradu celého plnenia, resp. celej dlžnej sumy zo zákonom stanovených podmienok, ktoré zohľadňujú nielen počet omeškaných splátok, ale aj ich celkovú omeškanú výšku vo vzťahu k výške poskytnutého úveru alebo iného plnenia, na ktoré je spotrebiteľ podľa spotrebiteľskej zmluvy povinný. Súčasne sa zavádza obligatórna povinnosť obchodníka pred uplatnením práva na tzv. zosplatnenie plnenia, vyzvať spotrebiteľa na vrátenie omeškanej sumy splátok, určiť dodatočnú lehotu na jej vrátenie, ktorá nesmie byť kratšia ako 15 dní a upozorniť spotrebiteľa na právne následky s tým spojené, t. j. na zosplatnenie. Navrhovaná právna úprava nevylučuje možnosť dojednania primeranej úpravy podmienok splácania dlžnej sumy rešpektujúc princíp zmluvnej voľnosti. Dovoľujem si vás požiadať o prerokovanie vládneho návrhu zákona a jeho podporu. Ďakujem pekne.
Dej, Dávid, poslanec NR SR (2023-12-12):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Ďakujem aj pánovi kolegovi Viskupičovi za jeho prejav, ktorý formou potešil, ale obsahom viacej mrzí, keďže návrh vlády, ktorý má zlepšiť stav verejných financií po tom, čo sme si vypočuli, sa dozvedáme, že ten stav viac zhorší, a to ma mrzí. Bolo tu spomínané to rozhadzovanie, ja som za pomoc, ja sám mám doma, a teda mám starých rodičov a ja si myslím, že im treba pomáhať, ale tá pomoc musí byť adresná a nie plošná. Mňa mrzí, že štát, ktorý neinvestuje do svojej budúcnosti, sám osebe budúcnosť nemá. Každá normálna vyspelá krajina investuje do oblasti s vysokou finančnou návratnosťou. Napríklad veda, výskum, technológie. Toto sú oblasti, ktoré síce neprinesú hlasy na najbližšie voľby alebo po tomto volebnom období, ale takéto krajiny majú budúcnosť. Takisto vidíme, v akom stave sú vysoké školy, internáty, to už tu bolo viackrát spomínané. Ja rozumiem tomu, že predstavitelia vládnej koalície sa snažia v prvom rade uspokojiť svojich voličov, ale treba im pripomenúť, že ako členovia vlády nie sú len zástupcovia svojich voličov, ale predovšetkým zástupcovia všetkých občanov Slovenskej republiky. Ďakujem pekne.
Tomáš, Erik, poslanec NR SR (2021-12-10):
Ale ja... Dobre, len ja som zdôvodnil. Som jasne povedal, o čo ide v návrhu, že navyšujeme kapitolu ministerstva práce, všetci ste to tu počuli alebo si to prehrajte. Však si už hádam nebudeme robiť zle, už sme veľkí chlapci. Takže pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Erika Tomáša, Petra Pellegriniho, Denisy Sakovej, Richarda Rašiho a Matúša Šutaja Eštoka k vládnemu návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2022 (návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2022 až 2024), tlač č. 632. V súlade s ustanoveniami zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov predkladáme pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2022. V predmetnom návrhu zákona navrhujeme nasledovné zmeny: 1. V § 1 ods. 1 druhej vete sa číslovka „25 447 760 137“ nahrádza číslovkou „25 747 760 137“. 2. V § 1 ods. 2 sa číslovka „5 473 518 252“ nahrádza číslovkou „5 773 518 252“. 3. V prílohe č. 1 v ukazovateli Výdavky spolu sa číslovka „25 447 760 137“ nahrádza číslovkou „25 747 760 137“. 4. V prílohe č. 1 v ukazovateli Prebytok/Schodok ( +/- ) sa číslovka „5 473 518 252“ nahrádza číslovkou „5 773 518 252“. 5. V prílohe č. 3 v kapitole Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR sa suma výdavkov spolu „3 452 802 608“ mení na sumu „3 752 802 608“ a suma výdavkov spolu bez prostriedkov podľa § 17 ods. 4 zákona č. 523/2004 Z. z. a prostriedkov z rozpočtu Európskej únie a prostriedkov z plánu obnovy a odolnosti „3 209 591 654“ sa mení na sumu „3 509 591 654“. 6.V prílohe č. 4 v časti 22 Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky sa suma výdavkov spolu za kapitolu „3 452 802 608“ mení na „3 752 802 608“ a suma výdavkov na program 07C Sociálna inklúzia „2 966 367 448“ sa mení na „3 266 367 448“. Bol to jazykolam, ale dúfam, že som to zvládol. Ďakujem veľmi pekne za pozornosť.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-09-17):
Na faktické poznámky bude teraz reagovať pani poslankyňa Eva Horváthová. Nech sa páči.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2013-02-05):
(Hlasovanie.) 142 prítomných, 92 za, 2 proti, 48 sa zdržalo. Schválili sme novelu antidiskriminačného zákona. Pán poslanec Kadúc uvedie hlasovanie o návrhu uznesenia k informácii o vydaných aproximačných nariadeniach vlády Slovenskej republiky v II. polroku 2012 a o zámere prijímania aproximačných nariadení vlády v I. polroku 2013. Je to tlač 360. (Hlasovanie o informácii o vydaných aproximačných nariadeniach vlády Slovenskej republiky v II. polroku 2012 a o zámere prijímania aproximačných nariadení vlády Slovenskej republiky v I. polroku 2013 , tlač 360.)
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2011-09-14):
Pán poslanec, ale musím vám povedať, že takéto ticho tu už dávno nebolo.
Galko, Ľubomír, poslanec NR SR (2013-09-10):
Ďakujem pekne, pán poslanec Procházka... (Vystupujúceho ledva počuť. Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)
Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR (2016-05-18):
Pán poslanec Gál.
A. Belousovová, podpredsedníčka NR SR: (2008-11-04):
Pán poslanec Štefanec, máte slovo.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2018-11-29):
Je všeobecný súhlas? (Nesúhlasné reakcie z pléna.) Nie? Prosím, prezentujme sa a hlasujeme o návrhu pani poslankyne s tým, aby sme bod 57 o sociálnom poistení preniesli na ďalšiu schôdzu, presunuli. (Hlasovanie.) Prítomných 141 poslancov, za 109, proti 6, zdržalo sa 22, nehlasovali 4. Konštatujem, že sme uvedený návrh schválili. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, pokračujeme v prerušenom rokovaní hlasovaním o návrhu uznesenia k návrhu skupiny poslancov k dokumentu OSN globálny pakt o migrácii (tlač 1233). Prosím spravodajcu zo zahraničného výboru poslanca Mariána Kéryho, aby hlasovanie uvádzal. (Hlasovanie o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na prijatie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky k dokumentu OSN Globálny pakt o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii , tlač 1233.)
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2014-12-03):
Pán poslanec Brocka.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-10-30):
Pán poslanec Martvoň.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2023-11-21):
Ak nemáte procedurálny návrh, tak, žiaľ. Pani Bittó Cigániková s procedurálnym návrhom, nech sa páči.
Matovič, Igor, poslanec NR SR (2016-04-18):
Dobre, tak už teraz si neodpustím, pán predseda Národnej rady, upozorniť vás, že prosím vás, rozprávajte po slovensky. Ste predseda Slovenskej národnej rady a keď oslovujete tu poslancov, keď tu oslovujete poslancov Národnej rady, keď ich vyzývate k faktickým poznámkam, tak každého jedného hovoríte Vašečka Richard. Bugár Béla, Viskupič József, to je jedno, Viskupič Józef. Opačne, najprv priezvisko a meno, sa hovorí v maďarskom jazyku, pán predseda Národnej rady, pán predseda Slovenskej národnej strany. Keď chcete hovoriť v slovenskom jazyku, hovorí sa najprv meno, až potom priezvisko. Dobre? Čiže, keď už teda máme sa upozorňovať, že kto ako má rozprávať. Čiže pokračujem ďalej. Pán predseda Národnej rady, počul som, že ste povedali, že toto je svinstvo. Toto nie je svinstvo, toto bola lekcia, (reakcia z pléna) dobre. Tak pán bývalý alebo možno aj teraz je predseda... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-03-10):
Skúste ich vymenovať, lebo...
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-10-06):
Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, budeme pokračovať prvým čítaním o návrhu pani poslankyne Heleny Mezenskej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 250/2007 Z. z. o ochrane spotrebiteľa a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Návrh zákona je uverejnený ako tlač 1767, návrh na jeho pridelenie na prerokovanie je v rozhodnutí č. 1779. Dávam teraz slovo pani poslankyni Helene Mezenskej, aby návrh zákona uviedla. Nech sa páči. (Rokovanie o návrhu poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Heleny Mezenskej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 250/2007 Z. z. o ochrane spotrebiteľa a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony , tlač 1767.)
Grendel, Gábor, poslanec NR SR (2016-04-18):
... neverili našim kolegom vo výboroch... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
R. Madej, poslanec: (2005-09-22):
Čo ste povedali. Samozrejme, investície vo verejnom záujme majú svoj zmysel. A ak si myslíte, že áno, mali by sme sa všetci dohodnúť na niečom, aby sme urobili všetko pre to, aby sme tieto investície podporili. Tento návrh je forma podpory a návrh podpory tak obciam, mestám, vyšším územným celkom, ale, samozrejme, aj podnikateľským subjektom, ktoré možno tie investície budú realizovať. O diskrimináciu teda nemôže ísť. Ďakujem.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2016-06-07):
Pán poslanec Dušan Jarjabek.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-10-17):
Ako posledný v rozprave vystúpi pán poslanec Poliačik. Nech sa páči.
Liba, Peter, poslanec NR SR (2021-12-03):
Ďakujem, pán predseda. Pán predseda, dajte, prosím hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky prerokuje uvedený návrh vlády v skrátenom legislatívnom konaní.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2013-09-04):
(Hlasovanie.) 147 prítomných, 84 za,45 proti, 18 sa zdržalo. Návrh sme postúpili do druhého čítania.
Kmec, Stanislav, poslanec NR SR (2019-06-19):
Ďakujem. Vážený pán predsedajúci, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, Výbor Národnej rady pre verejnú správu a regionálny rozvoj ako gestorský výbor k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon o e-Governmente, v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, tlač 1420, podáva Národnej rade v súlade s § 79 ods. 1 zákona Národnej rady č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady spoločnú správu výborov Národnej rady. Národná rada uznesením č. 1833 zo 16. mája 2019 pridelila predmetný návrh zákona na prerokovanie týmto výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady a Výboru Národnej rady pre verejnú správu a regionálny rozvoj. Výbory prerokovali predmetný návrh zákona v lehote určenej uznesením Národnej rady. Poslanci Národnej rady, ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol návrh zákona pridelený, neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko k predmetnému návrhu zákona. Výbory Národnej rady Slovenskej republiky, ktorým bol návrh zákona pridelený, zaujali k nemu nasledovné stanoviská. Ústavnoprávny výbor Národnej rady uznesením č. 624 
z 11. júna 2019 s návrhom zákona súhlasil a odporučil ho Národnej rade Slovenskej republiky schváliť s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi. Výbor Národnej rady pre verejnú správu a regionálny rozvoj uznesením č. 219 z 13. júna 2019 s návrhom zákona súhlasil a odporučil ho Národnej rade Slovenskej republiky schváliť s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi. Z uznesení výborov Národnej rady Slovenskej republiky uvedených pod bodom 3 spoločnej správy vyplývajú pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré nebudem čítať, nakoľko máte spoločnú správu rozdanú. Gestorský výbor odporúča o návrhoch výborov Národnej rady Slovenskej republiky, ktoré sú uvedené v spoločnej správe, hlasovať takto: hlasovať spoločne o bodoch 1 až 23 s odporúčaním gestorského výboru schváliť. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov odporúča Národnej rade predmetný návrh zákona schváliť v znení schválených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov uvedených v tejto spoločnej správe. Spoločná správa výborov Národnej rady bola schválená uznesením gestorského výboru č. 234 z 18. júna 2019. Týmto uznesením ma výbor zároveň poveril za spoločného spravodajcu, aby som na schôdzi Národnej rady pri rokovaní o predmetnom návrhu zákona predkladal návrhy v zmysle príslušných ustanovení zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady v znení neskorších predpisov. Ďakujem, skončil som.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2016-09-13):
Na faktické poznámky bude reagovať pán poslanec Pčolinský.
Droba, Juraj, poslanec NR SR (2017-05-18):
Ďakujem pánovi kolegovi Ivanovi za veľmi dobrý výpočet argumentov a dôvodov, prečo tento návrh nie je dobrý. Nebudem používať termín ľavicový, pravicový a podobne, ale myslím si, že tento návrh naozaj nie je veľmi šťastný. Jednak z toho dôvodu a za najdôležitejší argument proti považujem to, že informácia o výške platu je vo firmách tajná a mala by ostať tajná z rôznych dôvodov vrátane toho, že konkurencii nemáte prečo vešať na nos výšku platov svojich zamestnancov. Môžte im poskytovať nejaké iné postranné benefity, ktoré možno prevažujú pár desiatok eur za mesiac viac alebo menej atď. Čiže je to opatrenie podľa mňa, ktoré fakt nepomáha zamestnávateľom a vo svojej podstate škodí zamestnancom, lebo robíte zo zamestnancov ťažšie zamestnateľných ľudí. Presne z dôvodov, ktoré popísal kolega Miro Ivan, za čo mu ešte raz ďakujem. Takže ja určite za takýto návrh hlasovať nemôžem.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2003-02-27):
(Hlasovanie.) Prítomných je 130 poslancov, za 49, proti 50, zdržalo sa 29, nehlasovali 2. Konštatujem, že návrh pána poslanca Hamerlika sme neprijali.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2022-02-08):
Na pána poslanca evidujem jednu faktickú poznámku, pani poslankyňa Pleštinská, nech sa páči.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2018-09-13):
Pán poslanec Krajčí s reakciou na faktické.
Jakab, Elemér, poslanec NR SR (2016-12-08):
Pán predsedajúci, doplňujúcu otázku ani pánovi ministrovi by som nerád dal, ale chcel by som mu poďakovať za vyčerpávajúcu odpoveď. Ďakujem pekne, pán minister.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2006-03-15):
(Hlasovanie.) Prítomných je 119 poslancov, za 85, zdržalo sa 33, nehlasoval 1. Tieto body sme schválili.
Kecskés, Ján, poslanec NR SR (2019-10-23):
Ďakujem za slovo. Stanko, vo svojom vystúpení si sa dotkol aj teda štátneho dlhu, ktorý v súčasnosti predstavuje zhruba hodnotu okolo 46 mld. eur, alebo resp. niečo pred 46 mld. eurami. A ja pochádzam z takého praktického, z praktického života a rád by som teda ľuďom vysvetlil, čo to znamená tento štátny dlh, lebo je to len nejaké pomyselné číslo. No pre každého obyvateľa Slovenskej republiky, pre každého Slováka, či je to malé dieťa, či je to dôchodca, alebo človek v produktívnom veku života, je to zhruba 8-tisíc eur. Pre takú klasickú štvorčlennú rodinu to predstavuje 32-tisíc eur. A keď si predstavíme, že ľudia dnes sa musia zadlžovať, majú svoje hypotéky, tak k tomuto všetkému si musia pripočítať to, že štát vďaka jeho nezodpovedným vládam, alebo resp. rozhodnutiam vlád, ktoré tu boli, tak vďaka tomu ešte niekomu pomyselnému, niekomu zahraničnému dlžia 32-tisíc eur na rodinu. A presne toto riešime v našom návrhu zákona, aby štátne rozpočty boli vyrovnané, inak by boli protiústavné a takýmto vyrovnaným a zodpovedným rozpočtom by sme predišli ďalšiemu zadlžovaniu Slovenskej republiky. Ďakujem ti.
Kočiš, Eduard, poslanec NR SR (2023-02-10):
Veľmi pekne ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Počet absolventov odboru sociálna práca alebo špecializovaná sociálna práca od roku 2000, to znamená, bavíme sa o dvadsiatich troch rokoch, pán kolega, nie sú to tisíce, nie sú to desaťtisíce, my sa bavíme o zhruba 130-tisíc absolventoch príbuzných alebo týchto prvotných odborov. Viete, koľko pracuje v rámci sociálnej práce, sociálnej prevencie, sociálnej rehabilitácie v domovoch sociálnych služieb, v denných stacionároch, koľko pracuje absolventov s týmto vysokoškolským vzdelaním prvého alebo druhého stupňa, dokonca s rigoróznym konaním? Päť percent. Ja sa preto pýtam, na čo je nám odbor, kde pracovník, ktorý vyštuduje a mal by byť nejakým garantom sociálnej práce buď v nejakom zariadení alebo v špecializovanom zariadení alebo na pozícii mesta alebo obecného úradu, na čo je nám vlastne takýto odbor, ktorý len produkuje vysokoškolsky vzdelaného v úvodzovkách človeka, ktorý je pre prax nepoužiteľný, pre spoločnosť nie je žiadnym prínosom a častokrát, nieže častokrát, z 95 % tieto pozície suplujú ľudia iba so skúsenosťami, iba, ako ste povedali, s tým srdiečkom, ale bez žiadneho odborného alebo vysokoškolského vzdelania. Čiže je na základe dnešnej doby alebo dopytu sa zaoberať jednoducho jednoduchou rovnicou: jedna plus jedna rovná sa dve. Načo budeme dotovať vedné a študijné odbory, z ktorých absolventi absolútne ne-pra-cu-jú tam, čo vyštudovali? Ja si nedokážem predstaviť, aby som študoval sociálnu prácu, sociológiu, špeciálnu pedagogiku, andragogiku a išiel robiť informatika, na čo by to bolo dobré? Čiže robme veci tak, ako by sa robiť mali. Neštudujme preto, aby sme mali tituly, ale jednoducho robme to, čo nás baví, hľadajme vzdelanie, hľadajme prax a toto potrebujeme skĺbiť. Ináč sa nepohneme ďalej.
Kalmárová, Viera, poslanec NR SR (2023-12-14):
Tak ťažko odolať takej výzve na faktickú poznámku, ktorej som čelila. Otázka znie takto, či možno hľadať nejakú súvislosť medzi stavom verejných financií a kvalitou vzdelávania. Výsledky medzinárodného testovania 15-ročných žiakov z roku 2022 označil minister školstva za národnú tragédiu. A nemám priestor na to, aby som teda tie výsledky analyzovala, len jednu pikantériu odtiaľ poviem, výsledky žiakov 3-ročných učebných odborov sú podľa národnej správy na úrovni žiakov špeciálnych škôl, to sú žiaci s mentálnym postihnutím, čiže takto sme to dopracovali. Najmenej úspešní žiaci majú problém uplatniť sa v ekonomickom a spoločenskom živote. A jeden z inštitútov CERGE IDEA vypracoval modelovú štúdiu, čo sa stane, keď potečú investície do reforiem, ktoré budú zvyšovať funkčné gramotnosti žiakov. A v tom najmenej ambicióznom modeli náklady, ktoré boli smerované do reforiem vzdelávania, dvojnásobne prevýšili náklady, ktoré štát musel investovať do inkluzívneho vzdelávania. Ambicióznejšie reformné scenáre ukazujú nárast HDP v Českej republike, to bol model robený v Českej republike, ukazujú nárast HDP až o stovky miliárd eur. Ten najvýraznejší efekt sa prejaví až o 30 rokov od začiatku reformy. Čiže v Českej republike, ak by sa to teda realizovalo tak, ako sa plánuje, tak až v roku 2050. A toto je výzva aj pre našu krajinu... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Baláž, Vladimír, poslanec NR SR (2021-11-09):
Ďakujem pekne. Ja vám teda neďakujem za vaše vystúpenie. Ja ani nechcem teraz vravieť, na ktorej strane by som bol z hľadiska zákona, ale nehnevajte sa na mňa, pán kolega, ja tomu nerozumiem, prečo tak príkro, drzo, arogantne vystupujete. Koho? Ak chcete niekoho presvedčiť, tak ho presviedčajte, ale prečo takýto tón? Ako si to vôbec dovoľujete? To je proste tak drzé a tak chrapúnske voči kolegom, ktorí tu sedia, že to je neuveriteľné pre mňa. Prosím vás pekne, ak chcete mať nejakú budúcnosť, akúkoľvek, ako politik, ako človek, odborník alebo ako človek vôbec, tak troška kroťte svoj, neviem, či povedať temperament alebo čítajte viac kníh, alebo ja neviem, čo vám mám viac poradiť, ale prosím vás, niečo s tým urobte. To je naozaj neuveriteľné. Ďakujem pekne.
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2021-02-05):
Dámy a páni, ja sa ospravedlňujem, ale vzhľadom na to, že ste toľkíto nahlásení ešte s faktickými poznámkami a bod ministerky spravodlivosti bol termínovaný a jej účasť je požadovaná na vláde, ja teraz preruším tento bod a potom sa k nemu vrátime. Nie, nie. Prerušujem bod. Nech sa páči, ide ministerka Kolíková. Nech sa páči, ide ministerka Kolíková. Prosím, poďte uviesť návrh zákona. (Rokovanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov , tlač 421.)
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2016-12-06):
Pán poslanec Petrák, reakcia.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2016-09-13):
Pán poslanec Tomáš Erik.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-05-13):
Pán poslanec Taraba.
Vavrek, Štefan, poslanec NR SR (2019-06-25):
Teraz pristúpime k hlasovaniu o pozmeňujúcich návrhoch z rozpravy. Dajte, prosím, hlasovať o pozmeňujúcom návrhu poslancov Andreja Hrnčiara a Eduarda Adamčíka.
Pfundtner, Edita, poslankyňa NR SR (2011-03-22):
Ďakujem, pán predseda. Vážená pani ministerka, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky ma uznesením z 8. marca 2011 určil za spravodajkyňu k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 279). Podľa § 73 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu. Vládny návrh zákona je iniciatívnej povahy a vychádza z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky. Poslancom bol doručený v zákonom ustanovenej 15-dňovej lehote pred schôdzou Národnej rady, na ktorej sa uskutočňuje jeho prvé čítanie. Konštatujem, že uvedený návrh spĺňa po formálno-právnej stránke náležitosti uvedené v § 67 a 68 zákona o rokovacom poriadku, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Zo znenia vládneho návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Dôvodová správa uvádza, že návrh zákona je v súlade s ústavou, ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a zákonmi a je v súlade s právom Európskej únie. Informuje, že predkladaný návrh bude mať dopad na rozpočet verejnej správy spôsobom a v rozsahu, ako sú uvedené v doložke vybraných vplyvov. Neovplyvní sociálne, životné, podnikateľské prostredie ani informatizáciu spoločnosti. Pripojená doložka zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskej únie spĺňa náležitosti určené v čl. III legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Vyplýva z nej, že problematika návrhu právneho predpisu nie je upravená v práve Európskej únie, ani obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie ustanovení navrhovaného zákona. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajkyňu vyplývajú, odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla podľa § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku na tom, že po rozprave odporučí uvedený vládny návrh zákona prerokovať v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky zo 4. marca 2011 pod č. 278 navrhujem, aby vládny návrh zákona prerokovali: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie a rozpočet, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnostné menšiny. Za gestorský výbor navrhujem Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky. Odporúčam, aby výbory predmetný vládny návrh zákona prerokovali v druhom čítaní do 11. mája 2011 a gestorský výbor do 13. mája 2011. Pán predseda, prosím, otvorte rozpravu.