Madej, Róbert, poslanec NR SR (2011-06-01):
Ďakujem veľmi pekne. Vážená pani ministerka, vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, aj s ohľadom na avizované pozmeňovacie návrhy, ktorých bude určite dosť, pretože po odbornej stránke máme čo k tomuto návrhu zákona povedať, sa, prosím, pohodlne usaďte, a verím, že túto diskusiu obohatím konštruktívnymi pripomienkami k predmetnému návrhu zákona. Včera pani ministerka ohlásila, že SMER hodlá robiť len politické divadlo, že nemienime vôbec konštruktívne diskutovať, čím v zásade predpokladám, že sa vyjadrovala k diskusii, ktorá ešte vôbec ani neprebehla. Dúfam, že v týchto vyjadreniach, ktoré uviedla pani ministerka, pani ministerku vážne sklamem, pretože máme veľké množstvo pozmeňovacích návrhov, ktorými chceme presvedčiť aj túto Národnú radu Slovenskej republiky, že pokiaľ má byť vôbec nejaký dopyt po zmene v justícii, tento dopyt sa dá uspokojiť inak, a dá sa uspokojiť tak, že sa nebude zasahovať do nezávislého postavenia prokuratúry a že prokuratúra, ktorá je jeden z najvýznamnejších ústavných orgánov, ktorý v rámci svojej štruktúry rozhoduje o živote ľudí, o osudoch ľudí, o ich slobode, o ich súkromí a mnohých ďalších aspektoch života, nebude spolitizovaná. Pretože z vašich zákonov, ktoré v oblasti justície, dámy a páni z koalície, robíte, z vašich zákonov cítiť a je jasný vplyv politickej moci do súdnictva, do prokuratúry a do polície. Návrh zákona o prokuratúre mal do istej miery aj svoje zrkadlo, ktoré sme predložili my poslaneckým návrhom zákona. Ten bol tiež veľmi rozsiahly a mnoho z tých zmien, ktoré sme uvádzali tam, budem uvádzať aj v rámci pozmeňovacieho návrhu v druhom čítaní. Máme rôzne názory, dámy a páni, na niekoľko najzávažnejších bodov v rámci tohto návrhu zákona. Máme rôzne názory na predkladanie záväzných stanovísk, ktoré nemôže predkladať minister, pri ktorých nemôže výraznou mierou participovať výkonná moc, tak ako sa o to snažíte. Máme iné názory aj na vytváranie výberových komisií, kde väčšinu, väčšinu členov výberových komisií alebo rozhodujúce množstvo bude práve ovplyvnené zástupcami výkonnej moci a zákonodarnej moci. Teda politikmi, ktorí asi majú ambíciu bojovať proti iným politikom, nepriateľom, využiť a zneužiť svoju moc, a neváhajú využiť na to aj trestné konanie. Výber prokurátorov, to znamená rozhodovanie o tom, kto má byť a kto nemá byť prokurátorom, nemá byť, dámy a páni, na vládnej koalícii a nemá byť určite na vás. Výber prokurátora, človeka, ktorý by mal byť mimoriadne nadaný, vzdelaný, má mať jedno z najlepších vzdelaní, odborov, tak tento, tento výber by mal byť na odborníkoch, ktorí by nemali pochádzať podľa môjho názoru z prostredia politiky a ľudí na základe spoločenskej objednávky – vládna koalícia, obsaďme si všetko posledné, nezávislé, čo v štáte zostalo. Ďalšie zasahovanie do prokuratúry sú disciplinárne konania, kde, samozrejme, možnosť návrhové opatrenie pre ministra až po kreáciu disciplinárnych komisií hovorí všetko o tom, ako zase bude vládna koalícia tlačiť a zasahovať do prokuratúry, ktorej, pripomínam, nezávislé postavenie vyplýva z ôsmej hlavy Ústavy Slovenskej republiky. Množstvo ďalších a ďalších pozmeňovacích návrhov a vecí, ktoré chcete zmeniť, môžeme diskutovať dopodrobna. Ja by som si ale dovolil povedať ešte jednu pripomienku k pozmeňovacím návrhom, ktoré boli predložené v rozprave, pardon, nie v rozprave, vo výbore, v Ústavnoprávnom výbore Národnej rady, ktoré sa dostali do spoločnej správy. A predpokladám, že ako nejaký kompromis koalície, ktorý by mal byť dosiahnutý aj pár tými poslancami vládnej koalície, ktorí úplne s týmto návrhom zákona nesúhlasia, by malo byť považované za veľké víťazstvo. Ja to za veľké víťazstvo nevidím a dovolím si odôvodniť prečo. Ôsmy pozmeňovací návrh zo spoločnej správy, ktorý navrhuje ústavnoprávny výbor, upravuje tvorbu výberovej komisie po novom, lebo pani ministerka už oprávnene bude môcť hovoriť o tom, že však to chceme zmeniť, bude to inak. Po novom by teda asi vládna koalícia mala záujem, aby výberové konanie na prokurátorov uskutočňovala šesťčlenná výberová komisia. Tá komisia by sa mala skladať na šesť mesiacov na určitú lehotu žrebom tak, že po troch členoch výberovej komisie bude určených, budú určovať troch ústavnoprávny výbor a troch rada prokurátorov z kandidátov zvolených radou prokurátorov. Čo je na tomto veľmi zaujímavé, je to, že na účely vytvorenia databázy týchto kandidátov, samozrejme, sa bude vyberať, sa bude vyberať z databázy, ktorá bude zostavená v Národnej rade podľa pomeru politických síl. Zaznejú argumenty, že veď žrebom, keď sa určí, môže tam mať niekedy väčšinu opozícia, niekedy väčšinu koalícia. K tomu si dovolím povedať niekoľko poznámok. V demokracii by sme mali hľadať najlepšieho kandidáta aj za člena výberovej komisie. Zostavovať nejakú výberovú komisiu žrebom je už neschopnosť, možno vyjadruje neschopnosť demokracie vybrať najvhodnejšiu osobu, aj tú osobu, ktorá by mala vyberať potom v rámci personálnych oprávnení prokurátora, ktorý by mal nastúpiť na voľné miesto prokurátora. To znamená, žreb ako taký nie je garancia kvality. Ale to nie je jediný problém, pretože súčasné obdobie deviatich mesiacov vlády Ivety Radičovej preukázalo, že pani ministerka Žitňanská je deväť mesiacov napr. schopná nevypísať výberové konanie na sudcu. Jednoducho, nepáčia sa nám právne predpisy, na základe ktorých by sme mali určovať počet voľných miest na súdoch, tak si nevypíšeme deväť mesiacov výberové konania. Keď si zmeníme zákony, tak ako nám vyhovujú, pod rúškom transparentnosti spolitizujeme všetko a už si budeme môcť vyberať sudcoch podľa farby. Modrých áno, zelených nie, oranžových tiež nie. Tak následne už výberové konania sa rozbehnú. A keď si zoberieme tú paralelu, že ministerstvo je schopné využiť svoje oprávnenia vtedy, keď je potrebné, dávam na zváženie, že či niekto takým istým spôsobom, dámy a páni, nerozmýšľal o tom, že výber prokurátorov sa bude robiť rovnako. No jednoducho, keď nad tých šesť mesiacov vyžrebujete alebo vyžrebuje vládna koalícia členov výberovej komisie, ktorí nie sú vhodní, tak tých šesť mesiacov sa voľné miesta prokurátorov obsadzovať nebudú. A keď sa vyžrebuje väčšina členov takých, ktorí vhodní sú, tak zrazu sa otvoria voľné miesta prokurátorov a tie sa budú obsadzovať. Táto účelovosť vychádza z doterajších skúseností, ako sa správa ministerstvo spravodlivosti, a to je dôkazom toho, že zjavne, zjavne posun, ktorý sa prezentoval, že má byť posun k lepšiemu, k menšiemu ovplyvňovaniu, politickému ovplyvňovaniu a výberu v rámci výberových komisií to až tak stransparentnenie a odpolitizovanie nie je, ako sa na prvý pohľad zdá. Nehovoriac o tom, že samotný výber generálneho prokurátora, ktorý ste, dámy a páni, urýchlili tak, ako sa už pomaly nikde nedalo. Novela zákona o rokovacom poriadku nadobudla účinnosť dňom vyhlásenia. Dnes, včera ohlásil pán predseda Národnej rady, že ide vyhlásiť voľbu, dnes už sedel ústavnoprávny výbor prvýkrát k volebnému poriadku, ale aj na naše výhrady, že sa všetko šije horúcou ihlou, sa tento bod odložil na neskôr. Jednoducho stoj čo stoj. Neviem, či sa, dámy a páni, bojíte Ústavného súdu, aby sme stihli zvoliť verejnou voľbou generálneho prokurátora pred tým, než Ústavný súd o niečom rozhodne, a nedajme mu šancu. Tak si chcete takýmto spôsobom zabezpečiť politický vplyv v prokuratúre. A po voľbe generálneho prokurátora nebudem mať pochybnosť, dámy a páni, ani o tom, že si takýmto spôsobom poriešite aj druhú časť, druhú časť výberových komisií, tak ako sú navrhnuté v spoločnej správe. Dovoľte mi, nakoľko v zásade už v rámci rozpravy bolo toho povedané dosť, kolegovia sa vyjadrili, a stále zotrvávame na tom, že predmetný návrh zákona zjavne spolitizováva nezávislé postavenie prokuratúry. Je absolútne iba zámienkou na to, aby prokuratúra bola ďalším štátnym orgánom, ktorý si koaličná rada bude rozdeľovať po okresoch, po krajoch aj na generálnej prokuratúre. Je to smutné o to viac, pretože moc je v každom štáte zneužiteľná, trestné konania a oprávnenia prokuratúry aj v civilných veciach sú mimoriadne dôležité a závažné a nemali by o nich rozhodovať politici. Doposiaľ pri každom jednom predkladaní výročnej správy generálnej prokuratúry žiaden z vás, dámy a páni, nikto z politikov nevzniesol námietky a pochybnosti k výročným správam generálnej prokuratúry. Každý rok, či to bol doktor Hanzel, alebo doktor Trnka, pripomínam, že zvolený viac ako stodvadsiatimi hlasmi každého tohto parlamentu v minulých volebných obdobiach, každý jeden rok predkladali výročné správy a zrazu sa niečo malo udiať, čo sa vám nepáči. Je to len obyčajné pozlátko, ktoré ste si vymysleli na to, aby ste chytili pod kontrolu ďalšiu inštitúciu. Zatiaľ sa vám to so súdmi darí. Žiaľ, pretože aj v rámci justície je podaný návrh na Ústavný súd, o ktorom doposiaľ rozhodnuté nebolo. Ja pevne verím, že sa vám to nepodarí pri prokuratúre, že už čím ďalej tým viac poslancov aj z vládnej koalície, a o tom hovorí aj dnešná rozprava, cíti, že to vládna koalícia začína preháňať. Že jednoducho zmeny, ktoré sa robia, nie sú jemné a citlivé a premyslené, ale sú šité horúcou ihlou, ktoré sa vám kedykoľvek môžu vrátiť ako bumerang späť vo veľmi zlom. Dovoľte mi, aby som predniesol pozmeňovacie návrhy, ktoré sú alternatívou k vládnemu návrhu zákona. V mnohých týchto bodoch reagujeme na veci, ktoré navrhuje vláda Slovenskej republiky. A myslíme si, že v prípade ich schválenia by to riešenie zachovalo nezávislé postavenie generálnej prokuratúry a prokuratúry ako takej. A možno by naplnilo aj ten dopyt verejnosti, ktorý, či už je prirodzene alebo umelo vyvolaný, ale jednoznačne by tie procesy v rámci prokuratúry mohol zmeniť. Prvý pozmeňovací návrh, ktorý je uvedený na samostatnej listine a samostatne podpísaný, sa týka § 12 ods. 7 zákona o prokurátoroch. Tento pozmeňovací si dovolím odôvodniť najskôr, ako ho prednesiem, pretože v zákone o sudcoch ste sa, dámy a páni, rozhodli, že budete obmedzovať tých, ktorí odídu z politiky naspäť do justície, po dobu piatich rokov budete obmedzovať, obsadzovať vedúce funkcie. Tam vám to vyhovovalo, pretože tam ste našli nepriateľov, ale na to, aby ste boli principiálni, aby ste rovnako pristupovali k zákonu o prokuratúre, na to už nestačilo, lebo to vám už nebolo treba. V rámci prokuratúry, možno okrem jedného, viacej nepriateľov nemáte. Práve kvôli tomu ako pripomenutie si dovolím predložiť tento pozmeňovací návrh, ktorým poukazujem na to, že pokiaľ chcete byť vo vládnej koalícii principiálni, tak rovnaké obmedzenie, ktoré ste obmedzili v zákone o sudcoch, by ste mali zaviesť aj do zákona o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry. Dovoľte mi, aby som ho predniesol. Za 15. bod sa vkladá nový 16. bod, ktorý znie: „16. Paragraf 12 sa dopĺňa odsekom 7, ktorý znie: „(7) Ak bol prokurátorovi prerušený výkon funkcie prokurátora z dôvodu výkonu funkcie prezidenta Slovenskej republiky, poslanca Národnej rady Slovenskej republiky, člena vlády Slovenskej republiky alebo štátneho tajomníka ministerstva, po dobu piatich rokov od skončenia prerušenia výkonu funkcie prokurátora nesmie byť vymenovaný do funkcie okresného prokurátora, námestníka okresného prokurátora, krajského prokurátora, námestníka krajského prokurátora a do funkcie námestníka generálneho prokurátora.“. Odôvodnenie bolo uvedené a myslím si, že v rámci tohto pozabudnutia, verím, že len pozabudnutia vládnej koalície, máte možnosť sa k tomuto vyjadriť hlasovaním. Dovoľte mi, aby som ďalej predniesol pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré sú uvedené v samostatnej, na samostatných listoch, celkom je to 18 strán, takže prosím všetkých aj o trpezlivosť, ale nerád by som to čítal podľa skúseností dvakrát. Bod 1. V článku I. navrhujeme pred doterajší bod 1 doplniť nové body 1 a 2, ktoré znejú: „1. V § 4 ods. 1 sa za písmeno b) vkladá nové písmeno c), ktoré znie: c) zabezpečením vykonávania úkonov a rozhodovaním v oblasti medzinárodnej spolupráce v rozsahu ustanovenom osobitnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami vyhlásenými spôsobom ustanoveným zákonom a právne záväznými aktmi Európskej únie,. Doterajšie písmená c) až i) sa označujú ako písmená d) až j). Bod 2. V § 4 ods. 1 písmeno j) znie: j) plnením ďalších úloh, ak tak ustanovuje osobitný zákon, medzinárodná zmluva vyhlásená spôsobom ustanoveným zákonom alebo právne záväzný akt Európskej únie.“. Odôvodnenie: V dôsledku vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie sa posilnila pôsobnosť prokuratúry a prokurátorov v oblasti medzinárodnej spolupráce, a to aj pokiaľ ide o trestné stíhanie. Navrhuje sa výslovne ustanoviť, že rozsah tejto spolupráce je vymedzený osobitnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktoré sú alebo budú vyhlásené zákonným spôsobom a právne záväznými aktmi Európskej únie, ako aj to, že prokurátor je povinný ich uplatňovať. Novelizačný bod 2. V článku I. sa doterajší bod 4 sa vypúšťa. Odôvodnenie: Ide o vypustenie ustanovenia, ktoré malo za cieľ politické ovládnutie prokuratúry Slovenskej republiky výkonnou mocou a umožnenie vydávania účelových a svojvoľných záväzných stanovísk určených prokurátorom a asistentom prokurátorov. Bod 3. V článku I. doterajší bod 8 znie: „8. Paragraf 10 ods. 2 znie: (2) V záujme jednotného uplatňovania zákonov a ostatných všeobecne záväzných právnych predpisov vydáva generálny prokurátor z vlastnej iniciatívy alebo na základe podnetu prezidenta Slovenskej republiky, Národnej rady, vlády Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) alebo ministerstiev stanoviská, ktoré sú záväzné pre všetkých prokurátorov.“ Dámy a páni, vlastnými slovami odôvodnenie: Vládny návrh zákona navrhuje, aby záväzné stanoviská vydával minister. Spoločná správa navrhuje, aby záväzné stanoviská vydal generálny prokurátor za veľkej pôsobnosti ministra, čo je tiež zásahom do nezávislého postavenia prokuratúry. V tomto pozmeňovacom návrhu navrhujeme rozšíriť možnosti na podávanie podnetov na vydávanie záväzných stanovísk, avšak záväzné stanoviská vydáva generálny prokurátor, ktorý podľa ústavy jediný riadi prokuratúru. Bod 4. V článku I. doterajší bod 9 znie: „9. V § 10 ods. 3 sa slová „organizačné akty, poznámka pod čiarou, odkaz číslo 3)“ nahrádzajú slovami „organizačné akty, o ktorých to ustanovuje všeobecne záväzný právny predpis.“ Odkaz pod číslom 3) Poznámka pod čiarou k odkazu číslo 3 znie: Paragraf 1 ods. 2 písm. d) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov Slovenskej republiky v znení zákona Č. 275/2002 Z. z..“. Verím, že pani spravodajkyňa to pozorne kontroluje. Odôvodnenie: Ide o spresnenie platného znenia § 10 ods. 3 tak, aby z neho jednoznačne vyplývalo, že ide o také právne a organizačné akty, ktoré sa uverejňujú v Zbierke zákonov Slovenskej republiky. Bod 5. V článku I. doterajší bod 10 znie: „Bod 10. Paragraf 11 ods. 1 znie: (1) Generálny prokurátor podáva Národnej rade raz za rok správu o činnosti prokuratúry, z ktorej vyplývajú jej poznatky o stave zákonnosti. Súčasťou správy sú aj štatistické údaje o činnosti jednotlivých prokuratúr. Rovnopis správy zasiela prezidentovi Slovenskej republiky a vláde. Generálny prokurátor predkladá Národnej rade správu o otázkach patriacich do pôsobnosti prokuratúry aj na základe požiadania Národnej rady pri výkone jej kontrolnej činnosti.“ Odôvodnenie: Generálny prokurátor podáva Národnej rade Slovenskej republiky raz za rok správu o činnosti prokuratúry, z ktorej vyplývajú jej poznatky o stave zákonnosti. V záujme zvýšenia transparentnosti činnosti prokuratúry sa rozširuje obsah tejto správy o štatistické údaje zo všetkých prokuratúr. Súčasne sa navrhuje ustanoviť povinnosť generálnemu prokurátori zasielať túto správu aj prezidentovi Slovenskej republiky a vláde Slovenskej republiky. Bod 6. V článku I za doterajší bod 10 sa vkladajú nové body 11 až 15, ktoré znejú: “11. V § 11 sa za odsek 1 vkladajú nové odseky 2 a 3, ktoré vrátane poznámok pod čiarou k odkazom 3a a3b znejú: (2) Generálny prokurátor žiada Národnú radu o vydanie súhlasu na zadržanie poslanca Národnej rady, ak poslanec bol pristihnutý a zadržaný pri trestnom čine a oznamuje predsedovi Národnej rady, že Národnú radu žiada o vydanie takého súhlasu. Odkaz číslo 3a). (3) Generálny prokurátor žiada Národnú radu o vydanie súhlasu na trestné stíhanie poslanca Národnej rady alebo na jeho vzatie do väzby a oznamuje predsedovi Národnej rady, že Národnú radu žiada o vydanie takého súhlasu. Odkaz 3b). Doterajšie odseky 2 a 3 sa označujú ako odseky 4 a 5. Poznámky pod čiarou k odkazom 3a a 3b znejú: Poznámka pod čiarou k odkazu 3a): Paragraf 140 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. Poznámka pod čiarou k odkazu 3b) znie: Paragraf 141 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z.“. „Bod 12. V § 13 ods. 1 písm. b) sa slová „ústavných zákonov“ nahrádzajú slovami „Ústavy Slovenskej republiky alebo ústavného zákona“. Bod 13. V § 13 ods. 1 písm. c) sa za slová „do Národnej rady“ vkladá čiarka a slová „do Európskeho parlamentu“. Bod 14. V § 13 ods. 1 písm. d) sa vypúšťajú slová „a odvolania“. Bod 15. V § 13 ods. l písm. e) sa vypúšťajú slová „alebo ľudového hlasovania o odvolaní prezidenta Slovenskej republiky“.“. Odôvodnenie: Navrhovaná právna úprava § 11 ods. 2 nadväzuje na právnu úpravu § 140 zákona NR SR č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky expressis verbis ustanovuje, že orgánom príslušným na podanie žiadosti o vydanie súhlasu na zadržanie poslanca Národnej rady v prípade, ak bol poslanec pristihnutý a zadržaný pri trestnom čine, je generálny prokurátor Slovenskej republiky. Súčasne sa ustanovuje, že orgánom príslušným na oznámenie predsedovi Národnej rady o podaní takejto žiadosti je tiež generálny prokurátor. Navrhovaná právna úprava v § 11 ods. 3 nadväzuje na právnu úpravu § 141 ods. 1 zákona NR SR č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky – tiež expressis verbis ustanovuje, že orgánom príslušným na oznámenie predsedovi Národnej rady, že žiada Národnú radu o vydanie súhlasu na trestné stíhanie poslanca Národnej rady alebo na jeho vzatie do väzby, je generálny prokurátor Slovenskej republiky. Navrhovaná právna úprava § 13 ods. 1 písm. b) dáva do súladu platné znenie s čl. 128 Ústavy Slovenskej republiky. Takisto ako navrhovaná právna úprava § 13 ods. 1 písm. c) s čl. 129 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky. Rovnako tak s týmto článkom aj úprava § 13 ods. 1 písm. d) V § 13 odsek 1 písm. e) sa dáva do súladu platné znenie s článkom 129 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky v znení ústavného zákona č. 323/2004 Z. z.. Navrhovaná právna úprava § 13 ods. 1 písm. e) dáva do súladu platné znenie s čl. 129 ods. 2 v spojení s čl.130 ods. 2 ústavy. Po siedme. V článku I. za doterajší bod 11 sa vkladá nový bod 12, ktorý znie: „Bod 12 v § 18 odsek 1 znie: (1) Prokurátor dozerá na to, aby v celách policajného zaistenia, v zariadeniach, v ktorých sa vykonáva väzba, trest odňatia slobody, ochranné liečenie, ochranná výchova alebo detencia, v zariadeniach, v ktorých sa vykonáva umiestnenie zaistených cudzincov pred ich administratívnym vyhostením a v zariadeniach, v ktorých sa vykonáva ústavná starostlivosť, predbežné opatrenie, výchovné opatrenie alebo opatrenie sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately boli držané alebo umiestnené osoby len na základe rozhodnutia súdu alebo iného oprávneného štátneho orgánu a aby sa v týchto miestach dodržiavali zákony a ostatné všeobecné záväzné právne predpisy.“. Odôvodnenie: Ide o aktualizáciu právnej úpravy § 18 ods. 1, ktorá reaguje na novú právnu úpravu ustanovenú zákonom o pobyte cudzincov, Trestným poriadkom a zákonom o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele ako aj zákonom o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky. Bod 8. V článku I za doterajší bod 17 sa vkladá nový bod 18, ktorý znie: „18. Paragraf 40 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: (3) Generálna prokuratúra vykonáva funkciu zriaďovateľa na účely správy majetku štátu podľa osobitného zákona, odkaz pod číslom 28), voči rozpočtovým organizáciám zapojeným finančnými vzťahmi na jej rozpočet, ktorým zverila do správy majetok štátu (ďalej len „správca v zriaďovateľskej pôsobnosti generálnej prokuratúry“). Na dispozičné oprávnenia správcu v zriaďovateľskej pôsobnosti generálnej prokuratúry pri nakladaní s majetkom štátu sa vzťahujú rovnaké obmedzenia, aké vyplývajú pre generálnu prokuratúru zo všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného Ministerstvom financií Slovenskej republiky. Odkaz pod číslom 28b) Generálna prokuratúra a správca v zriad'ovateľskej pôsobnosti generálnej prokuratúry spravuje majetok štátu podľa osobitného zákona. Odkaz 28a) Poznámky pod čiarou k odkazom 28a a 28b znejú: Poznámka pod čiarkou k odkazu 28a) Zákon č. 273/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov. Poznámka pod čiarou k odkazu 28b) Opatrenie Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 336/2003 Z. z. o úprave dispozičných oprávnení správcov v zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva financií Slovenskej republiky pri nakladaní s majetkom štátu v znení opatrenia Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 442/2006 Z. z.“. Odôvodnenie: Navrhovaná právna úprava § 40 ods. 3 zohľadňuje právne postavenie prokuratúry Slovenskej republiky ako samostatne hierarchicky usporiadanej jednotnej sústavy štátnych orgánov na čele s generálnym prokurátorom Slovenskej republiky, a tým súčasne reaguje na právnu úpravu ustanovenú v zákone o správe majetku štátu a v ňom vymedzené oprávnenie správcu štátneho majetku. Táto dikcia bola navrhnutá po predchádzajúcej konzultácii s ministerstvom financií pre riešenie problémov, ktoré nastali po novelizácii zákona o správe majetku štátu. Bod 9. V článku I. za doterajší bod 27 sa vkladajú nové body 28 a 29, ktoré znejú: „28. V § 42 ods. 2 sa za písm. d) vkladá nové písm. e), ktoré znie: e) prekladá zastupiteľstvo samosprávneho kraja raz za rok informáciu o stave zákonnosti v kraji. Doterajšie písm. e) sa označuje ako písm. f). „29. Paragraf 43 vrátane nadpisu znie: „§ 43. Okresná prokuratúra. (1) Okresná prokuratúra: a) zabezpečuje plnenie úloh patriacich do pôsobnosti okresného prokurátora, b) prijíma oznámenia o skutočnostiach nasvedčujúcich tomu, že bol spáchaný trestný čin a zabezpečuje ich vybavenie, c) informuje verejnosť prostredníctvom zastupiteľských orgánov miestnej samosprávy o stave zákonnosti v okrese, d) plní ďalšie úlohy podľa pokynov okresného prokurátora a ostatných nadriadených prokurátorov. (2) Na čele okresnej prokuratúry je okresný prokurátor, ktorý priamo alebo prostredníctvom vedúcich prokurátorov, odkaz č. 29), určených prokurátorov a zamestnancov riadi činnosť okresnej prokuratúry. Za svoju činnosť zodpovedá krajskému prokurátorovi a prostredníctvom neho generálnemu prokurátorovi.“. Odôvodnenie: V § 42 je upravená pôsobnosť krajskej prokuratúry. Toto ustanovenie sa navrhuje doplniť o úlohu raz za rok predkladať zastupiteľstvu samosprávneho kraja informáciu o stave zákonnosti v kraji. Cieľom je posilniť ochranu práv a prostredníctvom zvýšenia úrovne zverejňovania a sprístupňovania informácií o činnosti krajskej prokuratúry. V § 43 sa navrhuje doterajšia pôsobnosť okresnej prokuratúry rozšíriť a to doplnením o úlohu informovať verejnosť prostredníctvom zastupiteľských orgánov miestnej samosprávy v okrese o stave zákonnosti v tomto okrese. Bod 10. V článku I, doterajší bod 39, znie: „39. Za § 56a sa vkladá § 56b, ktorý vrátane nadpisu nad § 56b znie: „Paragraf 56b. Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. septembra 2011. (1)Výkon pôsobnosti vojenskej prokuratúry v trestných veciach podľa osobitného predpisu, práva a povinnosti zo služobných vzťahov, z pracovnoprávnych vzťahov, zo štátnozamestnaneckých vzťahov a iných právnych vzťahov prechádzajú k 1. septembru 2011 z a) Hlavnej vojenskej prokuratúry na Generálnu prokuratúru, b) Vyššej vojenskej prokuratúry na Krajskú prokuratúru v Trenčíne, c) Vojenskej obvodnej prokuratúry v Bratislave na Okresnú prokuratúru Bratislava I, d) Vojenskej obvodnej prokuratúry v Banskej Bystrici na Okresnú prokuratúru Banská Bystrica, e) Vojenskej obvodnej prokuratúry v Prešove na Okresnú prokuratúru Prešov. (2) Hnuteľný a nehnuteľný majetok štátu, ktorý bol do 31. augusta 2011 v správe Ministerstva obrany Slovenskej republiky a ktorý slúžil na zabezpečenie výkonu kompetencií vojenských prokuratúr, prechádza k 1. septembru 2011 z a) Hlavnej vojenskej prokuratúry na Generálnu prokuratúru, b) Vyššej vojenskej prokuratúry na Krajskú prokuratúru v Trenčíne, c) Vojenskej obvodnej prokuratúry v Bratislave na Okresnú prokuratúru Bratislava I, d) Vojenskej obvodnej prokuratúry v Banskej Bystrici na Okresnú prokuratúru Banská Bystrica, e) Vojenskej obvodnej prokuratúry v Prešove na Okresnú prokuratúru Prešov. (3) Pomerná časť rozpočtových prostriedkov určených na výkon pôsobnosti vojenských prokuratúr prechádza z kapitoly Ministerstva obrany Slovenskej republiky na kapitolu Generálnej prokuratúry. Podrobnosti o prechode rozpočtových prostriedkov sa upravia v delimitačnom protokole medzi Ministerstvom obrany Slovenskej republiky a Generálnou prokuratúrou. (4) Generálny prokurátor môže do 30. novembra 2011 preložiť prokurátora a právneho čakateľa prokuratúry, ktorí vykonávali k 31. augustu 2011 svoju funkciu na vojenskej prokuratúre, na inú prokuratúru, ako je uvedená v ods. 1, a to aj bez ich súhlasu. (5) V konaniach vo veciach podľa ods. 1 začatých pred 1. septembrom 2011 pokračujú prokurátori, ktorí vykonávajú svoju funkciu na prokuratúrach uvedených v ods. 1. (6) V konaniach v ostatných veciach začatých pred 1. septembrom 2011 prechádza výkon pôsobnosti vojenskej prokuratúry na vecne a miestne príslušnú prokuratúru a v konaní pokračujú prokurátori týchto prokuratúr.“. Odôvodnenie: Zavádzajú sa prechodné ustanovenia do § 56b. V ods. 1 sa ustanovujú orgány, ktoré budú právnymi nástupcami zrušených vojenských prokuratúr. V ods. 2 sa navrhuje upraviť prechod hnuteľného a nehnuteľného majetku v správe ministerstva obrany, ktorý slúžil na zabezpečenie výkonu v kompetencii vojenských prokuratúr, na Generálnu prokuratúru a ostatné prokuratúry tak, ako je uvedené. V ods. 3 sa navrhuje upraviť prechod pomernej časti rozpočtových prostriedkov určených na výkon pôsobnosti vojenských prokuratúr z kapitoly Ministerstva obrany Slovenskej republiky na kapitolu Generálnej prokuratúry. Rovnako sa navrhuje v prechodných ustanoveniach upraviť spôsob pokračovania vo veciach začatých pred účinnosťou navrhovaného zákona, ako aj ďalšie skutočnosti. Dovoľte mi, aby som teraz uviedol pozmeňovacie návrhy k článku VI. Tie sú uvádzané v poradí, ktoré začína opäť bodom 1 k článku VI. Po prvé, v článku VI za bod 7 sa vkladá nový bod 8, ktorý znie: „8. Paragraf 6 ods. 3 znie: (3) Uchádzač o funkciu prokurátora preukazuje vysokoškolské právnické vzdelanie a) vysokoškolským diplomom a vysvedčením o štátnej skúške vydanými vysokou školou podľa osobitného zákona, odkaz č. 4), po skončení magisterského štúdia na právnickej fakulte vysokej školy v Slovenskej republike; b) dokladom o vzdelaní vydaným zahraničnou vysokou školou alebo iným na to oprávneným orgánom podľa právnych predpisov príslušného štátu, ktorý je uznaný vysokou školou v Slovenskej republike alebo Ministerstvom školstva Slovenskej republiky rovnakým postupom, ako pri uznávaní dokladov o vzdelaní na akademické účely, odkaz č. 5), alebo c) dokladom o vysokoškolskom vzdelaní vydaným zahraničnou vysokou školou alebo iným na to oprávneným orgánom štátu, s ktorým Slovenská republika uzavrela medzinárodnú dohodu o vzájomnom uznávaní a rovnocennosti dokladov o vzdelaní, ktorý je uznaný vysokou školou v Slovenskej republike rovnakým postupom, ako pri uznávaní dokladov o vzdelaní na akademické účely, odkaz č. 6). Poznámky pod čiarou k odkazom č. 4 až 6 znejú: „Odkaz č. 4, poznámka pod čiarou: Paragraf 68 ods. 1 písm. a) a b), ods. 2 a ods. 3 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“ Poznámka pod čiarou k odkazu č. 5: „Paragraf 106 ods. 1 a ods. 2 zákona č. 131/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov.“ Poznámka pod čiarou k odkazu č. 6: „Paragraf 106 ods. 1 a ods. 2 písm. a) zákona č. 131/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov.“ Odôvodnenie: Platné a účinné znenie § 6 ods. 3 o preukazovaní právnického vzdelania uchádzačom o funkciu prokurátora sa spresňuje podľa právnej úpravy ustanovenej v zákone o vysokých školách. Súčasne sa na účely tohto zákona ustanovuje osobitný postup pri uznávaní dokladov o získaní vysokoškolského právnického vzdelania druhého stupňa v zahraničí. Bod 2 k článku VI. „2. V článku VI doterajšie body 9 a 10 sa vypúšťajú.“ Odôvodnenie: Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na iné riešenie navrhnuté v ďalších nasledujúcich bodoch. Bod 3. V článku VI doterajší bod 11 znie: „11. V § 8 ods. 1 sa na konci vypúšťa bodka a pripájajú tieto slová: „na základe výberového konania; bez výberového konania vymenuje právneho čakateľa prokuratúry, ktorý úspešne zložil odbornú justičnú skúšku, ak tak ustanovuje tento zákon.“. Odôvodnenie: Navrhovaná právna úprava v § 8 ods. 1 nadväzuje na navrhovanú novelizáciu § 6 ods. 2 písm. i), ktorá medzi podmienky na vymenovanie do funkcie prokurátora zaraďuje úspešné absolvovanie výberového konania pre tých uchádzačov o funkciu prokurátora, ktorí nevykonávali právnu prax právneho čakateľa prokuratúry. Bod 4. V článku VI za doterajší bod 10 sa vkladá nový bod 12, ktorý znie. (Hlasy v sále.) Bod 12. (Reakcia pléna.) Pardon, pardon, v článku VI, ďakujem pekne za kontrolu, v článku VI za doterajší bod 11 sa vkladá nový bod 12, ktorý znie: „12. Za § 8 sa vkladajú § 8a až § 8d, ktoré vrátane spoločného nadpisu nad § 8a znejú: Nadpis – Výberové konanie na obsadenie voľného miesta prokurátora. Paragraf 8a. (1) Výberové konanie na obsadenie voľného miesta prokurátora vyhlasuje generálny prokurátor. (2) Výberové konanie sa vyhlasuje najmenej 30 dní pred jeho uskutočnením na webovom sídle generálnej prokuratúry, v periodickej tlači s celoštátnym dosahom alebo v iných verejnosti všeobecne prístupných oznamovacích prostriedkoch. (3) Výberového konania sa môže zúčastniť len štátny občan Slovenskej republiky, ktorý: a) ku dňu vymenovania do funkcie prokurátora dosiahne vek najmenej 25 rokov, b) má vysokoškolské právnické vzdelanie druhého stupňa, c) má spôsobilosť na právne úkony v plnom rozsahu a je zdravotne spôsobilý na výkon funkcie prokurátora, d) je bezúhonný, e) má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, f) ku dňu vymenovania do funkcie prokurátora nebude členom politickej strany ani politického hnutia, g) má odbornú justičnú skúšku alebo inú skúšku považovanú alebo uznanú za odbornú justičnú skúšku alebo súčasne žiada o uznanie inej odbornej právnickej skúšky za odbornú justičnú skúšku alebo súčasne žiada o odpustenie vykonania odbornej justičnej skúšky a spĺňa podmienky na odpustenie vykonania odbornej justičnej skúšky ustanovené v § 6 ods. 6, h) súhlasí s vymenovaním do funkcie prokurátora na určenú prokuratúru. (4) Na účely výberového konania uchádzač o funkciu prokurátora predloží a) vyplnený a vlastnoručne podpísaný osobný dotazník, ktorý obsahuje jeho osobné údaje v rozsahu uvedenom v ustanovení § 24f ods. 1, b) životopis, c) originál alebo úradne overenú kópiu osvedčenia o štátnom občianstve Slovenskej republiky a potvrdenie o trvalom pobyte na území Slovenskej republiky, prípadne kópiu občianskeho preukazu spolu s písomným súhlasom podľa osobitného zákona, odkaz č. 8), d) originál alebo úradne overenú kópiu dokladu preukazujúceho vysokoškolské právnické vzdelanie, § 6 ods. 3., e) originál alebo úradne overenú kópiu dokladu o zložení odbornej justičnej skúšky, dokladu o zložení inej skúšky považovanej za odbornú justičnú skúšku, dokladu o uznaní inej odbornej právnickej skúšky za odbornú justičnú skúšku, dokladu o odpustení vykonania odbornej justičnej skúšky, dokladu o zložení inej odbornej právnickej skúšky, ak súčasne žiada o uznanie takej skúšky za odbornú justičnú skúšku, § 6 ods. 4, alebo dokladu preukazujúceho splnenie podmienok na odpustenie vykonania odbornej justičnej skúšky, ak súčasne žiada o odpustenie vykonania odbornej justičnej skúšky, § 6 ods. 5, f) vyhlásenie, že ku dňu vymenovania do funkcie prokurátora nebude členom politickej strany alebo politického hnutia, g) vyhlásenie, že má spôsobilosť na právne úkony v plnom rozsahu, h) potvrdenie ošetrujúceho lekára o zdravotnej spôsobilosti na výkon funkcie prokurátora, i) vyhlásenie, či voči nemu bolo vznesené obvinenie pre trestný čin, j) originály alebo úradne overené kópie dokladov k započítateľnej praxi, k) súhlas s vymenovaním do funkcie prokurátora na určenú prokuratúru, l) vyhlásenie, že poskytnuté osobné údaje sú pravdivé, úplné a aktuálne. § 8b (1) Výberovým konaním sa overujú schopnosti, odborné a jazykové vedomosti, zdravotný stav a ďalšie skutočnosti, ktoré je potrebné alebo vhodné overiť vzhľadom na povahu povinností prokurátora. Pri výberovom konaní sa musí dodržiavať zásada rovnakého zaobchádzania v pracovnoprávnych a obdobných právnych vzťahoch ustanovená osobitným zákonom, odkaz č. 9) V súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania sa zakazuje diskriminácia aj z dôvodu manželského stavu a rodinného stavu, farby pleti, jazyka, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, majetku, rodu alebo iného postavenia. (2) Pri výberovom konaní na prokuratúru vyššieho stupňa sa musia dodržať zásady funkčného postupu prokurátorov schválené Radou prokurátorov Slovenskej republiky (ďalej len „rada prokurátorov“). § 8c (1) Výberové konanie uskutočňuje výberová komisia. Výberová komisia má päť členov. Členov výberovej komisie vymenúva a odvoláva generálny prokurátor; z nich jedného člena vymenuje na návrh prezidenta Slovenskej republiky, jedného člena na návrh Slovenskej rektorskej konferencie, odkaz č.10), jedného člena na návrh rady prokurátorov, jedného člena na návrh prokurátorskej rady, v územnom obvode ktorej sa obsadzuje miesto prokurátora a jedného člena má právo vybrať sám. Predsedu výberovej komisie volia členovia výberovej komisie spomedzi seba. Rozhodnutie výberovej komisie je platné, ak zaň hlasovali najmenej štyria členovia zo všetkých členov výberovej komisie. (2) Za člena výberovej komisie možno vymenovať prokurátora, ak s tým súhlasí, alebo štátneho občana Slovenskej republiky, ktorý a) má vysokoškolské právnické vzdelanie druhého stupňa, b) je najmenej 10 rokov činný v právnickom povolaní, c) má odbornú justičnú skúšku alebo inú skúšku považovanú, alebo uznanú za odbornú justičnú skúšku alebo vedecko-pedagogický titul “docent„ alebo “profesor„, d) je bezúhonný a jeho morálne vlastnosti dávajú záruku, že funkciu člena výberovej komisie bude vykonávať objektívne a nestranne, že sa nedá ovplyvniť individuálnymi alebo čiastkovými záujmami, záujmami politických strán alebo politických hnutí, že nepodľahne verejnej mienke alebo oznamovacím prostriedkom a že odmietne akýkoľvek zásah, nátlak, vplyv alebo žiadosť, ktoré by mohli viesť k ohrozeniu jeho nestrannosti, e) nie je členom politickej strany alebo politického hnutia, f) má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, g) súhlasí s vymenovaním za člena výberovej komisie. (3) Splnenie podmienok na vymenovanie za člena výberovej komisie overuje Generálna prokuratúra pred vymenovaním za člena výberovej komisie. (4) Člen výberovej komisie sa môže svojej funkcie vzdať písomným oznámením generálnemu prokurátorovi. Oprávnenie vykonávať funkciu člena výberovej komisie v takom prípade zaniká uplynutím kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom bolo oznámenie člena výberovej komisie doručené generálnemu prokurátorovi, ak nedôjde k dohode o skoršom zániku výkonu funkcie člena výberovej komisie. (5) Člena výberovej komisie odvolá generálny prokurátor na návrh toho, kto navrhol jeho vymenovanie do funkcie člena výberovej komisie. Oprávnenie vykonávať funkciu člena výberovej komisie v takom prípade zaniká doručením návrhu na odvolanie z funkcie generálnemu prokurátorovi. § 8d (1) Výberová komisia zhodnotí výsledok výberového konania a určí poradie uchádzačov, ktorí úspešne absolvovali výberové konanie. Predseda výberovej komisie doručí rozhodnutie výberovej komisie o výsledku výberového konania a o poradí uchádzačov generálnemu prokurátorovi najneskôr v deň nasledujúci po skončení výberového konania. Generálny prokurátor si môže vybrať z prvých troch uchádzačov uvedených v rozhodnutí výberovej komisie. (2) Zápisnicu o výberovom konaní podpisujú všetci členovia výberovej komisie prítomní na výberovom konaní. Poznámky pod čiarou k odkazom 8 až 10 znejú: Poznámka pod čiarou pod č. 8) § 10 ods. 6 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov. Poznámka pod čiarou k odkazu č. 9) Zákon č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) v znení neskorších predpisov. Poznámka pod čiarou k odkazu č. 10) znie: § 107 ods. 1 písm. c) a ods. 5 zákona č. 131/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. Odôvodnenie: Navrhovaná právna úprava ustanovení § 8a až § 8d nadväzuje na navrhovanú novelizáciu § 6 ods. 2 písm. i), ktorá medzi podmienky na vymenovanie do funkcie prokurátora zaraďuje úspešné absolvovanie výberového konania pre tých uchádzačov o funkciu prokurátora, ktorí nevykonávali právnu prax právneho čakateľa prokuratúry, dámy a páni, kde na jednej strane my navrhujeme úpravu súčasného zákona tak, aby bola naplnená podmienka odbornosti, nezávislosti člena výberovej komisie, na druhej strane máme vládny návrh, ktorý je buď neštandardný ohľadne výberovej komisie, poukazujem na spoločnú správu, alebo politizujúci prokuratúru, a to je pôvodný návrh, ktorý je obsiahnutý v zákone. Som presvedčený, že kreácia výberových komisií, tak ako sa nachádza tu a navrhuje v tomto pozmeňujúcom návrhu je oveľa lepšia, zachová sa nestrannosť, zachováva odbornosť členov výberových komisií, ktorí by mali v rámci výberových komisií vyberať budúcich prokurátorov. Bod 5. V článku VI. doterajšie body 51 a 52 sa nahrádzajú novým bodom 51, ktorý znie: „51. Paragraf 192 znie: § 192 (1) Disciplinárnu zodpovednosť zisťuje a disciplinárne opatrenia ukladá disciplinárna komisia zriadená na Generálnej prokuratúre. (2) Disciplinárna komisia má päť členov. Členov disciplinárnej komisie vymenúva a odvoláva generálny prokurátor; z nich jedného člena vymenuje na návrh prezidenta Slovenskej republiky, jedného člena na návrh Slovenskej rektorskej konferencie, odkaz č. 10), jedného člena na návrh rady prokurátorov, jedného člena na návrh prokurátorskej rady, v územnom obvode ktorej má sídlo služobný úrad prokurátora, proti ktorému sa vedie disciplinárne konanie, a jedného člena má právo vybrať sám. Predsedu disciplinárnej komisie volia členovia disciplinárnej komisie spomedzi seba. Rozhodnutie disciplinárnej komisie je platné, ak zaň hlasovali najmenej štyria členovia zo všetkých členov disciplinárnej komisie. (3) Za člena disciplinárnej komisie možno vymenovať prokurátora, ak s tým súhlasí, alebo štátneho občana Slovenskej republiky, ktorý a) má vysokoškolské právnické vzdelanie druhého stupňa, b) je najmenej 10 rokov činný v právnickom povolaní, c) má odbornú justičnú skúšku alebo inú skúšku považovanú, alebo uznanú za odbornú justičnú skúšku, alebo vedecko-pedagogický titul „docent“ alebo „profesor“, d) je bezúhonný a jeho morálne vlastnosti dávajú záruku, že funkciu člena disciplinárnej komisie bude vykonávať objektívne a nestranne, že sa nedá ovplyvniť individuálnymi alebo čiastkovými záujmami, záujmami politických strán alebo politických hnutí, že nepodľahne verejnej mienke alebo oznamovacím prostriedkom a že odmietne akýkoľvek zásah, nátlak, vplyv alebo žiadosť, ktoré by mohli viesť k ohrozeniu jeho nestrannosti, e) nie je členom politickej strany alebo politického hnutia. f) má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, g) súhlasí s vymenovaním za člena disciplinárnej komisie. (4) Splnenie podmienok na vymenovanie za člena disciplinárnej komisie overuje Generálna prokuratúra pred vymenovaním za člena disciplinárnej komisie. (5) Člen disciplinárnej komisie sa môže svojej funkcie vzdať písomným oznámením generálnemu prokurátorovi. Oprávnenie vykonávať funkciu člena disciplinárnej komisie v takom prípade zaniká uplynutím kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom bolo oznámenie člena disciplinárnej komisie doručené generálnemu prokurátorovi, ak nedôjde k dohode o skoršom zániku výkonu funkcie člena disciplinárnej komisie. (6) Člena disciplinárnej komisie odvolá generálny prokurátor na návrh toho, kto navrhol jeho vymenovanie do funkcie člena disciplinárnej komisie. Oprávnenie vykonávať funkciu člena disciplinárnej komisie v takom prípade zaniká doručením návrhu na odvolanie z funkcie generálnemu prokurátorovi. (7) Ustanovenia odsekov 2 až 6 sa vzťahujú aj na náhradníka člena disciplinárnej komisie. (8) Disciplinárna komisia je schopná uznášať sa a konať, ak sú prítomní predseda disciplinárnej komisie a ostatní členovia disciplinárnej komisie alebo ich náhradníci. (9) Náhradník môže nahradiť člena disciplinárnej komisie len vtedy, ak o tom rozhodne generálny prokurátor na základe posúdenia prekážky, ktorá bráni členovi disciplinárnej komisie zúčastniť sa na zasadnutí disciplinárnej komisie. (10) Disciplinárna komisia dokončí disciplinárne konanie, ktoré sa začalo pred uplynutím jej funkčného obdobia, aj keď jej funkčné obdobie už uplynulo.“. Odôvodnenie: Právna úprava § 192 ustanovuje zloženie disciplinárnej komisie, ktorá koná a rozhoduje v prvom stupni o disciplinárnej zodpovednosti prokurátora, spôsob jej kreovania a postup pri uznášaní. Účelom navrhovanej právnej úpravy, ktorá ustanovuje nové zloženie a nový spôsob kreovania disciplinárnej komisie, je odstrániť ničím nepodložené pochybnosti Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky o transparentnosti konania a rozhodovania disciplinárnych komisií na prokuratúre a eliminovať jeho zámer podriadiť disciplinárne konanie na prokuratúre záujmom výkonnej moci. Bod 6. V článku VI za doterajší bod 69 sa vkladajú nové body 70 a 71, ktoré znejú: „70. § 234 vrátane spoločného nadpisu nad § 234 znie: Nadpis: Výberové konanie na obsadenie voľného miesta právneho čakateľa prokuratúry § 234 (1) Výberové konanie na obsadenie voľného miesta právneho čakateľa prokuratúry vyhlasuje generálny prokurátor. (2) Výberové konanie sa vyhlasuje najmenej 30 dní pred jeho uskutočnením na webovom sídle Generálnej prokuratúry, v periodickej tlači s celoštátnym dosahom alebo v iných verejnosti všeobecne prístupných oznamovacích prostriedkoch. Pardon, to je odsek tri. (3) Výberového konania sa môže zúčastniť len štátny občan Slovenskej republiky, ktorý spĺňa podmienky na vymenovanie do funkcie právneho čakateľa prokuratúry ustanovené v § 231 ods. 2 písm. a) až e). Prosím zobrať na vedomie preklep pri označení čísla odseku. Rovnako aj tuná odsek 4. (4) Na účely výberového konania uchádzač o funkciu právneho čakateľa prokuratúry predloží a) vyplnený a vlastnoručne podpísaný osobný dotazník, ktorý obsahuje jeho osobné údaje v rozsahu uvedenom v ustanovení § 251a ods. 1, b) životopis, c) originál alebo úradne overenú kópiu osvedčenia o štátnom občianstve Slovenskej republiky a potvrdenia o trvalom pobyte na území Slovenskej republiky, prípadne kópiu občianskeho preukazu spolu s písomným súhlasom podľa osobitného zákona, odkaz č. 8), po d) originál alebo úradne overenú kópiu dokladu preukazujúceho vysokoškolské právnické vzdelanie, § 231 ods. 3., e) vyhlásenie, že má spôsobilosť na právne úkony v plnom rozsahu, to bolo písm. e), f) potvrdenie ošetrujúceho lekára o zdravotnej spôsobilosti na výkon funkcie právneho čakateľa prokuratúry. g) vyhlásenie, či voči nemu bolo vznesené obvinenie pre trestný čin, h) vyhlásenie, že poskytnuté osobné údaje sú pravdivé, úplné a aktuálne.“ „Bod 71. Za § 234 sa vkladajú § 234a až § 234c, ktoré znejú: Paragraf 234a: Výberovým konaním sa overujú schopnosti odborné a jazykové vedomosti, zdravotný stav a ďalšie skutočnosti, ktoré je potrebné alebo vhodné overiť, vzhľadom na povahu povinnosti právneho čakateľa prokuratúry. Pri výberovom konaní sa musí dodržiavať zásada rovnakého zaobchádzania v pracovnoprávnych a obdobných právnych vzťahoch, ustanovená osobitným zákonom, odkaz č. 9). V súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania sa zakazuje diskriminácia aj z dôvodu manželského vzťahu a rodinného stavu, farby pleti, jazyka, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, majetku, rodu alebo iného postavenia. Paragraf 234b. (1) Výberové konanie uskutočňuje výberová komisia. Výberová komisia má päť členov. Členov výberovej komisie vymenúva a odvoláva generálny prokurátor. Z nich jedného člena vymenuje na návrh prezidenta Slovenskej republiky, jedného člena na návrh Slovenskej rektorskej konferencie, odkaz č. 10), jedného člena na návrh rady prokurátorov, jedného člena na návrh prokurátorskej rady v územnom obvode, v ktorej sa obsadzuje miesto právneho čakateľa prokuratúry, a jedného člena má právo vybrať sám. Ja len, či tu máme aj predkladateľa. Verím, že to zaujme, samozrejme. Predsedu výberovej komisie volia členovia výberovej komisie spomedzi seba. Rozhodnutie výberovej komisie je platné, ak zaň hlasovali najmenej štyria členovia zo všetkých členov výberovej komisie. (2) Za člena výberovej komisie možno vymenovať prokurátora, ak s tým súhlasí, alebo štátneho občana Slovenskej republiky, ktorý a) má vysokoškolské právnické vzdelanie druhého stupňa, b) je najmenej desať rokov činný v právnickom povolaní, po c) má odbornú justičnú skúšku alebo inú skúšku považovanú alebo uznanú za odbornú justičnú skúšku alebo vedecko-pedagogický titul „docent“ alebo „profesor“, po d) je bezúhonný a jeho morálne vlastnosti dávajú záruku, že funkciu člena výberovej komisie bude vykonávať objektívne a nestranne, že sa nedá ovplyvniť individuálnymi alebo čiastkovými záujmami, záujmami politických strán alebo politických hnutí, že nepodľahne verejnej mienke alebo oznamovacím prostriedkom a že odmietne akýkoľvek zásah, nátlak, vplyv alebo žiadosť ktoré by mohli viesť k ohrozeniu jeho nestrannosti, e) nie je členom politickej strany alebo politického hnutia, f) má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, g) súhlasí s vymenovaní za člena výberovej komisie. (3) Splnenie podmienok na vymenovanie za člena výberovej komisie overuje Generálna prokuratúra, pred vymenovaním za člena výberovej komisie. (4) Člen výberovej komisie sa môže svojej funkcie vzdať písomným oznámením generálnemu prokurátorovi. Oprávnenie vykonávať funkciu člena výberovej komisie v takom prípade zaniká uplynutím kalendárneho mesiaca, nasledujúceho po mesiaci, v ktorom bolo oznámenie člena výberovej komisie doručené generálnemu prokurátorovi, ak nedôjde k dohode o skoršom zániku výkonu funkcie člena výberovej komisie. (5) Člena výberovej komisie odvolá generálny prokurátor na návrh toho, kto navrhol jeho vymenovanie do funkcie člena výberovej komisie. Oprávnenie vykonávať funkciu člena výberovej komisie v takom prípade zaniká doručením návrhu na odvolanie z funkcie generálnemu prokurátorovi. § 234c (1) Výberová komisia zhodnotí výsledok výberového konania a určí poradie uchádzačov, ktorí úspešne absolvovali výberové konanie. Predseda výberovej komisie doručí rozhodnutie výberovej komisie o výsledku výberového konania a o poradí uchádzačov generálnemu prokurátorovi najneskôr v deň nasledujúci, po skončení výberového konania. Generálny prokurátor si môže vybrať z prvých troch uchádzačov uvedených v rozhodnutí výberovej komisie. (2) Zápisnicu o výberovom konaní podpisujú všetci členovia výberovej komisie, prítomní na výberovom konaní.“ Odôvodnenie. Právnou úpravou ustanovenia § 234 sa zabezpečuje súlad tohto ustanovenia s navrhovaným znením ustanovenia § 8a, ktoré upravuje výberové konanie na obsadenie voľného miesta prokurátora. Navrhuje sa, aby výberové konanie na voľné miesto prokurátora vyhlasoval generálny prokurátor, a to najmenej 30 dní pred jeho uskutočnením. Ustanovujú sa podmienky účasti vo výberovom konaní v rozsahu podmienok na vymenovanie do funkcie prokurátora, zloženie výberovej komisie, spôsob jej kreovania a postup pri výberovom konaní. Zloženie výberovej komisie, spôsob jej hlasovania a postup pri výberovom konaní sa navrhuje tak, aby boli odstránené pochybnosti Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky o transparentnosti výberových konaní na prokuratúre a súčasne, aby boli vylúčené snahy získať rozhodujúci vplyv na výberové konanie na prokuratúre, a tým aj snahy o tom, kto sa na Slovensku prokurátorom stane a kto sa na Slovensku prokurátorom nestane. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, prosím vás, aby ste pri rokovaní o predmetnom vládnom návrhu zákona zobrali do úvahy aj tieto pozmeňovacie a doplňujúce návrhy. Brali ich ako alternatívu na diskusiu k tým návrhom, ktoré zo strany vlády Slovenskej republiky spolitizovávajú prokuratúru a zavádzajú politické vplyvy. Je jedno, kto je vo vládnej koalícii, ale na prokuratúre, ktorá je jedným z účastníkov trestného konania, na prokuratúre, ktorá rozhoduje o osude ľudí, o živote ľudí, súkromí, slobode a neslobode, svojím spôsobom rozhoduje a spolurozhoduje, by nemali zasahovať politici do takýchto rozhodnutí. Pevne verím, že tieto pozmeňovacie návrhy sú námetom na diskusiu, a že predkladateľ, prípadne poslanci Národnej rady aj za vládnu koalíciu uznajú a niektoré podporia práve kvôli tomu, aby zásahy do prokuratúry zo strany politickej moci, tak ako to hovorili predrečníci, boli čo najviac obmedzené. Prosím o podporu pozmeňovacích návrhov a ďakujem pekne za pozornosť.