J. Jasovský, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR: (2009-06-23):
Stanovisko sa opiera o kontrolné poznatky Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky za rozpočtový rok 2008 a údaje a informácie poskytnuté, resp. publikované Štátnou pokladnicou, Štatistickým úradom Slovenskej republiky a Národnou bankou Slovenska. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky konštatuje, že predložený návrh záverečného účtu verejnej správy Slovenskej republiky za rok 2008 obsahuje všetky náležitosti v súlade s § 29 ods. 2 zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy. K súhrnnej charakteristike ekonomického vývoja v roku 2008 možno konštatovať, že rast slovenskej ekonomiky bol založený na zvyšovaní celkovej produktivity výrobných faktorov a konkurencieschopnosti a na ďalších zmenách kvalitatívneho charakteru. Priaznivý vývoj však narušila globálna finančná a hospodárska kríza, ktorá sa prejavila koncom roku 2008. Nepriaznivý vývoj hlavných makroekonomických ukazovateľov v štvrtom štvrťroku 2008 zvyšuje dôležitosť dôslednej realizácie opatrení vlády Slovenskej republiky na zmiernenie následkov krízy, ktoré Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky bude dôsledne monitorovať. Hospodárenie subjektov verejnej správy v zmysle medzinárodnej metodiky vykazovania ESA 95 rozhodujúcej pre hodnotenie plnenia maastrichtských kritérií sa pri konsolidovaných celkových príjmoch 696,78 mld. Sk a konsolidovaných celkových výdavkoch 740,543 mld. korún skončilo podľa predbežných údajov deficitom vo výške 44,485 mld. korún. V porovnaní s rozpočtovaným schodkom sa dosiahla úspora 1,998 mld. Sk v rozhodujúcej miere prebytkom Sociálnej poisťovne z titulu vyššieho príjmu poistného, prebytkom v hospodárení štátnych fondov, najmä v dôsledku príjmov v Environmentálnom fonde z predaja emisných kvót a z dôvodu nižšieho ako rozpočtovaného schodku vyšších územných celkov. Negatívne pôsobil najmä vyšší schodok Fondu národného majetku Slovenskej republiky, ktorý vyplynul z prevzatia rizikových záruk. K príjmom štátneho rozpočtu. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky vykonal kontrolu správnosti zostavenia štátneho záverečného účtu za rok 2008 v príjmovej oblasti. Najvyšší kontrolný úrad vykonal kontrolu postupu daňových orgánov pri overovaní účelu a stanovených podmienok použitia podielu zaplatenej dane na osobitné účely. Kontrolou neziskových organizácií bolo zistených najviac nedostatkov v porušovaní zákona o účtovníctve a zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy. Organizácie nepoužili verejné prostriedky na stanovené účely. Ministerstvu financií Slovenskej republiky boli odporučené legislatívne úpravy, najmä čo sa týka jednoznačného určenia orgánu, ktorý je povinný vykonať kontrolu použitia podielu zaplatenej dane, presného vymedzenia účelu použitia zaplatenej dane, zamedzenia prevodu podielu zaplatenej dane na ďalšie organizácie vrátane zahraničných a určenia maximálnej výšky podielu zaplatenej dane u právnických osôb. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky kontrolou pri vyrubovacom konaní na dani z príjmu právnických a fyzických osôb zistil v daňovom informačnom systéme nedostatky, ktoré bránia jeho efektívnemu a účelnému využívaniu v procese správy daní, v dôsledku čoho došlo k premlčaniu možnosti vyrubiť sankčný úrok, resp. penále v sume 21,8 mil. Sk. K výdavkom štátneho rozpočtu, panie poslankyne, páni poslanci. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky vykonal kontroly hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami, majetkom štátu a správnosti zostavenia záverečných účtov vo vybraných rozpočtových kapitolách. Kontrolami bolo zistené, že údaje vykázané vo výkazoch Štátnej pokladnice a jednotlivých návrhov záverečných účtov súhlasia s údajmi vykázanými v návrhu záverečného účtu verejnej správy. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky konštatuje, že k najväčšiemu počtu nedostatkov zistených kontrolnou činnosťou dochádza porušovaním zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy, zákona o verejnom obstarávaní, zákona o správe majetku štátu a zákona o účtovníctve. Dovoľte niekoľko slov k rozpočtovým vzťahom Slovenskej republiky a Európskej únie. V roku 2008 rozdiel medzi celkovým objemom príjmov, ktoré Slovenská republika z rozpočtu Európskej únie získala, a finančnými prostriedkami, ktoré Slovenská republika do rozpočtu Európskej únie odviedla, dosiahol sumu 7,535 200 mld. Sk, čo je o 10,094 100 mld. Sk menej oproti pôvodne schválenému rozpočtu za rok 2008. Znamená to, že očakávania v návrhu rozpočtu na čistú finančnú pozíciu Slovenskej republiky boli vyššie, než aké sa v skutočnosti dosiahli. Na využiteľnosť zdrojov Európskej únie majú negatívny vplyv rôzne problémy, riziká a nedostatky, ktoré v roku 2008 sprevádzali proces implementácie I. a II. programovacieho obdobia. Preto je žiaduce zvýšiť dôraz pri riešení problémov a odbúravaní bariér rýchlejšieho čerpania finančných prostriedkov Európskej únie za účelom maximalizácie finančného prínosu pre Slovenskú republiku z jej členstva v Európskej únii. Aj z týchto dôvodov bude Najvyšší kontrolný úrad v roku 2009 venovať a venuje viac ako 50 % svojej kontrolnej kapacity kontrole využívania fondov Európskej únie. Pani poslankyne, páni poslanci, záver môjho vystúpenia. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky na základe výsledkov kontroly hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami a majetkom štátu, kontroly správnosti zostavenia záverečných účtov rozpočtových kapitol, kontroly správnosti zostavenia návrhu záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2008, ako aj analýzy vyžiadaných informácií konštatuje, že návrh záverečného účtu verejnej správy Slovenskej republiky za rok 2008 obsahuje všetky náležitosti v zmysle ustanovení § 29 ods. 2 zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy, v hospodárení štátneho rozpočtu vykázanom na hotovostnom princípe sa v roku 2008 dosiahli príjmy, výdavky a schodok v súlade so správou, tak ako je to uvedené, rast slovenskej ekonomiky bol v roku 2008 založený na zvyšovaní celkovej produktivity výrobných faktorov, konkurencieschopnosti a ďalších zmenách kvalitatívneho charakteru, nepriaznivý vývoj hlavných makroekonomických ukazovateľov v štvrtom štvrťroku 2008 bol odrazom zhoršovania vonkajšieho ekonomického prostredia z dôvodu globálnej finančnej a hospodárskej krízy, schodok rozpočtu verejnej správy v metodike ESA 10 dosiahol podľa predbežných údajov úroveň, tak ako som už spomínal, viac ako 44 mld. Sk, čo predstavovalo 2,2 % z vytvoreného hrubého domáceho produktu a splnenie maastrichtského kritéria deficitu, v medzinárodnom porovnaní patrí Slovenská republika k štátom s horším výsledkom oproti priemeru štátov eurozóny, kde je priemer 1,9 %, ale s lepším oproti priemeru štátov Európskej únie, kde to číslo predstavuje 2,3 %, konsolidovaný dlh verejnej správy bol vykázaný vo výške viac ako 560 mld. Sk, medziročne sa zvýšil o viac ako 16,88 mld. Sk, vzhľadom ale na to, že parameter maastrichtského dlhu – podiel na hrubom domácom produkte na úrovni 27,6 % vykázal trend zlepšenia a nachádza sa pod vyžadovanou limitnou hranicou 60 %, je veľkosť dlhu akceptovateľná, aj v porovnaní so štátmi Európskej únie je hodnota dlhového pomeru priaznivá, programové štruktúry kontrolovaných kapitol mali zapracované zámery programov a okrem zákonom určených aj samostatne stanovené ciele a merateľné ukazovatele pre jednotlivé časti programov, naďalej ale pretrvávajú nedostatky pri formulovaní cieľov a ich merateľných ukazovateľov, rozdiel medzi celkovým objemom príjmov, ktoré Slovenská republika z rozpočtu získala, a finančnými prostriedkami, ktoré Slovenská republika do rozpočtu odviedla, predstavuje sumu 7,535 200 mld.  Sk, čo je o 10,094 100 mld. Sk menej, ako to bolo v schválenom rozpočte na rok 2008, čo znamená, že očakávania Slovenskej republiky v návrhu rozpočtu na čistú finančnú pozíciu boli vyššie, než aké sa v skutočnosti dosiahli. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky konštatuje, že k najväčšiemu počtu nedostatkov zistených kontrolnou činnosťou dochádza porušovaním zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy, zákona o verejnom obstarávaní, zákona o správe majetku štátu a zákona o účtovníctve. Najvyšší kontrolný úrad v tejto súvislosti odporučil Ministerstvu financií Slovenskej republiky prijať opatrenie, ktorým zabezpečí zavedenie evidencie o kolkových známkach do účtovného systému kapitoly Ministerstva financií Slovenskej republiky, a prehodnotiť efektívnosť systému tlače, distribúcie a používania kolkových známok a zvážiť možnosť legislatívnej úpravy tak, aby táto forma platenia bola postupne v súlade s aplikáciou výsledkov operačného programu „Informatizácia spoločnosti“ nahradená ostatnými zákonnými spôsobmi platenia správnych a súdnych poplatkov. Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, vážený pán minister, ďakujem za pozornosť.