L. Žitňanská, poslankyňa: (2006-12-07):
Pokiaľ ide o tú prvú tému, ktorú by som chcela načať, podávam týmto pozmeňujúci návrh, ako som povedala, netradične k samotnému zákonu a nie k prílohám, a to navrhujem § 2 doplniť odsekom 3, ktorý znie: „(3) Úpravy podľa odseku 1 v kapitole Kancelárie Národnej rady, Kancelárie prezidenta, Ústavného súdu, Najvyššieho súdu, Generálnej prokuratúry, Najvyššieho kontrolného úradu nemožno vykonať bez súhlasu správcu kapitoly.“ Vysvetlím, prečo dávam tento pozmeňujúci návrh a v čom spočíva podstata tohto pozmeňujúceho návrhu. Paragraf 2 ods. 2 zákona o štátnom rozpočte štandardne a každoročne splnomocňuje vládu robiť v priebehu roka rozpočtové opatrenia do určitého rozsahu, čo je pre mňa prirodzené a logické ustanovenie, ktoré umožňuje vláde operatívne riešiť problémy. Domnievam sa však, že toto splnomocnenie pre vládu by sa malo dotýkať len tých orgánov a tých kapitol, ktoré sú súčasťou výkonnej moci a spadajú pod pôsobnosť vlády, nemalo by sa dotýkať iných mocí, to znamená moci súdnej a moci zákonodarnej. Pokiaľ vláda cíti potrebu bez súhlasu správcov kapitol iných mocí zasiahnuť do ich rozpočtu, mala by s tým predstúpiť pred parlament. Ako som spomenula, je to ustanovenie, ktoré každoročne bolo v zákone o štátnom rozpočte v rovnakom znení schvaľované. Musím však povedať, že vláda pracovala s týmto ustanovením v zásade doteraz bezproblémovo. Inšpiráciou pre mňa podať tento pozmeňujúci návrh je to, že vláda Slovenskej republiky tento rok, konkrétne 6. októbra, nad rámec spoločného krátenia, ktoré sa týkalo všetkých rozpočtových kapitol, veľmi neštandardným spôsobom zobrala z kapitoly Najvyššieho súdu 20 mil. investičných prostriedkov v prospech kapitoly ministerstva spravodlivosti. Podľa mňa to svedčí možno o kultúre využívania tohto splnomocňujúceho ustanovenia a podľa mojej mienky, pokiaľ nie je dostatok kultúry, ako pracovať s takýmto splnomocňujúcim ustanovením, tak potom treba zákonnú úpravu takú, aby takého zásahy do kapitol iných mocí bez komunikácie so správcom danej kapitoly neboli možné. Tuto by som odovzdala môj prvý pozmeňujúci návrh. V druhom by som sa chcela dotknúť rozpočtovej kapitoly Najvyššieho súdu. Veľmi krátko. Vystúpil tu predseda Najvyššieho súdu, formuloval svoje požiadavky alebo potreby Najvyššieho súdu, ktoré v zásade nie sú veľmi vysoké oproti návrhu rozpočtu. Ide zhruba o 53 mil., ktoré obsahujú tých 20 mil. investičných prostriedkov, kapitálových prostriedkov, ktoré vláda tento rok 6. októbra svojím uznesením Najvyššiemu súdu zobrala, plus sú tam prostriedky na deväť vyšších súdnych úradníkov a 28 asistentov sudcov, čo zákonná úprava predpokladá a pozná. Aj poslanci koalície odmenili pána predsedu Najvyššieho súdu potleskom. My sme prerokúvali tento návrh na ústavnoprávnom výbore. Ústavnoprávny výbor sa zhodol vzácne poslancami koalície aj opozície a schválil pozmeňujúci návrh k návrhu rozpočtu v tejto výške v prospech kapitoly Najvyššieho súdu. Ja by som apelovala na ctenú snemovňu tieto prostriedky pre Najvyšší súd prideliť v podobe schválenia pozmeňujúceho návrhu, aby to bolo možné v tejto snemovni, týmto žiadam, aby o bode 6 spoločnej správy bolo hlasované osobitne. V treťom bode by som sa chcela dotknúť ešte dvoch kapitol, o ktorých nebudem hovoriť, ale tiež ústavnoprávny výbor schválil pozmeňujúce návrhy k návrhu zákona o štátnom rozpočte vo vzťahu k Ústavnému súdu, ku kapitole Ústavného súdu a vo vzťahu ku kapitole Generálnej prokuratúry. Tiež ide o položky, ktoré z hľadiska celkového štátneho rozpočtu nie sú významné. Tiež došlo k vzácnej zhode na ústavnoprávnom výbore medzi poslancami koalície aj opozície, ako vo vzťahu ku kapitole Ústavného súdu, tak vo vzťahu ku kapitole Generálnej prokuratúry, aby bolo možné podporiť tieto kapitoly, poprosím tiež o vyňatie na samostatné hlasovanie bod č. 5 a bod č. 7 spoločnej správy. To je v spoločnej správe, malý moment, hneď si to nájdem, je to časť IV bod A, to znamená Sumárne návrhy a návrhy na zvýšenie výdavkov kapitol. (Reakcia z pléna.) Áno. 5, 6, 7, poprosím každý na samostatné hlasovanie. Ďakujem pekne. A teraz si dovolím mať pár poznámok k samotnej kapitole ministerstva spravodlivosti, ktoré zavŕšim tiež jedným pozmeňujúcim návrhom. Kapitola ministerstva spravodlivosti, justícia podľa rozpočtu nie je prioritou tejto vlády. Podľa tej klasifikácie, ktorú urobil včera pán poslanec Mikloš, je to v tej kategórii úpadku, pretože tam dochádza k nominálnemu poklesu, k nominálnemu poklesu aj pre justíciu. Zhruba o 120 mil. pre justíciu. Ja to rešpektujem, faktom však je, že dochádza tu k nominálnemu poklesu aj oproti východiskám, ktoré boli schvaľované predchádzajúcou vládou v apríli tohto roku. A zároveň sa mení trošku štruktúra tých výdavkov, pokiaľ ide teraz o program, ktorý sa vzťahuje na justíciu, to znamená okresné a krajské súdy, čo činí dokopy niečo viac ako 3 600 mil. korún. Tak ako je navrhovaná štruktúra výdavkov pre justíciu, ja musím povedať, že to zodpovedá prioritám ministra spravodlivosti, pretože rastú mzdy, to znamená, je tam pokrytá valorizácia, štrnáste platy, pokrýva sa zákonný nárok. Ja som presvedčená a podľa môjho odhadu medzi 50 až 100 miest nových sudcovských v tom zvýšení schovaných je. Odhad, ktorý si, myslím, môžem dovoliť vzhľadom na skúsenosti s tvorbou rozpočtu justície v minulých rokoch, čo je problém a aké riziká vytvára tento rozpočet, je zhruba mínus 190 mil. v kategórii bežných výdavkov, to znamená bežné potreby justície mínus 220 mil. kapitálových výdavkov, to znamená, zásadným spôsobom sa znižujú prostriedky do investovania, či už sú to renovácie a opravy súdnych budov alebo pokračovanie v informatizácii. Koniec koncov prejavilo sa to aj na ústavnoprávnom výbore, keď sme následne prerokúvali novelu zákona o obchodnom registri, pán štátny tajomník povedal, že tento zákon nie je krytý v štátnom rozpočte, jeho realizácia a že ministerstvu chýba 30 mil. korún na realizáciu novely zákona o obchodnom registri, ktorou okrem iného plníme naše záväzky vo vzťahu k Európskej únii. Výsledkom bude, že bude narastať vnútorný dlh justície a budú sa odkladať investície, čo je, samozrejme, možné, nie je to však úspora, je to len odkladanie výdavkov do ďalších rokov. Snáď jednu poznámku venujem aj samotnému programu, ktorý sa týka ústredia, samotného ministerstva, čo je veľmi malá položka 300-miliónová, zhruba. Ale spomeniem ju len z jedného jediného dôvodu. Samotné výdavky na ministerstvo, to znamená na úradníkov, na byrokraciu ministerstva spravodlivosti nerastú, ale čo je zaujímavé, opäť sa mení štruktúra a rastú výdavky na mzdy zamestnancov ministerstva o 20 %. To je dokonca jediná položka, ktorá rastie na ministerstve spravodlivosti, sú mzdy, to sa týka aj justície, aj samotného ministerstva spravodlivosti. A musím povedať, na samotnom ministerstve spravodlivosti rastú dokonca dvakrát tak rýchlo, ako pokiaľ ide o mzdy sudcom. Čo je zaujímavé, pretože pán premiér Fico povedal, že pokiaľ ide o ministerstvo spravodlivosti, keby malo o 30 % menej zamestnancov, nikto by si to ani nevšimol. Pán minister Harabin povedal, že tento rok znížil počet zamestnancov ministerstva o 5 % a že na budúci rok plánuje o ďalších 15 %. Neviem, prečo sa navrhuje taký nárast v položke mzdy na ministerstve spravodlivosti. Čo mňa mrzí, čo mňa mrzí, je pokles výdavkov navrhovaných pre Centrum právnej pomoci. Centrum právnej pomoci funguje od tohto roka. Ide o inštitúciu, ktorá pomáha ľuďom domáhať sa spravodlivosti, pokiaľ nemajú peniaze na advokáta. Je to inštitúcia asi nie kľúčová v tomto štáte, ale inštitúcia, ktorá v slušnej spoločnosti má svoje miesto a bola zriadená tento rok s tým, že postupne sa bude rozvíjať sieť pobočiek centra. Tento rok boli zriadené štyri pobočky centra, plánovaných bolo osem tak, aby každý kraj mal svoju pobočku, kam môžu ľudia prísť, dostať nevyhnutnú prvú pomoc, aby v prípade potreby mohol byť pridelený advokát, prípadne aby ich zastupoval právnik centra, pretože aj to je možné. Vôbec sa neráta s rozširovaním pobočiek centra. Vôbec sa neráta s tým, s čím sa rátalo, že sa bude postupne rozširovať aj pôsobnosť centra, to znamená o rozšírenie postupne o oblasť sociálneho zabezpečenia, čo je podľa mojej mienky aj v rozpore s programovým vyhlásením tejto vlády a hlavne si myslím, že je to na ujmu prístupu k spravodlivosti. A preto si dovoľujem podať môj druhý pozmeňujúci návrh, a to v kapitole Všeobecná pokladničná správa sa znižujú v stĺpci výdavky celkom a v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ o 34 200-tisíc korún a zároveň sa o túto sumu zvyšujú v kapitole ministerstvo spravodlivosti výdavky celkom a v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ na účely zriadenia ďalších štyroch pobočiek Centra právnej pomoci tak, aby každý kraj mal takúto pobočku zriadenú. Ďakujem pekne. (Potlesk.)