D. Lipšic, poslanec: (2007-09-18):
Základným cieľom nového Trestného zákona bolo a je chrániť tých, ktorí zákony rešpektujú a prísne sankcionovať tých, ktorí ich porušujú. To by sa malo týkať aj podnikateľskej činnosti. Na jednej strane zlepšujeme podnikateľské prostredie v rámci obchodného registra nového konkurzného práva či reformy záložného práva, na druhej strane musí byť zodpovednosť aj v podnikaní, čoho dôkazom sú kauzy nebankových subjektov či konkurznej mafie. Žiadne predstavenstvo obchodnej spoločnosti nemôže stáť nad zákonom alebo mimo zákona. Trhová ekonomika je nevyhnutnosťou pre zdravé hospodárstvo a prosperitu, ale trhová ekonomika nie je džungľa, v ktorej prežijú len tí, ktorí nemajú žiadne zábrany. Trhová ekonomika vyžaduje jasné pravidlá a dôveru v základnú spravodlivosť. Na zachovanie princípov trhovej ekonomiky je dôležité, aby každý, kto poruší zákon, akokoľvek bohatý alebo úspešný, každý, kto podniká nečestne, niesol svoj diel zodpovednosti. Prijatie tohto zákona by znamenalo konkrétny krok smerom k poctivosti v podnikaní. Naša ekonomika závisí od čestnosti a férovosti. Veľká väčšina podnikateľov tieto hodnoty vyznáva. Po schválení tohto zákona budeme mať nový nástroj na presadenie týchto hodnôt, ktoré chráni náš systém slobodného podnikania pred zločinom a korupciou. Návrh zákona taxatívne určuje trestné činy, pri ktorých zavádza trestnú zodpovednosť právnických osôb a ide o trestné činy, kde sme viazaní najmä komunitárnym právom zaviesť zodpovednosť právnických osôb. Ide o oblasti terorizmu, falšovania peňazí, obchodovania s ľuďmi, obchodovania so zbraňami, prevádzačstva, životného prostredia, korupcie, detskej pornografie, počítačovej kriminality, prania špinavých peňazí a obchodovania s drogami. Napriek nevyhnutnej odlišnosti druhov trestov pre právnické osoby existuje relatívne široká paleta trestov, ktorá siaha od zákazu prevádzkovať určitú činnosť, zákazu účasti na tendroch financovaných z verejných  prostriedkov až po úplnú likvidáciu právnickej osoby. Zvlášť peňažné tresty, ktoré sú prísnejšie ako u fyzických osôb, majú podľa skúsenosti z iných krajín vysoko preventívny účinok. V posledných rokoch sme svedkami  nových druhov aktivít, ktoré vykazujú vysokú mieru škodlivosti pre občana, spoločnosť a štát. Mnohé z týchto nových foriem protispoločenských javov sú spôsobované primárne právnickými osobami, najmä obchodnými spoločnosťami, napríklad hospodárske podvody, zneužívanie rôznych dotácií a subvencií, aktivity spojené so škodlivým zásahom do životného prostredia a podobne. Problém absencie zodpovednosti právnických osôb sa na Slovensku prejavil napríklad v kauze krachu nebankových subjektov, kedy nebolo možné zaistiť majetok týchto subjektov, keďže trestne stíhaní boli len členovia štatutárnych orgánov ako fyzické osoby. Vážnym dôvodom na zavedenie zodpovednosti právnických osôb je často nemožnosť ustáliť vinu konkrétnej fyzickej osobe. Nedbanlivostné konanie viacerých osôb môže síce viesť k následku  predpokladanom v Trestnom zákone, avšak vina jednotlivca v takomto prípade je často minimálna a nie je tiež celkom jednoznačne v príčinnej súvislosti s trestným činom. Pri právnickej osobe, samozrejme, postačuje objektívna zodpovednosť bez ohľadu na zavinenie. Ďalším dôvodom zavedenia trestnej zodpovednosti právnických osôb je pôsobiť preventívne pri cielenej kriminalite firiem cez tzv. biele kone, ktoré sa stávajú v prípade odhalenia trestnej činnosti obetnými baránkami. Viacerí kolegovia v diskusii tvrdia, že Slovenská republika nemusí zaviesť trestnú zodpovednosť právnických osôb a že na Slovensku sú právnické osoby zodpovedné v oblasti občianskeho alebo správneho práva. Sú. Ale nie za delikty, za ktoré musia byť zodpovedné podľa komunitárneho práva. Ak mi niekto vie identifikovať právny predpis, podľa ktorého je možné právnickú osobu postihnúť pre falšovanie peňazí, obchodovanie s ľuďmi, so zbraňami, prevádzačstvo, korupciu, detskú pornografiu, bol by som tomu veľmi rád. Navyše ide v našom právnom poriadku o trestné činy, preto je celkom logické, aby zodpovednosť právnických osôb pre tieto delikty bola vymedzená trestným  právom. Rovnako odcitujem list, ktorý poslal náš veľvyslanec pri Európskej únii, v ktorom jeho závere tvrdí: „Súčasne treba zdôrazniť, že v jednom z posledných vyjadrení komisie interpretuje požiadavku zavedenia zodpovednosti právnických osôb ako zavedenie trestnoprávnej zodpovednosti právnických osôb“ a Slovenská republika je myslím jedným len zo štyroch štátov Európskej únie, ktorá doposiaľ zodpovednosť právnických osôb za vymedzené trestné činy nezaviedla. Návrh zákona vysiela jasný signál poctivým podnikateľom. Vaša čestnosť bude ocenená, pretože tieň podozrenia zmizne z poctivých  firiem, ktoré rešpektujú zákony. Návrh zákona vysiela jasný signál aj pre každého občana. Nebude iný trestnoprávny štandard pre obchodné spoločnosti ako ten, ktorý sa aplikuje na každého jednotlivca. Taká istá  čestnosť a poctivosť, ktorú očakávate od malých živností alebo na vašom pracovisku, alebo vo vašej komunite sa bude vyžadovať v každej zasadačke obchodnej spoločnosti. Ďakujem, pán predseda.