R. Fico, poslanec: (2003-02-26):
Ak si zoberieme program, ktorý máme schválený na rokovaní Národnej rady, nie je tam dôležitejší bod programu, ako je materiál, ktorý predložil minister zahraničných vecí. Pozrime sa však, vážené dámy a páni, v akej zostave, v akej atmosfére túto správu prerokúvame, hoci ide o materiál, ktorý hovorí o tom, ako bude vyzerať Slovenská republika v najbližších rokoch a čo všetko znamená pre túto krajinu vstúpiť do Európskej únie. Toto je veľmi dôležité. (Potlesk.) Smer svoje podstatné stanovisko k Európskej únii už povedal, keď sme hovorili o referende o vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie. Smer podporuje vstup Slovenska do Európskej únie, ale odmieta robiť z Európskej únie posvätnú kravu, ako sme toho svedkami od rána do večera v Slovenskej republike. Európska únia znamená, samozrejme, aj pozitívne stránky, ale znamená aj ohrozenie národných záujmov Slovenskej republiky. A je našou povinnosťou o týchto veciach hovoriť otvorene, bez zábran a najmä na pôde, ako je Národná rada Slovenskej republiky. Vystúpenie pána ministra ako obyčajne bolo diplomatické, to znamená, nepovedal nič. Iba povedal, že je správa podaná, že má nejaké kapitoly, že sú tam nejaké zoznamy zákonov a právnych predpisov, ktoré treba prijať, ale nešiel do podstaty. Podstata diskusie, ktorá by dnes mala prebiehať, by mala spočívať v tom, že si rozoberieme kapitolu za kapitolou a povieme si, aké dopady znamenajú tieto kapitoly pre slovenské hospodárstvo, poľnohospodárstvo, pre daňový sektor a pre ďalšie oblasti. Musíme, bohužiaľ, konštatovať, že vláda Slovenskej republiky nedisponuje takýmito dopadovými štúdiami, čo považujeme za hazard ísť do Európskej únie bez toho, aby sme nevedeli, čo to bude znamenať. Samozrejme, sme si vedomí niektorých dokumentov, ktoré napr. vypracovala Slovenská akadémia vied. Tento dokument nikto nespochybnil. A keď si v tomto dokumente prečítame, že Slovensko pri súčasnom tempe rastu hospodárskeho dosiahne úroveň krajín Európskej únie v roku 2050 až 2070, tak potom sa naozaj musíme zamyslieť, v akom stave vstupuje Slovenská republika do tejto inštitúcie. Vážený pán minister, vážené dámy a páni, správa naozaj by vyžadovala mimoriadne detailnú a ďalekosiahlu diskusiu. Nie sme na takúto diskusiu, žiaľ, v Národnej rade Slovenskej republiky pripravení, pretože vláda Slovenskej republiky nám nedala, lebo je to úlohou exekutívy, podklady, o ktorých by sme mohli vecne argumentovať a hovoriť. Napriek tomu sme sa pokúsili zasuplovať úlohu vlády Slovenskej republiky a dali sme jednotlivé kapitoly, ako boli predstavené v tomto súhrnnom dokumente, zoponovať rôznym odborným štruktúram, ktoré sa zaoberajú či už poľnohospodárstvom, energetikou, voľným pohybom osôb, daňovým systémom alebo ďalšími oblasťami, ktoré tvoria kapitoly uzatvárané pri vstupe Slovenska do tejto inštitúcie. Dovoľte mi, aby som sa pozastavil krátko iba pri dvoch kapitolách, ktoré sú mimoriadne dôležité pre Slovenskú republiku. O jednej z nich hovoril aj môj predrečník z Komunistickej strany. Je to kapitola 7. poľnohospodárstvo a potom by som rád ešte dodal niekoľko poznámok aj ku kapitole 14, ktorá sa týka energetiky. Pokiaľ ide o kapitolu poľnohospodárstvo, dnes je úplne zrejmé, vážené dámy a páni, a toto nie je, čo som si napísal dnes v noci alebo čo ma napadlo, to sú stanoviská ľudí z poľnohospodárskej komory, ľudí, ktorí robia v prvovýrobe, ľudí, ktorí robia v spracovateľskom priemysle, že Slovensko nezvládlo proces transformácie poľnohospodárstva a jeho prípravu na vstup do Európskej únie na takej úrovni, ktorá by zabezpečila efektívne využívanie produkčného potenciálu Slovenskej republiky, a tým zabezpečila aj potravinovú sebestačnosť v potravinách mierneho pásma. Neviem, kto hovoril, že zabudnime na sebestačnosť. To vôbec tak nie je, práve naopak, krajina musí všetko urobiť preto, aby sa využila produkčná schopnosť Slovenskej republiky. Toto je základ úspechu každej krajiny a takto to robia (Potlesk.), vážená kolegyňa, Nemci, takto to robia Francúzi, takto to robia Španieli. Robia všetko preto, aby si udržali svoje kvóty, aby si udržali svoje vlastné národné záujmy. Iba my jednostranne v týchto veciach ustupujeme. S nevyužívaním produkčného potenciálu je spojená aj vysoká agrárna nezamestnanosť, najmä vo vidieckom osídlení stredného a východného Slovenska, ako aj riziko vyľudňovania tohto územia. Veď ste tu poslanci z tohto územia, najmä z južnej časti stredného Slovenska, ste tu poslanci z východných okresov bývalého východného kraja. Veď sa pozrime, v akom stave sa nachádza jednoducho poľnohospodársky sektor, ktorý pred niekoľkými rokmi bol sektorom, ktorý sme mohli kľudne porovnávať s ktoroukoľvek krajinou v Európe. Je to tragédia, kde sme to dostali. (Potlesk.) Strata potravinovej sebestačnosti, a je našou povinnosťou hovoriť o potravinovej sebestačnosti, pretože to je národný záujem Slovenskej republiky, má za následok aj prehlbujúci sa prepad obchodnej bilancie z nahraditeľných komodít. Pán minister, prosím vás, odpovedzte dnes poslancom Národnej rady Slovenskej republiky, aká je pasívna obchodná bilancia v bravčovom mäse, v hydine, v zelenine, teda všade tam, kde sme schopní produkovať tieto veci doma. Ste jednoducho šéfom rezortu, ktorý má na starosti o. i. aj vstup Slovenska do Európskej únie, tieto údaje sú životne dôležité pre Slovenskú republiku. Veď si to už konečne priznajme, sem sa dovážajú tisícky ton produktov, ktoré sme bežne v Slovenskej republike vyrábali. O akej konkurencii hovoríte, pani kolegyňa, neviem, kto teraz vystupoval, o konkurencieschopnosti? Prepáčte, myslel som, že ste to boli vy. Čiže naozaj bol by som veľmi rád, keby sme to vedeli. Možno to bude vedieť náš vyjednávač v Európskej únii pán Figeľ, aby nám takéto veci presne povedal. Pokiaľ ide o riziká súčasného stavu pripravenosti Slovenskej republiky v oblasti poľnohospodárstva, rád by som uviedol aspoň dve, po prvé, že liberalizácia obchodu zvýši dovoz a pasívne saldo obchodnej bilancie, čo vytvorí spolu s poklesom domácej kúpnej sily tlak na ďalšie obmedzovanie domácej produkcie. Rátajme s tým, že dôjde k ďalšiemu obmedzovaniu domácej produkcie v poľnohospodárskom sektore potom, čo Slovenská republika vstúpi a prijme podmienky Európskej únie. Druhé zásadné stanovisko alebo druhé zásadné riziko je, že je tu nízky stav pripravenosti vrátane administratívnych kapacít, slabá rozpracovanosť „manuálov“ na čerpanie zo štrukturálnych fondov a slabý prístup poľnohospodárskych podnikov k cudzím zdrojom a spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky. Celkovo hovoria experti z oblasti poľnohospodárstva, že sme schopní pri súčasnej pripravenosti čerpať iba 15 % alebo 20 % zo zdrojov, ktoré by mali prísť na územie Slovenskej republiky. A za to musí niekto zodpovedať, lebo tu bola konkrétna vláda, konkrétni ľudia, ktorí mali urobiť Slovenskú republiku pripravenú. Pokiaľ ide o jednotlivé kvóty. Niečo už povedal aj predchádzajúci rečník pán Ondriaš z Komunistickej strany. Predovšetkým treba povedať, že vyjednaná výmera na ornej pôde bola v celkovej výške 1 003 453 hektárov. S nízkym referenčným výnosom je to ekvivalent iba približne 4,06 tony na 1 hektár. Ministerstvo pôdohospodárstva, toto je otázka pre ministerstvo pôdohospodárstva, nie pre ministra zahraničných vecí, musí povedať, čo urobí s ostatnou pôdou. Jednoducho čo s ňou urobíme? Zalesníme, zatrávnime ju? Jednoducho neexistujú žiadne dokumenty, ktoré by presne na tieto otázky odpovedali. Ďalej, je zrejmé, a môžem opakovať iba slová predrečníka, že produkčné kvóty na mlieko, ďalej produkčné kvóty na dobytok bez trhovej produkcie mlieka alebo na ovce sú naozaj veľmi nízke. Finančné prostriedky, vážené dámy a páni, a teraz nechcem hovoriť, že také isté podmienky dostali aj Česi, Poliaci, Maďari alebo niektorí, hovorím teraz o Slovenskej republike. Slovenská republika má 10-ročné prechodné obdobie. Od roku 2004 začne dostávať najskôr 25 %, potom 30 %, potom 35 %, potom 40 % a následne v 10-ročnom období po 10 % naviac, pokiaľ ide úroveň platnú v Európskej únii. Ak sme prijali tieto podmienky, potom vláda Slovenskej republiky musí povedať, ako mieni kompenzovať toto nevýhodné postavenie slovenského poľnohospodárstva napr. zo štátneho rozpočtu. Napr. by sme očakávali od vlády Slovenskej republiky, vážený pán minister, že vydá záväzné prehlásenie, že zabezpečí dofinancovanie do limitov na úrovni 55 %, 60 %, 65 % priamych platieb v Európskej únii tak, ako to urobili vlády v Českej republike, v Poľsku a v Maďarsku. Takéto isté vyhlásenie musí urobiť vláda Slovenskej republiky. (Potlesk.) A, samozrejme, po roku 2007 treba umožniť plné dofinancovanie priamych platieb z národnej úrovne do výšky až 100 %. Samozrejme, treba otvorene hovoriť aj o druhej možnosti, a to o možnosti presunu do priamych platieb aj zo zdrojov štrukturálnych fondov, keď ich reálne čerpanie nepresiahne podľa expertov úroveň 15 % až 20 % limitov. Výška presunov by mohla zodpovedať minimálne 50 % rozpočtovaných zdrojov pre štrukturálne fondy. Uzatvorím, pokiaľ ide o kapitolu 7. poľnohospodárstvo, asi takýmto konštatovaním. Keďže v roku 2004 budú poskytované iba zálohové platby z európskych fondov a vláda Slovenskej republiky nedala zatiaľ jasne najavo, že nájde spôsob zvýšenia priamych platieb na možnú úroveň 55 % v roku 2004 a tiež, a to vyplýva z jej materiálov, sa vláda nechystá ani na rokovanie s Európskou úniou o možnom presune prostriedkov z fondov na použitie formou priamych platieb, ako si to vyjednala napr. Česká republika, vážený pán minister, vážené dámy a páni, odhad expertov na poľnohospodárstvo je, že riziko kolapsu agrosektora v roku 2004 je veľmi veľké. Toto treba povedať o kapitole poľnohospodárstvo, tak ako bola predložená. Dovoľte mi teraz, vážené dámy a páni, iba jednu poznámku ku kapitole 14 a to je kapitola energetika. Myslím si, že sme už toho veľa narozprávali o záväzku Slovenskej republiky zastaviť 2 bloky Jaslovských Bohuníc. Ja poviem iba jedno číslo. Na základe predmetnej dohody s Európskou úniou bude Slovenskej republike do roku 2006 poskytnutých nenávratne 180 mil. eur, ktoré sa majú použiť na určité práce súvisiace s odstavením a na náhradu škôd, ktoré nám budú spôsobené. Chcem povedať, že odhady, pokiaľ ide o ziskovosť 2 blokov, ktoré budú zatvorené, sú približne 10 mld. až 15 mld. korún ročne. Čiže za 10 rokov, vážené dámy a páni, táto republika príde o 150 mld. korún. To znamená, o takúto sumu prídeme tým, že zatvoríme Jaslovské Bohunice. A neexistuje žiadna správa Európskej únie, kde by bolo napísané, že Jaslovské Bohunice sú nebezpečné. Takáto správa jednoducho nie je, pretože sme investovali do Jaslovských Bohuníc, a dúfam, že pán poslanec Mikuš bude o tom hovoriť, približne 9 mld. korún na modernizáciu týchto blokov, ktoré sme teraz nenávratne zatvorili. Z tohto nám vyplýva, že kapitoly, ktoré boli uzatvorené v oblasti poľnohospodárstva a energetiky, sú vážnym ohrozením potravinovej a energetickej bezpečnosti, teda takej bezpečnosti, za ktorú sa bude o chvíľu viesť vojna v Iraku. A my jednoducho kľudne zatvárame naše energetické zdroje v mene cudzích záujmov, v mene záujmov krajín západnej Európy, kde je prebytok elektrickej energie. Ďakujem veľmi pekne. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Faktické poznámky majú pán poslanec Banáš, pani poslankyňa Navrátilová. Zároveň uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. Pán poslanec Banáš. J. Banáš, poslanec: Chcel by som reagovať na vehementnú kritiku pána poslanca Fica, ale aj jeho predrečníka na adresu vládnej koalície. Povedal by som takú definíciu, že pre komunistov je kapitalizmus krava, ktorú treba zabiť, pre socialistov, kam teda rátam pána Fica, je kapitalizmus krava, ktorú treba dojiť, koľko sa dá, a pre liberálov je kapitalizmus krava, ktorú treba, samozrejme, aj dojiť, ale aj kŕmiť, aby toho mlieka dávala, koľko sa dá. Viete, ale kŕmiť ju môžete len s tým, čo máte k dispozícii, a toto nie je priestor, myslím si, na analýzu, prečo máme toho sena tak málo k dispozícii. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pani poslankyňa Navrátilová. Ľ. Navrátilová, poslankyňa: Tiež chcem reagovať na pána poslanca Fica, pretože ja vždy obdivujem formu, akou on rozpráva., ťažšie sa stotožňujem s obsahom, a preto mu chcem položiť 2 otázky. Ak z jeho možno 10-minútového vystúpenia bolo 30 sekúnd prehlásenia, že ideme do EÚ, a ostatok je len kritika, moja otázka znie: Naozaj chcete ísť do EÚ? A druhá vec sa týka sebestačnosti potravín. Pán Fico, ako chcete zabezpečiť sebestačnosť v banánoch, v pomarančoch, v citrónoch? Ďakujem. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Fico.