E. Bauer, poslankyňa: (2003-10-28):
1. v § 5 ods. 1 sa na konci pripájajú tieto vety: „Žiadosť o rodičovský príspevok musí obsahovať osobné údaje, a to meno, priezvisko, dátum narodenia, adresu pobytu, rodné číslo rodiča a dieťaťa. Platiteľ osobné údaje rodiča dieťa môže spracúvať a sprístupňovať len na účel rodičovského príspevku. 2. § 10 znie: Orgány štátnej správy, obce, zdravotnícke zariadenia, školské zariadenia, ďalšie právnické osoby a fyzické osoby, ktoré sú vecne príslušné na poskytovanie údajov súvisiacich s rodičovským príspevkom, sú povinné spolupracovať s platiteľom. Na účely kontroly trvania podmienok nároku na rodičovský príspevok na jeho výšku a výplatu sú na žiadosť platiteľa povinné oznamovať osobné údaje uvedené v § 5 ods. 1 druhá veta o rodičovi a dieťati. Ďalšie osobné údaje o zárobkovej činnosti rodiča podľa § 4 ods. 4 a o osobnej a riadnej starostlivosti o dieťa podľa § 3 ods. 2 a 3. Doterajší čl. 6 sa označuje ako čl. 7.“ Účelom uvedeného doplnenia návrhu je zapracovať konkrétne osobné údaje rodiča a dieťaťa, ich spracúvanie a sprístupnenie podľa zákona č. 428 o ochrane osobných údajov, podľa § 52 ods. 2. Návrhom sa vytvoria tiež reálne podmienky na výkon kontroly splnenia, respektíve trvania podmienok nároku na rodičovský príspevok, jeho výšku a výplatu a s tým súvisiace hospodárne vynakladanie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu určených na výplatu tejto dávky. Ďakujem, to je všetko. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pani poslankyňa. Prosím, panie poslankyne, páni poslanci, o väčší pokoj v rokovacej sále, v rozprave ďalej vystúpi pán poslanec Blajsko. Ak ešte niekto má záujem ústne sa prihlásiť do rozpravy, nech sa páči, nech tak urobí. Uzatváram možnosť ústne sa hlásiť do rozpravy. Pán poslanec Blajsko. A. Blajsko, poslanec: Vážená predsedajúca, poslankyne, poslanci. Návrh zákona bol vypracovaný na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 319/2003, ktorým bola schválená stratégia rastu zamestnanosti prostredníctvom zmien sociálneho systému a trhu práce. V návrhu zákona sa ustanovuje životné minimum ako spoločensky uznaná minimálna hranica príjmov fyzickej osoby, pod ktorou nastáva stav hmotnej núdze. Uvádza sa, že metodika určenia súm životného minima je rovnaká ako v súčasnosti platnom zákone č. 125/1998 Z. z. Východiskom je projekt určovania životného minima v podmienkach Slovenskej republiky. Navrhuje sa ponechať v súčasnosti platné sumy životného minima vo výške 4 210 korún, ak ide o jednu plnoletú fyzickú osobu, a 2 940 Sk, ak ide o ďalšiu spoločne posudzovanú plnoletú fyzickú osobu a 1 940 Sk, ak ide o zaopatrené neplnoleté dieťa a o nezaopatrené dieťa. Navrhuje sa, aby sa úprava súm životného minima vykonávala raz ročne, vždy k 1. júlu kalendárneho roka spôsobom určeným v zákone, čo ustanovuje § 5. Právny rámec životného minima sa naďalej bude využívať napríklad pri úprave dôchodkov, ktoré sú jediným zdrojom príjmu, a pri sociálnych dôchodkoch v mzdovej oblasti pri určovaní minimálnej mzdy, pri hypotekárnych úveroch, pri poskytovaní príspevkov občanovi zo štátneho fondu rozvoja bývania. V porovnaní s platným zákonom o životnom minime č. 125/1998 Z. z. dochádza k podstatnej zmene v tom, že na účely štátnych sociálnych dávok sa navrhuje odlišný postup. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Áno, pán poslanec, chcela by som poprosiť, dámy a páni, aby sme ešte venovali pozornosť prerokúvanému vládnemu návrhu zákona o životnom minime, o sedemnástej, teda hneď ako skončíme tento bod, teda po tomto bode programu budeme hlasovať, ale poprosím, aby sme mali ohľaduplnosť voči svojim kolegom, aby sme dokončili tento bod. Pán poslanec Blajsko, pokračujte, prosím. A. Blajsko, poslanec: V návrhu zmien a doplnení príslušných zákonov o príspevku pri narodení dieťaťa o príspevku rodičom, ktorým sa súčasne narodili tri alebo viac detí, alebo ktorým sa v priebehu dvoch rokov opakovane narodili dvojčatá, o zaopatrovacom príspevku, o príspevku na pohreb, o pestúnskej starostlivosti, o príspevkoch v pestúnskej starostlivosti sa výška dávok odvodených od súm na účely určenia štátnych sociálnych dávok nahradzuje sumou v absolútnom vyjadrení. Navrhuje sa zvýšiť príspevok pri narodení dieťaťa z 3 100 korún na 4 000 korún, určiť výšku zaopatrovacieho príspevku pre nezaopatrené dieťaťa vojaka jednotnou sumou 800 korún mesačne bez ohľadu na vek dieťaťa. V súčasnosti diferencovaný príspevok podľa veku dieťaťa to 890 korún pre dieťa do 15 rokov a 830 pre dieťa od 6 do 15 rokov, 680 korún pre dieťa do 6 rokov. Navrhuje sa zvýšenie príspevkov na pohreb, ponecháva sa tam 2 110 korún, jednorazovo zverené dieťa do pestúnskej starostlivosti, opakovaného príspevku pri pestúnskej starostlivosti a odmenu 500 korún. V dôvodovej správe sa konštatuje, že návrh zákona konkrétne zvýšenie príspevku pri narodení dieťaťa si vyžiada zo štátneho rozpočtu zvýšenie výdavkov o 45 miliónov Sk, pričom uvedené zvýšenie výdavkov bude zabezpečené v rámci limitov výdavkov na sociálne dávky. V návrhu zákona, pokiaľ ide o zmeny a doplnenie zákonov týkajúcich sa štátnych sociálnych dávok, sa vytvára možnosť, aby vláda Slovenskej republiky svojím nariadením upravila sumy jednotlivých štátnych sociálnych dávok k 1. septembru kalendárneho roka. Vcelku možno súhlasiť s tým, že naďalej sa ustanovuje životné minimum ako spoločensky uznaná minimálna hranica príjmov fyzickej osoby, pod ktorou nastáva stav hmotnej núdze. Výška životného minima napriek rastu životných nákladov nízko príjmových domácností sa však nezvyšuje a najbližšia úprava súm životného minima bude možno podľa návrhu zákona až k 1. júlu roku 2004, najmä na základe rastu životných nákladov. V tejto súvislosti treba poukázať na závažný problém, ktorý spočíva v tom, že stanovené životné minimum rozhodujúce pre určenie stavu hmotnej núdze sa neakceptuje, alebo len veľmi čiastkovo akceptuje v riešení dôsledkov hmotnej núdze v oblasti sociálnej pomoci. V situácii, v ktorej sa nachádzajú mladé rodiny a rodiny s deťmi, treba uvítať všetky opatrenia, ktoré sú príspevkami pre zlepšenie sociálneho postavenia rodín. Takto vnímame návrhy na zvýšenie príspevku pri narodení dieťaťa ako aj zaopatrovacieho príspevku na deti vojakov, i keď ide len o zjednotenie výšky príspevku. Nazdávame sa, že vzhľadom na sociálnu situáciu, najmä dôchodcov, sa malo prikročiť aj ku zvýšeniu príspevku na pohreb a nenechať ho v neprimeranej „nízkej výške“, tých 2 100 korún. Veľká sociálna skupina dôchodcov aj s prihliadnutím na výšku dôchodkov a rast životných nákladov by si takéto riešenie a postoj spoločnosti plne zaslúžila. Nezakotvuje sa žiadna povinnosť úpravy zvýšenia súm štátnych sociálnych dávok, vytvára sa len možnosť úpravy na základe nariadenia vlády Slovenskej republiky k 1. septembru kalendárneho roka, ktorá bude plne závislá na možnostiach štátneho rozpočtu. Dávame preto otázku, či v súvislosti s návrhom štátneho rozpočtu na rok 2004 sa zvažuje aj otázka zvýšenia štátnych sociálnych dávok k 1. 9. 2004 z hľadiska krytia zo štátneho rozpočtu. Ďakujem za pozornosť. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Pán minister, chcete sa vyjadriť k návrhom, ktoré odzneli v rozprave? Nech sa páči, máte slovo. Ešte predtým, ako bude mať záverečné slovo pán minister Kaník, prosím predsedov poslaneckých klubov jednotlivých politických strán, aby zabezpečili účasť poslancov na hlasovaní, tak ako sme sa dohodli, budeme hlasovať, len čo ukončíme tento bod programu. Pán minister, máte slovo.