Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2014-09-24):
Ďakujem pekne, pán predseda, a ďakujem aj vám, ctené dámy, vážení páni, za umožnenie rokovania o bodoch, ktoré považujeme za vážne, dôležité a potrebné pre Slovensko ako parlamentnú demokraciu. Jedným alebo prvým z nich je zrejme najvplyvnejší, a to ústavný návrh zákona, resp. návrh novely Ústavy Slovenskej republiky, ktorý súvisí so snahou o naplnenie transparentnosti a nezávislosti výkonu poslaneckého mandátu. Posilnenie regulácie ohľadne plurality, násobnosti mandátov si v ostatnom čase uvedomuje a realizuje viacero štátov hlavne v európskom priestore, reštrikcie sú motivované záujmom zabezpečiť, aby poslanci mali k dispozícii aj dostatočný čas, aj podmienky na náležitý a riadny výkon svojich mandátov. V prípade Slovenskej republiky sa pridružuje aj skutočnosť klesajúcej dôvery v parlamentné inštitúcie, resp. v pluralitný systém demokracie. Máme nízku participáciu, účasť na volebných a rozhodovacích procesoch. Posledný príbeh je z mája, keď Slovensko zaznamenalo európsky rekord pri 13-percentnej, 13-percentnej účasti vo voľbách do Európskeho parlamentu. Našou snahou je posilniť demokraciu, zvýšiť dôveru v systém na národnej, ale aj regionálnej úrovni. Ako predmet úpravy navrhujeme zásah do článku 69 Ústavy Slovenskej republiky, v ktorom sa navrhuje nezlučiteľnosť funkcií starostu a predsedu vyššieho územného celku s funkciou poslanca Národnej rady alebo Európskeho parlamentu. Predkladatelia návrhu sú presvedčení, že tak funkcie v samosprávnych orgánoch na jednej strane, ako aj funkcie zvlášť v národnej zastupiteľskej demokracii, teda v tomto parlamente, resp. v európskom sú mimoriadne náročné a nie je možné ich vykonávať súbežne bez ujmy na profesionálnej úrovni. Pre mnohých občanov na Slovensku sa zdá nespravodlivé, ak poslanec národného parlamentu pôsobí aj v ďalších verejných funkciách a je pritom prirodzené, že ich súbeh je časovo aj obsahovo odlišný a objektívne nezvládnuteľný v plnom slova zmysle. Toto ľudí demotivuje k účasti na voľbách a zvyšuje negatívne nálady voči verejnej službe a politikom. Väčšina štátov formuluje nezlučiteľnosť poslaneckého mandátu oveľa podrobnejšie ako Slovensko, podrobnejšie. Nedá sa však povedať, že je to vždy reštriktívnejšie. Nepodarilo sa nájsť príklad, kde by bol explicitne zakotvený princíp „jeden mandát stačí“. Je však zjavný objektívne viditeľný posun v legislatívach jednotlivých krajín, ktorý smeruje k takejto právnej úprave, a to najmä z hľadiska skvalitnenia výkonu mandátu poslanca. Zaujímavé je to napríklad v Slovinsku, kde je stanovené, že poslanec nesmie zastávať funkciu v miestnych orgánoch na profesionálnej úrovni. Podobne je to aj v Írsku. Poslancami národného parlamentu a súčasne regionálnych zhromaždení nemôžu byť poslanci v Taliansku, v Španielsku a s výnimkou 21 senátorov ani v Belgicku. V Maďarsku nemôžu poslanci zastávať verejné posty, úrady, vedúce pozície buď v štátom vlastnených spoločnostiach, vo verejnom sektore či v spoločnostiach vlastnených obcami alebo v podnikateľských organizáciách, kde má podiel štát alebo obec. V Rumunsku je poslanecký mandát nezlučiteľný s výkonom akejkoľvek verejnej funkcie s výnimkou člena vlády, ak poslanec vykonáva funkciu nezlučiteľnú s výkonom funkcie poslanca, musí rezignovať do 10 dní. V Bulharsku v Národnom zhromaždení zasa nemožno zastávať podľa ústavy iný štátny post a ani sa nemôže poslanec angažovať v iných aktivitách, ktoré sú definované ako nezlučiteľné. V Litve, v Estónsku poslanec nemôže zastávať nijaký štátny úrad a mandát je nezlučiteľný so všetkými inými službami v štátnych organizáciách, poslanec nemôže prijímať nijaký iný plat s výnimkou platby za tvorivé aktivity. Dámy a páni, týmto návrhom ústavného zákona len potvrdzujeme všeobecný trend, že nezlučiteľnosť funkcií pre občana na úrovni poslancov a tým pádom aj starostov a županov je zárukou nezávislosti a profesionality výkonu mandátu, že ich chráni od toho, aby sa stali závislými či už verejných autorít a ich príkazov alebo od regionálnych či súkromných záujmov. Nezlučiteľnosť funkcií by mala byť ubezpečením, že iná funkcia neovplyvňuje ich úlohu a poslanie ako voleného zástupcu. Chcem potvrdiť a dodať na záver tohto úvodu, že Kresťanskodemokratické hnutie uplatňuje tento princíp už od roku 1994 interne na svojich predstaviteľov a považujeme to za síce náročné, ale potrebné aj pre slovenskú či európsku politiku. Ďakujem pekne.