Š. Rusnák, poslanec: (2001-11-28):
Dohodnuté verejnoprospešné pracovné miesta vytvárajú zamestnávatelia zabezpečujúci najmä veci verejného záujmu alebo poskytujúci verejné služby. Sú to predovšetkým obce, rozpočtové alebo príspevkové organizácie zriadené obcou, občianske združenia, neziskové organizácie, nadácie, neinvestičné fondy, zdravotnícke zariadenia, zariadenia sociálnych služieb, štátom uznané cirkví a náboženské spoločnosti a Slovenský Červený kríž. Občania zamestnaní vo verejnoprospešných prácach vykonávajú práce v riadnom pracovnom pomere dohodnutom na čas určitý v súlade s príslušnými ustanoveniami Zákonníka práce. Verejnoprospešnými prácami sa pozastavil prudký nárast počtu dlhodobo evidovaných nezamestnaných. Napríklad v júli 2000 počet dlhodobo nezamestnaných sa vyšplhal na svoje historické maximum 274 031 osôb a tvoril 49,9 % zo všetkých evidovaných nezamestnaných, to znamená, že každý druhý evidovaný nezamestnaný bol v evidencii viac ako jeden rok. Koncom decembra 2000 už klesol počet dlhodobo nezamestnaných na 220 816 osôb a predstavoval 43,6 % z celkového počtu evidovaných nezamestnaných. Za obdobie realizácie tohto projektu, to znamená august až december 2000, sa dlhodobá nezamestnanosť znížila vo všetkých krajoch a okresoch s výnimkou Bratislava III. Najvyšší absolútny pokles dlhodobej nezamestnanosti sa za uvedené obdobie prejavil v Prešovskom kraji o 12 637 osôb, v Košickom o 12 014 osôb a v Banskobystrickom o 11 124 osôb. Priemerný ročný stav evidovaných nezamestnaných v roku 2000 dosiahol 518 000 osôb. Bez realizácie verejnoprospešných prác by predstavoval až 540 000 osôb, t. j. verejnoprospešné práce znížili priemerný ročný stav evidovaných nezamestnaných o 23 080 osôb, to znamená o 4,3 %. Za realizované obdobie bolo z evidencie úradov práce vyradených 931 dlhodobo nezamestnaných osôb pre odmietnutie nástupu na dohodnuté verejnoprospešné pracovné miesto pre dlhodobo nezamestnaného. Takmer jedna tretina, 276 osôb, t. j. 29,6 %, týchto vyradených bolo z Trnavského kraja, a to najmä zásluhou okresov Dunajská Streda 176 a Galanta 47. Takmer dve tretiny, 60,5 %, všetkých vyradených pochádzalo z Bratislavského, Trnavského a Nitrianskeho kraja. Odmietnutie nástupu na verejnoprospešné práce naznačuje nezáujem týchto evidovaných nezamestnaných o reintegráciu do trhu práce, resp. aj možné zapojenie sa do čiernej práce. Za realizované obdobie sa vytvorilo 65 626 pracovných miest, na ktoré sa umiestnilo 67 301 dlhodobo nezamestnaných. Najvyšší počet vytvorených pracovných miest sa koncentroval do Košického kraja 14 396, Prešovského 14 162 a Banskobystrického 13 080 osôb. Tieto tri kraje vytvorili dve tretiny, 63,4 %, zo všetkých vytvorených pracovných miest. V okresnom vyjadrení sa najviac týchto miest vytvorilo v dlhodobo popredných okresoch, ako je Rimavská Sobota 4 570, Trebišov 2 936, Levice 2 713, Michalovce 2 478, Košice-okolie 2 365, Rožňava 2 313 a Nové Zámky 2 184. Najnižší efekt používania tohto nástroja sa jednoznačne preukázal v najväčších mestských aglomeráciách a v okresoch, v ktorých sa nedostatočne stimulovali príslušné zamestnávateľské subjekty. S určitým zjednodušením môžeme konštatovať, že najvyššia úspešnosť tohto projektu sa prejavila na vidieku, ktorý je typický vysokou sociálnou kontrolou. Najvyšší počet pracovných miest vytvorili obce a mestá. Na tieto pracovné miesta sa umiestnilo 53 005 dlhodobo nezamestnaných, druhý najvyšší počet pracovných miest vytvorili rozpočtové alebo príspevkové organizácie zriadené obcou, na ktoré sa umiestnilo 4 353 dlhodobo evidovaných nezamestnaných. To znamená, že za realizované obdobie obce samy alebo prostredníctvom svojich rozpočtových a príspevkových organizácií vytvorili 87,3 % z celkového počtu vytvorených pracovných miest. Pracovné miesta z hľadiska vykonávanej činnosti boli vytvárané v takejto štruktúre: cca 34 % pracovných miest s vyššou pridanou hodnotou, t. j. pracovné miesta v rámci tých činností, pri ktorých je predpoklad multiplikačných efektov v oblasti rozvoja zamestnanosti, v oblasti pozitívnych dosahov pre štátny rozpočet a podobne. Napríklad plynofikácia obce, výstavba a rekonštrukcia obecných zariadení, kultúrnych i športových, ochrana a tvorba životného prostredia, budovanie alebo odstraňovanie skládok komunálneho odpadu, regulácia potokov a podobne. A po ďalšie domáca ošetrovateľská služba, t. j. poskytovanie odbornej zdravotnej pomoci. Cca 66 % pracovných miest s nižšou pridanou hodnotou, t. j. pracovné miesta v rámci činností, pri ktorých nie je predpoklad multiplikačných efektov, a to napríklad úprava a čistenie verejných priestranstiev, ďalej poskytovanie sociálnych služieb, ako je donáška obedov, sprevádzanie k lekárovi, pomoc v domácnosti, ale aj pomocné administratívne práce. Záujem evidovaných nezamestnaných o zaradenie na verejnoprospešné práce bol značný. V mnohých okresoch prevyšoval reálne možnosti vytvárania pracovných miest. V dôsledku nepriaznivej ekonomickej situácie evidovaných nezamestnaných bol z ich strany predovšetkým záujem o zaradenie na verejnoprospešné práce v miestach trvalého bydliska, aby im nevznikali ďalšie náklady spojené s dopravou. Dôvodom záujmu evidovaných nezamestnaných bol v mnohých prípadoch aj záujem o získanie pracovného pomeru na tri mesiace, čo im následne umožní preradenie z kategórie hmotnej núdze zo subjektívnych dôvodov do kategórie hmotnej núdze z objektívnych dôvodov a tým aj výrazne zvýšenie poskytovanej sociálnej dávky. Občanovi, ktorý je v hmotnej núdzi zo subjektívnych dôvodov, sa poskytuje sociálna dávka vo výške 50 % životného minima, to znamená 1 745 Sk. Z objektívnych dôvodov sa poskytuje sociálna dávka vo výške 100 % životného minima, t. j. 3 490 korún. Zamestnávatelia na druhej strane upozorňovali na častú práceneschopnosť zamestnancov na verejnoprospešných prácach. Mnoho problémov v súvislosti s realizáciou tohto projektu vznikalo aj na strane zamestnávateľov. Mnohí zamestnávatelia neboli odborne ani materiálovo pripravení na plnenie povinností v súvislosti s prijatím väčšieho počtu zamestnancov na verejnoprospešné práce. Neboli dostatočne pripravení v oblasti výpočtu poistných odvodov za zamestnávateľa, nepoznali povinnosti v oblasti zamestnávania občanov so zmenenou pracovnou schopnosťou a ďalšie povinnosti zamestnávateľa vyplývajúce zo Zákonníka práce. Mnoho zamestnávateľov nemá zabezpečené finančné prostriedky na osobné ochranné pomôcky, hygienické potreby a stravovanie zamestnancov, ako to vyplýva z príslušných ustanovení Zákonníka práce. Z priebehu vyplynulo, že viac ako polovica zamestnávateľov, z prieskumu, ktorý bol urobený, nezabezpečila a neprispievala zamestnancom na verejnoprospešných prácach na stravovanie napriek tomu, že im to ukladá zákon. Z hľadiska obcí sa prejavil rôzny prístup k vytváraniu týchto miest, vo veľkých obciach a v malých obciach. Malý záujem o vytváranie takýchto miest prejavili predovšetkým mestá z dôvodu súvisiacich organizačných nárokov, vlastných nákladov a existencie menších tradícií a skúseností so zamestnávaním evidovaných nezamestnaných na verejnoprospešných prácach. Naopak, v malých obciach s vysokou mierou nezamestnaností bol zvýšený tlak evidovaných nezamestnaných na vytváranie takýchto miest, pričom títo boli ochotní pracovať s použitím vlastných pracovných pomôcok. Súčasná situácia na trhu práce je charakteristická dlhodobou prevahou ponuky pracovných síl nad dopytom. Trh práce je presýtený ponukou menej kvalifikovaných manuálnych profesií. Vysoká konkurencia v oblasti menej kvalifikovanej práce vytvára predpoklady na vytláčanie časti pracovnej sily do oblasti čiernej práce. Táto štrukturálna deformácia pracovnej sily sa čiastočne riešila i prostredníctvom programu verejnoprospešných prác pre dlhodobo nezamestnaných. Doterajšie skúseností realizácie tohto projektu, i keď za relatívne krátke obdobie, ukázali vysoký záujem o tento inštitút nielen zo strany samotných nezamestnaných, ako aj zamestnávateľských organizácií, a to predovšetkým obcí. V situácii zníženej tvorby efektívnych pracovných miest, zvyšujúceho sa tvrdého jadra dlhodobej nezamestnanosti, s pretlakom vysokej ponuky nekvalifikovaných a nízko kvalifikovaných osôb dlhodobo zafixovaných v evidencii nezamestnaných etnických minorít a iných sociálne hendikepovaných skupín sa javí široké uplatňovanie tohto nástroja aktívnej politiky trhu práce v krátkodobom horizonte ako pragmatický krok znižovania regionálnej polarizácie prostredníctvom obmedzovania vysokej nezamestnanosti v najviac ohrozených regiónoch. Keď dovolíte, spomeniem tie pozitíva. Medzi ne môžeme rátať - vytvorenie možnosti získať zamestnanie pre rizikovú skupinu evidovaných nezamestnaných, ktorí sú na trhu práce ťažko umiestniteľní, - finančný aj vecný prínos pre zamestnávateľov zabezpečujúcich veci verejného záujmu a najmä pre obce, - zníženie celkovej nezamestnanosti, ako aj regionálnej polarizácie miery nezamestnanosti, - čiastočná možnosť odhaľovania čiernej práce prostredníctvom ponuky pracovného miesta. Medzi negatíva musíme zaradiť - záujem dlhodobo nezamestnaných o prácu na verejnoprospešných prácach len z dôvodu získania sociálnej dávky vo výške 100 % životného minima, - vysoká práceneschopnosť zamestnancov na verejnoprospešných prácach, neexistencia pracovných návykov a zlá pracovná morálna časti pracovníkov, - nedostatočná finančná a materiálová pripravenosť zamestnávateľov na plnenie povinností v súvislosti s prijatím väčšieho počtu zamestnancov na VPP, - administratívna náročnosť realizácie tohto projektu vzhľadom na súvisiacu legislatívu, - vysoká nákladovosť realizácie tohto projektu vzhľadom na následné dosahy v oblasti zvýšenia sociálnych dávok, resp. vzniku nároku na podporu v nezamestnanosti. Vážené kolegyne, kolegovia, vzhľadom na úroveň a vývoj nezamestnanosti a na dlhodobú nezamestnanosť predkladaná novela zákona je žiaduca a spoločensky potrebná. V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 je na financovanie verejnoprospešných prác pre dlhodobo nezamestnaných a na ďalšie programy predpokladaná súhrnná suma vo výške 904 mil. Sk. Osobne si myslím, že táto suma by mala byť vyššia. Len na porovnanie: V roku 2000 za obdobie august až december boli vyčlenené 2 mld. Sk. Na tento rok štátny rozpočet počíta s 1,5 miliardou. Ja verím, že aj dnes spoločne podporíme návrh tejto novely, ktorý predkladá vláda, ktorý i keď nie systémovo, ale predsa len prispeje k vytvoreniu pracovných miest pre dlhodobo nezamestnaných občanov. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)