Z. Kramplová, poslankyňa: (2010-03-09):
Pán minister, v materiáli ma zaujala časť, ktorá hovorí o vyváženej zahraničnej politike. Som jednoznačne presvedčená, že vyvážená zahraničná politika je základom zahraničnej politiky, a tak ako som sa vyjadrila viackrát, som rada, že zahraničná politika vo väčšine nie je jablkom sváru v tomto parlamente ani medzi politickými stranami. Napriek tomu v zahraničnej politike je veľmi dôležitá oblasť ekonomickej diplomacie, hoci pani poslankyňa Vášáryová má iný názor. Ja jej ho neberiem. Ja budem prezentovať svoj názor, pretože mám informácie aj z iných štátov, nielen Európskej únie, ale aj celého sveta, kde práve v súvislosti aj s hospodárskou krízou sa upriamuje pozornosť na ekonomický rozmer diplomacie. Nie je to žiadny výmysel. Je to prirodzená časť diplomacie. A v tejto oblasti jej treba venovať náležitú pozornosť, hlavne z toho dôvodu, že v rámci Európskej únie sa pripravuje Európska zahraničná služba, ktorá bude orientovaná na služby občanom, ale obchodné aktivity ako také budú realizované jednotlivými štátmi. Stereotypy, ktoré prevládajú u nás, možno primäli aj pána premiéra k tomu, že inicioval prípravu materiálov, ako postupovať v rámci obchodných oddelení, ktoré by mali byť podriadené ministerstvu zahraničných vecí. Mali sme to už tu. Bola som pri tom, keď v roku 1997 sa podpisoval delimitačný protokol. A táto časť bola oddelimitovaná na ministerstvo hospodárstva. Určite k tomu bude jedna veľká a veľmi významná diskusia tak, aby tento spôsob nepriniesol negatíva pre zahraničnú politiku a pre obchod Slovenskej republiky, ale aby priniesol pozitíva. Myslím si, že nie je zámerom znovu to urobiť, tak ako to bolo pred rokom 1997, ale mali by tu byť už nové postupy, pretože žijeme trošku, by som povedala, dynamickejším životom a poznačili nás mnohé skúsenosti, ktoré sme získali za posledných 13 rokov. Z toho dôvodu je nám, myslím si, mnohým jasné, že salónna diplomacia viac-menej končí a dostáva sa do popredia pragmatické riešenie diplomacie ako takej. Samozrejme, v materiáli sú jasne zdôraznené dôležité aktivity v rámci OECD, Medzinárodného menového fondu, WTO a iných medzinárodných organizácií, ale podľa môjho názoru je veľmi dôležité, aby v rámci ekonomickej diplomacie sa začala uplatňovať jedna nová forma, ktorá je už známa hlavne v štátoch, ktoré majú veľký podiel na svetovom obchode. A to je komerčná diplomacia. Predpokladám, pán minister, že už ste sa s týmto stretli. Je to nový trend v rámci diplomacie ako takej. Je rôzne riešený v jednotlivých štátoch či už Európskej únie, ale aj v jednotlivých štátoch sveta, ktoré sú naozaj veľkými exportérmi a významnými hráčmi vo svetovom obchode. Táto komerčná diplomacia, je to vlastne služba obchodnej komunite. A táto diplomacia je v podstate veľmi významná tak pre obchodné spoločnosti, ako aj pre zahraničnú politiku. Nie je tu toľko času, aby som teraz rozvádzala celý systém, ako to funguje a čo by sme si mohli z tohto systému prevziať do našej praxe. Máme dostatok schopných diplomatov, ktorí sa touto problematikou zaoberajú. A verím, že aj túto oblasť zmapujú, pretože, len pre vašu informáciu, napr. Nemecko, ktoré má podiel 10 % na svetovom obchode, má v súčasnosti 220 komerčných diplomatických jednotiek v zahraničí. To je aj o ekonomickej dimenzii v diplomacii. Okrem toho napr., pre informáciu, Čína, ktorá ide teraz veľkým boomom v rámci svetového obchodu, tvorila 5,8 % v minulom roku na svetovom obchode. Má 50 takýchto komerčných jednotiek a cez  tisíc pracovníkov, ktorí sa zúčastňujú práve takýchto aktivít. Ešte možno spomeniem Veľkú Britániu, ktorá tvorí 4,1 % na svetovom obchode. Má 200 takýchto komerčných jednotiek v rámci misií a pracuje tam 1 500 pracovníkov. Práve tu sa ukazuje, že je to jedna nevyhnutnosť aj v súvislosti s riešením hospodárskej krízy. Možno si poviete, že menovala som len veľké štáty. Ale napr. už aj Poľsko sa prispôsobuje tomuto trendu. Má podiel na svetovom obchode 0,7 %, ale už má 77 komerčných jednotiek v zahraničí, čo už pokladám takisto za veľmi dôležitý krok dopredu. Alebo napr. Švajčiarsko má 140 takýchto jednotiek v zahraničí. Celkovo v zahraničí pôsobí asi  dvadsaťtisíc takýchto pracovníkov, ktorí sú prikrytí komerčnou diplomaciou a ktorí sú veľmi významnými jednotkami pre ekonomickú dimenziu diplomacie. Z tohto dôvodu je nutné sa zaoberať touto otázkou a nie je možné riešiť len klasickú diplomaciu ako takú, ktorá tu fungovala pred 20, 30 alebo 50 rokmi. Existuje viac typov tejto komerčnej diplomacie, a preto verím, že v rámci diskusií, ktoré sa ešte budú viesť skôr, ako bude materiál pripravený, bude to riešené aj tu v parlamente tak, aby tieto diskusie prispeli k tomu, že naštartujeme nový proces riešenia možností participácie na svetovom obchode, ale aj získavania investícií na Slovensko. Aj to je jedna z úloh komerčnej diplomacie, získavať investorov na Slovensko, realizovať finančné zdroje v rámci inovácií, vedy, výskumu a vzdelávania. Snáď ešte jedna poznámka, pokiaľ ide o ambasády, ktoré boli zatvorené počas obdobia Dzurindovej vlády. A pokladám to za veľmi veľkú škodu, pretože, práve preto obchod sa znížil. A preto ten obchod nemôže fungovať aj na Slovensku tak, ako funguje, pretože nefungujú v dostatočnej miere práve tí naši vyslanci, ktorí plnia veľmi dôležitú úlohu obchodných zastúpení a  musia byť zodpovední za sprostredkovanie obchodu. Podobne ako to bolo zatvorené vo Vietname, podobne bola zatvorená ambasáda a zrušené obchodné oddelenie v Chile. V Chile máme pomerne bohatý obchod. Ale aj tam prichádza momentálne k problémom. Ja nechápem, ako je možné, aby niekto hazardoval s obchodom ako takým, aby pre Latinskú Ameriku sme mali jedného obchodného zástupcu. Tam sme stratili takmer všetky trhy. Ja si dovolím tvrdiť, že toto je naozaj veľké mínus, ktoré sa tu udialo v rámci zahraničnej politiky, lebo tie trhy nám už nikto nevráti. Budeme musieť tvrdo bojovať za to, aby sme opätovne sa mohli vrátiť na naše trhy v Latinskej Amerike, aby sme sa mohli vrátiť na naše trhy v rámci Ázie, pretože tie trhy sú tam, ale ich obsadil niekto iný. My sme sami poskytli náš priestor, ktorý sme tam mali. A aj toto je o riešení hospodárskej krízy, pretože keď my nebudeme diverzifikovať náš obchod, keď sa budeme upriamovať len na Európsku úniu, kde máme 82 alebo 85 % nášho exportu, budeme sa dostávať naozaj do problémov, ktoré v súčasnosti sú tu. Takže musíme si pozrieť trošku ďalej ako len v rámci nášho Slovenska, ako to funguje inde, aké majú skúsenosti v iných štátoch v rámci zahraničnej služby aj ekonomickej dimenzie diplomacie, a skutočne začať rozmýšľať trošku hlavou a upustiť od byrokracie, upustiť od stereotypov, lebo východisko z hospodárskej krízy, východisko pre oživenie Slovenska je v nás a je v nových myšlienkach. A ja som za to, aby aj v rámci ministerstva hospodárstva, ministerstva zahraničných vecí, ale aj tohto parlamentu sme prichádzali s myšlienkami a prichádzali sme s myšlienkami, ktoré posunú Slovensko ďalej a ktoré sú akceptovateľné. V materiáli je dôležitá otázka rozvojovej pomoci. Tá veľmi úzko súvisí s naštartovaním alebo, by som povedala, silnejším ekonomickým rozvojom. Pani poslankyňa, vy ste povedali vo svojom vystúpení jednu takú peknú vetu, že najprv treba zabezpečiť ekonomiku. Áno, treba ju zabezpečiť. A ja som presvedčená, že treba ju zabezpečiť aj cez obchodné aktivity v zahraničí, aj cez vyššiu participáciu Slovenska na svetovom obchode. A od toho sa odvíja aj to, či budeme mať možnosť participovať vyšším percentom na rozvojovej pomoci, pretože len vtedy budeme môcť participovať, keď sa ekonomika naštartuje, keď naši ľudia, ktorí sú v zahraničí, budú vedieť vytypovávať investorov, kvalitných investorov a budú vedieť robiť kvalitnú službu pre našich výrobcov tak, aby im sprostredkovávali príležitosti v rámci svetového obchodu. Rozvojová pomoc je sociálny rozmer zahraničnej politiky. Ja ho chápem ako veľmi silný moment v zahraničnej politike, nielen na Slovensku, lebo u nás, by som povedala, zatiaľ je v takom začiatku, v iných štátoch Európskej únie je to veľmi dôležitý moment. Z toho dôvodu si myslím, že aj v rámci rozvojovej pomoci treba prísť s novými myšlienkami, treba prísť s novým pohľadom na rozvojovú pomoc ako takú a nebrať ju ako niečo, čo musíme robiť, ale čo je našou povinnosťou, aby sme na tom participovali, pretože aj my sme rozvojovú pomoc využívali. A práve cez rozvojovú pomoc vieme dať novú tvár zahraničnej politike a vieme sa prezentovať ako štát, ktorý je kredibilný, a ako štát, ktorý má záujem pomôcť tam, kde je to nutné, aj v súvislosti s rozvojom hospodárstva, s rozvojom ekonomiky a s rozvojom zahraničnej politiky. Pokiaľ ide o Rusko, je tu v materiáli uvedené, sú naštartované kroky, ktoré sú veľmi správne a ktoré ja schvaľujem. Nemôžeme sa tváriť, že Rusko tu nie je, že Rusko je pre nás nie partnerom. Opäť sme sa dostali do situácie, keď v rámci obchodných príležitostí bol priestor, prenechali sme priestor svojím partnerom, iným štátom a teraz sa znovu usilujeme dostať na tie trhy. S Ruskom treba byť partnerom preto, aby bol mier, preto, aby sme vedeli realizovať naše dôležité momenty v rámci zahraničnej politiky, pretože Rusko nemôžeme z tohto procesu vynechať. A len rozumná politika vo vzťahu k Rusku môže priniesť mier a bezpečnosť aj Slovákom alebo občanom Slovenska a vôbec celému svetu. Myslím si, že naštartovanie rozumnej politiky vo vzťahu k Rusku, či už ide o Európsku úniu alebo  Ameriku, je jediný možný spôsob na to, aby sme žili v mieri na tejto planéte. Vážený pán minister, myslím, že tieto materiály, tak ako ste ich predložili, sú veľkým posunom a veľkým impulzom pre zahraničnú politiku. Ja verím, že podobným spôsobom sa bude zahraničná politika rozvíjať aj v ďalšom období, v ďalšom parlamente a že zahraničná politika naozaj sa nestane len salónnou politikou, ale efektívnou a vysoko produktívnou politikou pre Slovenskú republiku. Ďakujem.