Jurzyca, Eugen, poslanec NR SR (2014-10-15):
Dobrý večer. Ďakujem pekne. Poprosím pánov technikov, aby mi umožnili premietnuť graf. Super. To som teda ani nečakal, že sa to takto rýchlo podarí. Klobúk dole. Takže ešte raz. Dobrý večer, dobrý večer pani predsedajúca, dobrý večer pán minister, kolegyne, kolegovia, nebudem hovoriť dlho a svoj príspevok budem mať rozdelený do dvoch častí. V prvej popíšem dva grafy a potom prídem s pozmeňovákom, ktorý je technický. Ten prečítam. Čiže kto si chce šetriť pozornosť a je už unavený po celom dni, tak odporúčam počúvať najmä tú prvú časť, ktorá bude zaujímavejšia. Potom budem čítať, to budú také technické veci. Takže veľmi často a široko sa u nás používa informácia, že máme nezamestnanosť mladých ľudí niekde nad úrovňou 30 %. Áno, áno, ale to je nezamestnanosť, ktorá je vyrátaná tak, že z počtu mladých ľudí odrátate tých, čo sú študentmi, chodia do školy a z toho zvyšku potom vyrátate nezamestnanosť a tá je tých 30 %. Ale keď sa pozriete na podiel nezamestnaných z vekovej kategórie a to vidíte na grafoch, z vekovej kategórie 25 až 29 rokov, tak ten podiel je 12,1 %. Ak si pozriete ten podiel tak isto vypočítaný u ľudí, ktorí majú 45 až 49 rokov, tak je to 12 %, čiže skoro to isté, 50 až 54 rokov 12,3 %, 55 až 59 rokov 11,6. Vybral som tie vekové skupiny, ktoré majú nezamestnanosť približne 12 % z celkového počtu občanov, alebo ľudí v tej vekovej kategórii. No a teraz tento zákon, o ktorom diskutujeme, znamená, že 25- až 29-roční dostanú pomerne vysoký príspevok na vytvorenie pracovného miesta, 45- až 49-roční nedostanú tento príspevok, 50- až 59-roční, na tých sa režim zákona vzťahuje, ale dostanú ho výrazne nižší, až o viac než polovicu nižší, než tí mladí ľudia od 25 až 29 rokov, pričom platí to, čo povedal pri prvom čítaní poslanec Hlina, že existuje vytláčací efekt. To znamená, že tí, ktorí sú dotovaní na trhu práce, vytláčajú tých ostatných, ktorí potom sú takto znevýhodnení. Upozorňujem na to, že to je vážny problém, ktorý týmto zákonom už vznikal aj pred jeho novelou a teraz bude vznikať, teraz sa ešte prehĺbi, pričom na celý ten balík ide, ak sa nemýlim, okolo 200 miliónov eur. Čiže to výrazne môže zahýbať s tým trhom práce. Druhý graf je menej významný, ale tiež celkom významný. Urobili sme dva stĺpce, kde sme porovnali štruktúru výdavkov na aktívnu politiku trhu práce a vidíme, že oproti priemeru, to je jednoduchý priemer, nie vážený, jednoduchý priemer krajín OECD. Slovensko, to je tá zelená časť, dáva oveľa viac na podnety k zamestnaniu, čiže to je to, o čom dnes sa bavíme a napríklad menej dáva, než krajiny OECD na vzdelávanie. To je tá bordová časť. Tiež vidíme, že na stimuly dávame oveľa viac. Treba poznamenať, že sú to čísla z roku 2010. Každopádne nenašiel som novšie, ale každopádne tá štruktúra sa ešte oddiali týmto návrhom od toho, ako vyzerá priemer krajín OECD. Toľko grafy. A teraz by som chcel prečítať zdôvodnenie pozmeňovacích návrhov, aj tie samotné pozmeňováky. Dúfam, že to pôjde rýchlo. Sú to také technické veci. Napriek tomu sme si mysleli, že je dobré ich predniesť. Čiže súčasné znenie zákona, tak ako bolo naformulované predkladateľmi, prináša riziká zneužívania. Predmetný príspevok, ten, o ktorom diskutujeme na vytvorenie pracovného miesta, mal byť podľa dôvodovej správy príspevkom pre tých mladých nezamestnaných, ktorí ešte nikdy nemali riadne platené zamestnanie. No súčasná formulácia umožňuje, aby bolo oň žiadané opakovane, nielen pri nastúpení do prvého pravidelného plateného zamestnania. Formulácia predkladateľa vyžaduje len to, aby podporovaný mladý nezamestnaný nemal pravidelne platené zamestnanie „pred prijatím na vytvorené pracovné miesto“, nie za celé jeho doterajšie produktívne obdobie. Preto navrhujeme, aby sa v bode 13. v odseku 1 text „pred prijatím na vytvorené pracovné miesto“ nahradil textom „od dovŕšenia veku 18 rokov“. Obdobnú legislatívnu úpravu, ale pre iný typ podpory sami predkladatelia navrhujú v bode 1 tejto tlače. V bode 13 ale už túto nezrovnalosť majú znova. Druhý bod. Cieľom toho druhého bodu je, aby základ pre určenie limitu príspevku bol určený konzistentne, prehľadne a jednotným štýlom v celom zákone. Nie tak, že raz bude základom cena práce a inokedy hrubá mzda. Tým, že je to takto, tak potom ten zákon prispieva k tomu, že niekedy tie naše zákony sú taký legislatívny hlavolam. Prečítam teda ten pozmeňovák. Ten bod 1 v čl. 1 v bode 13 sa v odseku 1 text „pred prijatím na vytvorené pracovné miesto“ nahrádza textom „od dovŕšenia veku 18 rokov“. 2. V čl. I v bode 13 sa text v odseku 2 nahrádza textom: „Mesačná výška príspevku je a) v bratislavskom kraji 35 % z celkovej ceny práce zamestnanca, najviac 26 % z celkovej ceny práce podľa § 49 ods. 4 vypočítanej z priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za prvý až tretí štvrťrok kalendárneho roka, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa príspevok poskytuje, b) v ostatných krajoch 1. v okresoch s priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti nižšou alebo rovnakou ako je celoslovenský priemer v kalendárnom roku, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa príspevok poskytuje, 70 % z celkovej ceny práce zamestnanca, najviac 50 % z celkovej ceny práce podľa § 49 ods. 4 vypočítanej z priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za prvý až tretí štvrťrok kalendárneho roka, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa príspevok poskytuje, 2. v okresoch s priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti vyššou ako je celoslovenský priemer v kalendárnom roku, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa príspevok poskytuje, 80 % z celkovej ceny práce zamestnanca, najviac 60 % z celkovej ceny práce podľa § 49 ods. 4 vypočítanej z priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za prvý až tretí štvrťrok kalendárneho roka, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa príspevok poskytuje.“ Ďakujem veľmi pekne za pozornosť, za výdrž a technikom za to, že zvládli tie grafy. Ďakujem.