V. Faič, poslanec: (2007-02-07):
Problematika regulácie v sieťových odvetviach nemá v Slovenskej republike príliš dlhú tradíciu a z toho dôvodu si objektívne  vyžaduje dopracovanie do vecnej aj legislatívnej oblasti. Ako dôležité sa javí aj prekonanie niektorých subjektívnych názorov a predstáv preniknutých do predmetného zákona a najmä praktickej regulačnej politiky. V minulých rokoch v politike prevládal ideologický náhľad na ekonomiku a boli sme zvyknutí počúvať najmä osobné predstavy o trhu. Aj úloha národného regulátora bola v uvedenom duchu prezentovaná ako zabezpečenie transparentnej nediskriminačnej a efektívnej hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach. Pravdepodobne vedome sa však zabúdalo na opačnú stranu problému spočívajúcu v ochrane spotrebiteľa. Príslušné smernice Európskeho parlamentu a Rady Európskej únie jasne zdôrazňujú, citujem, „že výhody vyplývajúce  z vnútorného trhu majú byť dostupné pre celý priemysel a obchod Spoločenstva vrátane malých a stredných podnikov a pre všetkých obyvateľov Spoločenstva v čo najkratšom čase z dôvodov spravodlivosti, konkurencieschopnosti a nepriamo aj vytvorenia nových pracovných miest v dôsledku rastu efektívnosti, ktorú dosiahnu podniky“. A rovno národným štátom stanovujú povinnosť prijať opatrenia na ochranu konečných odberateľov na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa, najmä zabezpečiť vhodné záruky na ochranu zraniteľných odberateľov. A mali by zabezpečiť, citujem, „aby odberatelia z domácností a pokiaľ to členské štáty považujú za vhodné aj malé podniky používali právo zásobovania elektrinou určenej kvality za jasne porovnateľné, transparentné a primerané ceny“. A členské štáty ďalej zabezpečia, aby bol oprávnený odberateľ účinne schopný prejsť k inému dodávateľovi. A v neposlednom rade členské štáty zavedú vhodné opatrenia na dosiahnutie cieľov sociálnej a hospodárskej súdržnosti. Ak vláda chcela začať napĺňať svoj program v ekonomickej oblasti, musela začať tam, kde sa zdali deformácie v ekonomických záujmoch ako najvypuklejšie medzi monopolnými dodávateľmi energií a odberateľmi. Ekonomická časť vládneho programu je totiž založená na spojení dôslednej prorastovej hospodárskej politiky s postupným hľadaním rovnováhy medzi verejnými záujmami a záujmami firiem obchodných a finančných spoločností tak, aby hospodárska politika štátu vytvárala základné podmienky pre rast zamestnanosti, prosperitu trhových subjektov, ktorí na druhej strane uznávajú potrebu akceptovania verejných záujmov. Doteraz platný a účinný zákon o regulácii v sieťových odvetviach jednostranne premietol príslušnú legislatívu Európskej únie, čím dôsledne chránil záujmy monopolných dodávateľov energií a nebral do úvahy záujmy väčšiny odberateľov. Treba tu povedať, že pôvodný návrh ministerstva, ktorý bol predložený najskôr do vlády, prešiel významnými zmenami v celom legislatívnom procese. Myslím, že pri predkladaní návrhov zákonov treba brať do úvahy celý legislatívny proces. Rovnako boli akceptované prvotné pripomienky vznesené orgánmi Európskej únie počas osobných konzultácií, ktoré uskutočnili pracovníci ministerstva hospodárstva, také mám informácie. Pripomínam to preto, že reakcie na túto novelu, tak ako som to ja počul v rozprave, ale aj v médiách sú reakciami práve na pôvodnú predlohu, pôvodný návrh, ktorý bol predložený do vlády a ktorý prešiel zásadnými zmenami aj vo vláde, aj v priebehu posunutia návrhu zákona do druhého čítania. Podľa môjho názoru ide o takéto zmeny. Z pôvodného alebo prvotného návrhu bola vypustená možnosť vymenovania dvoch členov regulačnej rady z relevantných združení odberateľov energie a nahradiť troch členov na návrh Národnej rady a troch členov na návrh vlády, čím bola vlastne aj akceptovaná pripomienka orgánov Európskej komisie, podľa ktorej zastúpenie odberateľov v regulačnej rade je väčší problém ako politickí nominanti. Bol doplnený dôvod odvolania člena regulačnej rady. Podľa pripomienky orgánov Európskej komisie odvolanie členov musí prebiehať podľa transparentných, dopredu stanovených kritérií. Rovnako sa vypustila prísna možnosť odvolania celej regulačnej rady. Počas konzultácií v Bruseli je nazvaná ako extrémne opatrenie. Druhú konzultáciu uskutočnili príslušní odborní funkcionári ministerstva hospodárstva po schválení návrhu vo vláde. Podľa mojich informácií pripomienky smerovali k dvom základným skupinám otázok. Po prvé, v ešte stále veľmi prísne nastavených pravidlách pre odvolávanie členov a funkcionárov orgánov štátnej správy regulácie v sieťových odvetviach, a po druhé, príliš rozsiahleho predmetu cenovej regulácie. Po odbornej diskusii a po konzultácii s pracovníkmi ministerstva hospodárstva som aj ja vo výbore pre verejnú správu a regionálny rozvoj predložil pozmeňujúci návrh riešiaci výhrady orgánov Európskej komisie. Návrh bol akceptovaný a spolu s ostatnými 18 pozmeňujúcimi návrhmi je v spoločnej správe. Prvá skupina zmien vlastne navrhuje zmiernenie prísnosti pri eventuálnom odvolaní členov a funkcionárov orgánov štátnej správy regulácie v sieťových odvetviach. Rovnako dolaďuje usporiadanie dvoch orgánov štátnej správy regulácie, a to Úradu pre reguláciu sieťových odvetví a regulačnej rady. Pozmeňujúci návrh rieši rozšírenie nezlučiteľnosti členstva regulačnej rady nielen na členstvo v riadiacich, dozorných a kontrolných orgánoch regulovaných podnikateľských subjektov, ale na takéto členstvo vo všetkých podnikateľských subjektoch, čím vlastne reaguje, a to musím povedať, na konštruktívny názor pána kolegu Gála, ktorý predniesol už na prerokovaní v ústavnoprávnom výbore. Uznávam, nie je tu pán poslanec Gál, že ako prvý vystúpil v súvislosti s predmetným návrhom a poukázal na túto skutočnosť. Samozrejme, že to vystúpenie, emotívne, ktoré bolo včera o protiústavnosti, som vnímal ako istý dramatický prvok pri jeho právnom názore. Bol by som veľmi rád, vážení kolegovia, keby sme pri prerokovaní tohto zákona brali skutočne do úvahy celý legislatívny proces, tak správu z gestorského výboru, teda spoločnú správu, ako i navrhované zmeny a pozmeňujúce návrhy. Druhá skupina zmien navrhuje upraviť najproblematickejšiu časť súvisiacu s predmetom a spôsobom samotnej regulácie. Predovšetkým z návrhu vypustiť regulovanie výroby elektriny vrátane silovej elektriny, dodávku elektriny a plynu pre iných odberateľov ako domácnosti. V prípade akceptovania pozmeňujúceho návrhu na rozsah regulácie sa vlastne v podstate nezvýšil oproti doterajšiemu stavu. Takto som zdôvodňoval moje pozmeňujúce návrhy aj v už citovanom výbore. Nazdávam sa, že po premietnutí pozmeňujúcich návrhov pôjde  o tretie znenie novely zákona. Myslím si, že po výrazných zmenách. Takto poňatá novela rieši podľa môjho názoru nasledovné oblasti. Regulačná činnosť bude predstavovať spojenie zabezpečenia transparentnej nediskriminačnej a efektívnej hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach a adekvátnej ochrany spotrebiteľa. Ďalej. V návrhu novely budú tiež zakomponované nástroje na monitorovanie trhu s energiami zo strany ministerstva hospodárstva, Úradu pre reguláciu sieťových odvetví a Protimonopolného úradu. Taktiež zavádza usporiadanie dvoch orgánov štátnej správy regulácie v sieťových odvetviach. A v neposlednom rade v procesnom postupe cenovej regulácie prináša všeobecne vítanú  možnosť zavedenia odvolania proti rozhodnutiu úradu vydanému v cenovom konaní v prvom stupni. O odvolaní má rozhodovať regulačná rada, čo pri konzultácii bolo ocenené aj orgánmi Európskej komisie. V ďalšej časti, dámy a páni, by som sa chcel venovať otázke toľko diskutovanej nezávislosti národného regulátora. Nazdávam sa, že v súvislosti s predmetnou novelou je to zásadná otázka. Obe smernice Európskeho parlamentu a Rady Európskej únie o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a zemným plynom zhodne vyžadujú od členských štátov, aby stanovili jeden, prípadne viac kompetentných orgánov plniacich funkciu regulačného úradu, ktoré by boli úplne nezávislé od záujmov elektroenergetického a plynárenského odvetvia. Ako ste si všimli, kolegyne a kolegovia, stále sa hovorí o nezávislosti regulačného úradu od vlády a zároveň, ako keby sa mlčalo o potrebe jeho nezávislosti od energetických monopolov. Nazdávam sa, že aj tento aspekt pri prerokovávaní tohto návrhu zákona treba brať do úvahy. Jeden z interných výkladov smerníc hovorí, že nie je bezpodmienečne nutné žiadať, aby bol regulátor oddelený od jestvujúcich vládnych štruktúr, a to aj napriek skutočnosti, že najbežnejším a najvhodnejším modelom je nezávislý regulačný orgán. Smernica umožňuje, aby rozhodnutie regulátora mohlo posudzovať príslušné ministerstvo. Ministerstvo môže disponovať oprávnením na prijatie alebo zamietnutie rozhodnutia regulačného úradu. Rozhodnutia regulačného úradu však nemôže upravovať alebo meniť. Možno ste si všimli, kolegyne, kolegovia, že parlamentný inštitút spracoval jednu analýzu, ktorá hovorí o vývoji úradov, regulačných úradov v krajinách Európskej únie. Ak si pozriete tento materiál uvidíte, že aj táto naša novela nie je niečím neobvyklým v súvislosti s postavením regulačných úradov. Od Úradu pre reguláciu sieťových odvetví som dostal materiál orgánov Európskej komisie hovoriaci o kompatibilite národných právnych podmienok v súvislosti s regulačnými kompetenciami. Tieto kompetencie závisia od podmienok na trhu a jeho dynamiky. V ideálnom prípade je trh s elektrinou charakterizovaný patričným oddelením monopolných činností od súťažných aktivít a dostačujúcou súťažou na úrovni výroby a maloobchodu. V tomto prípade postačí, ak sa regulátor koncentruje na monitorovanie trhu a jeho spoznávanie vrátane ex ante regulácie a dohľadu nad sieťovými činnosťami a tarifami. Tieto podmienky v Slovenskej republike neexistujú, preto platí druhá alternatíva, ktorú zacitujem s vaším dovolením. „Pokiaľ je trh v prechodnom období, pre regulátora sú potrebné dostatočné právomoci za účelom dohľadu a urýchlenia prechodného obdobia napríklad zabezpečením, aby na posilnenie hospodárskej súťaže a zabránenie výskytu príkladov uplatňovania trhovej sily boli zavedené pravidlá veľkoobchodného trhu. Od vyhlásenia pozície Európskej únie k liberalizácii energetických trhov zostáva vo všeobecnosti väčšina národných energetických trhov vo svojej prechodnej fáze, a tak rozsah právomocí a kompetencií opísaných nižšie je daný do tohto kontextu.“ Materiál rovnako hovorí o nezávislosti regulátora od politického tlaku. Som si vedomý vývojových tendencií Európskej únie v súvislosti s postavením národných regulátorov. Nemôžeme však prehliadať naše vlastné slovenské skúsenosti s neúmernou dereguláciou v podmienkach, keď takmer 100 % spotreby zemného plynu a 80 % výroby elektriny zabezpečuje jeden dominantný dodávateľ. V priebehu rozpravy sa tu hovorilo o konkurencieschopnosti a konkurenčnom prostredí na trhu s energiami. Opak je pravdou. Je čas úprimne si povedať, že platné legislatívne opatrenia prijaté s cieľom podpory pozitívneho pôsobenia konkurenčných mechanizmov v praxi priniesli práve opačný efekt. Každoročný nárast cien energií pre spotrebiteľov na jednej strane a rast monopolných ziskov energetických podnikov na strane druhej. Aj posledné pravidelné ročné správy Úradu pre reguláciu sieťových odvetví potvrdzujú neexistenciu konkurenčného prostredia v oblasti distribúcie a dodávky zemného plynu a dodávky elektrickej energie pre konečných spotrebiteľov. Iste máte informácie, že najrozsiahlejšia a najostrejšia diskusia o negatívnych dopadoch unáhlenej liberalizácie v energetickom sektore prebieha v súčasnosti v Nemecku. Záverom, dámy a páni, sa nazdávam, že predchádzajúca vláda nevytvorila podmienky pre nezávislosť Úradu pre reguláciu sieťových odvetví od energetických monopolov. Doterajší stav nevytváral konkurenčné prostredie v prospech hospodárskeho rastu a oprávnených záujmov spotrebiteľov, ale podporil len spomínaný nárast cien energií. Súčasná exekutíva dôsledne trvá na nezávislosti národného regulátora od energetických podnikov. A voči tomu  bol pri prerokovávaní tohto zákona smerovaný hlavný tlak. Chcem ctenú snemovňu informovať, že predložený návrh novely zákona o regulácii v sieťových odvetviach s pozmeňujúcimi návrhmi podporím, pretože jeho schválenie, a to si treba uvedomiť a my si to uvedomujeme, priamo prispeje k plneniu ekonomickej časti programového vyhlásenia vlády, podporujúceho skĺbenie hospodárskeho rastu a ekonomickej výkonnosti s rastom zamestnanosti, sociálnej súdržnosti a zvyšovaním kvality života pre všetkých. Ďakujem.