V. Veteška, podpredseda NR SR: (2003-12-10):
J. Jaduš, poslanec: Vážené kolegyne, vážení kolegovia, vážený pán minister, vážený zvyšok vlády. Dovoľte mi, aby som vás oboznámil s mojím vystúpením k návrhu rozpočtu vlády na rok 2004. Po prečítaní a prvom oboznámení sa s kapitolou ministerstvo životného prostredia som nadobudol dojem, že práve rezort životného prostredia a ochrany prírody je pre vládu iba príťažou. Už v minulom roku som sa vyjadril, že rozpočet na rok 2003 je katastrofálny a nebolo možné horší si ani predstaviť. Dnes už viem, ako veľmi som sa mýlil a verím tomu, že trendy, ktoré tu už dlhodobo sú zasiate touto vládou, sa jednoducho nedajú zmeniť. Na všetky pozmeňujúce návrhy vo väzbe na navýšenie výdavkovej časti kapitoly ministerstva životného prostredia už vopred tuším odpoveď. Na odvolávanie sa na zdroje Európskej únie, čo bola jediná odpoveď pána štátneho tajomníka ministerstva financií, ktorou zdôvodňoval škrty v návrhu rozpočtu kapitoly ministerstva životného prostredia, už vopred odpoviem slovami kolegov vo výbore, kolegov z radov vašich, koaličných. A títo odpovedali takýmito vetami: Podľa nich sú to len zdroje, virtuálne, sú to virtuálne peniaze, sú to holuby na streche a podobne. Som presvedčený, že aj pán minister v duši určite vie, ale nie schopný inak zdôvodniť svoj postoj, postoj vlády a silnejších rezortov k rezortu životného prostredia. V príjmovej časti avizuje riziko plnenia samotný rezort životného prostredia a to vo výške 100 až 150 mil. Sk. Nadhodnotenie príjmov nie je vnášaním chyby do konštrukcie rozpočtu? Budeme sa opäť tváriť začudovane a zvaľovať vinu na úradníkov, aby si to v konečnom dôsledku opäť odniesli občania? Čo budeme musieť potom zvýšiť v roku 2004? Vážení kolegovia, vážené kolegyne, len nedávno sme schválili transformáciu štátnej správy. Schválili sme územnú štruktúru špecializovanej štátnej správy aj v oblasti životného prostredia a ochrany krajiny. Napriek tomu na zriadenie novovzniknutých úradov nebola akceptovaná ministerstvom financií na kapitálové výdavky viazané na novovznikajúce úrady ani koruna. Preto mi dovoľte, aby som predniesol pozmeňujúci návrh v tejto súvislosti. Navrhujem na chod a činnosť úradov životného prostredia presunúť do kapitoly Ministerstva životného prostredia SR, presunúť do kapitoly ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky sumu 286 019 000 Sk z kapitoly ministerstva vnútra. Odôvodnil som to v predchádzajúcej časti. Dokonca by som chcel povedať a oboznámiť vás aj so závermi výjazdov v regiónoch, pretože my sme navštívili počas svojich výjazdov jednotlivé okresy a v tých mnohých okresoch aj úrady, alebo odbory životného prostredia na okresných úradoch, kde nás upozornili miestni úradníci, že mnohokrát sídlia alebo sú v budove, ktorá je budovou, štátnou, ale robí si na ňu zálusk všeobecná štátna správa, takže počítajú s tým, že pôjdu na ulicu. Takže jednoducho budeme musieť sa tejto problematike, problematike kapitálových výdavkov v oblasti novovzniknutých úradov jednoducho skôr či neskôr venovať. Z kapitoly ministerstva životného prostredia do kapitoly ministerstva hospodárstva bola presunutá na podporu investície Trnava-juh, respektíve Peugeot-Citroen suma vo výške 274 527 000 Sk. Zdá sa mi nemiestne, ak v prípade akútneho nedostatku zdrojov na riešenie problémov v oblasti životného prostredia, o ktorých ešte budem neskôr hovoriť, vláda siahne práve na financie v tomto rezorte. Neznižujem v žiadnom prípade význam tejto investície, ale pracovné miesta pri vhodnom riešení sa dajú vytvoriť aj pri investičných podujatiach a akciách v oblasti environmentálnych stavieb v tých oblastiach Slovenska, kde je extrémne vysoká nezamestnanosť. Verím, že pán minister hospodárstva dokáže pri svojich schopnostiach nájsť aj iné rezervy na túto zaiste vysoko imidžovú stavbu. A preto mi dovoľte predniesť ďalší pozmeňujúci návrh. Navrhujem presunúť sumu vo výške 274 000 527 000 Sk z kapitoly ministerstva hospodárstva naspäť do kapitoly ministerstva životného prostredia, zdôvodnil som to svojimi predchádzajúcimi vetami. Vážení kolegovia. Predovšetkým vy z koalície ste mnohí zaiste aj neuvážene hlasovali za zvýšenie dolnej hranice DPH a jej zjednotenie s hornou sadzbou na úrovni 19 %. Apriori ste tak zvýšili nielen cenu potravín, základných životných potrieb a služieb občanom, ale tomuto zvýšeniu sa nevyhli ani ceny za výkony v stavebníctve, čo v praxi znamená, že za rovnaké množstvo peňazí je dosiahnutý menší efekt. V oblasti environmentálnych investícií ministerstvo financií absolútne neakceptovalo tento rozdiel a miesto toho, aby oproti roku 2003 do rozpočtu ministerstva životného prostredia zanieslo aj navýšenie výdavkov z titulu zvýšenia DPH o 9 % oproti roku 2003, v oblasti environmentálnych investícií ešte znížilo rozpočet o 300 mil. Sk, ktoré zdôvodnilo aj v kapitole spôsobom, ktorý sa mi zdá byť neadekvátny, to znamená, aby sa zvýšil tlak na europeniaze, respektíve na projekty v životnom prostredí na europeniaze. Chcem povedať, že už dnes má ministerstvo životného prostredia v oblasti environmentálnych stavieb toľko projektov, že by na to skutočne nestačili všetky avizované eurofondy vyčlenené pre Slovenskú republiku. Čo to v praxi znamená? Zatiaľ čo orientácia na europeniaze znamená uprednostnenie veľkých aglomerácií, odobratie 300 mil. Sk znamená takmer zastavenie investičných akcií v malých obciach. Hendikep území, v ktorých je vysoký deficit environmentálnych stavieb bude narastať, čo znamená ďalšie prehlbovanie rozdielov medzi mestami a vidiekom, ďalšie zvyšovanie rozdielov medzi jednotlivými regiónmi, predovšetkým medzi bohatou Bratislavou a priľahlým okolím a zvyškom Slovenska. A musíme teda jednoznačne konštatovať, že zatiaľ čo Bratislava už v Európskej únii je, tak ten zvyšok Slovenska - a to nemyslím geograficky -, je bližšie k Ukrajine. Takéto drastické krátenie prostriedkov do environmentálnych stavieb bude znamenať udržiavanie nízkeho životného štandardu vidieckeho obyvateľstva, ktorého je na Slovensku 60% z celkového počtu. Nedostatok prostriedkov na dofinancovanie rozostavaných stavieb spôsobí znehodnotenie doterajších investícii a to nielen v priamej stavebnej časti, ale aj už na zakúpených technológiách, ktoré nie sú zapracované do týchto environmentálnych stavieb. Pevne verím, že každý vie, o čom hovorím, každý, kto prešiel zopár dedín na Slovensku, vie, že starostovia nerobia nič iné, len žiadajú prostriedky na dobudovanie čistiarní odpadových vôd, kanalizácií, vodovodov, plynovodov a podobne. Neexistujúca možnosť napojiť sa na kvalitnú pitnú vodu, napojiť sa na kanalizáciu či plyn zabraňujú pomýšľať jednotlivým oblastiam vidieka nielen na rozvoj v oblasti sociálnej, ale v priamej súvislosti znemožňuje získať možnosť aj podnikateľských investícií v týchto menších obciach. Bez dopadovej štúdie na životné prostredie pritom už dnes nie je možné postaviť ani jeden závod, ani jednu prevádzku. Priamy dôsledok je jasný - znižovanie atraktivity vidieka, sťaženie možnosti vytvárania pracovných miest, ak k tomu prirátame ešte ďalšie efekty a to efekty povedzme z oblasti školstva, so zatváraním málotriednych škôl, z likvidácie miestnych zdravotníckych zariadení, tak zrazu zisťujeme, že dochádza k absolútnemu potlačeniu rozvoja malých obcí, rozvoja vidieka, že tieto obce, tento vidiek nebude atraktívny pre obyvateľstvo a budú z týchto dedín ľudia utekať do väčších miest, ale nehovorme, že tam nie sú problémy, pretože tam sa tie problémy jednoducho budú kumulovať. Žiadam teda vás, ctení kolegovia, o podporu návrhu výboru, teda tohto návrhu, ktorý vznikol vo výbore pre životné prostredie, kde sme práve na environmentálne investície požiadali o schválenie pozmeňujúceho návrhu v spoločnej správe, na vyčlenenie 300 miliónov Sk z rezervy vlády a navyše vás ešte žiadam o presun, respektíve o podporu návrhu na presun 25 miliónov korún z rozpočtu ministerstva financií do rozpočtu ministerstva životného prostredia aspoň na čiastočné krytie výpadku výkonov na environmentálnych stavbách z titulu navýšenia DPH na hranicu 19%. Je mojou povinnosťou prečítať tento pozmeňujúci návrh, takže navrhujem presunúť do kapitoly MŽP z titulu krytia straty na výkonoch v oblasti environmentálnych stavieb z dôvodu zavedenia vyššej sadzby DPH na stavebné práce sumu 25 miliónov korún. Ďakujem. Ak sme hovorili... Pardon, prekladám strany rýchlejšie, ako mám. Ak začneme hovoriť o zmene klimatických podmienok na území Slovenska, musíme sa dotknúť jednej mimoriadnej závažnej oblasti, oblasti vodného hospodárstva. Už sme si zvykli, že každý rok sa stávame svedkami ničivých záplav, po ktorých nám zostávajú nielen miliardové materiálne škody, ale aj väčšie tragédie v podobe strát toho najcennejšieho, strát na ľudských životoch. Preto ma mimoriadne pobúrilo, keď som sa dozvedel, že o viac ako o pol miliardy Sk sa škrtli výdavky v kapitole životného prostredia práve na na riešenie protipovodňových opatrení. Keby sme mali hneď 100 miliárd na riešenie preventívnych investícií do územia, bolo by to málo. Problém povodní nie je rezortný problém. Je to problém celospoločenský a ja si len dovolím pripomenúť, keď Bratislavčanov prednedávnom po dlhom období opäť vystrašil Dunaj, hneď sme to mali týždeň vo všetkých ústredných médiách a správach, tak na zvyšnej časti územia, a ja pochádzam z východného Slovenska, kde existujú obce, v ktorých je povodeň každoročnou záležitosťou, a dokonca aj také obce, ktoré vytopí veľká voda aj niekoľkokrát do roka. Môžem spomenúť Granč-Petrovce, Bertotovce, to sú len také príklady z jedného jediného okresu. Zúčastnil som sa dokonca na poslaneckom prieskume - a to nie na jednom - na ktorom sme mali možnosť aj s niektorými kolegami z koalície vidieť domy, ktoré sú trvalo opustené, ktoré už neosídlia ich majitelia, pretože každý rok tieto domy vyplaví a preto, že toto je iste, hoci je to teda problém komplexný a na tom konečnom riešení sa musia zúčastniť aj poľnohospodári, vodní a lesní hospodári a ďalšie rezorty. Bez koordinujúcich zákonných noriem, ale predovšetkým bez financií sa problém povodní na Slovensku nedokáže riešiť. Preto mi dovoľte, aby som predniesol... a požiadal o podporu v pozmeňujúcom návrhu navýšiť rozpočet kapitoly ministerstva životného prostredia o 580 miliónov Sk pre oblasť vodného hospodárstva, na realizáciu protipovodňových opatrení. Ak sme, kolegovia, v predchádzajúcej časti hovorili o prívalových dažďoch ako o klimatickom probléme spôsobujúcom povodne, ďalším klimatickým fenoménom v blízkej budúcnosti a dokonca svedkami sme už teraz, je fenomén tepla, otepľovania ovzdušia a s tým súvisiace suchá, ktoré podľa relevantných štúdií, ktoré už boli vypracované na Slovensku renomovanými akademickými inštitúciami, dôjde vo výhľade 50 rokov k viac ako 50%...