G. Gál, poslanec: (2009-12-02):
Len telegraficky, o čo ide v tomto zákone. Pred chvíľou sme rokovali o novele zákona o neziskových organizáciách, kde páni poslanci Madej a Valocký namietali, že zástupcovia štátu nemajú primerané zastúpenie v správnej rade v týchto neziskových organizáciách, kde štát má nejaký podiel. No tak poviem vám, že my sme už dlhodobo rezignovali na to, že v tých v obchodných spoločnostiach, kde má štát majoritu, síce máme svojich zástupcov, ale títo zástupcovia vôbec nezodpovedajú verejnosti. Čiže rozširujeme okruh ľudí, ktorí budú musieť dať majetkové oznámenie na ľudí, ktorí zastupujú štát v týchto spoločnostiach či v štatutárnom orgáne, či v dozornej rade. Rozširujeme ďalší okruh ľudí, ktorí budú musieť dať svoje majetkové oznámenia, a to na generálneho riaditeľa Slovenského pozemkového fondu a ďalších vedúcich služobných úradov. Upravujeme aj zastupovanie štátu v štatutárnych orgánoch, kde niektorí verejní funkcionári za to poberali plat, čo nie je možné, lebo oni dostávajú plat ako štátni zamestnanci, sú v týchto funkciách, v týchto podnikateľských subjektoch kvôli tomu, že tam zastupujú štát, ktorý im vyplýva z výkonu funkcie, nemajú za to čo poberať plat. Bol tu taký dvojitý režim. Čo je taká závažnejšia zmena, to je, že verejný funkcionár bude musieť podávať majetkové priznanie do 30 dní, odkedy bol vymenovaný alebo zvolený, tu sa upresňuje pojem. A tiež presunieme termín z 31. marca na 30. apríl, a to z dôvodu, že majetkové oznámenia musia v sebe zahŕňať aj daňové priznania a technicky to nie je možné riešiť naraz. V mnohých prípadoch potom treba tieto majetkové oznámenia dopĺňať. A tiež sa to často pletie majetkové oznámenie s daňovým priznaním. Rozšírime aj povinnosť verejných funkcionárov priznať v majetkovom priznaní svoje príjmy. Keď prejde táto novela, aj verejní funkcionári musia už priznať všetky svoje príjmy, aj tie, ktoré nepodliehajú dani z príjmov. Následne na základe tohto rozšírenia okruhu priznaných príjmov bude možno aj následná kontrola majetku verejných funkcionárov, či tento majetok bol nadobudnutý čestným spôsobom a z čestných zdrojov. Budú sa musieť oznámiť aj také skutočnosti, ako je prenájom alebo výpožička nehnuteľnosti alebo hnuteľnej veci, ktorej zvyčajná cena presahuje 10-násobok minimálnej mzdy. Ďalej, je tam splnomocnenie pre výbor, aby výbor vydal tlačivo, v ktorom sa tieto oznámenia budú podávať. A na základe tohto splnomocnenia potom to tlačivo môže byť aj obšírnejšie, môže sa konkretizovať, ten-ktorý verejný funkcionár aké statky má. Postzamestnanecké oznámenia sa tiež upravujú v tom smere, aby niektorí verejní funkcionári nemohli vykľučkovať spod týchto postzamestnaneckých oznámení, ako to bolo v minulosti, lebo bola tam taká podmienka, že len ten verejný funkcionár musí podať postzamestnanecké oznámenie, ktorý rozhodoval o pridelení tej štátnej dotácie a pridelení nejakej pomoci z verejných zdrojov. A mali sme tu v minulosti takých štátnych tajomníkov, dokonca ba aj nejakého ministra, ktorý počas štvorročného pôsobenia vo vládnej funkcii o ničom nerozhodoval, takže také účelové obrany už nebudú možné. Tiež reagujeme na rozhodnutie Ústavného súdu, ktorý povedal, že konanie sa vždy musí zastaviť, keď verejný funkcionár sa vzdal svojej funkcie. Ja si myslím, že to nie je správne. Verejný funkcionár, ktorý sa nevzdá funkcie kvôli tomu, že proti nemu výbor pre nezlučiteľnosť funkcií vedie konanie, nemal by sa vyprosiť z toho konania, mal by znášať sankcie za svoj čin, samozrejme, áno, keď podá demisiu kvôli tomu, že má nejaký prehrešok, prosím, ale nie keď dá pred vlastne konaním výboru demisiu a potom aj tú následnú sankciu potom nie je možné uplatniť. Ešte je tu možnosť autoremedúry, a to výboru. Neraz sa nám stalo počas pôsobenia, ako predseda výboru pre nezlučiteľnosť funkcií som sa stretol s tou situáciou, že výbor rozhodol, že nejakých pokutujú, že budú nejaké sankcie, pričom následne vysvitlo, že sme nepostupovali správne. A jediným opravným prostriedkom bolo, že musel o tom rozhodnúť Ústavný súd, čo je nesmierne náročné nielen pre toho verejného funkcionára, ale aj pre samotný Ústavný súd. Čiže zavádzame možnosť autoremedúry, keď sám výbor dôjde k tomu, že jeho rozhodnutie je chybné, mylné, tak aby to výbor mohol napraviť. No a v neposlednom rade je veľmi dôležité, že zákon by mal nadobudnúť účinnosť až 1. júla 2010, jednak pre verejných funkcionárov, ktorí spadajú pod tento zákon. Vychádza z parlamentných volieb. Čiže už budeme mať po voľbách. Každý verejný funkcionár, keď prejde tento návrh ústavného zákona, tak bude vedieť, do akých vzťahov ide a kde bude možná aj náprava. Z mojej strany to je všetko. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)