Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2018-09-11):
Ďakujem, pani podpredsedníčka, za slovo. Prajem vám všetkým príjemný dobrý deň. Cieľom predloženého návrhu zákona je zvýšenie účelovosti, adresnosti a efektívnosti štátnej podpory stavebného sporenia. V tomto kontexte predmetu návrhu novely zákona o stavebnom sporení je úprava podmienok poskytovania štátnej prémie na stavebné sporenie a úprava podmienok stavebného sporenia vrátane terminologického precizovania definície stavebného sporenia. V rámci úpravy podmienok poskytovania štátnej prémie sa zvýšenie účelovosti, adresnosti a efektívnosti štátnej podpory stavebného sporenia navrhuje dosiahnuť prostredníctvom prijatia týchto nasledujúcich opatrení. V prvom rade o zrušenie inštitútu tzv. priateľských sporiteľov. Potom ide o zúženie okruhu poberateľov štátnej prémie podľa príjmu. Po tretie, ide o vylúčenie poberania štátnej prémie počas čerpania a splácania medziúveru. Po štvrté, ide o osobné limitovanie nároku na štátnu prémiu v prvom roku sporenia a v neposlednom rade takisto sa znižuje minimálna percentuálna výška štátnej prémie. Začnem pár vetami k zrušeniu inštitútu tzv. priateľských sporiteľov. Zrušenie tohto inštitútu je opatrením, ktorým ministerstvo financií sleduje zvýšenie účelovosti štátnej podpory stavebného sporenia, ktoré je poskytované z verejných zdrojov. Niektorí účastníci stavebného sporenia, tzv. priateľskí sporitelia, ktorí sporia viac ako 6 rokov a nebol im poskytnutý stavebný úver, nemusia nasporené prostriedky, vrátane pripísanej štátnej prémie použiť na stavebné účely. Ide o jediný inštitút v porovnaní s inými formami v celkovom spektre štátnej podpory bývania, ako sú nástroje a programy Štátneho fondu rozvoja bývania, bonifikácia úrokovej sadzby, hypotekárnych úverov pre mladých, mám na mysli takisto nový systém daňového bonusu za zaplatené úroky z úverov na bývanie pre mladých, pri ktorom nie je povinnosť dokladovať účelové použitie prostriedkov poskytnutých zo štátneho rozpočtu. Ak štátna prémia nie je spojená s jej účelovým požitím, je využívaná len na zvýšenie úrokových výnosov priateľských sporiteľov, tak je tomu dnes. Preto navrhujeme viazať poskytnutie štátnej prémie na podmienku, aby sa prostriedky získané stavebným sporením vrátane štátnej prémie použili výlučne na stavebné účely. Toto opatrenie sa bude vzťahovať len na nové zmluvy o stavebnom sporení uzatvorené od účinnosti zákona. A pri tomto opatrení sme dosiahli aj konsenzus – súhlas so samotným priemyslom alebo trhom, ktorý poskytuje tieto, tieto úvery. V ďalšom by som sa pristavil pri zúžení okruhu poberateľov štátnej prémie podľa príjmu. Je to oparenie, ktorým sa navrhuje zvýšiť adresnosť štátnej podpory a stavebného sporenia formou určitého sociálneho zamerania. Z pohľadu prijímateľov štátnej prémie absentuje v súčasnej právnej úprave stavebného sporenia v porovnaní s inými už spomínanými formami štátnej podpory akýkoľvek prvok priamej selekcie. Štátnu prémiu na stavebné sporenie môže získať dnes každý bez ohľadu na výšku svojho príjmu. Stačí v kalendárnom roku vložiť na účet stavebného sporiteľa požadovanú sumu finančných prostriedkov a štátna prémia sa určí percentom z ročného vkladu vypočítaným na základe vzorca uvedeného v prílohe zákona. Preto navrhujeme vyplácať štátnu prémiu stavebným sporiteľom plnoletým fyzickým osobám iba v prípade, ak ich priemerný mesačný príjem vypočítaný zo zdaniteľných príjmov za kalendárny rok neprekročí 1,3-násobok priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v národnom hospodárstve. Toto opatrenie sa bude týkať všetkých plnoletých stavebných sporiteľov, vrátane tých, ktorí už majú uzatvorené zmluvy o stavebnom sporení. Neplnoleté osoby však budú mať nárok na štátnu prémiu automaticky bez ohľadu na výšku príjmov, tak ako tomu bolo doposiaľ. V ďalšom, vylúčenie poberania štátnej prémie počas medziúveru. Vylúčenie poberania štátnej prémie počas čerpania a splácania medziúveru je prvým z troch ďalších opatrení zameraných na zvýšenie efektívnosti stavebného sporenia. Medziúvery tvoria až 90 % z celkového portfólia úverov stavebných sporiteľní, pričom objem novoposkytovaných medziúverov veľmi výrazne, približne až 15-násobne prevyšuje objem novoposkytovaných zvýhodnených stavebných úverov. Štát tak prostredníctvom štátnej prémie prevažne podporuje poskytovanie komerčných úverov na bývanie na úkor zvýhodnených stavebných úverov, pretože medziúvery sú naozaj aj na komerčné podmienky drahé. Medziúver je stavebný úver poskytovaný za komerčných podmienok tým stavebným sporiteľom, ktorí ešte len začali sporiť, alebo ktorí síce splnili podmienky sporenia svojich vkladov, ale ďalšie podmienky na pridelenie zvýhodneného stavebného úveru ešte nespĺňajú. Medziúver by mal byť poskytovaný len ako doplnok, ak má stavebná sporiteľňa prebytok voľných zdrojov. Súčasná právna úprava však umožňuje čerpať štátnu prémiu aj počas splácania medziúveru, čo výrazne znižuje ochotu stavebných sporiteľov počkať si na pridelenie z jeho denného stavebného úveru. Zámerom ministerstva financií je preto znížiť objem komerčných medziúverov, avšak nie ich zákazom alebo iným priamo obmedzením, ale demotiváciou. To znamená vylúčením nároku na štátnu prémiu, ak si sporiteľ vezme medziúver. Takáto systémová zmena by mal zároveň viesť sporiteľov 
k zodpovednému zadlžovaniu sa, ak to chcete tak počuť, na ktoré upozorňuje aj Národná banka Slovenska. Sporitelia budú viac motivovaní k dlhodobému sporeniu, ktoré je podporované štátnou prémiou, pričom po nasporení požadovanej sumy majú možnosť získať aj zvýhodnený stavebný úver. Zmena sa bude vzťahovať až na nové zmluvy, obmedzí úver uzatvoreného od účinnosti zákona. Toto opatrenie sa nebude týkať stavebných sporiteľov spoločenstiev vlastníkov bytov, ktorí používajú medziúvery na financovanie obnovy, rekonštrukcie, údržby, ako aj odstraňovanie systémových a iných porúch spoločných častí a spoločných zariadení bytových domov. V ďalšom sa zastavím pri osobitnom limitovaní nároku na štátnu prémiu v prvom roku sporenia. To je ďalšie opatrenie, ktoré je uvedené v legislatívnom návrhu. Podmienky nároku na štátnu prémiu za prvý rok sporenia sa vôbec neoddelili (pozn. red.: veľmi rýchlo vyslovené) od dĺžky obdobia platnosti zmluvy o stavebnom sporení v tomto prvom roku sporenia. Podľa súčasnej právnej úpravy je totiž možné na získanie plnej ročnej štátnej prémie uzavrieť zmluvu o stavebnom sporení a vložiť celý požadovaný ročný vklad, napríklad aj 31. decembra daného roka. Štátna prémia za tento kalendárny rok je dnes v plnej výške pripísaná na účet stavebného sporiteľa takmer hneď na začiatku nasledujúceho kalendárneho roka. Ak zoberieme do úvahy skutočnosť, že štátna prémia má charakter úrokovej prémie, súčasný systém potom nezohľadňuje potrebu adekvátnej platnosti zmluvy, ani časovej viazanosti vkladov v prvom roku sporenia s cieľom získania maximálnej štátnej prémie. Preto navrhujeme osobitné limitovanie nároku na štátnu prémiu zo zmluvy o stavebnom sporení uzavretej v priebehu kalendárneho roka, a to tak, že ak stavebný sporiteľ uzavrie zmluvu až v druhom polroku kalendárneho roku, jeho nárok na štátnu prémiu z tejto zmluvy nesmie presiahnuť polovicu maximálnej sumy štátnej prémie ustanovenej zákonom. Opatrenie sa, samozrejme, bude vzťahovať len na nové zmluvy o stavebnom sporení. No a na záver ide o zníženie minimálnej percentuálnej výšky štátnej prémie. Percentuálna výška štátnej prémie výrazne dnes prevyšuje súčasné priemerné trhové úrokové sadzby na vkladových produktoch v komerčných bankách. Aj keď sa určuje na základe výpočtu podľa vzorca uvedeného v prílohe zákona, ktorý vychádza z referenčnej sadzby odvíjajúcej sa od priemerných výnosov štátnych dlhopisov, zákonom sa však zároveň stanovuje, že nemôže byť dnes nižšia ako 5 % a vyššia ako 15 % vkladu. To znamená, ručenie nie je menšie ako 5 %, to vás prosím, aby ste zobrali do úvahy, ako sa úročia dnes vklady obyvateľstva v komerčných bankách. To znamená, že napríklad pre rok 2018 bola výška štátnej prémie podľa vzorca vypočítaná na pol percenta, 0,5 %, zo zákona sa ale musela určiť vo výške 5 % ročného vkladu, čo je 10-krát, 
10-krát, opakujem, viac, ako, ako stanovuje vzorec vychádzajúci z nejakej, z nejakej reality a logiky a ceny peňazí na trhu. Preto navrhujeme znížiť spodnú hranicu percentuálnej výšky štátnej prémie z 5 % na 2,5 % z ročného vkladu. Toto opatrenie sa dotkne všetkých stavebných sporiteľov, to znamená aj tých, ktorí majú uzavreté zmluvy pri, keby sme sa teleportovali na začiatok roku 2018, tak pri výpočte 0,5 by to bolo aj 2,5, čiže stále 5 krát-viac, ako stanovuje racionálny vzorec výpočtu podľa ceny peňazí na trhu. V rámci posledného uvedeného opatrenia zároveň predloženým návrhom sa zvyšuje maximálna suma štátnej prémie na 70 eur v prospech všetkých stavebných sporiteľov. Ešte raz opakujem, že po dlhých, dlhých debatách s predstaviteľmi trhu s dohľadom so zástupcami tripartity toto je výsledok, ktorý dosiahol parametre konsenzu, to znamená bez zásadných pripomienok, o čom svedčí aj záznam z rokovania tripartity. Ďakujem na úvod.