D. Švantner, poslanec: (2002-04-10):
Ešte problém je ďalší, že keď by žalovali toho neplatiča, tak ďalšie finančné prostriedky musia dať súdu, aby to prebehlo na tom súde, a aká je perspektíva, že tie finančné prostriedky dostanú, vieme veľmi dobre, ako fungujú naše súdy, veď hneď vedia, že tie finančné prostriedky môžu dostať, keď budú mať šťastie, za tri-štyri roky. Čiže tým pádom my brzdíme práve tých podnikateľov, ktorých by sme mali maximálne podporovať, aby zamestnávali... (Zaznel zvuk časomiery.) M. Andel, podpredseda NR SR: Time, páni. Ďakujem. Pán poslanec Prokeš. J. Prokeš, poslanec: Ďakujem za slovo. Ja chcem len potvrdiť slová pána poslanca Švantnera. Skutočne je dlhý rad firiem, ten zoznam by bol naozaj dlhý, ktoré sa dostali do vážnych ekonomických problémov preto, že nedostali zaplatené buď od štátom riadenej organizácie, alebo priamo od niektorého orgánu štátnej správy, ktorý bol objednávateľom prác alebo služieb. Stačí si spomenúť na dlhy nemocníc, školstva voči ich dodávateľom. Ale tí dodávatelia na druhej strane museli odviesť všetky tieto dane, to sa týka ako DPH, tak, povedzme, dane zo zisku, toho, čo sa týkalo predchádzajúceho zákona. Takže vzniká naozaj nepríjemný paradox, kocúrkovo, že štát nezaplatí podnikateľovi, ale pýta spätne od neho daň za to, za čo mu nezaplatil sám. Ďakujem. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem. Uzatváram všeobecnú rozpravu o tomto bode nášho rokovania. Pán navrhovateľ, chcete sa vyjadriť k rozprave? Nie Pán spravodajca, chcete sa vyjadriť k rozprave? Hej. V. Maňka, poslanec: Ja by som chcel reagovať na tie návrhy, názory, čo tuná zazneli dnes, s tým, že každý podnikateľ si želá, aby tie finančné toky boli rýchlejšie. Ja som sa možno trošku prekvapil, mali sme sa pozrieť na to, že keď niekto niečo vyexportuje alebo predáva, tak trvá dva a pol mesiaca, kým dostane DPH naspäť. Táto „deformácia“ sa odstráni čiastočne pri exporte vtedy, keď vstúpime do Európskej únie, keď tu nebudú hranice a keď si budeme fakturovať, platiť aj DPH-čku z hľadiska štátov krížom. Dnes štát vracia DPH, trvá to 2,5 mesiaca. Čiže toto brzdí podnikateľov, ktorí si musia požičať finančné prostriedky na to, aby preúverovali to obdobie, kým daňový úrad vráti finančné prostriedky. A to, čo tu navrhuje pán poslanec Malchárek, by prijal každý podnikateľ, to ja viem, len je tu veľká deformácia. Vieme všetci, že sú najvyššie daňové úniky z hľadiska všetkých daní v DPH-čke. A týmto spôsobom to ešte zvýšime. A myslím si, že z každej vlády, ktorá chce v budúcnosti nastúpiť, členovia nepodporia tento návrh zákona kvôli tomu, že sami by si ním spôsobili problém. Čiže ten zákon je technicky, logicky dobrý, ale proste v tých podmienkach, v ktorých žijeme dnes, by spôsobil skutočne ďalšie ekonomické straty. Ďakujem. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán kolega. To ste povedali presne tretíkrát. Prerušujem rokovanie o tomto bode nášho rokovania. Teraz pristúpime k druhému čítaniu o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony vo vzťahu k používaniu informačno-technických prostriedkov (zákon o ochrane súkromia) . Dopracovaný návrh zákona ste dostali ako tlač 1145-I a spoločnú správu výborovo schválenú gestorským výborom Národnej rady Slovenskej republiky máte ako tlač 1145-Ia. Za skupinu poslancov návrh zákona odôvodní pán poslanec Ján Langoš. Prosím pána poslanca, aby sa ujal slova. J. Langoš, poslanec: Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený slovenský parlament, v tejto chvíli budem veľmi stručný, pretože predkladám opätovne v druhom čítaní poslanecký návrh zákona, ktorý bol vrátený pred približne mesiacom predkladateľom na dopracovanie pripomienok z druhého čítania. Gestorský výbor konštatoval v rozprave, že v tomto návrhu alebo v tomto znení, ktoré teraz predkladám, alebo do tohto znenia boli zapracované všetky pripomienky legislatívy vládnej aj legislatívneho odboru Kancelárie Národnej rady Slovenskej republiky. A chcem povedať, že aj pripomienky alebo pozmeňujúce návrhy, ktoré sú uvedené v spoločnej správe predkladatelia, plne akceptujú. Ja chcem potom ešte vystúpiť veľmi krátko v rozprave, pretože sme odhalili, keď už bolo neskoro teda v druhom čítaní vo výbore, dve pisárske chyby v predkladanom znení. Ide o zákon o ochrane súkromia. Ja len zopakujem veľmi stručne tie základné princípy, ktoré tvoria ochranu súkromia, ktoré chránia súkromie každého pred neoprávneným použitím informačno-technických prostriedkov alebo pred neoprávnenou manipuláciou so záznamom, ktorý bol získaný použitím informačno-technických prostriedkov. Po prvé. Sudca vydá súhlas na použitie informačno-technického prostriedku na písomný návrh. Zákon určuje štruktúru údajov, ktoré musia byť uvedené v návrhu, ak chýba čo len jeden z týchto údajov, nejde o žiadosť a sudca musí vrátiť takúto žiadosť žiadateľovi späť. Zákon ustanovuje, kto požiadal súd o súhlas, musí o rozhodnutí sudcu v stanovenej lehote informovať najvyššieho predstaviteľa orgánu, navrhovateľa, teda v prípade rezortných orgánov ministrov, v prípade slovenskej informačnej služby riaditeľa Slovenskej informačnej služby. Podstatnou úpravou je odstránenie nesúladu právneho poriadku Slovenskej republiky s čl. 8 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd určením povinnosti zničiť záznam, ak sa informačno-technické prostriedky použili nezákonne, alebo zničiť záznam, ak odpadli legitímne dôvody na obmedzenie súkromia osoby použitím informačno-technického prostriedku. Ak tu odpadli dôvody, potom aj samotná držba záznamu zo súkromia odpočúvanej osoby je v rozpore s čl. 8 zmieneného dohovoru. Návrh zakladá tiež osobnú zodpovednosť všetkých, ktorí svojím správaním zapríčinia, že informačno-technický prostriedok sa použije v rozpore so zákonom. Teda zodpovednosť nesie aj orgán samotný, ktorý je oprávnený použiť informačno-technické prostriedky, ale hovorí sa aj o osobe, ktorá neoprávnene použije informačno-technický prostriedok alebo neoprávnene nakladá so záznamom o súkromí odpočúvaných osôb. Rovnako sa ustanovuje podstatne prísnejšia a dokonalejšia kontrola jednak ústavnými činiteľmi, ktorí stoja na čele orgánov, ktoré sú oprávnené používať informačno-technické prostriedky, a novo sa upravuje aj parlamentná kontrola, necháva sa na Národnej rade, aby určila výbor, ktorý bude vlastne raz za rok predkladať správu na verejné rokovanie v pléne o použití informačno-technických prostriedkov všetkých šiestich štátnych orgánov, ktoré sú na to oprávnené. Rovnako v tomto návrhu zákona sa ustanovuje aj zákonný sudca. Chcem povedať, že ide o doslovný prepis alebo prevzatie úpravy z vládneho zákona o Súdnej rade, po druhýkrát vráteného prezidentom, o ktorom až zajtra budeme rokovať. Považujeme za dôležité, aby táto úprava zákonného sudcu bola urobená týmto zákonom ešte predtým, pretože nie je isté, či vládny návrh zákona o Súdnej rade bude schválený, pretože na to bude potrebných 76 hlasov. Ale opakujem, že v tomto zákone ide o doslovnú citáciu v podstate z vládneho návrhu zákona, teda nejde tam o žiadny spor s predstavou vládnej legislatívy. Dámy a páni, uchádzam sa o podporu snemovne na schválenie tohto návrhu zákona. Ďakujem pekne za pozornosť. M. Andel, podpredseda NR SR: Keďže si tak dlho rozprával, určite ťa podporíme. Ďakujem veľmi pekne. Pán kolega, nech sa páči, zoberte si miesto určené pre navrhovateľa. Teraz dávam slovo určenému spoločnému spravodajcovi, ktorým je predseda výboru pre obranu a bezpečnosť pán poslanec Vladimír Palko, a prosím ho , aby informoval Národnú radu Slovenskej republiky o výsledku rokovania výborov o tomto návrhu zákona, aby aj zároveň odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru. Pán kolega, nech sa páči, máte slovo.