Budaj, Ján, minister životného prostredia SR (2021-10-21):
Ďakujem pekne. Dámy a páni, vážený pán poslanec, triedený zber kuchynského odpadu z domácností bol v Slovenskej republike dlhodobo riešený možnosťou uplatniť si výnimku z tohoto triedeného zberu. Od roku 2020 – 2021 platí povinnosť triediť kuchynský biologicky rozložiteľný odpad. Ako viete, cieľom je znížiť skládkovanie, viac triediť a recyklovať. Pred triedením alebo problémom, že sa netriedi kuchynský bioodpad, si predchádzajúce vlády naozaj doslova zakrývali oči. Zákon síce pod tlakom EÚ prijali, ale rok čo rok jeho účinnosť odďaľovali. Kuchynský odpad medzičasom z roka na rok prepĺňal skládky odpadov, keďže tvorí až polovicu, polovicu našich čiernych zberových nádob. Na druhej strane tento bioodpad sme mohli už roky meniť na kompost a dodávať tak pôde aj biologické živiny, ktoré jej v našej prechemizovanej poľnovýrobe už tak dávno chýbajú. Samostatným zberom bioodpadu a jeho spracovaním v kompostárňach sa zmenší tlak na kapacitu zmesových skládok a pomôžeme aj pôde. K úprave legislatívy sme pristúpili z dôvodu, že Slovenská republika si neplnila ciele pre komunálne odpady. Európska komisia odporučila ešte predchádzajúcej vláde už v roku 2018 zrušiť výnimky, pokiaľ ide o triedený zber kuchynského odpadu, táto ale nekonala. Už vtedy mali špecifikovať napríklad druh a objem nádob, minimálnu a maximálnu frekvenciu zberu, druh používaných vozidiel s prihliadnutím na typ obytnej zástavby a typické podnebie v danej lokalite, aby Slovenská republika mohla dosiahnuť stanovené ciele. Zároveň Európska komisia začala voči Slovenskej republike konanie v súvislosti so skládkovaním nespracovaného biologicky rozložiteľného komunálneho odpadu. Toto je úvod k okamihu, kedy sa ministerstvo životného prostredia rozhodlo nepokračovať v politike výhovoriek a zvyšovania problémov, ale konať v zmysle verejného záujmu, a tým je bezpochyby využitie rozložiteľného komunálneho, biologicky rozložiteľného odpadu na hnojivo a podobné ešte využiteľné materiály. Je potrebné si uvedomiť, že biologicky rozložiteľný odpad, najmä ten kuchynský, je veľmi špecifickým druhom odpadu. Je to, aj preto sa tie vlády tomu vyhýbali, preto aj príde leto a kuchynský odpad je problém. Ministerstvo zadalo vypracovanie štúdie pod názvom Zhodnotenie vhodnosti úprav kontajnerov a rôzneho spôsobu uskladnenia triedeného biologicky rozložiteľného odpadu, a to aj na základe diskusie, ktorú, pán poslanec, spomínate a tiež na podnet Únie miest Slovenska a neskôr aj niektorých zberových spoločností, ktoré považovali minimálne požiadavky na triedený zber biologicky rozložiteľného komunálneho odpadu za neprimerané. Avšak už toto leto, kedy sme prvýkrát teda mohli otestovať, ako to vyzerá so zbieraním biologicky rozložiteľného odpadu, sme sa stretli na mnohých miestach s prípadmi, kedy zberné nádoby na triedený zber kuchynského odpadu neprimerane zapáchali a nachádzali sa v nich červy. Ministerstvo využilo spomínanú analýzu alebo štúdiu, to zhodnotenie vhodnosti úprav kontajnerov a rôzneho spôsobu uskladnenia triedeného biologicky rozložiteľného odpadu, na vytvorenie manuálu, ktorý sme pripravili pre obce, aby zavedenie triedeného zberu kuchynského odpadu bolo pre tieto obce jednoduchšie, aby mali obce dostatok informácií. Do manuálu boli implementované aj výsledky samotnej štúdie. Čiže ak by ste mali, pán poslanec, záujem o štúdiu ako takú, tak jednak ju nájdete odrazenú, implementovanú v tomto manuáli, ale, samozrejme, je vám k dispozícii a ja vám ju môžem aj písomne doručiť. Je pravda, že štúdia sa zameriavala len na posúdenie vhodnosti zberných nádob a zostáva diskutabilné už spomínaná frekvencia a takisto vonkajšia teplota. Táto štúdia bola robená na 20-stupňovú teplotu a ten bioodpad sa chová inak pri 30-stupňovej alebo 35-stupňovej teplote. Zatiaľ nevidíme, nevidíme dôvod ustanovenia prílohy č. 10B meniť, ale je to vec spätnej väzby, je to vec diskusie. Toto má slúžiť ľuďom, a preto budeme ďalej na ministerstve vďační za podnety a upozornenia a ak bude treba, tak sa vyhláška zmení. Ďakujem.