L. Žitňanská, poslankyňa: (2008-05-20):
Na prvej mimoriadnej schôdzi dnešného dňa rokujeme o návrhu novely zákona o pozemkovom fonde, ktorý rieši v zásade dve veci, zverejňovanie zmlúv uzatváraných Slovenským pozemkovým fondom a nové kreovanie orgánov Slovenského pozemkového fondu. Hneď na úvod chcem povedať, že som rada, že si vláda osvojila opozičný návrh a zmluvy uzatvárané Slovenským pozemkovým fondom sa budú zverejňovať. Umožní to verejnú kontrolu uzatvárania zmlúv Slovenským pozemkovým fondom. A to považujem za dobré. Hneď na úvod chcem tiež povedať, že navrhovanú rekonštrukciu orgánov Slovenského pozemkového fondu, poviem to tak, považujem v tejto forme skoro za zbytočnú, pretože reálne nerieši problém riadenia Slovenského pozemkového fondu, ktorý spočíva v politických nomináciách. Ja to potom bližšie vysvetlím. Trošku za zavádzanie verejnosti považujem to, že tento návrh zákona sa predkladá ako riešenie problému Slovenského pozemkového fondu, kde podstata problému je, ako to pani ministerka povedala, uspokojiť požiadavky reštituentov, pričom treba vopred povedať, tento zákon nijako nerieši otázku uspokojovania požiadaviek reštituentov, rieši transparentnosť týchto procesov, a to je dobré, a rieši odblokovanie fungovania Slovenského pozemkového fondu. Ale to doteraz nebol problém zákona, to bol skôr problém koaličný. A to tiež treba povedať. Kým sme sa dostali na rokovanie tejto mimoriadnej schôdze, dianie Slovenského pozemkového fondu počas celého tohto volebného obdobia dokazovalo, že vláda má problém s riadením Slovenského pozemkového fondu čoho výsledkom je dnešný stav. Dnešný stav je, že Slovenský pozemkový fond už dlhodobo niekoľko mesiacov nemá ani riadiaci orgán, pretože nemá správnu radu, ktorá je zo zákona riadiaci orgán. A nemá ani kontrolný orgán, pretože nemá dozornú radu, ktorá je zo zákona takýmto kontrolným orgánom. Áno, má štatutárny orgán, má kto podpisovať výplaty, keby som to chcela zjednodušene povedať, ale nemá riadiaci a kontrolný orgán. Ja prídem k tomu koľko mesiacov už nemá ani riadiaci, ani kontrolný orgán. A vopred poviem, že v súkromnej sfére platí Obchodný zákonník, podľa ktorého keď akciová spoločnosť nemá tri mesiace jeden zo svojich orgánov, dozornú radu alebo predstavenstvo, je to dôvod na jej zrušenie zo zákona, pretože právnická osoba, ktorá nemá svoj riadiaci alebo kontrolný orgán, nie je funkčnou entitou. Tuto nemáme riadiaci ani kontrolný orgán, funkčne riadiaci ani kontrolný orgán, celé mesiace. A za to je zodpovedná vláda. Dnes zároveň platí stav založený uznesením vlády, ktorým vláda pozemkovému fondu odporučila neprevádzať pozemky, t. j. neplniť povinnosti, ktoré pozemkový fond má zo zákona, čoho výsledkom je, že pozemkový fond nerobí to, čo robiť má. Možno x vecí robí, ale neuspokojuje nároky reštituentov. A ja si myslím, to je tá hlavná úloha pozemkového fondu a to je to, na čo ľudia čakajú, keď v minulosti im bola zobratá pôda, dnes majú nárok na to, aby im bola vrátená, aby im teda bola vrátená. A majú právo očakávať od vlády, že im toto zabezpečí. O tom, že situácia okolo Slovenského pozemkového fondu nie je normálna, svedčí aj to, že dnes zažívame, myslím si, že je to precedens tejto Národnej rady, kolegovia, ktorí tu pôsobia dlhšie, ma môžu opraviť, že na mimoriadnej schôdzi prerokovávame v prvom čítaní vládny návrh zákona. Je to preto, aby sme do leta schválili rekonštrukciu orgánov Slovenského pozemkového fondu, aby konečne 1. septembra, to znamená viac ako po dvoch rokoch fungovania tejto vlády, vôbec mohol začať plniť svoje povinnosti. To je, myslím, veľmi kuriózna situácia a veľmi zaujímavý precedens, ktorým prechádzame len tak hladko, skoro mlčaním. Dovoľte mi uviesť stručný prehľad toho, ako konala vláda vo vzťahu k Slovenskému pozemkovému fondu. Predosielam, že budem veľmi vecná, pani ministerka, nedotknem sa žiadnej kauzy, budem len citovať uznesenia vlády. Dňa 4. júla 2006 sa vláda ujala moci. O mesiac na to, 9. augusta 2006, vláda odvolala Správnu radu a Dozornú radu Slovenského pozemkového fondu, bolo to 9. augusta 2006, a nemenovala nové orgány fondu. Nemenovala nové orgány fondu, to znamená, od 9. augusta 2006 Slovenský pozemkový fond nemal ani riadiaci ani kontrolný orgán, a to na 5,5 mesiaca, ako sa neskôr ukázalo. Situáciu sa pokúsil tu v parlamente vyriešiť pán poslanec Cabaj s pánom poslancom Džurinom v decembri 2006 s tým, že predložili novelu zákona o pozemkovom fonde, v ktorom navrhovali, aby aj dozornú radu, aj správnu radu menoval minister pôdohospodárstva. Vláda s týmto riešením nesúhlasila. Až 24. januára 2007, to znamená po 5,5 mesiaci súkromná firma by už bola zrušená, vymenovala vláda novú Správnu radu a Dozornú radu Slovenského pozemkového fondu. To znamená, odvtedy teoreticky mohol Slovenský pozemkový fond plnohodnotne fungovať, ale len teoreticky, pretože toto uznesenie bývalý minister pôdohospodárstva vykonal až po niekoľkých ďalších mesiacoch tým, že dekréty odovzdal až 16. mája jednotlivým členom správnej a dozornej rady. Tu bol Slovenský pozemkový fond v takom zvláštnom stave, členovia orgánov síce podľa práva už boli členovia orgánov, ale de facto neboli, pretože na to nemali dekréty. Medzitým 10. apríla námestník Bríza podpísal 15 zmlúv, ako sme sa to neskôr dozvedeli. A potom bola tá séria škandálov. Dňa 22. augusta 2007, to znamená v čase, keď už problém trval, bol známy, a dokonca boli známe škandály, ktoré sa stali, vláda schválila návrh novely zákona č. 330/1991 Zb., ktorú prerokovávame aj dnes, návrh, ktorý nijako nereagoval na vzniknutú situáciu, riešil úplne iné otázky. V septembri sme ho prerokúvali. A vtedy sme predložili prvýkrát návrh, aby sa zmluvy, ktoré uzatvára Slovenský pozemkový fond, zverejňovali. Bolo to v septembri v roku 2007. Škandály pokračovali. Dňa 23. novembra premiér požiadal prezidenta o odvolanie ministra Jureňu z funkcie. Dňa 28. novembra 2007 ako reakcia na prevalenie ďalšej zmluvy, ktorá sa týkala Veľkého Slavkova, bola, že vláda schválila uznesenie, ktoré som už spomínala, ktorým odporučila pozemkovému fondu dočasne pozastaviť všetky prevody majetku. A následne 16. januára, vláda odvolala celú Správnu radu a Dozornú radu Slovenského pozemkového fondu. A odvtedy je Slovenský pozemkový fond opäť bez riadiaceho aj kontrolného orgánu až doteraz. V tom čase bolo avizované, že možno už v januári bude situácia vyriešená novým zákonom. Pani ministerka síce predložila vláde novelu zákona v januári, ale tá nebola schválená. Tempo nabrali legislatívne práce, myslím, už verejne legislatívne práce, pokiaľ ide o pripomienkové konanie, až 31. marca 2008, keď pani ministerka dala do pripomienkového konania tento návrh, ktorý máme na stole. Keď to zhrniem. Po mesiaci od svojho vymenovania vláda odvolala orgány pozemkového fondu. Pozemkový fond bol 5,5 mesiaca bez orgánov. Potom od 24. januára do 16. mája 2007 síce mal konštituované orgány, ale členovia týchto orgánov nemali odovzdané dekréty. Čiže Slovenský pozemkový fond bol 9 mesiacov bez riadne ustanovených orgánov. Potom 7 mesiacov Slovenský pozemkový fond mal riadne ustanovené orgány. To bolo to obdobie, kedy bublali všetky škandály okolo Slovenského pozemkového fondu. A následne potom od 16. januára fond zase nemal ustanovené orgány, ani riadiaci, ani kontrolný orgán. A keďže riadne ustanovenie orgánov čaká na schválenie tohto zákona, ktorý má byť účinný 1. septembra 2008, predpokladám teda, že do 1. septembra 2008 vláda ani nepočíta s tým, že by zabezpečila riadne fungovanie Slovenského pozemkového fondu. Keď to spočítam, vyjde, že za dva roky 18 mesiacov bez toho, aby Slovenský pozemkový fond bol funkčný, to je podľa mojej mienky neplnenie povinností vlády, za ktoré vláda nesie zodpovednosť, pretože vláda je povinná zabezpečiť funkčnosť Slovenského pozemkového fondu, keďže je to vláda, ktorá má kompetenciu tieto orgány menovať. Ja to ešte raz zopakujem. V súkromnej sfére platí Obchodný zákonník, ktorý tu hovorí o troch mesiacoch, je to dôvod na zrušenie obchodnej spoločnosti. Ja myslím, že je to dôležité pomenovať, pretože taký je stav. Môžeme špekulovať o tom, čo je dôvodom tohto stavu, myslím skutočným dôvodom tohto stavu. Skutočný dôvod je, samozrejme, politický, a síce neschopnosť koaličných partnerov dohodnúť sa na zložení orgánov, čo znamená dohodnúť sa na tom, kto bude mať aký vplyv na rozhodovaní o majetku v Slovenskom pozemkovom fonde. To nič nemení na veci, že za existujúci stav je zodpovedná vláda. Toľko ku genéze. A teraz k samotnému návrhu zákona, ktorý dnes prerokovávame. Na zverejňovaní zmlúv sme sa všetci dohodli. Som presvedčená, že zmluvy treba zverejňovať. Je to dobrý spôsob, ako zabezpečiť verejnú kontrolu nakladania s majetkom Slovenského pozemkového fondu. Nedá mi nepovedať, že keby prešli niektoré z opozičných návrhov, tak už by sme aspoň časť zmlúv na internete si mohli pozrieť a skontrolovať. Ale ja som v zásade spokojná. Môžem si povedať, že opozičná práca má zmysel, pretože návrh, ktorý sme predkladali, bol akceptovaný a bude súčasťou nášho právneho poriadku. Je to dobré, neskôr, ale nakoniec sa to podarilo. Takisto kvitujem návrh, že pravidlá, na základe ktorých sa bude vydávať reštituentom náhradná pôda, pokiaľ im nemožno vydať pôdu, ktorá im bola pôvodne odňatá, budú upravené nariadením vlády. Myslím si, že je to dobré. Presadzujeme, aby platili transparentné a vopred známe pravidlá. Myslím si, že je dobré, keď tieto pravidlá budú povedané v nariadení vlády. Novokonštituovanie orgánov Slovenského pozemkového fondu v navrhnutej podobe ja osobne však považujem za skoro zbytočné, pretože podľa mojej mienky nerieši reálny problém, ktorý tu zriadením Slovenského pozemkového fondu je. Zároveň si myslím, že týmto návrhom, resp. medializovaním tohto návrhu sa čiastočne zavádza verejnosť, pretože sa predstiera riešenie problému, predstiera sa zapojenie opozície do kontroly na pozemkovom fonde, pričom tá hlavná podstata tejto rekonštrukcie orgánov je v tom, že koaličné strany si zabezpečujú krížovú kontrolu pri podpisovaní zmlúv. Ja vysvetlím, prečo si myslím, že tento návrh reálne nerieši problém. Myslím si, že ho nerieši preto, pretože nič nemení na podstate toho, že orgány Slovenského pozemkového fondu budú kreované na princípe politických nominácií. Čiže nejde tu o systémovú zmenu, to chcem povedať. Nejde tu o systémovú zmenu. Návrh nehovorí o tom, ako budú vyberaní kandidáti. Nehovorí nič o kritériách na kandidátov do orgánov Slovenského pozemkového fondu. Nehovorí nič o tom, že napr. ich životopisy profesijné budú zverejnené. Nehovorí nič o zodpovednosti týchto osôb, o štandardnej zodpovednosti napr., akú pozná Obchodný zákonník, pričom by sme sa systémovo posunuli možno niekde inde. Ale dobre, ja to rešpektujem, ostáva systém politických nominácií, ale potom by sme nemali podľa mojej mienky hovoriť o nejakej prevratnej zmene. To významné, čo tento návrh má priniesť, je účasť opozície na kontrole Slovenského pozemkového fondu. Tu mám jednu výhradu k návrhu zákona, tak ako je predložený. Pani ministerka Kramplová, vy keď ste predkladali tento návrh zákona do vlády, v tejto časti vyzeral inak. V jednej vete, ale veľmi významnej vete, návrh, ktorý prerokovávame, hovorí o tom, že rada má právo si vyžiadať dokumenty, informácie, všetko, čo potrebuje od generálneho riaditeľa. Návrh, ktorý ste predkladali, hovoril o tom, že členovia rady majú toto právo. To je veľký významový rozdiel. A vy to veľmi dobre viete, pani ministerka. A zase si pomôžem, pretože je to moja profesia, Obchodným zákonníkom, aj členovia dozornej rady akciovej spoločnosti majú právo pýtať informácie, pretože keby toto právo mala len dozorná rada ako taká, tak, pochopiteľne, všetci tí, ktorí sú tam zástupcovia menšín, menšinových akcionárov, v našom prípade opozície, nemajú garantované to, že naozaj sa dostanú ku všetkým informáciám, aby mohli kontrolu náležite robiť. Preto si myslím, že v tejto časti váš pôvodný návrh, pani ministerka, bol podstatne lepší ako to, čo vyšlo po prerušení rokovania vlády, nakoniec z vlády von. Musím povedať, že tu vláda akceptovala pripomienku Legislatívnej rady vlády. Ale táto pripomienka nie je právna. Táto pripomienka je významne vecná až politická, som prekvapená, musím povedať, pretože Legislatívna rada vlády je odborný orgán. Musím zároveň povedať, že vláda ale už neakceptovala iné pripomienky Legislatívnej rady vlády, ktoré boli dosť vecné a ktoré smerovali k tretej mojej výhrade voči rekonštrukcii orgánov. A moja tretia výhrada sa týka tej zaujímavej konštrukcie, kontrasignácie zmluvy, ktorú uzatvára Slovenský pozemkový fond, kontrasignácie zo strany námestníka pozemkového fondu. To je zaujímavý konštrukt lebo si uvedomte, to je, ako keby štátny tajomník musel spolupodpisovať zmluvu, ktorú podpisuje minister. Je to právne veľmi zaujímavý konštrukt. Politicky mu rozumiem, ale právne je to naozaj zaujímavý konštrukt. Politicky mu rozumiem a ide o to, aby sa partneri pri podpisovaní zmlúv vzájomne kontrolovali, lebo si neveria. Na záver ešte raz zdôrazním, podporujeme zverejňovanie zmlúv, podporujeme, aby vláda nariadením stanovila pravidlá pre vydávanie pôdy reštituentom. V tejto podobe máme výhrady voči navrhovanej rekonštrukcii orgánov Slovenského pozemkového fondu. Ako sa vzájomne chcete vo vládnej koalícii kontrolovať, ma až tak hlboko netrápi, ale určite budeme mať pozmeňujúce návrhy, pokiaľ ide o pozíciu opozície v rade pozemkového fondu. V druhom čítaní ich predložíme. Ďakujem pekne. (Potlesk.)