Jahnátek, Ľubomír, poslanec NR SR (2011-12-02):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Pán minister, dámy a páni, znovu som si vyžiadal slovo do rozpravy vzhľadom na to, že sa jedná o energetické zákony, a pokiaľ nie sú niektoré veci v súlade s mojím presvedčením, tak sa snažím prezentovať tieto svoje názory v pléne. Prerokovávame zákon, ktorý je veľmi dôležitý vzhľadom na to, že rieši otázku budúcej likvidácie jadrových zariadení a tento horizont zasahuje až do roku 2113. Čiže je to veľmi dlhý horizont, a preto je už dneska potrebné nastaviť mechanizmy tak, aby sme v tomto časovom horizonte mali možnosť tieto zariadenia aj veľmi efektívne a účinne likvidovať. Zákon, ktorý predstavilo ministerstvo hospodárstva, pokladám odborne za fundovaný, dobrý a myslím si, že plne reflektuje tie zámery, ktoré sú aj v stratégii vyraďovania jadrových zariadení, a v podstate nemal by som dôvod vystúpiť k tomuto zákonu, keby sa neudiala jedna vec. Totiž na hospodárskom výbore sa do spoločnej správy dostal článok 1, s ktorým ja mám vážny problém a s týmto článkom nemôžem súhlasiť. Preto žiadam, aby bod 1 spoločnej správy, to znamená bod 1, v čl. 1 sa pred 1 bod vkladajú nové body 1 až 6, ktoré znejú atď., aby bol vyňatý na osobitné hlasovanie. A zároveň dávam k tomuto bodu 1 aj pozmeňujúci návrh. O čo, dámy, páni, ide? Za vyraďovanie jadrových zariadení je zodpovedný len a len štát, nikto iný. Žiadny prevádzkovateľ jadrového zariadenia, žiadny užívateľ, žiadny správca prenosovej alebo distribučnej sústavy, vždy je táto zodpovednosť len na štáte. Štát musí zabezpečiť mechanizmy a dostatok finančných prostriedkov na to, aby tieto jadrové zariadenia boli efektívne využité, aby mali vždy dostatok prostriedkov na to, aby sa staré jadrové elektrárne, staré vyhoreté jadrové palivo, všetky pomocné prvky a technologické zariadenia, ktoré sú kontaminované a rádioaktívne ožiarené, aby sa vyradili pod kontrolou štátu a za ich vyraďovanie berie zodpovednosť len štát. Preto prostriedky akumulované v Národnom jadrovom fonde sa prerozdeľujú cez štyri podúčty pod kontrolou štátu. Doteraz, v doterajšej praxi štát cez ministra hospodárstva určuje predsedu Národného jadrového fondu a správcov štyroch podúčtov. V tomto bode 1 sa však objavilo, že my dopĺňame zo súčasných 7 členov Národného jadrového fondu, teda správcov, rozširujeme ich na 9. Podľa tohto znenia tých dvoch dopĺňa do systému na kontrolu prostriedkov, dopĺňa výrobca elektriny jadrovým spôsobom. To znamená Slovenské elektrárne, resp. Enel. To znamená, púšťame Enel do hry a zrazu Enel bude mať možnosť ovplyvňovať rozdeľovanie finančných prostriedkov z jadrového fondu, kde Enel nie je jediný prispievateľ. Do tohto fondu prispievajú všetci občania Slovenskej republiky cez výslednú cenu elektrickej energie, všetky podnikateľské subjekty cez konečné odberateľské ceny, všetci prevádzkovatelia distribučných sústav, prenosovej sústavy a, samozrejme, nielen výrobca elektriny, ale aj ten, kto jadrové zariadenia vlastní, jadrové reaktory, a to je JAVYS. JAVYS takisto predsa vlastní 3 vyradené jadrové reaktory a takisto musí prispievať do tohto jadrového fondu. Preto nevidím logiku v tom, aby sa do Národného jadrového fondu dostali len zástupcovia Enelu a nie ostatní účastníci a nie zástupcovia štátu, ktorí musia takisto prispievať do tohto fondu. Ja som si vedomý, že som opozičný politik a že zrejme túto myšlienku rozšírenia účastníkov v Správnej rade Národného jadrového fondu už nezastavím, hoci by bolo ideálne, aby sa to celé zastavilo a nechalo v pôvodnom stave, ale preto dávam aspoň návrh, aby sa nedodržal takto striktne ten systém, že Enel tam automatický vstúpi, ale aby sa tie dve miesta navyše, ktoré sa generujú, aby sa rozdelili medzi výrobcov – nie výrobcu, výrobcov – a prevádzkovateľov jadrových zariadení, to znamená, aby mal rovnakú šancu aj JAVYS, aj elektrárne, a prevádzkovateľa prenosovej sústavy. Prečo prevádzkovateľa prenosovej sústavy? Keď si pozriete predpokladané zdroje Národného jadrového fondu, SEPS-ka (Slovenská elektrizačná prenosová sústava) prispieva zhruba rovnakými prostriedkami ako Slovenské elektrárne do jadrového fondu. Prečo majú byť z tohto diskvalifikovaní? Preto som sa rozhodol urobiť mierny pozmeňujúci návrh, ktorý by, si myslím, bol vzhľadom na to, že tu je snaha rozšíriť počet členov v Správnej rade na 9, aspoň to rozjemniť, aby to nemalo až také priame napojenie na Enel. A skutočne nemyslím si, že Enel by mal rozhodovať do slovenských prostriedkov, ktoré naakumulujú z väčšej časti tam slovenskí občania, aby Enel rozhodoval, kto, akým spôsobom sa Národný jadrový fond bude rozpúšťať. Preto, dámy a páni, dovoľte mi, aby som prečítal pozmeňovací návrh vzhľadom na to, že nebol rozdaný do lavíc, musím ho prečítať celý. Pozmeňujúci návrh poslancov Ľubomíra Jahnátka, Tibora Glendu a Jána Richtera k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 238/2006 Z. z. o Národnom jadrovom fonde na vyraďovanie jadrových zariadení a na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi (zákon o jadrovom fonde) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Podľa nového znenia v čl. I sa pred 1. bod vkladajú nové body 1 až 5, ktoré znejú: 1. V § 3 ods. 1 sa slovo „sedem“ nahrádza slovom „deväť“ a slová „a štyria správcovia podúčtov“ nahrádzajú slovami „štyria členovia, ktorí sú zároveň správcovia podúčtov, a dvaja členovia vymenovaní podľa ods. 3 písm. d) a e)“. 2. V § 3 ods. 3 znie: „(3) Vláda vymenúva a odvoláva na návrh a) ministra hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „minister“) predsedu rady správcov a ďalších štyroch členov rady správcov, b) ministra financií Slovenskej republiky (ďalej len „minister financií“) jedného podpredsedu rady správcov, c) predsedu úradu jedného podpredsedu rady správcov, d) držiteľov povolení na prevádzku jadrových zariadení, ktorí platia príspevky podľa § 7 ods. 1 písm. a) (ďalej len „platiteľ príspevku“), jedného člena rady správcov, e) prevádzkovateľa prenosovej sústavy, ktorá platí odvody podľa § 7 ods. 1 písm. b), jedného člena rady správcov.“ 3. V § 3 ods. 9 sa slová „toho ministra, ktorý ho navrhol za člena rady správcov alebo na návrh predsedu úradu v prípade, ak ide o odvolanie člena rady správcov, ktorého do funkcie navrhol predseda úradu“ nahrádzajú slovami „toho, kto ho navrhol za člena rady správcov“. 4. V § 3 ods. 10 sa slová „toho ministra, ktorý ho navrhol za člena rady správcov alebo na návrh predsedu úradu v prípade, ak ide o odvolanie člena rady správcov, ktorého do úradu navrhol predseda úradu“ nahrádzajú slovami „toho, kto ho navrhol za člena rady správcov“. 5. V § 3 ods. 12 v prvej vete na konci sa bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa slová „z ktorých jeden musí byť členom menovaným na návrh platiteľa príspevku“. Odôvodnenie: Príspevky vedené na osobných účtoch jednotlivých jadrových elektrární sú vo svojej podstate prostriedkami, ktoré si prevádzkovatelia týchto zariadení odkladajú na splnenie svojej zákonnej povinnosti. Prevádzkovatelia sústav uhrádzajú odvody určené na úhradu dlhu, ktorý vznikol pri tvorbe zdrojov určených na krytie nákladov záverečnej časti jadrovej energetiky vytváraných počas doterajšej prevádzky. Prevádzkovatelia preto majú rozhodujúci záujem na efektívnej správe daných prostriedkov a na kontrole s ich nakladaním. Navrhujem, aby prevádzkovatelia jadrových elektrární a prevádzkovatelia sústav mali svoje zastúpenie v rade správcov jadrového fondu, čo im umožní prispievať k účinnej kontrole a efektívnemu hospodáreniu jadrového fondu. Navrhovaný model je taktiež zaužívaný a osvedčený v iných oblastiach verejnej regulácie. Osobitne možno spomenúť Fond ochrany vkladov, ktorého funkcia je vo svojej podstate podobná funkcii jadrového fondu. Navrhované ustanovenie v podstate kopíruje § 16 zákona č. 118/1996 Z. z. o ochrane vkladov v znení neskorších predpisov, podľa ktorého sú traja členovia rady fondu ochrany vkladov (t. j. najvyššieho orgánu) volení a odvolávaní zástupcami bánk. V zásade identický mechanizmus je osvedčený aj v kontexte Garančného fondu investícií podľa § 93 zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch v znení neskorších predpisov. Štyroch členov deväťčlennej rady fondu (t. j. najvyššieho orgánu fondu) volia a odvolávajú zástupcovia obchodníkov s cennými papiermi. Podobný mechanizmus možno nájsť aj v oblasti farmaceutickej regulácie, kde zdravotné poisťovne navrhujú piatich z jedenástich členov kategorizačných komisií a kategorizačných rád (podľa § 91 zákona č. 363/2011 Z. z. o rozsahu a podmienkach úhradu liekov, zdravotníckych pomôcok a dietetických potravín) na základe verejného zdravotného poistenia. Vážený pán predseda, ešte raz opakujem, aby bod 1 bol vyňatý zo spoločnej správy na osobitné hlasovanie. A zároveň spravodajcovi predkladám v písomnej podobe mnou predložený pozmeňujúci návrh. Ďakujem.