B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-05-30):
Pýtam sa vás, pán navrhovateľ, či sa chcete vyjadriť k rozprave. Nech sa páči, máte slovo. L. Orosz, poslanec: Ďakujem pekne. Vážené kolegyne, kolegovia, mohol by som využiť svoje záverečné slovo, aby som ho motivoval predovšetkým politicky, ale neurobím to, budem sa snažiť byť vecný. Budem sa snažiť byť vecný hlavne z hľadiska toho, že vždy som zdôrazňoval, že toto nie je iniciatíva nejakej politickej strany, to nie je iniciatíva koalície, to je iniciatíva parlamentu, ktorá sa realizuje na základe uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky. Skutočne pri príprave tohto návrhu ústavného zákona sa podieľali aj poslanci koalície, aj poslanci opozície. Samozrejme, klad jednotlivých poslancov tej pracovnej skupiny bol rozdielny, ale to nie je podstatné. Napriek tomu chcem povedať, že minimálne dve vystúpenia, vystúpenie kolegu poslanca Palka a vystúpenie kolegu poslanca Cabaja by mohli vyznieť v tom smere, že si hľadajú barličku, pretože upozornili na dva čiastkové problémy tejto právnej úpravy, na ktorú môžu byť rozdielne názory. Najprv sa zastavím pri inštitúte spočívajúceho mandátu, ktorý napadol vo svojom vystúpení kolega poslanec Palko v tom smere, aby sa vypustilo z ústavného zákona ustanovenie o nezlučiteľnosti funkcií štátneho tajomníka a poslanca Národnej rady Slovenskej republiky. Chcem povedať, že inštitút spočívajúceho mandátu je z ústavnoprávneho hľadiska sporným inštitútom. Pamätáme sa v tejto súvislosti aj na diskusiu o novele Ústavy Slovenskej republiky. Áno, chcem povedať veľmi otvorene, že tento inštitút, ktorý pozná náš právny poriadok, ktorý bol zavedený v roku 1992 vo vzťahu k členom vlády a v roku 1995 aj vo vzťahu k štátnym tajomníkom, je sporný z hľadiska toho, že je tu potom otázka, či ten poslanec, ktorý príde miesto štátneho tajomníka alebo člena vlády, vykonáva skutočne slobodne svoj mandát. Z tohto hľadiska sme chceli a chceme urobiť prvý krok v tomto smere, aby sa tento inštitút postupne odstránil z nášho právneho poriadku. Áno, iste, je otvorená ešte otázka vo vzťahu k členom vlády. To je, samozrejme, ale otázka novely ústavy, nie zmeny tohto právneho predpisu z roku 1995. Čo sa týka vystúpenia kolegu poslanca Cabaja, ja som otvorene povedal, že na tú otázku nezlučiteľnosti funkcie primátora, starostu s funkciou poslanca Národnej rady sú rozdielne názory. A viem, že sú rozdielne názory aj vo vašom poslaneckom klube, pán poslanec. Chcem v tejto súvislosti zdôrazniť, že aj ja si myslím, že nie je možné zodpovedne vykonávať obe tieto funkcie paralelne. Ale niektoré veci sa dajú riešiť aj politicky, nie právne. Je dobrým príkladom v našom parlamente použiť príklad politickej strany – Strany maďarskej koalície. Ona to politicky vyriešila pri nominácii do ďalších parlamentných volieb. Jednoducho neumožňuje v praxi paralelný výkon funkcie politickými prostriedkami. Z tohto hľadiska si viem predstaviť v záujme priechodnosti tohto zákona, že by táto časť ústavného zákona bola vypustená. Som hlboko presvedčený o tom, že to nemení zásadne filozofiu tohto zákona a neznižuje jeho podstatu. V tomto smere sa jednoducho musím ohradiť k tej tvojej poznámke, že tu ide len o kozmetickú úpravu. To nie je moje tvrdenie, to je tvrdenie renomovaných právnych odborníkov nielen domácich, ale aj zahraničných. Tento ústavný zákon bol predmetom oponentúry na dvoch odborných seminároch. Vyjadrovali sa k tomu desiatky, stovky ľudí a všetci oceňujú krok vpred oproti ústavnému zákonu z roku 1995. To je alfa a omega celého. Chcem ešte povedať, že tá otázka paralelného výkonu funkcie poslanca a nejakej inej činnosti je vždy vecou zodpovednosti toho konkrétneho poslanca. Ja som tiež vykonával pedagogickú činnosť ešte na začiatku tohto volebného obdobia, ale potom si som uvedomil, že jednoducho to časovo nemôžem stihnúť a bolo by nezodpovedné vo vzťahu k tým študentom, že by som prišiel možno na každý druhý seminár. Takže z toho hľadiska tento ústavný zákon tieto veci rieši, pretože podriaďuje celý systém verejnej kontrole. V tom je veľké plus tohto ústavného zákona. Jednoducho všetky tie povinnosti a obmedzenia a ich dodržiavanie by boli pod drobnohľadom verejnosti. K tým ďalším pozmeňujúcim návrhom, čo sa týka pozmeňujúcich návrhov pána poslanca Šebeja, dva sa dotýkajú vlastne možnosti zaviesť určité povinnosti a obmedzenia aj pre verejných činiteľov aj po odchode z verejnej funkcie. Takéto riešenia poznáme z viacerých zahraničných štátov. Ja si viem predstaviť takéto riešenie. Tým, že to odkazuje len na zákon a nepredkladá teraz toto riešenie, sa vytvára aj časový priestor na to, aby sa o tomto mohlo v budúcnosti diskutovať. Čo sa týka posunutia účinnosti tohto ústavného zákona, tu, samozrejme, môžeme naraziť na tú skutočnosť, či sa nám podarí schváliť dva vykonávacie predpisy tak, aby nadobudli účinnosť pred 1. augustom tohto kalendárneho roku. Takže podporu týchto dvoch návrhov týkajúcich sa účinnosti tohto zákona dávam plne do vašej dispozície. Čo sa týka pozmeňujúceho návrhu pána poslanca Fehéra, on prenáša časť matérie ústavného zákona na úroveň bežného zákona. Viem si to predstaviť. Takto bude právna úprava flexibilnejšia a umožní sa reagovať flexibilnejšie na to, ako zareaguje na túto novú právnu úpravu prax. Čo sa týka pozmeňujúceho návrhu pána poslanca Palka, ja som už povedal, že ten inštitút spočívajúceho mandátu je problematický. Je na vás, ako posúdite obsah tohto zákona aj v kontexte s tým, čo pán poslanec povedal. Chcem na záver ešte povedať, vážené kolegyne, kolegovia, že žiaden zákon, žiaden ústavný zákon nie je ideálny a ani nemôže byť ideálny, vždy je výsledkom práce ľudí a práce tímu ľudí, ktorí sa musia zhodnúť. Napriek všetkému si myslím, že je to návrh ústavného zákona, ktorý je hodný podpory. A ja verím, že v tomto duchu budete aj hlasovať. Ďakujem pekne.