Mikloš, Ivan, podpredseda vlády a minister financií SR (2010-10-13):
Ďakujem pekne. Správa hodnotí aktuálny makroekonomický vývoj a vývoj relevantných fiškálnych parametrov. V nadväznosti na skutočný vývoj a očakávané zmeny vo vnútorných aj vonkajších podmienkach aktualizuje odhady makroekonomického fiškálneho vývoja do konca roka 2010. Najnovšie prognózy ministerstva financií pri väčšine indikátorov naznačujú mierne oživenie ekonomiky Slovenska. Slovenská ekonomika vzrástla za I. polrok 2010 medziročne o 4,7 %. Pre porovnanie, v I. polroku 2009 klesol HDP Slovenska o 5,6 %. Očakáva sa, že rast HDP za celý rok 2010 dosiahne úroveň 3,2 %, čo je v porovnaní s predpokladmi rozpočtu na rok 2010 o 1,3 percentuálneho bodu viac. Príčinou je globálne oživenie, ktoré prebieha rýchlejšie, ako sa pôvodne očakávalo. Ekonomický rast v tomto roku je ťahaný predovšetkým exportom a tvorbou hrubého kapitálu. Na druhej strane z pohľadu daňových a odvodových príjmov je štruktúra ekonomického rastu oproti predpokladom rozpočtu výrazne nepriaznivejšia, keď sa očakáva nižší rast miezd a výraznejší pokles zamestnanosti, čo sa podpisuje pod slabšiu spotrebu domácností. Hlavný fiškálny cieľ vlády na rok 2010 bol stanovený v rámci rozpočtu verejnej správy na rok 2010 v podobe deficitu vo výške 5,5 % HDP. Súčasný odhad deficitu verejnej správy je vo výške 7,8 % HDP. Deficit verejnej správy sa zvýši v porovnaní s rozpočtom minimálne o 1,4 mld. eur. Časť prekročenia deficitu je spôsobená objektívne ťažko predvídateľnými skutočnosťami. Významná časť nenaplnenia rozpočtu je však spôsobená aj zlou prípravou rozpočtu na rok 2010. Medzi najdôležitejšie dôvody patrí nereálny predpoklad o vyrovnanom hospodárení samosprávy pri zostavení rozpočtu vzhľadom na vysoký výpadok príjmov a volebný rok v obciach, čo spôsobí nárast deficitu o 404 mil. eur. Ďalším faktorom je čerpanie zdrojov štátneho rozpočtu prenesených z roku 2009. Ich predpokladané vyššie čerpanie nebolo pri zostavení rozpočtu zohľadnené, pričom sa s využívaním niektorých zdrojov explicitne počítalo. Odhaduje sa, že tento faktor prispeje k zvýšeniu deficitu približne vo výške 394 mil. eur. Takisto je potrebné zohľadniť aj riziko krytia straty železničných spoločností nad rámec pôžičiek poskytnutých v roku 2009 v celkovej sume 235,9 mil. eur, pričom rozpočtovo nekrytá strata sa pohybuje na úrovni 256 mil. eur. Ďalej možno spomenúť rozpočtované príjmy z predaja emisií CO2	a zo zavedenia príplatku k cene elektriny na likvidáciu jadrovoenergetických zariadení, ktoré sa nezrealizovali z dôvodu nečinnosti vlády, napriek tomu, že príjmy z týchto titulov boli rozpočtované v štátnom rozpočte. Taktiež podobný prípad sú výdavky na zvýšenie rodičovského príspevku, ktoré neboli rozpočtované, napriek tomu rodičovský príspevok pred voľbami zvýšený bol, alebo neuhradené faktúry po lehote splatnosti. Ich celkový vplyv na nárast deficitu predstavuje približne 163,3 mil. eur. Zároveň je potrebné zohľadniť skutočnosť, že povodne z mája a júna tohto roku si vyžiadali významné zvýšenie výdavkov nad rozpočtovanú úroveň. Hoci celkové škody bude možné vyčísliť až koncom roka, predpokladá sa, že tohtoročný deficit sa kvôli povodniam zvýši o zhruba 100 mil. eur. Ďakujem za pozornosť.