M. Dzurinda, predseda vlády SR: (2004-06-14):
Najviac ich budem adresovať pánovi poslancovi Mikloškovi. Ja, samozrejme, rešpektujem akýkoľvek náhľad, akýkoľvek názor, akýkoľvek uhol pohľadu na akúkoľvek tému. Na niektoré témy ich máme, prirodzene, rozdielne. Ale kde by sme sa mohli zjednotiť, to sú fakty. A preto by som zo dva-tri chcel uviesť, aby sme veci videli v správnom a pravom svetle. Prvým faktom je, že nie je pravda, že Národná rada nepozná text návrhu európskej ústavnej zmluvy. Ja som už išiel na decembrový samit Európskej únie, pričom ten text sa vôbec, ale vôbec nezmenil. Už na decembrový samit som išiel s mandátom Národnej rady, ak sa pamätám, v októbri ste prijímali uznesenie, následne sme ho prerokovali vo vláde a dodnes sa týmto uznesením Národnej rady Slovenskej republiky, samozrejme, riadime a orientujeme. Informácia, ktorú som vám poskytol, svedčí o tom, aby bol prehľad o vývoji debát a diskusií, ktoré od decembrového samitu počas írskeho predsedníctva priniesol život. Ale opakujem ešte raz, Národná rada Slovenskej republiky pozná návrh európskej zmluvy vlastne od okamihu, keď opustil Európsky konvent, a budeme sa aj teraz tento týždeň odrážať presne od tohto textu európskej ústavnej zmluvy. Druhá poznámka k pánu poslancovi Mikloškovi. Pán poslanec sa obáva, že schválením európskej ústavnej zmluvy dôjde k strate suverenity našej vlasti. Ja si myslím, že by sa dalo argumentovať právne, vecne, keby sme rozoberali jednotlivé prvky, ktoré robia štát suverénnym, zvrchovaným, alebo túto suverenitu alebo zvrchovanosť narúšajú, ale myslím si, že sú aj argumenty formálne alebo politické. Jedným z takýchto formálnych alebo politických argumentov je povedzme výrok, že ak by to tak bolo, tak by sa dobrovoľne zriekali suverenity aj také krajiny, ako je Francúzsko, Nemecko, Spojené kráľovstvo, Poľsko a iné. Nemyslím si, že schválením takéhoto textu európskej ústavnej zmluvy dôjde k umenšeniu suverenity. Osobne som presvedčený o pravom opaku. Osobne som presvedčený, že práve v podmienkam Európskej únie sa Slováci, slovenský národ, občania Slovenskej republiky môžu rozvíjať omnoho bezpečnejšie, suverénnejšie a zvrchovanejšie, ako to bolo dosiaľ. Koniec koncov hovorili mi o tom mnohí kolegovia z podobne neveľkých krajín, ako je Slovensko, dánsky kolega, írsky kolega a švédsky, írsky tu nedávno otvárali spoločnú ambasádu. Ja si myslím, že návrh európskej ústavnej zmluvy je dobrý. A ak by som si mal pomôcť ešte jedným takým formálnym argumentom, tak by som, pán poslanec Mikloško, povedal, že som ochotný podpísať návrh európskej ústavnej zmluvy, ale iba taký, aký bude dobrý povedzme aj pre hrdý poľský národ, tak ako som počul vo vašom vystúpení. Inú nepodpíšem! Len takú, akú podpíše aj poľský kolega. Len takú, akú bude ochotný podpísať aj nemecký kancelár, aj francúzsky prezident Chirac. Nijakú inú nepodpíšem! Čiže tu niekde by som bol rád, keby sme sa snažili vzájomne si porozumieť. Ja si svoju zodpovednosť veľmi dobre uvedomujem. Veľmi. A, samozrejme, tá zodpovednosť je delená, moja pri parafe, tak by som povedal, ale rozhodujúca bude v konečnom dôsledku zodpovednosť Národnej rady Slovenskej republiky, lebo predpokladám, že ratifikačný proces, ak to všetko dobre pôjde, európskej ústavnej zmluvy sa odohrá práve v tejto rokovacej miestnosti. Toto som si považoval za potrebné povedať k návrhu pána poslanca Mikloška a myslím si, že lepší je ten návrh uznesenia, ako sme ho počuli z dielne gesčného výboru, ktorý túto správu prerokoval, informáciu. Pán poslanec Banáš zasa predstavil iný uhol pohľadu alebo iný náhľad na tú istú tému a ja nebudem skrývať, že tento náhľad je mi bližší alebo že vidíme problematiku európskej ústavnej zmluvy približne rovnakými vecami. Myslím si, že k nedorozumeniu môže často dochádzať aj preto, že si niekedy neuvedomujeme, že tie kompetencie budú delené. A aj tie, ktoré zveríme komunitárnej úrovni, budeme s ňou zdieľať, nebude sa o tých rozhodovať mimo nás. Budeme mať svojho komisára, budeme mať ľudí v exekutíve, budeme mať svojich poslancov. Európu by sme nemali vnímať ako niečo, čo je nad nami alebo proti nám, ale budeme aj tie spoločne zdieľané kompetencie vykonávať spoločne. Budeme prítomní aj pri rozhodovaní o komunitárnych kompetenciách, ktoré na základe princípu subsidiarity budú tej komunitárnej úrovni zverené. A ešte možno dve-tri poznámky k vystúpeniu pána poslanca Zalu. On tiež povedal, že akoby sa zmysel existencie štátu strácal pri existencii takéhoto textu. Ja si myslím, že práve naopak, že naozaj platí, že v takýchto nových podmienkach máme jedinečnú možnosť sa rozvíjať dobre zo všetkých stránok materiálnych aj duchovných. Pán poslanec Zala kládol niekoľko rečníckych otázok, napr. akú Úniu chceme? Myslím si, že chceme Úniu hodnôt, že chceme Úniu takých hodnôt, ako je napr. subsidiarita a solidarita. Mne tie hodnoty tam nechýbajú, naopak, veľmi silno sú tam prítomné – aspoň ja to tak vidím. Chceme Európu bez deliacich čiar, aj v tom sa môžeme zhodnúť, aby neboli ani veľkí, ani malí, ale aby sme boli rovnocenní, aby neboli ani starí a noví, ani bohatí a chudobní. Ale myslím si práve, že aj zjednotenie sa na texte európskej ústavnej zmluvy, na takom texte, za ktorý budeme ochotní a schopní hlasovať všetci, môže viesť k tomu, že sa budú tie deliace čiary strácať. Tie politické sa stratili, ale ešte tie ekonomické, sociálne a mnohé ďalšie, samozrejme, jestvujú. Pán predseda, toľko moja reakcia. Ďakujem pekne.