F. Tóth, minister kultúry SR: (2005-07-01):
Vážené pani poslankyne, páni poslanci, svojím uznesením ste ma zaviazali, aby som vás informoval, ako STV a SRo plnia úlohy vo verejnej službe, ktoré im sú zákonmi schválenými plénom 4. decembra 2003 uložené. V prvom rade si dovolím konštatovať, že verejné diskusie v poslednom období rovnako ako diskusie na pôde Národnej rady Slovenskej republiky dokazujú, že zákony splnili svoj základný cieľ deetatizovať STV a SRo a zavŕšiť z právneho a ekonomického hľadiska transformáciu oboch médií zo štátnych médií na verejnoprávne médiá. Nezávislosť a posilnenie postavenia STV a SRo sú v týchto diskusiách zrejmé a jasne prítomné. Súčasťou zmeny postavenia verejnoprávnych médií je i skutočnosť, že kontrola a realizácia úloh a poslania STV a SRo je v rukách orgánov, ktoré sú volené Národnou radou Slovenskej republiky a jej jedinej skladajú účty. Ministerstvo kultúry nie je de iure inštitúciou, ktorá sa má vyjadrovať k výročným správam či hodnotiť implementáciu zákonov STV a SRo. Som presvedčený o tom, že budete môcť plne v základných princípoch verejnej služby, ktoré som si dovolil v predchádzajúcom odseku spomenúť, podrobiť to počas diskusie o výročných správach STV a SRo veľmi podrobnej kontrole a žiadať odpovede od tých, ktorí sú za kontrolu plnenia úloh a poslania verejnoprávnych médií zodpovední. Napriek tomu sa pokúsim vášmu uzneseniu vyhovieť a vyjadriť sa aspoň k niektorým skutočnostiam. Hodnotenie pôsobenia médií je vždy veľmi komplexná a často veľmi subjektívna záležitosť. Jedným z cieľov nových zákonov o STV a SRo bolo, aby štátne orgány neboli tým miestom, kde sa hodnotí kvalita médií verejnej služby či už z hľadiska ich programu alebo ich hospodárenia. Tým by sa totiž nepriamo vyvíjal zo strany výkonnej moci tlak na činnosť týchto médií. Existujú však určité objektívne zdroje údajov o pôsobení všetkých médií, ktoré sa generujú mimo ministerstva kultúry a ktoré musí ono reflektovať, napr. aj sledovať vzhľadom na svoje povinnosti voči európskej legislatíve. Aj v súlade so zákonmi o STV a SRo jedným zo základných atribútov verejnoprávneho média je dôsledné dodržiavanie právnych noriem a posilnenie právneho vedomia občanov. Vzhľadom na skutočnosť, že kontrola dodržiavania zákona o vysielaní a retransmisii je v kompetencii nezávislého regulačného orgánu, je možné údaje o dodržiavaní zákona č. 308/2000 Z. z. o vysielaní a retransmisii považovať za ukazovateľ, ktorý o plnení verejnej služby zo strany STV a SRo objektívne vypovedá. V roku 2004 nekonštatovala Rada pre vysielanie a retransmisiu ani jedno porušenie zákona zo strany SRo. V prípade STV konštatovala porušenie zákona spolu desaťkrát a boli jej uložené finančné sankcie spolu vo výške 1,2 mil. V roku 2005 zatiaľ rada konštatovala, že v prípade SRo je jedno porušenie zákona. A uložila mu sankciu vo výške 50 000 korún. V prípade STV konštatovala 16 porušení zákona a do dnešného dňa jej uložila sankcie vo výške 4,4 mil. korún. Ministerstvo kultúry je poverené okrem iných štatistických zisťovaní aj spracovaním štatistických údajov o rozhlasovom a televíznom vysielaní. Dovoľte mi uviesť niekoľko údajov zo štatistického zisťovania, ktoré môžu o plnení verejnej služby zo strany verejnoprávnych médií opäť objektívne vypovedať. Podľa zákonov o STV a SRo, ako aj zákona o vysielaní a retransmisii sú STV a SRo povinné vysielať väčšinový podiel tzv. programov vo verejnom záujme. Definícia týchto programov je zákonom daná. Na základe podkladov, ktoré do štatistiky posielajú médiá samotné, Slovenský rozhlas v roku 2004 vysielal 33 299 hodín takýchto programov, čo je 78 % vysielacieho programu. STV vysielala v rovnakom roku 7 439 hodín programov vo verejnom záujme, čo predstavuje približne 48 % všetkých programov. Na základe týchto údajov nesplnila Slovenská televízia v roku 2004 svoju zákonnú povinnosť. STV je podľa zákona o Slovenskej televízii povinná zohľadňovať vo svojom vysielaní potreby nepočujúcich a iných sociálnych skupín. Zákon o vysielaní a retransmisii kvantifikuje túto povinnosť tak, že STV je povinná postupne do 5 rokov odo dňa účinnosti tohto zákona zabezpečiť skrytými alebo otvorenými titulkami najmenej 25 % všetkých vysielacích programov na každom programovom okruhu. Päťročná lehota uplynie 4. októbra tohto roku. To znamená, 4. októbra 2005 bude musieť STV zvládnuť titulkovanie jednej štvrtiny všetkých programov na oboch okruhoch, podľa štatistiky odvysielania STV v roku 2004 na prvom okruhu 20,5 hodiny, čo predstavuje 0,25 % z celkového objemu, a na druhom okruhu 337 hodín, čo predstavuje 5 % z celkového objemu. STV je povinná na základe zákona o vysielaní a retransmisii zabezpečiť 20-percentný  podiel nezávislej európskej produkcie z programov, vynímajúc spravodajstvo, šport, zábavné hry, reklamu a Telenákup. STV odvysielala na prvom okruhu 691 hodín programov nezávislých producentov, z toho 167 filmov, a na druhom okruhu 464 hodín programov, z toho 111 hodín filmov. Bez toho, aby som zasahoval do kompetencie Rady STV alebo Rozhlasovej rady i do kompetencií Národnej rady Slovenskej republiky, si dovolím konštatovať, že Slovenský rozhlas v mnou vybraných ukazovateľoch, ktoré nie sú generované ministerstvom kultúry ani žiadnym iným štátnym orgánom, úlohy vo verejnej službe v rozhlasovom vysielaní plní. Zároveň si dovolím konštatovať, že v rovnakých ukazovateľoch sa nachádzajú také, ktoré Slovenská televízia neplní, resp. ktorých plnenie je sporné. Na záver mi dovoľte, vážené pani poslankyne, páni poslanci, v súvislosti s touto informáciou, ale aj s predchádzajúcimi verejnými odbornými diskusiami pripomenúť problém, ktorý nesporne s plnením verejnej služby vo vysielaní súvisí. A to je systém financovania verejnoprávnych médií. Zjednodušene povedané, máme verejnoprávny rozhlas, ktorý sa snaží svoje poslanie a úlohy dôsledne plniť. Dostáva sa však do dlhov. O jeho výklade povinnosti by sa do určitej miery dalo polemizovať. Isté je však, že jeho financovanie je nedostatočné. Na druhej strane máme verejnoprávnu televíziu, ktorá má ambíciu hospodáriť vyrovnane, čoho dosiahnutie je však v situácii ubúdajúcich koncesionárov neisté, a je však verejným tajomstvom, že na niektoré svoje úlohy rezignovala. Ani jedno riešenie nie je podľa môjho názoru uspokojujúce. A som presvedčený, že pri každom objeme rozpočtu je možné priorizovať úlohy, ktoré médiá s verejným financovaním plniť musia. A musia to robiť kvalitne a profesionálne, tak ako im to ukladá zákon. Na druhej strane však musím žiadať maximálnu efektivitu používania verejných zdrojov a majetku. Budem iniciovať v spolupráci s manažmentmi verejnoprávnych médií, ich riadiacimi a kontrolnými orgánmi, a odbornou verejnosťou diskusiu o tom, za akých podmienok je možné verejnú službu vo vysielaní plniť a aké kvalitatívne atribúty táto služba musí spĺňať. Ďakujem veľmi pekne.