Šofranko, Mária, poslankyňa NR SR (2021-11-04):
Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, vážení kolegovia, ak dovolíte, dnešný náročný deň ukončím relaxačným čítaním. Prechod správy štátnych pozemkov pod správu organizácie ochrany prírody je krokom, ktorý mal byť realizovaný už v minulosti, a je chybou, že k nemu prichádza až teraz po desiatkach rokov sporov medzi štátnymi organizáciami v pôsobnosti dvoch rezortov. Prechod správy pozemkov je primárnym predpokladom pre reformu národných parkov a ich fungovanie po vzore iných vyspelých krajín Európy a sveta. Chcem zdôrazniť, že hlavným cieľom národných parkov je ochrana biodiverzity, ale popritom je potrebné zohľadniť aj ich ďalšie benefity od plnenia ekosystémových služieb, zdroje pitnej vody, ochrana pred prírodnými pohromami, opeľovanie, zachytávanie uhlíka, rekreácia, zdravie, kvalita života, sociálne hodnoty, prírodné dedičstvo, veda a vzdelávanie, až po ekonomické hodnoty turizmus, regionálny rozvoj, pracovné miesta. Cestovný ruch v týchto územiach by mal byť zameraný na mäkké, prírodné formy turizmu, po čom je v poslednom období stále rastúci dopyt, a príjmy z tejto oblasti vo fungujúcich národných parkoch niekoľkonásobne prevyšujú príjmy z hospodárskych aktivít. Navrhovaný krok nie je len krokom, po ktorom volajú občania. K dnešnému dňu podpísalo petíciu Osloboďme národné parky 54 078 občanov Slovenska. O nevyhnutnosti sú presvedčení aj odborníci, zástupcovia Slovenskej akadémie vied, univerzít vrátane Technickej univerzity vo Zvolene, Fakulta ekológie a environmentalistiky či Katolícka univerzita v Ružomberku a obe prírodovedecké fakulty, UPJŠ Košice a PRIF UK Bratislava, ďalej 33 mimovládnych organizácií a aj mnohé osobnosti kultúrneho a verejného života. Nie je to náhoda, kolegyne a kolegovia, že za posledných 20 rokov z lesov Slovenskej republiky v priemere ubudlo 0,46 % lesa ročne, čo je 11 139 ha, pričom ročná strata lesa v rokoch 2017 až 2020 sa v porovnaní s predošlým časovým obdobím, roky 2001 až 2016, v priemere zvýšila o približne 3 000 ha, čo je 29 %, na 0,57 % ročne. Najvyššia strata lesa, ak nerátame kalamitný rok 2004, nastala v roku 2018. Išlo o stratu 17 694 ha. Oponenti uvádzajú, že lesov na Slovensku pribúda. Avšak hovoríme o reálnom pokrytí lesa, nie o výmere lesných pozemkov podľa stavu katastra nehnuteľností, ktorá môže rásť z rôznych dôvodov. Reálne lesné porasty na týchto lesných pozemkoch však v dôsledku hospodárskej činnosti ubúdajú, čo je možné si pozrieť na satelitných snímkach z tohto obdobia. Aj keď od roku 200 u nás podľa údajov zo satelitov ubudlo podobné percento pokrytia lesa ako u našich susedov, strata lesa bola v priemere takmer dvakrát väčšia v národných parkoch oproti iným územiam. O najviac letša... lesa prišli naše najväčšie národné parky, TANAP a NAPANT. Svetoví lídri, ako aj celé krajiny vrátane Slovenska vyhlásili boj voči klimatickej kríze a proti strate biodiverzity. Ničíme si naše najvzácnejšie územia, ktoré sú v tomto boji kľúčové. Nadišiel čas, aby sa národné parky stali tým, čím mali od začiatku byť – pokladnicou biodiverzity, zelenými pľúcami a pýchou Slovenska. Pod gesciou Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky som spolu s ďalšími kolegami za účasti najvyšších predstaviteľov ministerstva životného prostredia absolvovala v priebehu troch týždňov rokovania so zástupcami ochranárov, lesníkov, miest a obcí, ako aj neštátnymi vlastníkmi, viacero rokovaní priamo v zázemí národných parkov Slovenska. Tieto diskusie považujem za veľmi prínosný, prínosné. A keďže mojím pôsobiskom je mesto Spišská Nová Ves, upriamim vašu pozornosť na národný park Slovenský raj. Stretnutie bolo naozaj veľmi konštruktívne a zo stretnutia vyplynula plná podpora tomuto kroku. Spolupráca so starostami, ako aj neštátnymi subjektmi je na tomto území vzorová. A v princípe je veľmi dobrým základom pre urýchlené ustanovenie Rady národného parku, ktorá bude poradným orgánom novovytvorenej Správy národného parku Slovenský raj. Osobitne sme boli upozornení na skutočnosť, že v tomto regióne sú aktuálne nevyužité lokálne drobné spracovateľské kapacity, ktoré sa aj napriek relatívne štedrej ťažbe Lesov Slovenskej republiky aktuálne nevedia dostať k spracovaniu vyťaženej drevnej hmoty, a dokonca pre opravu alebo osadzovanie tzv. technickej infraštruktúry priamo v národnom parku musia doslova voziť drevo do lesa z iných území. Cieľom je dosiahnuť postupné znižovanie ťažby, ak je drevo vyťažené na území národného parku. Aj keď len v malom objeme, musí byť spracované lokálnymi spracovateľmi a je potrebné podporovať miestne podnikateľské subjekty občanov, a nie vzdialené korporáty alebo zahraničných spracovateľov. To je len jeden z lokálnych problémov, ale podstatné je, že už realizovaná zonácia na území národného parku pomohla dosiahnuť konštruktívnu spoluprácu viacerých subjektov za hlavným účelom – ochrana a zachovanie prírody a biodiverzity, prírodného dedičstva, kde je ochrana prírody nadradená nad ostatné činnosti. Na území tohto síce relatívne malého národného parku, avšak parku, kde nájdete miesto, kde sú okrem vzácnych lesných spoločenstiev aj na biodiverzitu a opeľovače bohaté lúky, ktoré sa aj s podporou a účasťou správy Národného parku Slovenský raj pravidelne, dokonca ručne kosia. Som presvedčená, že zjednotenie správy v tomto národnom parku posunie túto spoluprácu ďalej, prispeje k ďalšiemu trvalo udržateľnému rozvoju obcí a občanov v území. Podľa slov riaditeľa národného parku, Národný park Slovenský raj je pripravený na tento prechod. (Ruch v sále a zaznievanie gongu.) 28. apríla 2021 sme opätovným schválením Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2021 – 2024 vyjadrili svoju podporu celému množstvu cieľov a reforiem. Kapitola venovaná témam životného prostredia – Zodpovedná ochrana životného prostredia obsahuje naozaj dlhý zoznam záväzkov a úloh, ktoré je potrebné v nadchádzajúcich dvoch rokoch naplniť, čas sa výrazne kráti. Dovolím si upriamiť vašu pozornosť, kolegyne a kolegovia, na jeden konkrétny záväzok, ktorý si táto vláda definovala a ktorý sme my, poslanci Národnej rady jednoznačne podporili, a to je úloha zabezpečiť jednotnú správu chránených území pod Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky a zvážiť právnu subjektivitu správ národných parkov. Splnenie tohto záväzku je totiž kľúčovým pre naplnenie mnohých ďalších záväzkov vyplývajúcich z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na obdobie 2024. (Pozn. red.: správne „2021 – 2024“.) Ak chceme dosiahnuť splnenie ďalších záväzkov vyplývajúcich nielen z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii, alebo aj v ďalších medzinárodných inštitúciách, ale predovšetkým z tohto kľúčového dokumentu. Taktiež sme podporili Plán obnovy a odolnosti Slovenska, kde tento reformný krok je jednou z podmienok čerpania už schválených finančných prostriedkov na definované aktivity. Len pre objasnenie súvislostí dávam do pozornosti ďalšie niektoré úlohy, ktoré priamo nadväzujú na prijatie tejto poslaneckej novely, a ich splnenie je do značnej, ak nie zásadnej miery podmienené zabezpečením jednotnej správy chránených území v gescii rezortu životného prostredia. Ako príklad uvádzam naše spoločné ciele definované na str. 100 až 101 schváleného Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2021 až 2024 – dobudovať sústavu chránených území vrátane území európskeho významu Natura 2000. Reformou štátnej ochrannej prírody Slovenskej republiky sa zavedie komplexný a udržateľný systém financovania, ktorý bude v stále väčšej miere využívať inovatívne formy financovania. Dovoľujem si poďakovať... (Potlesk.) Už som aj, aj... (Povedané so smiechom, neutíchajúci potlesk.) Takže ďakujem. Krásny večer. (Potlesk.)