B. Bugár, podpredseda NR SR: (2003-10-31):
A. Blajsko, poslanec: ... Slovenskej republiky,  lebo zákonné obmedzenia práv musia platiť rovnako pre všetky prípady, ktoré spĺňajú  ustanovené podmienky. Navrhujeme ustanovenie § 10 ods. 2 doplniť o možnosť, aby niektoré úlohy predstaveného plnil voči vedúcemu služobnému úradu minister. Napríklad schvaľovanie dovolenky, služobné voľno, navrhovanie odmien a podobne, a to napríklad doplnením vety na konci textu nasledovne: „Po dohode s príslušným ministrom alebo predstaveným v politickej funkcii môže predseda Úradu pre štátnu službu delegovať na príslušného ministra alebo  predstaveného v politickej funkcii ďalšie úlohy predstaveného, ktoré budú plniť voči vedúcemu služobného úradu.“ Odporúčame v § 10 na konci navrhovaného odseku 2 pripojiť túto vetu: „Po dohode s príslušným ministrom alebo predstaveným v politickej funkcii môže predseda Úradu pre štátnu službu delegovať na príslušného ministra alebo predstaveného v politickej funkcii ďalšie úlohy predstaveného, ktoré bude plniť voči vedúcemu služobného úradu.“ Navrhujem ustanovenie v odseku 2 doplniť o možnosť, aby niektoré úlohy predstaveného plnil voči vedúcemu služobného úradu minister. Napríklad schvaľovanie dovolenky, ako som povedal, služobného voľna, navrhovaniu odmien a tak ďalej. V § 10 v navrhovanom odseku 4 žiadame zvážiť rozšírenie dispozičnej právomoci ministra na výber vedúceho úradu na všetkých úspešných kandidátov. Odporúčame zachovať terajšie znenie, ktoré znie: „Spomedzi  prvých troch úspešných uchádzačov.“ V navrhovanom odseku 4 žiadame upraviť znenie nasledovne: „Vedúceho úradu v služobnom úrade, ktorým je ministerstvo alebo iný ústredný orgán štátnej správy, vymenúva predseda na návrh ministra alebo predsedu  iného ústredného orgánu štátnej správy z uchádzačov, ktorí boli úspešní vo výberovom konaní.“ Následne v súčasnom § 10 ods. 9 v predvetí žiadame za slová „štátnu službu“ vložiť slová „na návrh ministra alebo predsedu iného ústredného orgánu štátnej správy“ a v písm. a) na konci vety doplniť slová „alebo neplní služobné úlohy podľa odseku 2“. Apolitickosť vedúceho služobného úradu mala byť zaručená výberovým konaním. Podľa dôvodovej správy, aby minister mal  vplyv na výber služobného úradu, bol doplnený v § 10 ods. 4. V tomto prípade je zbytočné robiť zdanie výberového konania. Navrhované ustanovenie je v príkrom rozpore s duchom zákona o štátnej službe podľa môjho názoru. K bodom 35 § 14 ods. 3 písm. b) a c), bod 36 § 14 ods. 5, bod 39 § 14 ods. 9, bod 40 § 14 ods. 9, bod 54 § 16 ods. 3, bod 55 § 16 ods. 4, bod 132 § 80 a § 81, bod 133 § 82, bod 194 až 203, to sú prílohové časti 1 až 3, žiadame uvedené body vypustiť a naďalej ponechať požiadavku odbornej praxe ako jednej z kvalifikačných predpokladov. V nadväznosti na to žiadame ponechať platové stupne pre jednotlivé platové triedy. Zároveň žiadame ponechať doterajšiu stupnicu  platových taríf. Rovnako žiadame ponechať v pôsobnosti služobného úradu, pán Jaduš, určenie priemeru platových tried. Navrhujeme nevypúšťať ustanovenia o ukončení funkčného vzdelávania skúškou, teda vypustiť len slová „pred vymenovaním za predstaveného“. Z ustanovenia § 14 ods. 8 sa navrhuje vypustiť text „v dôsledku čoho sa riadiacich funkcií, u ktorých sa  vyžaduje osobitný kvalifikačný predpoklad získaný vo funkčnom vzdelávaní, nekončí skúškou“. Požiadavka spĺňania osobitných kvalifikačných predpokladov na vykonávanie riadiacich činností bola v zákone o štátnej službe riadne odôvodnená a má svoje poslanie. Druhá veta v § 15 ods. 10 je podľa nášho názoru diskriminačná, stanovuje iné podmienky na výber vedúceho úradu a predstaveného v služobnom úrade, ktoré je ministerstvo a ktorých priamo riadi minister, od ostatných uchádzačov. V § 15a ods. 4 navrhujem nahradiť slovo „personalistika“ slovami „riadenie ľudských zdrojov“, aj v niektorých ďalších ustanoveniach vždy v príslušnom texte sa to objavilo viackrát. V § 15 písm. a) ods. 1 nie je zrejmé, kto a na základe akých kritérií bude určovať, ktoré štátnozamestnanecké miesta sú miestami, na ktoré sa vyžadujú osobitné odborné znalosti. Taktiež nie sú v zákone špecifikované, nie sú predpokladmi na prijatie do štátnej služby uvedenými v ustanovení v § 14 ods. 1, pretože tu zákon hovorí o kvalifikačných predpokladoch,  respektíve potrebe znalosti cudzieho jazyka, nie o osobitných odborných znalostiach. Znenie ustanovenia je v rozpore s ustanovením § 14 ods. 1 zákona o štátnej službe. § 16. Rozšírenie funkcií a platových tried  najmä na ministerstvách  a ústredných orgánoch štátnej správy považujeme za diskriminačné vo vzťahu k štátnym zamestnancom na nižších stupňoch orgánov štátnej správy. Zamestnanci, ktorí vykonávajú najnáročnejšie, respektíve činnosti strategického významu, môžu byť podľa súčasnej právnej úpravy odmeňovaní osobným platom, pokiaľ podľa predkladateľa návrhu zákona nebude mať dopad na výdavky zo štátneho rozpočtu. Musia sa prostriedky na navýšenie platov novovytvorených funkcií zobrať ostatným štátnym zamestnancom, s čím my zásadne nesúhlasíme. Na základe našej skúsenosti navrhujeme zvýšiť počet tried na 10. Doteraz neboli uvedené žiadne vecné argumenty, pokiaľ som si všimol aj medzirezortné pripomienkové konanie, argumenty na zvýšenie teda tried na 11. § 16. Doterajšia prax vyhovuje. Platové triedy a stupne navrhujeme ponechať. Žiadame navrhované ustanovenie vypustiť. Je v rozpore so základnými zásadami odmeňovania, nakoľko štátni zamestnanci sú zaradení do platovej triedy podľa najnáročnejšej vykonávanej práce. Určenie priemeru použitých platových tried by znamenal aj zásah do rozdelenia kompetencií služobného úradu zo strany Úradu pre štátnu službu, pretože platová trieda je previazaná s konkrétnymi najnáročnejšími činnosťami uvedenými v katalógu. Doplnením tohto ustanovenia do zákona sa len deklaruje právny stav pri zaraďovaní zamestnancov do platových tried. Zamestnanci sa totiž stále nezaraďujú podľa najnáročnejšej činnosti, ktorú vykonávajú, ale podľa objemu mzdových prostriedkov. Nevieme si v praxi predstaviť, ako Úrad pre štátnu službu určí priemerné platové triedy a ako ich pri tvorbe systemizácie bude služobný úrad dodržiavať. Vyplýva z toho len jedna skutočnosť. Systemizácia sa bude tvoriť len podľa pridelených financií, a nie podľa skutočných potrieb služobného úradu na výkon ním zabezpečovaných činností. Zásadne nesúhlasíme s určovaním priemerných tried. Vláda, následne parlament, respektíve podľa predloženého návrhu vláda schvaľuje počet štátnozamestnaneckých miest podľa funkcií. Zamestnanci sú zaradení na štátnozamestnanecké miesta podľa činnosti, ktorú vykonávajú a majú uvedenú v opise štátnozamestnaneckého miesta, ktoré súčasne prijali pri vzniku štátnozamestaneckého pomeru a vyplýva z katalógu pracovných činností. Funkcia a trieda sa určuje na základe činností, ktoré sa majú na štátnozamestnaneckom mieste vykonávať. Je nesystémové, aby služobný predpis určoval priemer platových tried. Štruktúra a postavenie služobných úradov je rôzna, výkon činností je odlišný, rozloženie v území je tiež rôznorodé. Nie je možné, aby úrad určil priemer platových tried pre všetky služobné úrady. Z uvedených dôvodov žiadame tento bod vypustiť. § 16 ods. 4 odporúčame slová „priemer platových tried“ upraviť „ide o matematický priemer“, priemer platových tried. Podľa akých kritérií sa bude určovať pre jednotlivé služobné  úrady?  Dávam na zváženie toto ustanovenie. K bodu 59. V § 20 ods. 2 je uvedené, že kvalifikačná skúška sa môže skladať z písomnej časti a z ústnej časti. Odporúčame toto znenie upraviť, keďže z uvedeného vyplýva, že kvalifikačná skúška nemusí byť ani písomná, ani ústna. Teda vôbec sa nemusí uskutočniť. Preto navrhujem, aby  v § 20 ods. 2 v prvej vete sa slová „môže skladať“ nahradili slovom „skladá“ a spojka „a“ sa nahrádza slovom „alebo“. Je potrebné odstrániť rozdiel medzi navrhovanými ustanoveniami a dôvodovou správou, pričom zásadne nesúhlasíme s vypustením § 21. Zastávame názor, že čakateľovi by mala byť daná možnosť opakovať skúšku. Vypustením § 21 nebude riešená situácia, keď čakateľ v prípravnej štátnej službe neprejde kvalifikačnou skúškou. Chýbalo by ustanovenie, podľa ktorého sa zamestnanec buď prepustí, alebo sa mu umožní opravná skúška. Preto navrhujem § 21 ponechať. V § 24a  až 24c nesúhlasíme so zavedením ďalšieho privilegovaného druhu štátnej služby, ktorá iba skomplikuje už aj tak komplikované vzťahy v rámci štátnej služby. Snahou by malo byť kreovanie jednoduchého funkčného, spravodlivého, a nie veľmi zložitého systému, systému, v ktorom je minimálny priestor na neobjektívne hodnotenie štátnych zamestnancov. Upozorňujeme na diskriminačný charakter ustanovenia § 24 písm. b) ods. 2 písm. c), keď podmienkou je ovládanie jedného z troch vybraných cudzích jazykov napriek skutočnosti, že v rámci OSN Európskej únie a iných organizácií sa používa väčší počet rokovacích jazykov a návrh ustanovenia nepočíta s potrebou ovládania cudzieho jazyka na konkrétnom štátnozamestnaneckom mieste. § 24a zavedenie nominovanej štátnej služby ako ďalšieho druhu štátnej služby považujeme za neopodstatnené, nadbytočné a vzhľadom na výhody priznávané zákonom o štátnej službe štátnym zamestnancom v nominovanej štátnej službe oproti štátnym zamestnancom v stálej štátnej službe za diskriminačné. § 24b ods. 2 písm. c) požiadavka ovládania jazykov taxatívne vymedzených v tomto ustanovení je diskriminačná a v zrejmom rozpore s ustanovením § 14 ods. 1 písm. h), podľa ktorého požiadavka ovládania cudzieho jazyka na konkrétnom štátnozamestnaneckom mieste závisí od predpisu služobného úradu vydaného na základe služobného predpisu úradu pre štátnu službu o určení požiadavky ovládania cudzieho jazyka. To znamená, že na niektorých štátnozamestnaneckých miestach sa ovládanie cudzieho jazyka nevyžaduje vôbec alebo sa vyžaduje ovládanie iného jazyka, ako je uvedený v § 24 písm. b) ods. 2 písm. c) Uvedené ustanovenie preto odporúčame vypustiť. § 24c navrhujeme vypustiť v ods. 1 pojmy „mimoriadne osobnostné predpoklady“ z dôvodov, ktoré sme už uvádzali v bodoch 19 a 20. § 29 ods. 1. Zásadne nesúhlasíme s rozšírením možností dočasne preložiť zamestnanca bez jeho súhlasu a žiadame prehodnotiť dĺžku preloženia na päť rokov. Vážená snemovňa, skončil som. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: V rozprave ďalej vystúpi pani poslankyňa Demeterová, po nej pani Laššáková. M. Demeterová, poslankyňa: Vážená pani predsedajúca, vážení páni ministri, kolegyne poslankyne, kolegovia poslanci, v tejto sále už k tomuto zákonu odznelo z úst mojich kolegov veľa analýz aj pripomienok. Bolo daných veľa pozmeňujúcich návrhov, preto mi dovoľte, aby som vystúpila v mene skupiny poslancov iba s krátkym pozmeňujúcim návrhom, ktorý sa týka § 3 ods. 2 a je súčasne upravovaný aj v časti IV v bode 1 spoločnej správy. My sa domnievame, že táto formulácia nami navrhovaná upresňuje tento paragraf a súčasne dáva do súladu aj s § 149 tohto zákona. Nami navrhovaná formulácia v novom bode 5 v § 3 ods. 2 je, aby sme na konci odseku doplnili vetu: „Pri uplatňovaní týchto práv sa nesmie zisťovať ich sexuálna orientácia,“ a hore by bola odvolávka 3b na § 13 ods. 2 Zákonníka práce. Ďalej by sa potom číslovanie ostatných odkazov primerane upravilo. Myslím si, že už pri prerokovaní Zákonníka práce sme sa touto problematikou podrobne zapodievali, preto by som sa iba obmedzila na toto konštatovanie a na tento návrh. Súčasne vzhľadom na to, že gestorský výbor v bode 1 spoločnej správy schválil určité znenie, ja si dovolím vyňať tento bod 1 spoločnej správy v časti IV na osobitné hlasovanie. Ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pani poslankyňa Laššáková.