V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-10-28):
J. Drgonec, poslanec: Väčšinu svojho života som pôsobil v právnej teórii, a preto sa na svet musím pozerať cez teóriu. Z hľadiska teórie mi to pred chvíľou rozšírilo poznatok, pretože som dospel k poznaniu, že aj skúšky sú návykom. Pán poslanec Madej si navykol chodiť na skúšky. Odkedy na ne prestal, tak začal pociťovať potrebu skúšať. Z hľadiska jeho otázky o podnikateľskom postavení občianskych združení na ochranu spotrebiteľa som v tomto návrhu hovoril z toho dôvodu, aby sme rozlíšili dve skupiny štruktúr, ktoré by vykonávali činnosť v oblasti ochrany spotrebiteľa. Také, ktoré to robia len za štátne, a také, čo to robia aj z nejakých ďalších prostriedkov, s tým, že tie subjekty, ktoré by vykonávali podnikateľskú činnosť, by nemali právo uchádzať sa o podporu zo štátneho rozpočtu. Teraz, ak dovolíte, trošku zoširoka. Ochrana spotrebiteľa sa u nás chápe dosť úzko. Je to, zjednodušene povedané, o tom, že niekto kúpi topánky, ktoré majú, ja neviem, zlý opätok a treba topánku vymeniť. Ochrana spotrebiteľa takto ponímaná je, alebo mala by byť veľmi okrajová a určite nie dominantná. Ochrana spotrebiteľa by mala byť predovšetkým o poškodzovaní buď všetkého obyvateľstva, alebo aspoň veľkých skupín obyvateľstva. Je to napríklad pri činnostiach veľkých obchodných reťazcov, kde sa pravidelne dejú najrôznejšie akcie, pri ktorých ponúkajú tovar za zníženú cenu, ale keď prídete k pokladni, neúčtujú vám zníženú cenu, ale účtujú vám vyššiu cenu, než je avizovaná. Takéto formy ochrany spotrebiteľa nie sú možné v právnom štáte, nie sú možné inak ako prostredníctvom súdov. Spotrebiteľské združenia, ktoré by mali vyvíjať túto aktivitu, sú reálne odkázané na nejaké prostriedky, pretože je to o súdnych poplatkoch, je to o nejakých právnych analýzach, ktoré musia vypracovať skôr, než podajú žalobu, a je to o rade ďalších úkonov, ktoré musia z niečoho finančne zvládnuť. Z toho dôvodu som sa teda nazdával, že by bolo dobré uvažovať o vytvorení nejakých združení na ochranu spotrebiteľa, ktoré by mohli vykonávať aj podnikateľskú činnosť. Po tom, čo som predložil návrh, ma oslovili zástupcovia niektorých občianskych združení na ochranu spotrebiteľa, ktoré na Slovensku existujú, s upozornením, že toto rozlíšenie na dve skupiny spotrebiteľských organizácií hrozí rizikom spolu – čo v prípade, že ide o združenie, ktoré nevyvíja len podnikateľskú aktivitu, ale vyvíja nejakú takú čiastočne inú aktivitu? S prihliadnutím na to súhlasím s tým, že to rozčlenenie na podnikateľské a nepodnikateľské organizácie na ochranu spotrebiteľa nie je dobré. Je už aj súčasťou spoločnej správy v bode 9 návrh gestorského výboru inak formulovať § 25 ods. 1, teda vypustiť vlastne práve tú vetu o tom, že spotrebiteľské organizácie môžu vyvíjať podnikateľskú činnosť. Zostaneme, predpokladám, že zostaneme len pri tom, že je to o nejakej činnosti, ktorá je istým spôsobom zabezpečovaná zo štátneho rozpočtu. Čiže z tohto hľadiska, pani profesorka, máte pravdu, pokiaľ ide o ten návrh, ale vo vzťahu k spoločnej správe je vlastne duplicitný. (Reakcia poslankyne.) Áno. Pokiaľ ide o ten druhý bod, teda o novelizáciu § 10 ods. 1, myslím si, že to je výborný návrh, ktorý zase spresňuje režim ochrany spotrebiteľa, a som veľmi za to, aby sa tento návrh stal súčasťou novely zákona. Ďakujem pekne.