Szőllős, Ján, poslanec NR SR (2020-04-28):
Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne poslankyne, kolegovia poslanci, dovoľte mi povedať pár slov k časti programového vyhlásenia, ktoré je venované efektívnej verejnej správe. Je dôležité, že aj táto časť spolu s vyrovnávaním regionálnych rozdielov je súčasťou programového vyhlásenia vlády. Akékoľvek programy a opatrenia vlády týkajúce sa regionálneho rozvoja alebo iné opatrenia nebudú však úspešné, ak do ich implementácie nebude zapojená efektívnym spôsobom verejná správa a územná samospráva. Asi budete so mnou súhlasiť, že efektívna verejná správa a s ňou prepojená územná samospráva je jedným z dôležitých kľúčov dobrého spravovania štátu. Stav verejnej správy a územnej samosprávy, ich efektivita a vzájomné prepojenie a koordinácia, jemne povedané, nie sú v dobrom stave. Rozdrobenosť samosprávy na úrovni obcí, kompetencie prenesené bez zabezpečovania, zabezpečenia financovania, územné členenie urobené na základe subjektívnych politických záujmov, a nie odborných kritérií, volebný systém, ktorý neberie do úvahy zastúpenie regiónov. Reforma je veľmi potrebná. Na Slovensku máme 2 890 samosprávnych obcí, z toho 141 miest, máme 79 okresov a 8 samosprávnych krajov. S veľkým počtom obcí je ťažké hýbať, nakoľko ukotvenie samostatnosti obcí a dôležitosť zachovania vlastnej samosprávy je v povedomí našich obyvateľov veľmi silné. Tu sa dá len rozumne nastaviť, ktoré samosprávne kompetencie, prípadne prenesené kompetencie verejnej správy sú schopné zvládnuť aj tie najmenšie obce, a vytvoriť pre to podmienky a zároveň vytvoriť motivačné mechanizmy, aby sa pri výkone ďalších kompetencií spájali. Na úrovni okresov a krajov sa tu potýkame s nezmyselným územným členením, ktoré nám tu ostalo ešte z mečiarovských čias spolu s jedným volebným obvodom pre parlamentné voľby. Som presvedčený, že bez zmeny tohto nezmyselného členenia môžeme na efektívnu verejnú správu zabudnúť. Ako geograf môžem zodpovedne prehlásiť, že územné členenie na existujúce okresy ide proti všetkým princípom členenia na regióny, teda regionálnej taxonómie, a je pre pre študentov geografie exemplárnym príkladom, ako sa to nemá robiť. Základný princíp, že územné jednotky na jednej úrovni majú byť porovnateľné svojou veľkosťou, nebol rešpektovaný. Existujúce okresy boli ustanovené najmä kvôli flekom pre členov vtedajšieho HZDS na okresných úradoch a handlovalo sa, kde bude sídlo okresu a kde nie. Inak sa to totiž nedá si vysvetliť, že na juhu okresy, kde žije maďarská menšina, ostali nezmenené z roku 1960, kým tie severnejšie sa rozdelili. Tak máme na jednej strane deväť okresov s menej ako 20 obcami a dva s vyše 100 obcami. Máme tri okresy, ktoré nedosahujú ani 20-tisíc obyvateľov, ako Medzilaborce s 12-tisíc obyvateľmi a 23 obcami, Banská Štiavnica so 16-tisíc obyvateľmi a 15 obcami a Turčianske Teplice so 16-tisíc obyvateľmi v 26 obciach, kým na druhej strane máme deväť okresov okrem okresov s krajskými mestami, ktoré majú nad 100-tisíc obyvateľov, napr. ako Nové Zámky, ktoré majú 138-tisíc obyvateľov, a Košice okolie so 130-tisíc obyvateľmi v 114 obciach a Dunajská Streda 123-tisíc obyvateľov. Sú to neporovnateľné jednotky. Verejná správa v týchto okresoch vytvára nespravodlivosť, lebo okresný úrad v malom okrese je vzdialenostne aj kapacitne dostupnejší ako vo veľkom. Na druhej strane popri malých obciach, ktoré vznikli prirodzene, kde je problém udržať samosprávu, sme vytvorili umelo malé okresy, kde je problém zase efektívne uskutočňovať štátnu správu. Takto vytvorené okresy sú nepoužiteľné pre korektné štatistické porovnávanie a sú nepoužiteľné aj pre verejnú správu. O tom svedčí aj fakt, že sa v praxi vytvorili štyri kategórie okresných úradov. Tie v Bratislave a Košiciach, kde je viac mestských okresov, ale jeden okresný úrad, potom sú okresné úrady, na ktoré je prenesený výkon štátnej správy z iných okresov, tých je 20, okresné úrady, ktoré vykonávajú všetky svoje kompetencie, tých je 27 a okresné úrady, kde vlastne ostalo len sídlo, tých je 23, ale výkon väčšiny štátnej správy je prenesený inde, ako napríklad zo Žarnovice a Banskej Štiavnice do Žiaru nad Hronom. Potom sú okresy, ktoré napríklad museli zriadiť pracovisko okresného úradu v inom meste, ako napríklad Okresný úrad Nové Zámky v Štúrove či Okresný úrad Trebišov v Kráľovskom Chlmci, aby aspoň trochu napravili nespravodlivosť a priblížili úrad k ľuďom. Súčasné samosprávne kraje, vyššie územné celky, ktoré aj tak väčšinou voláme župy, vznikli pôvodne tiež za Mečiara spolu s okresmi v roku 96 ako kraje pre štátnu správu a potom boli zmenené na samosprávne kraje. Kto z vás na otázku, odkiaľ si, hrdo odpovie, že som z Košického alebo Banskobystrického samosprávneho kraja? Zvyčajne odpovieme, pochádzam z Kysúc, Liptova alebo z Gemera, či Šariša. Pokusy o nápravu a návrhy na zmenu sa ani nedostali do parlamentu. S územným členením súvisí aj ďalší mečiarovský pohrobok a tým je jeden volebný obvod vo voľbách do Národnej rady. Mnohým to možno vyhovuje, lebo posilňuje stranícky centralizmus a umožňuje, aby bol v každej strane jeden vodca, jeden spasiteľ pre celé Slovensko. Medzi nami 150 zástupcami ľudu uvádza trvalé bydlisko v Bratislave 45 poslancov a 7 ďalší v okresoch bratislavského kraja. Zo súčasných okresov nemá žiadneho zástupcu v parlamente 26 okresov, medzi nimi aj okresy s veľkým počtom obyvateľov, ako napr. Nové Zámky so 138-tisíc obyvateľmi či Komárno so 101-tisíc obyvateľmi. Okres s krajským mestom Trenčín má len jedného poslanca, pričom okres Kežmarok 5 poslancov, rovnako ako Košice či Žilina. Pýtam sa, je to spravodlivé? Ako k tomu prídu ľudia v tých okresoch, ktorí nemajú žiadneho zástupcu? Je potrebné to zmeniť. Viem, že akýkoľvek zásah do územného členenia a volebného systému je citlivá otázka a vyvoláva veľké vášne. Je potrebné preto dôkladne premyslieť, čo a ako urobiť, ako reformovať verejnú správu a územnú samosprávu. Zvyčajne som skeptický, keď sa má vytvoriť komisia, ale v tomto prípade vítam, že je v programovom vyhlásení cieľ vytvoriť komisiu na štrukturálnu reformu verejnej správy a jej cieľ začať diskusiu o úprave volebného systému. Ako vidíte, samospráva, štátna správa, volebný systém a nakoniec aj regionálny rozvoj úzko súvisia s územným členením. Ak je zlé, nastáva skrytá diskriminácia obyvateľov niektorých regiónov v ich správe a na iných práve na efektívne služby štátnej správy a v správe mať zastúpenie vo volebných celoštátnych orgánoch. Cieľ by mal byť vytvoriť efektívny, ľuďom blízky, spravodlivý, hierarchicky, logicky, územne aj funkčne vzájomne prepojený a historicky aj kultúrne ukotvený integrovaný systém verejnej správy a územnej samosprávy. Dúfam, že týmto príspevkom som začal nové kolo diskusie o týchto otázkach na pôde Národnej rady. Je mi ľúto, že veľa času v tejto diskusii je premárneného na osobné útoky, chcel by som preto povzbudiť vás, kolegovia, ktorí sa hlásite ku kresťanstvu ako aj ja, ale aj ostatných, ktorí rešpektujete kresťanské princípy, aby sme pri našej práci v parlamente pamätali na výzvu využívajte čas, vaše slovo, nech je vždy láskavé a múdro povedané, aby ste vedeli, ako treba každému odpovedať. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)