J. Mikuš, poslanec: (2004-06-23):
Pri posudzovaní štátneho záverečného účtu za rok 2003 mnohých reálne hľadiacich pozorovateľov v prvom rade napadnú čísla, ako je rast hrubého domáceho produktu, znižovanie schodku verejných financií či krotenie negatívnej zahraničnoobchodnej bilancie. Áno, skutočne je pravda, že reálny hrubý domáci produkt poskočil za minulý rok o 4,2 %, dosiahnutý schodok verejných financií v hodnote 3,5 % HDP sa len na pár desatín percenta priblížil k maastrichtskej úrovni a deficit na bežnom účte platobnej bilancie sa zastavil na úrovni 0,9 % HDP. Avšak oveľa dôležitejšie ako tieto mimoriadne priaznivé čísla je kvalitatívny posun v riadení verejných financií. Skok v riadení verejných financií treba vidieť najmä v oblasti koncepčnosti a odbornosti. V obsadení postu ministra financií Ivanom Miklošom nasledovali na ministerstve ďalšie personálne zmeny, ktoré logicky dodali tomuto úradu odbornú zdatnosť. Myslím tým nielen prístup k riadeniu verejných financií, o ktorých dnes diskutujeme, ale mnohé ďalšie oblasti, napríklad reforma daní, nový prístup k štátnej pomoci a zárukám, či zodpovedné riadenie verejného dlhu. Neprehliadnuteľným rysom práce ministerstva sa stala koncepčnosť. Hneď od nástupu novej vlády v roku 2002 sa ministerstvo začalo dôsledne riadiť jej programovým vyhlásením, pričom si stanovilo konkrétne úlohy na celé štvorročné obdobie. Dôsledne pripravilo daňovú reformu, krok za krokom postupuje v oblasti reformy verejných financií, pripravilo fiškálnu decentralizáciu. Práve súčasné ministerstvo v tomto personálnom obsadení prvý raz pripravilo podrobnú víziu hospodárenia verejného sektora nielen na najbližší rok, ale na celé trojročné obdobie. Zverejnené predstavy o vývoji v rokoch 2005 až 2007 pritom nepresviedčajú len o odvahe konať v takomto časovom predstihu, ale zároveň dokazujú ochotu otvoriť dvere do kuchyne a nechať sa vystaviť prípadnej kritike z radov politikov či ekonómov pri odchýlkach od pôvodných zámerov. Za najpozitívnejší výsledok štátneho záverečného účtu roku 2003 treba jednoznačne považovať pokles schodku verejných financií meranom podľa metodiky ESA 95 na úrovni 3,5 % HDP. Tento pokrok sa dosiahol najmä vďaka dodržaniu parametrov príjmovej aj výdavkovej časti štátneho rozpočtu. Za povšimnutie stoja výsledky Sociálnej poisťovne a Národného úradu práce, na ktorých sa prejavil zdravý vývoj ekonomiky a poriadok vnesený do systému sociálnej pomoci. Horšie ako sa očakávalo, sa vyvíjalo hospodárenie Fondu národného majetku, zdravotných poisťovní a samospráv. Kým v prípade Fondu národného majetku ide o jednorazový efekt spôsobený nutnosťou posilniť vládne príjmy po neočakávanom poklese výberu nepriamych daní, v prípade zdravotných poisťovní a samospráv ide o varovanie, že je nutné dokončiť reformy v zdravotníctve a vo fiškálnej decentralizácii. Povzbudzujúce na minulom roku je aj napriek tlaku na výdavky zo štátneho rozpočtu, najmä po vstupe automobilky Peugeot do Trnavy a po riešení následkov sucha v prospech poľnohospodárov, aby sa nezvýšili celkové výdavky nad rozpočtovanú úroveň. Finančná disciplína je výsledkom koncepčnej práce ministerstva, ktoré dokázalo nájsť s ostatnými rezortnými ministerstvami spoločnú reč, a to najmä prostredníctvom inštitútu porady ekonomických ministrov. Zvláštnu pozornosť si zasluhuje prístup k štátnej pomoci a riadenia verejného dlhu. Ministerstvo financií prvý raz dokázalo riadne zmapovať všetky záväzky štátu, vykonať ich rating a navrhnúť spôsob, čo s nimi. Poriadok sa vniesol do systému prideľovania štátnej pomoci, najmä v oblasti udeľovania štátnych záruk. Po desaťročí bujnenia systému záruk dnes možno, v úvodzovkách, možno, alebo v zátvorke optimisticky predpovedať, že istina v celkovej hodnote 63 mld. je stropné číslo, ktoré sa už nebude zvyšovať, ale len znižovať. Cestou je moratórium na udeľovanie nových štátnych záruk. Celkový verejný dlh dosiahol ku koncu minulého roka 512 mld. slovenských korún a je na úrovni necelých 43 % HDP. Jedným z reálne dosiahnuteľných cieľov je aj znižovať podiel dlhu na HDP. Zdatné hospodárenie verejnej správy sa prejavilo v celej spoločnosti a malo zásadný vplyv aj na vývoj súkromného sektora. Hlavnými dôsledkami zodpovedného prístupu vlády je pokles úrokových mier, stabilita domácej meny, zvyšovanie platobnej disciplíny a všeobecne skvalitnenie podnikateľského prostredia. Pokrok v riadení verejných financií na Slovensku ocenili viaceré renomované zahraničné inštitúcie, Európska komisia, Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, Medzinárodný menový fond. Spomeniem aspoň hodnotenie Medzinárodného menového fondu, pretože je najčerstvejšie, z konca mája tohto roka. Medzinárodný menový fond konštatuje, že priaznivý ekonomický vývoj na Slovensku je výsledkom viacerých príčin. Menuje silnú konkurenčnú pozíciu krajiny voči západnej Európe a susedným krajinám, spustenie investícií, najmä zahraničných, kvalitné riadenie makroekonomiky, zlepšenie podnikateľského prostredia najmä vďaka privatizácii štátnych podnikov, posilnenie legislatívneho rámca a reformu trhu práce. Medzinárodný menový fond oceňuje priaznivý fiškálny vývoj na Slovensku a vôbec nepochybuje o tom, že krajine sa podarí dosiahnuť stanovené ciele aj v roku 2004. Táto renomovaná inštitúcia dokonca ráta s tým, že hospodárenie verejného sektora bude ešte priaznivejšie, s akým rátalo ministerstvo financií vo svojich východiskách. Odporúča, aby sa zlepšené rozpočtové plnenie použilo radšej na ďalšie znižovanie deficitu ako na neplánované zvýšenie výdavkov. Zároveň nabáda vládu, aby ešte viac zvýšila tempo fiškálnej konsolidácie, pričom by mala využiť hospodársku expanziu. Slovenská ekonomika by podľa Medzinárodného menového fondu mala rásť ročným tempom prevyšujúcim 5 %. Za priaznivými konštatovaniami zahraničných inštitúcií treba do veľkej miery vidieť výsledok práce vlády pri riadení verejných financií. Ako som spomenul na začiatku, reformy sa začínajú prejavovať robustným rastom ekonomiky a postupným zvyšovaním životnej úrovne obyvateľov. Mimoriadne perspektívne sa vyvíja tohtoročný štátny rozpočet. Za prvých 5 mesiacov roku 2004 dosiahli príjmy štátneho rozpočtu 109 miliárd korún, čo je viac ako 40 % očakávaných celoročných príjmov. Výdavky pritom dosahujú iba 111 miliárd korún, čo je celoročne na úrovni 36 %. V polovici rozpočtového obdobia už štátny rozpočet dlhé roky nepracoval s deficitom pohybujúcich sa rádovo v niekoľko miliardách korún. Aktuálne výsledky hospodárenia štátu len potvrdzujú správnosť cesty nastúpenej ministerstvom financií v roku 2002 a preto ja nebudem mať problém podporiť návrh štátneho záverečného účtu za rok 2003. Ďakujem pekne za pozornosť.