Glváč, Martin, poslanec NR SR (2011-02-03):
Chcem sa však vrátiť k problému, ktorý tu bol jemne načrtnutý a absolútne s ním súhlasím, lebo som si dal trošku námahy a našiel som si aj judikát z roku ´96. Základnou právnou otázkou súvisiacou s voľbou generálneho prokurátora, lebo o ničom inom to tu nie je. To, že ste si tam dali iné funkcie a proste chceli ste to zahmliť, tomu nikto neverí. Je to len o tom, aby ste si dosadili svoju osobu na Generálnu prokuratúru. Táto právna otázka súvisí s voľbou, či je Národná rada Slovenskej republiky povinná alebo iba oprávnená tohto kandidáta voliť. Druhá otázka je, či je predseda Národnej rady Slovenskej republiky povinný urobiť všetko pre to, aby bol kandidát zvolený alebo jeho konanie v tejto oblasti ponecháva ústava na ďalšie právne predpisy a vlastne ho ponecháva jeho svojvôli. Predtým ako uvediem právne argumenty, by som chcel poznamenať, že výroky typu generálneho prokurátora zvolíme o pol roka, vlastne sa nič nestane, zákon na to pamätá, sú znásilňovaním ústavy a iných právnych predpisov. (Potlesk.) Nepopieram, že zákonodarca pamätal na situáciu, keď generálny prokurátor nie je zvolený. Áno, v takomto prípade preberá funkciu generálneho prokurátora v plnom rozsahu jeho práv a povinností prvý námestník. Zákonodarca však mal nepochybne na mysli prechodné, dočasné a núdzové riešenie a nie dlhotrvajúci a úmyselný jav. Zamysleli ste sa, vážené panie poslankyne a páni poslanci, nad tým, čo by sa stalo, ak by nedaj bože prvému námestníkovi sa niečo stalo alebo by sa vzdal funkcie? Kto by konal v oblasti protestov, mimoriadnych dovolaní, sťažností pre porušenie zákona, kto by vykonával personálne otázky na Generálnej prokuratúre, vyplácal platy, kto má  podpisové  právo.  Vy  toto  chcete,  tento stav dopustiť na 5 – 6 mesiacov, lebo vám to vyhovuje. Ďalšou otázkou je otázka legitimity tohto zástupcu generálneho prokurátora. Nehovorím o tom, že my sme boli dnes v médiách označení, že sme sa išli rozlúčiť s generálnym prokurátorom. Nie, boli sme sa spýtať, či náhodou prvý námestník bude 100-percentným nástupcom, bude vykonávať všetky práva a povinnosti tak, aby prokuratúra mohla fungovať. Zaujímalo pána predsedu najvyššieho zákonodarného orgánu to, či má prvý námestník vôbec previerku a akého stupňa, či sa môže oboznamovať s informáciami typu „prísne tajné“. Či to je jedno, 5, 6 mesiacov hore-dole. Tento zástupca generálneho prokurátora je „len menovaný generálnym prokurátorom“, to znamená neprešiel týmto procesom, takže aj jemu sa budú niektoré úkony vykonávať veľmi obtiažne. Ale ak dovolíte, vrátim sa k základnej otázke a tou je teda či Národná rada Slovenskej republiky a jej predseda je povinne minimálne sa pokúsiť zvoliť kandidáta na generálneho prokurátora alebo nie. Podľa čl. 2 ods. 2 ústavy štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanovil zákon. Podľa čl. 89 ods. 2 písm. f) predseda Národnej rady Slovenskej republiky vykonáva ďalšie úkony, ak tak ustanoví zákon. V XVI. hlave zákona o rokovacom poriadku, t. j. návrhy na vymenovanie a odvolávanie generálneho prokurátora nájdeme formulácie „určí“, „pridelí“, „vykonávajú sa“ a podobne. Obdobné ustanovenia obsahuje aj volebný poriadok o voľbe kandidáta na vymenovanie za generálneho prokurátora Slovenskej republiky a o odvolávaní generálneho prokurátora Slovenskej republiky. Podotýkam, že ide o judikát Ústavného súdu z roku 1996 na podnet Michala Kováča, bývalého prezidenta Slovenskej republiky. A teda sa pýtam: Sú tieto formulácie fakultatívne a dobrovoľné? Môže ich Sulík nerešpektovať? Môže pán Sulík nepodpísať schválený zákon? Môže pán Sulík nevyhlásiť voľbu do orgánov samospráv alebo iné voľby? Stojí pán Sulík nad ústavou a inými zákonmi? (Potlesk.) Odpoviem si sám tak ako všetci poslanci vládnej koalície. Nie, nie a ešte raz nie. A ten judikát. Ústavný súd vo svojom uznesení o výklade ústavy vyriekol: po a) v podmienkach ústavného systému Slovenskej republiky platí všeobecná povinnosť štátnych orgánov na vzájomnú spoluprácu, po b) práva a povinnosti upravené v Ústave Slovenskej republiky sú zásadne reálnymi právami a povinnosťami. Ja sa pýtam, ako ústavný orgán Národná rada, reálne uplatňuje svoje práva a povinnosti a ako spolupracuje s iným ústavným orgánom, t. j. napr. prokuratúrou Slovenskej republiky, keď má v pláne určité obdobie, neviem, tri mesiace, pol roka nezvoliť jej šéfa. Ani sa o to nepokúsiť. Ďalej sa pýtam, ako Národná rada spolupracuje s prezidentom Slovenskej republiky, ako mu umožňuje reálne si uplatniť svoje právomoci vymenovať generálneho prokurátora? Prezident má podľa ústavy dbať o riadny chod ústavných orgánov, teda aj prokuratúry, ako mu to umožňujeme? Odpovedám, nijako. Preto na vás apelujem, kolegyne a kolegovia, nenechajte sa zavádzať, zvlášť teda vy právnici, tento stav nie je v poriadku a nie je ani v poriadku naša nečinnosť. Preto tvrdím, že treba voliť dnes, už dnes je neskoro, voliť čo najskôr a dnes formou, ktorá je v zákone určená. Ďakujem veľmi pekne. (Potlesk.)