B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-10-22):
Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Budeme pokračovať v rokovaní prvým čítaním o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení zákon č. 98/2004   Z. z. o spotrebnej dani z minerálneho oleja (tlač 892). Dávam teraz slovo poslancovi Branislavovi Opaternému, aby za skupinu poslancov návrh zákona uviedol. Nech sa páči. B. Opaterný, poslanec: Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Krátko k uvedenému zákonu. Sadzby pre dane zo spotreby minerálnych olejov sa zvyšovali na súčasnú úroveň k 1. augustu 2003, a to, ako sa možno presvedčiť vo vtedajšom odôvodnení ministerstva financií, na základe argumentácie ministerstva, ktoré tak chcelo vykryť výpadok zle odhadnutých príjmov štátneho rozpočtu a od zvýšenia sadzieb očakávalo zvýšenie príjmov na úrovni 2,2 mld. Sk. V tom čase bolo plnenie príjmov na rok 2003 na úrovni 33 %. V roku 2004 je za prvých 6 mesiacov príjem štátneho rozpočtu na úrovni     87 % a je značne vyšší oproti očakávaniam. Na základe tej istej logiky ministerstva financií by teda bolo namieste teraz, keď je kríza plnenia príjmov štátneho rozpočtu dávno prekonaná, vrátiť sa k pôvodným sadzbám daní spred augusta roku 2003. Navrhovanou úpravou sadzieb daní jednotlivých druhov minerálnych olejov je možné predpokladať zníženie príjmov štátneho rozpočtu o cirka 4 mld., čo uznávame, ale vzhľadom na tohtoročný priaznivý vývoj možno aj očakávať, že skutočný výpadok daňových príjmov ako celku bude oveľa nižší, ak by vôbec k nemu došlo. Tento výpadok navrhujeme riešiť adekvátnym znížením na výdavkovej strane rozpočtu, a to predovšetkým v rámci investičných stimulov štátnej pomoci a poľnohospodárskych dotácií. V prípade premietnutia zníženia sadzieb daní do cien pohonných látok a palív je možné očakávať i zníženie cien tovarov a služieb, do ktorých sa ceny pohonných látok a palív prakticky všade premietajú. Navrhovaná úprava sadzieb bude mať preto aj vplyv na obyvateľov, na celú podnikateľskú sféru i orgány a organizácie napojené na štátny rozpočet. Celkovo keby sa zníženie sadzieb premietlo v plnej výške do cien, znamenalo by to zníženie o cirka 2,7 až 3,5 koruny na jeden liter bez dane z pridanej hodnoty. Samozrejme, neočakávame premietnutie plnej výšky zníženia sadzieb do cien, ale i v tom prípade platí, že je pre ekonomiku lepšie, keď peniaze zostávajú v rukách podnikateľov, než keď prostredníctvom daní dochádza k ich štátnemu prerozdeľovaniu. Preto tvrdenie Ministerstva financií Slovenskej republiky, že sa pri znížení daňového zaťaženia nedá zaručiť primerané zníženie ceny motorových palív u predajcov, a preto treba zachovať sadzby, je chybné. Nakoniec, je to štát, ktorý vytvoril pre Slovnaft prakticky monopolné postavenie na slovenskom trhu. A na záver mi dovoľte zacitovať z článku, ktorý som našiel v Mladej fronte Dnes o výbere slovenských daní. Podľa Daňového riaditeľstva v Banskej Bystrici boli totiž daňové príjmy plnené zatiaľ na 104 % plánu a za tri štvrte roku dosiahli 152,265 mld. Sk, v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku sú vyššie o 9,326 mld. Sk, najväčší nárast zaznamenala daň z príjmu právnických osôb, kde bol výber vyšší o 46,5 % a dosiahol 24,172 mld. korún, daň z príjmu fyzických osôb bola vyberaná na 129,4 %, vybralo sa jej vo výške 18,071 mld. korún, a spotrebná daň je plnená na 100,77 %, čo znamená výber 30,908 mld. korún. Takto vyzerá daňová reforma v praxi s heslom: „Liberálna reforma sa podarila, plán sme prekročili.“ Ďakujem za slovo.