Jasovský, Ján, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2010-09-08):
Dobrý deň prajem. Vážený pán predsedajúci, vážení páni poslanci, pani poslankyne, vážený pán podpredseda vlády, dovoľte, aby som predniesol stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky k návrhu záverečného účtu verejnej správy Slovenskej republiky za rok 2009. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky v zmysle § 5 ods. 1 zákona o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky vypracoval stanovisko k návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2009, ktorý je podľa § 29 ods. 1 zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy súčasťou záverečného účtu verejnej správy, a súčasne podáva stanovisko k vybraným častiam záverečného účtu verejnej správy. Stanovisko sa opiera najmä o kontrolné poznatky Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky za rozpočtový rok 2009 a údaje a informácie poskytované alebo publikované Štátnou pokladnicou, Štatistickým úradom Slovenskej republiky a Národnou bankou Slovenska. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky konštatuje, že predložený návrh záverečného účtu verejnej správy Slovenskej republiky za rok 2009 obsahuje všetky náležitosti v súlade so spomínaným § 29 ods. 2 zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy. V súhrnnej charakteristike ekonomického vývoja v roku 2009 možno konštatovať, že dopady pretrvávajúcej globálnej krízy v roku 2009 nepriaznivo ovplyvnili otvorenú, a tým aj zraniteľnejšiu slovenskú ekonomiku. Nepriaznivý vývoj v externom prostredí, a tým aj súvisiaci pokles zahraničného dopytu spôsobili, že globálna finančná, hospodárska kríza sa v plnom rozsahu prejavila aj na Slovensku. Jej vplyvom sa znížil potenciálny hrubý domáci produkt, poklesla dynamika exportu vrátane celkového domáceho dopytu a oslabil sa trh práce. Tým sa potvrdili očakávania o ďalšom smerovaní slovenskej ekonomiky v podmienkach zníženia ekonomickej výkonnosti v roku 2009. Hospodárenie subjektov verejnej správy v zmysle medzinárodnej metodiky vykazovania ESA 95, rozhodujúcej pre plnenie a hodnotenie Maastrichtských kritérií, sa pri konsolidovaných celkových príjmoch 21 705 286-tisíc eur a konsolidovaných celkových výdavkoch 25 994 749-tisíc eur skončilo podľa predbežných údajov deficitom vo výške 4 289 463-tisíc eur. Rozpočtovaný schodok vo výške 3 137 985-tisíc eur bol prekročený o 1 151 470-tisíc eur. Vykázaný schodok verejného sektora sa podieľa na hrubom domácom produkte 6,8 %. Z uvedenej hodnoty 1,4 % predstavuje vplyv druhého piliera reformy dôchodkového systému. V skutočnosti bol dosiahnutý schodok, ktorý bol generovaný nižšími príjmami oproti rozpočtu o 94 133-tisíc eur, vyššími výdavkami o 127 183-tisíc eur a nárastom záväzkov v roku 2009 o 55 092-tisíc eur. Úroveň zadlženia sektora verejnej správy je charakterizovaná výškou maastrichtského dlhu, ktorý je podielom na hrubom domácom produkte na úrovni 35,7 %, čím bol vykázaný nárast o 8,1 percentuálneho bodu. Aj napriek zhoršeniu je veľkosť dlhu akceptovateľná a hodnota dlhového pomeru Slovenskej republiky je priaznivá aj v kontexte s priemermi Európskej únie. K 31. 12. 2009 dosiahol maastrichtský dlh verejnej správy hodnotu 22 584 494-tisíc eur, čo je o 3 971 658-tisíc eur viac oproti stavu k 31. 12. 2008. Dovoľte niekoľko slov k príjmom štátneho rozpočtu, nebudem zaťažovať číslami, tie sú uvádzané v správe. Poznamenám len, že Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky vykonal kontrolu správnosti zostavenia štátneho záverečného účtu za rok 2009 v príjmovej oblasti. Porovnaním príjmových účtov vedených na Daňovom riaditeľstve a príjmových účtov v Štátnej pokladnici neboli zistené rozdiely. Kontrolou nedaňových príjmov bolo v niektorých prípadoch zistené, že v procese plánovania a schvaľovania príjmov došlo v niektorých organizáciách k nadhodnoteniu alebo aj k podhodnoteniu príjmov. K výdavkom štátneho rozpočtu, čísla sú takisto uvádzané v správe. Najvyšší kontrolný úrad vykonal kontrolu správnosti zostavenia záverečného účtu za rok 2009 až v 17 rozpočtových kapitolách. Na ich základe je možné konštatovať, že účtovné a finančné výkazy zostavené k záveru roka neobsahovali významné nesprávnosti a poskytovali verný a pravdivý obraz o skutočnostiach, ktoré sú predmetom účtovníctva a o finančnej situácii účtovných jednotiek. V troch prípadoch bolo zistené, že návrh záverečnej kapitoly nebol vypracovaný v súlade so smernicou na vypracovanie záverečných účtov a tiež v niektorých prípadoch bolo zistené porušenie všeobecne záväzných právnych predpisov, najmä zákona o účtovníctve, zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy, zákona o správe majetku štátu a zákona o verejnom obstarávaní. Niekoľko slov k rozpočtovým vzťahom Slovenskej republiky a Európskej únie. Čísla sú tiež uvádzané v správe podrobne. Najvyšší kontrolný úrad zistil vo vzťahu k prostriedkom Európskej únie porušenia ustanovení zmlúv o poskytnutí nenávratného finančného príspevku, nesúlad s viacerými ustanoveniami zákona o účtovníctve, uhradenie položiek, ktoré neboli v rozpočte projektu, nevykonávanie alebo nesprávne vykonávanie predbežnej alebo priebežnej kontroly, nedostatky vo verejnom obstarávaní, nezabezpečenie náležitej informovanosti a publicity o spolufinancovanie prostriedkov z prostriedkov Európskej únie, nepredkladanie alebo neskoré predkladanie predpísaných monitorovacích správ, nezabezpečenú udržateľnosť dosiahnutých výsledkov projektu a nedostatočnú účinnosť a kvalitu vnútorných kontrol a auditov, ktoré nezabránili chybám alebo ich neodhalili už v počiatočnom štádiu. K hospodáreniu obcí a vyšších územných celkov vykonali sme tiež kontrolu implementácie najmä programového rozpočtovania v rozpočtovom procese obcí a miest, na základe ktorých sme zistili, že v niektorých obciach neboli zostavené rozpočty ako programové. V ďalších obciach tieto obsahovali iba programy bez formulovania zámerov a cieľov. V rámci kontrol vyšších územných celkov bolo zistené, že účtovné a finančné výkazy poskytovali verný a pravdivý obraz o skutočnostiach, ktoré boli predmetom účtovníctva, o ich finančnej situácii, až na Banskobystrický samosprávny kraj, kde suma všetkých zistených chýb účtovných výkazov bola vyššia ako stanovená hladina významnosti. Dovoľte teda záver, dámy a páni, Najvyšší kontrolný úrad na základe výsledkov kontroly správnosti zostavenia záverečných účtov rozpočtových kapitol, kontroly správnosti zostavenia návrhu záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2009, ako aj analýzy vyžiadaných informácií konštatuje, že návrh záverečného účtu obsahuje všetky náležitosti v zmysle ustanovení príslušných paragrafov. V hospodárení štátneho rozpočtu vykázanom na hotovostnom princípe sa v roku 2009 dosiahli príjmy v objeme 10 540 795,6-tisíc eur, výdavky 13 332 046,6-tisíc eur, a tým schodok 2 791 251-tisíc eur. Podiel schodku rozpočtu verejnej správy na hrubom domácom produkte v metodike ESA 95 dosiahol podľa predbežných údajov úroveň 6,8 %, čo predstavuje prekročenie maastrichtského kritéria deficitu o 3,8 %. V medzinárodnom porovnaní dosiahla Slovenská republika rovnaký podiel schodku, ako je priemer štátov Európskej únie, dvadsaťsedmičky, to znamená 6,8 %. Konsolidovaný dlh verejnej správy, tzv. maastrichstský dlh, dosiahol k 31. 12. hodnotu 22 584 494-tisíc eur. Medziročné zvýšenie dlhu o 3 971 658-tisíc eur spôsobilo zvýšenie jeho podielu na hrubom domácom produkte na úroveň 35,7 %. Toto zvýšenie bolo spôsobené rastom dlhu o 21,5 % a súčasným poklesom hrubého domáceho produktu o 5,9 %. Nachádza sa však pod vyžadovanou limitnou hranicou 60 %, v porovnaní s Európskou úniou, s dvadsaťsedmičkou, patrí Slovenská republika k štátom s priaznivou hodnotou dlhového pomeru. Programové rozpočtovanie nebolo ani v roku 2009 hlavným nástrojom, ako som už spomínal, na zefektívňovaní výdavkov. Informovalo síce, do ktorých oblastí výdavky smerujú, nezohľadňovalo ale ich skutočnú potrebu. Na základe poznatkov z vykonaných kontrol a množstva zistených nedostatkov Najvyšší kontrolný úrad poukazuje na rizikové oblasti v systéme riadenia, kontroly a využívania verejných zdrojov a zdrojov z rozpočtu Európskej únie. Preto bude aj v nasledujúcom období stratégia kontrolnej činnosti Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky naďalej klásť dôraz na efektívne, hospodárne a účinné vynakladanie verejných zdrojov a prostriedkov z Európskej únie so zameraním na tri hlavné oblasti: - riešenie negatívnych dopadov a zmiernenie účinkov hospodárskej krízy a rozvoj hospodárstva, - čerpanie a efektívne využívanie prostriedkov z rozpočtu Európskej únie a - aktuálne a celospoločensky významné témy. To je všetko. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.)