Ľ. Vážny, minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR: (2009-06-16):
Keď sme tvorili zákon č. 528, ktorý chcem teraz novelizovať, bolo to na pol roka 2008 a nikto ani nechyroval o finančnej a hospodárskej kríze. Preto sme do toho zákona tvrdo zakomponovali, že všetky prostriedky sa môžu začať čerpať len vtedy, keď bude schválená žiadosť o nenávratný finančný príspevok Európskou komisiou. Samozrejme potom prišla kríza a Európska komisia ako reakciu na krízu, mám tu nariadenie Rady Európskeho spoločenstva, ktoré je citované aj v tých materiáloch č. 284/2009 zo 7. apríla 2009, opakujem ako reakciu na krízu, konštatuje, že je potrebné upraviť niektoré ustanovenia a nariadenia Európskeho spoločenstva so zámerom uľahčiť financovanie a uvoľnenie finančných zdrojov spoločenstva pri spustení operačných programov, ako aj projektov financovaných v rámci týchto programov, aby sa urýchlilo ich vykonávanie a dosah takýchto investícií na hospodárstvo. Citujem z nariadenia Rady Európskeho spoločenstva č. 284/2009. „Takisto v bode 8 konštatuje Európske spoločenstvo, respektíve Rada Európskych spoločenstiev s cieľom urýchliť vykonávanie veľkých projektov je potrebné umožniť, aby výdavky týkajúce sa veľkých projektov, ktoré Komisia ešte neschválila, mohli byť zahrnuté do výkazov výdavkov.“ Čiže to je citácia nariadenia Rady ako reakcia na krízu. My keď sme chceli urýchliť alebo uvoľniť financovanie, narazili sme na tú bariéru, ktorú sme si ešte pred krízou v zákone č. 528/2008 Z. z. postavili, a preto toto je reakcia na to, že sa uvoľňuje v zmysle nariadenia Rady Európskych spoločenstiev financovanie takýchto projektov. Týka sa to len operačného programu doprava, respektíve projektov nad 50 miliónov eur, ktoré sú v podstate len v operačnom programe doprava, inde sú menšie finančné celky. A, samozrejme, je to naša reakcia na to, čo sa už deje, pretože stavby, ktoré sú zaradené v operačnom programe doprava, už sa stavajú. Čiže nie je pravdou, že sme nezačali stavať. Tie sa už stavajú, ale Európska komisia uvedomujúc si obrovský časový priestor, ktorý je potrebný z ich pohľadu odo dňa predĺženia žiadosti po schválenie žiadosti a oni veľmi dobre vedia, že tento proces je rok aj viac, pretože nechcú, aby sa ten proces schvaľovania zdeformoval, preto presúvajú to riziko, to máte pravdu, na štát, že ty priamo štát musíš vedieť, ktoré projekty sú pre teba potrebné, a ak ich zaradíš do operačného programu doprava a si presvedčený o tom, že prejdú tieto stavby, tak vtedy môžeš na nich uvoľniť financovanie, takže môžu byť preplácané faktúry aj pred schválením príslušnej žiadosti. Konkrétne sa to týka napríklad železničného projektu Žilina – Krásno nad Kysucou, ktorý je za 14,9 milióna eur, prepáčte, za 201 miliónov eur oprávnené výdavky, kde na tejto stavbe je prestavaných, ja to budem radšej v korunách hovoriť, cca 400 miliónov Sk, zle hovorím, vyfakturovaných, to znamená práce zrealizované a odberateľom uznané za 400 miliónov korún a prestavaných je tam cca 800 miliónov korún. Títo dodávatelia, kde je líder Doprastav a má pod sebou zavesených možno 8, nie možno, určite 8 subdodávateľov, tí nám stále hovoria. Dobre, ale my sme vám prestavali 800 miliónov Sk a vy ste nám nezaplatili ani halier. My malí subdodávatelia ideme už krachovať. A toto je reakcia na to. V súlade s nariadením Rady Európskeho spoločenstva a v súlade aj s dobrými mravmi. Nemôžeme predsa chcieť, aby realizovali a my nebudeme platiť. Keď nám to Európska komisia uvoľnila, keď je to zaradené v operačnom programe doprava, ja stále nevidím problém, aby sme uznané práce nezaplatili. To je vlastne cieľ tejto novely, pretože naozaj nám už avizovali najmä tí malí, ktorí majú ročné tržby 50 až 100 miliónov Sk, že jednoducho idú skrachovať, alebo prerušia stavbu a bude to ešte horšie. Takže toto je vlastne reakcia a tých stavieb je viacero. To je moderná železničná stavba Žilina – Krásno nad Kysucou, Hričovské Podhradie – Žilina – Strážov cesty, Sverepec – Vrtižer, to je Považská Bystrica, Žarnovica – Šášovské Podhradie. Tam na týchto stavbách využijeme tento mechanizmus. Čiže nie sú to veľké projekty za každú cenu, ale je to reakcia na krízu. Tak ako reagovala Európska komisia, tak sa snažíme reagovať aj my. Otvoriť priestor pre biznis. Samozrejme, je mojím cieľom otvoriť priestor pre biznis, ale transparentný, nediskriminačný, lebo jediný liek na krízu, verte mi, je rýchle spustenie veľkých infraštruktúrnych celkov, ktoré Slovensko naozaj potrebuje. A keď ich chceme rýchlo stavať, musíme ich aj rýchlo platiť, pretože málokto udrží, ako som tu citoval, 800 miliónov korún realizovať práce bez ich úhrady. Čo k tomu ešte? No, z hľadiska toho, že sme sa pustili do PPP projektov a neriešime operačný program doprava alebo fondy. To sú nezmysly, pretože naozaj pre nás sú najlacnejšie prostriedky cez eurofondy a tie sa snažíme čo najskôr spustiť. Len ten projekt je komplikovaný. Za operačný program doprava, to znamená za rezort dopravy, pôšt a telekomunikácií môžem skonštatovať to, že, samozrejme, tri roky vládnutia, v septembri 2007 sme mali prvý na Slovensku schválený operačný program. V podstate sme čakali na Národný strategický referenčný rámec, to už je druhá vec. Trištvrte roka sme robili tie veci, ktoré sú nevyhnutné, to sú manuály, procedúry, kontrolný mechanizmus, auditný mechanizmus, je to strašne veľa roboty, nikto ste to nevideli, čo to obsahuje, tak radšej by som menej kritizoval. Ja si stojím za tým, že za toho trištvrte roka sme tieto materiály pripravili ozaj v rekordne krátkom čase a od vtedy sme spracovali prvé žiadosti a postupne ich schvaľujeme s Európskou komisiou. Európska komisia tvrdí, ako som už povedal, zabudnite na to, že za mesiac to schválite. To trvá rok a viac. Aj keď je kríza, my nepovolíme z našej latky a z našej dôslednej kontroly týchto projektov. Čiže, samozrejme, snažíme sa robiť čo najskôr. Chcem len podotknúť to, že my sme mali vo februári 2009 schválený ako prvý na Slovensku, a pokiaľ mám dobré informácie, aj ako prvý zo strednej Európy schválenú žiadosť na veľký infraštruktúrny celok, o nenávratný finančný príspevok, a to je Sverepec – Vrtižer v hodnote 263 miliónov eur. Takže nie je pravda, že nerobíme, neschvaľujeme, jednoducho sú to náročné pôrodné bolesti, je to nový operačný program. Hľadali sme sa v tom aj my, aj Európska komisia v tých procedúrach. Pevne verím, že už sme tento prvý schválili a už to pôjde ako na páse. Ak vás to uspokojí, tak do konca júna budú na Európskej komisii na DG regio Sverepec – Vrtižer, Žilina – Krásno, Nové Mesto – Zlatovce, železničná stavba Žilina – Teplička, Žarnovica – Šášovské Podhradie a tieto veľké infraštruktúrne celky v hodnote možno necelej 1 miliardy budú predložené Európskej komisii, dve už tam sú a ďalšie tri budú do konca júna. Ale Európska komisia nám hovorí, že to bude robiť rok, takže tam už si nevieme pomôcť, naopak, oni nám povedali, nenaháňajte nás, aby sme vám rýchlo schvaľovali žiadosti. My sme vám týmto nariadením uvoľnili systém financovania, využívajte si zálohové platby a my v našom tempe budeme ďalej projekty posudzovať. Takže takto zhruba je pravda, čo sa týka tohto skráteného konania. Ja si myslím, že môžeme neschválením tohto zákona a neschválením režimu skráteného legislatívneho konania spôsobiť aj národohospodárske škody, ktoré som deklaroval na tom prípade Doprastavu a ôsmich jeho subdodávateľov, ktorí už fyzicky prestavali vyše 800 miliónov Sk, nemajú zaplatené nič a hrozia nám, že odídu alebo skolabujú, alebo sa rozpadnú. Toto je reakcia na to a tie stavby, ktoré som vymenoval, myslím, že nikto nespochybňuje ich potrebu. Myslím to úplne vážne. Ďakujem.