P. Hrušovský, predseda NR SR: (2003-07-10):
Nech sa páči, pán poslanec Ondriaš. K. Ondriaš, poslanec: Vážený pán predseda Národnej rady Slovenskej republiky, dámy a páni, predkladám pozmeňujúce návrhy k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a o doplnení zákona č. 328/1991 Zb. o konkurze a vyrovnaní v znení neskorších predpisov. Na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky sa predkladá vládny návrh, ktorého zámerom je zrýchlenie a zefektívnenie občianskeho súdneho konania. Predložený návrh zákona síce čiastočne napĺňa zámer predkladateľa a zohľadňuje praktické pripomienky zo strany sudcov, predkladateľa, zároveň ale zvyšuje možnosť korupcie zo strany sudcu, pretože mu umožňuje neobmedzene a nekontrolovateľne postupovať v súdnom konaní, aj keď sleduje len svoje osobné ciele. Okrem toho znevýhodňuje účastníkov konania z nižších sociálnych vrstiev. Preto predkladám nasledujúce pozmeňujúce návrhy a žiadam o jednotlivých pozmeňujúcich návrhoch samostatne hlasovať. V pôvodnom návrhu v bode 10 sa § 9 dopĺňa odsekom 3, v ktorom sa píše: „Dôvodom na vylúčenie sudcu nie sú okolnosti, ktoré spočívajú v postupe sudcu v konaní o prejednávanej veci.“ Dávam pozmeňujúci návrh 1: „Ustanovenie z predkladaného návrhu zákona navrhujem vypustiť.“ Odôvodnenie. So znením uvedeným v návrhu vládneho návrhu zákona nesúhlasím. Navrhovaná právna úprava síce prispeje k urýchleniu súdneho konania, keď by mohlo dôjsť k neopodstatneným pochybnostiam o nezaujatosti sudcu, ale odoberie spornej strane právo domáhať sa nestranného súdneho konania. Súdno-aplikačná prax ukazuje, že námietky účastníkov v súdnom konaní, ktoré vyjadrujú nespokojnosť s procesnými postupmi sudcov, sú väčšinou opodstatnené, sudcovia v konaní často postupujú predpojato, arogantne a agresívne, neodôvodnene odoberajú slovo jednej zo sporných strán, odmietajú predkladané dôkazy, neobjektívne protokolujú výpovede sporných strán. Navrhované ustanovenie len zvýši už aj tak vysokú korupciu v súdnictve, o ktorej je presvedčená široká občianska verejnosť. Prejdem k ďalšiemu bodu. V pôvodnom návrhu v bode 12 § 15a ods. 2 znie: „Účastník môže uplatniť námietku zaujatosti podľa odseku 1 najneskôr na prvom pojednávaní, ktorého sa zúčastnil sudca, o vylúčenie ktorého ide, alebo do 15 dní, od kedy sa mohol dozvedieť o dôvode, pre ktorý je sudca vylúčený. Najneskôr môže účastník námietku podať len vtedy, ak ho súd nepoučí podľa odseku 1.“ Dávam pozmeňujúci návrh 2, v ktorom § 15a ods. 2 znie: „Účastník môže uplatniť námietku zaujatosti podľa odseku 1, na pojednávaní ktorého sa zúčastnil sudca, o vylúčenie ktorého ide, alebo písomne do 15 dní, od kedy sa mohol dozvedieť o dôvode, pre ktorý je sudca vylúčený. Dôvodom vylúčenia sudcu sú aj neodôvodnené prieťahy v konaní.“ Ostatné odseky sa prečíslujú. Odôvodnenie. Zaujatosť sudcu treba charakterizovať ako stav, keď je sudca osobne zainteresovaný na výsledku konania. Tým môžu byť aj neodôvodnené prieťahy v konaní. Sudca by mal byť vylúčený vždy, ak má na výsledku konania osobný záujem alebo má vopred také poznatky o veci, ktoré môžu ovplyvniť jeho nestrannosť v rozhodovaní. Preto je potrebné zachovať možnosť účastníkovi súdneho konania kedykoľvek, keď vznikne uňho pochybnosť o nezaujatosti a nestrannosti sudcu. Zneužívanie zo strany účastníka tu je znemožnené navrhovaným odsekom 4, podľa ktorého na opakované námietky podané z toho istého dôvodu súd neprihliadne, ak už o nich rozhodol. Prejdem k ďalšiemu bodu. V pôvodnom návrhu v bode 18 § 30 znie: „Účastníkovi, u ktorého sú predpoklady, aby bol súdom oslobodený od súdnych poplatkov, ustanoví sudca alebo poverený zamestnanec súdu na jeho žiadosť zástupcu z radov advokátov, ak je to potrebné na ochranu jeho záujmov. O tejto možnosti súd účastníka poučí.“ Dávam pozmeňujúci návrh 3, v ktorom § 30 znie: „Účastníkovi, ktorý bol súdom oslobodený od súdnych poplatkov a od advokátskych trov, ustanoví sudca na jeho žiadosť zástupcu z radov advokátov, ak je to potrebné na ochranu jeho záujmov. V tejto možnosti súd účastníka poučí.“ Odôvodnenie. Súčasné sociálno-ekonomické rozdiely v spoločnosti občanov žijúcich na hranici alebo pod hranicou chudoby neumožňujú domáhať sa svojich práv súdnou cestou, pretože nemajú finančné prostriedky nielen na súdne poplatky, ale ani na advokátske trovy. To zakladá nerovnosť občanov pred zákonom. Preto je potrebné, aby tieto náklady znášal štát. Prejdem k ďalšiemu bodu. V pôvodnom návrhu v bode 22 § 43 ods. 1 znie: „Sudca alebo poverený zamestnanec súdu uznesením vyzve účastníka, aby nesprávne, neúplné alebo nezrozumiteľné podanie doplnil alebo upravil v lehote, ktorá nemôže byť kratšia ako 10 dní. V uznesení uvedie, ako treba opravu alebo doplnenie vykonať.“ Podávam pozmeňujúci návrh 4, v ktorom § 43 ods. 1 znie: „Sudca alebo poverený zamestnanec súdu uznesením vyzve účastníka, aby nesprávne, neúplné alebo nezrozumiteľné podania doplnil alebo opravil v lehote, ktorá nemôže byť kratšia ako 10 dní, a musí prihliadať na rozsah a zložitosť opravy a doplnenia podania. V uznesení uvedie, ako treba opravu alebo doplnenie vykonať.“ Odôvodnenie: Výzva daná súdom účastníkovi na opravu a doplnenie podania musí byť reálna nielen časovo, ale i vecne a rozsahom. Prejdem k ďalšiemu bodu. V pôvodnom návrhu v bode 28 § 53 ods. 1 znie: „Tomu, kto hrubo sťažuje postup konania najmä tým, že sa neustanoví na súd alebo neuposlúchne príkazy súdu, alebo kto poruší poriadok alebo kto urobí hrubo urážlivé podania, môže súd uložiť uznesením poriadkovú pokutu do výšky 25 000 korún.“ Podávam pozmeňujúci návrh 5, v ktorom § 53 ods. 1 znie: „Tomu, kto hrubo sťažuje postup konania najmä tým, že sa neustanoví na súd alebo neuposlúchne príkazy súdu alebo kto ruší poriadok alebo kto urobí hrubo urážlivé slová, môže súd uložiť uznesením poriadkovú pokutu do výšky 15 000 korún. Takéto konanie účastníka musí byť dokumentované jeho hlasom alebo písmom.“ Odôvodnenie. Uvedené ustanovenie musí mať nielen sankčný, ale aj výchovný charakter. Jednoznačne musí byť preukázané takéto konanie účastníka a musí rešpektovať i súčasnú sociálnu nerovnosť občanov. Je dôvodná obava, že niektorí sudcovia budú toto uznesenie zneužívať v záujme dosiahnutia osobného cieľa súdneho konania. Prejdem k ďalšiemu návrhu. V pôvodnom návrhu v bode 29 sa v § 53 za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie: „Odsek 2: Pri opakovanom hrubom sťažení postupu konania podľa odseku 1 môže súd uložiť uznesením poriadkovú pokutu až do výšky 50 000 korún.“ Podávam pozmeňujúci návrh 6, v ktorom § 53 ods. 2 znie: „Pri opakovanom hrubom sťažení postupu konania podľa odseku 1 môže súd uložiť uznesením poriadkovú pokutu až do výšky 20 000 korún.“ Odôvodnenie. Uvedené ustanovenie musí mať nielen sankčný, ale aj výchovný charakter, jednoznačne musí byť preukázané takéto konanie účastníka a musí rešpektovať i súčasnú sociálnu nerovnosť občanov. Je dôvodná obava, že niektorí sudcovia budú toto ustanovenie zneužívať v záujme dosiahnutia osobného cieľa súdneho konania. Prejdem k ďalšiemu bodu. V pôvodnom návrhu v bode 35 § 79 ods. 4 znie: „Návrh na začatie konania doručí súd ostatným účastníkom do vlastných rúk.“ Podávam pozmeňujúci návrh 7, v ktorom § 79 ods. 4 znie: „Návrh na začatie konania doručí súd ostatným účastníkom do vlastných rúk najneskôr do 30 dní od jeho doručenia súdu.“ Odôvodnenie. Zo súdno-aplikačnej praxe vieme, že súdy často doručujú návrhy na začatie konania až po niekoľkých týždňoch i mesiacoch a stáva sa i to, že súd doručí účastníkovi predvolanie na pojednávanie bez doručenia návrhu na začatie konania. Prejdem k ďalšiemu bodu. V pôvodnom návrhu v bode 42 § 114 ods. 2 posledná veta znie: „Na konanie vyjadrenia určí predseda senátu lehotu, ktorá nesmie byť kratšia ako 30 dní od doručenia uznesenia.“ Podávam pozmeňujúci návrh 8, v ktorom § 114 ods. 2 znie: „Na podanie vyjadrenia určí predseda senátu lehotu, ktorá nesmie byť kratšia ako 30 dní od doručenia uznesenia a musí prihliadať na rozsah a zložitosť uloženej povinnosti.“ Odôvodnenie. Výzva daná súdom účastníkovi na opravu a doplnenie vyjadrenia musí byť musí byť reálna nielen časovo, ale i vecne a rozsahom. Prejdem k ďalšiemu bodu. V pôvodnom návrhu v bode 44 § 115a znie: „Na pojednávanie veci samej nie je potrebné nariaďovať pojednávanie, ak to nie je v rozpore s požiadavkou verejného záujmu a ak je možné vo veci rozhodnúť len na základe účastníkmi predložených listinných dôkazov a účastníci s rozhodnutím vo veci bez nariadenia pojednávania súhlasia alebo sa výslovne práva na verejné pojednávanie veci vzdali. To neplatí vo veciach uvedených v § 120 ods. 2.“ Dávam pozmeňujúci návrh 9: „Ustanovenia z predkladaného návrhu navrhujem vypustiť.“ Odôvodnenie. S týmto znením uvedeným vo vládnom návrhu zákona nesúhlasím, pretože sa dá ľahko zneužiť. To je všetko, ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)