P. Kresák, poslanec: (2002-06-19):
J. Migaš, predseda NR SR: No, pán poslanec, ale potom musíte vyhotoviť alebo keď je taká vôľa u pána poslanca Tatára, tak by musel zmeniť písomný návrh, lebo budeme po piatej o tom hlasovať, ale musí zaznieť teraz v rozprave, čiže ja sa môžem spýtať poslancov, či je všeobecná vôľa, aby sa... Panie poslankyne a páni poslanci, legitímne predniesol pán poslanec svoj návrh, ako chcete, zrejme vy musíte dať iný návrh, nech sa páči, potom, samozrejme, nech sa vyjadrí minister a spravodajca, ako sa potom poslanci majú zachovať, aké budú odporúčania pri hlasovaní. Panie poslankyne, páni poslanci, vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Chce minister k tomu zaujať stanovisko, vôbec k rozprave. Nech sa páči. J. Čarnogurský, minister spravodlivosti SR: Vážená Národná rada. Už z obsahu tohto pozmeňujúceho návrhu je zrejmé, týka sa poistenia, je zrejmé, že sa to týka miliónov ľudí v tomto štáte každý rok. Keď som si to vypočul, ako však to neznie zle na prvé počutie, že skrátiť lehotu zo 6 mesiacov na 3 mesiace, z takého teoretickoabstraktného hľadiska to vlastne znamená krok smerom k väčšiemu poriadku ale, a to by som chcel zdôrazniť, že jednoducho každý, každý paragraf, každý odsek paragrafu Občianskeho zákonníka sa týka miliónov ľudí, uvedomme si to, a preto proste každú zmenu každého paragrafu treba dôkladne premyslieť, dôkladne zoponovať, prediskutovať vo viacerých kolách, aby sme sa nedopustili chyby, že v jednom slovíčku urobíme chybu a až sú nedozerné následky. A z týchto dôvodov proste nesúhlasím s týmto návrhom a neodporúčam ho prijať, pretože proste meniť Občiansky zákonník tak, že sa tu prečíta za päť minút jeden pozmeňujúci návrh a ten by sa mal odsúhlasiť a hovorím, bude platiť pre milióny ľudí roky, to je proste príliš riskantné. A z týchto dôvodov navrhujem neprijať, pozrite sa, veď obávam sa, že toto nie je posledná novelizácia Občianskeho zákonníka. Keď tento návrh bude daný v rámci nejakej budúcej novely Občianskeho zákonníka v rámci normálneho postupu, to znamená vo výbore, ak už nie skôr, ale minimálne teda vo výbore, aby sa s tým dalo zaoberať a opakujem zoponovať a zvážiť dôsledky takéhoto ustanovenia, potom možno o tom uvažovať, ale teraz sa mi to zdá príliš riskantné, a preto opakujem, neodporúčam ho prijať. J. Migaš, predseda NR SR: Spravodajca, chce sa vyjadriť? Ďakujem ministrovi, ďakujem spravodajcovi, o tomto zákone budeme hlasovať po 17.00 hodine. Nasleduje druhé čítanie o vládnom návrhu zákona o vyšších súdnych úradníkoch a o zmene a doplnení zákona č. 335/1991 Zb. o súdoch a sudcoch v znení neskorších predpisov. Vládny návrh zákona ste dostali pred prvým čítaním ako tlač 1435 a spoločnú správu výborov schválenú gestorským výborom máte ako tlač 1435a. Vládny návrh zákona odôvodní opäť pán minister Ján Čarnogurský. Nech sa páči. J. Čarnogurský, minister spravodlivosti SR: Vážený pán predseda, vážená Národná rada. Opäť sa vraciame k návrhu zákona o vyšších súdnych úradníkoch. V súčasnosti dochádza na Slovensku k preťaženosti súdov. Súdy nestačia plynulo vybavovať občianskoprávnu a trestnoprávnu agendu, čím dochádza k častým prieťahom v konaní. Základným zámerom predkladaného návrhu zákona je zrýchlenie a zefektívnenie súdneho konania tak, aby ústavnosť a zákonnosť v priebehu tohto konania zostala zachovaná. Zriadením uvedeného inštitútu sa sudcovia budú môcť viac sústrediť na rozhodovanie vo veci samej než na technickú a formálnu stránku veci. V zmysle čl. 142 ods. 2 ústavy zákon má ustanoviť, v ktorých veciach môže rozhodovať aj zamestnanec súdu poverený sudcom, čiže vyšší súdny úradník. Vychádzajúc z tohto ustanovenia bude vyšší súdny úradník na základe predloženého návrhu oprávnený vykonávať niektoré rozhodovacie činnosti súdu na základe poverenia predsedom senátu, prípadne samosudcom. Vyšší súdny úradník bude ďalej v taxatívne vymedzených prípadoch oprávnený vykonávať samostatne úkony súdu prvého stupňa v občianskom súdnom konaní a trestnom konaní. Tieto úkony bude vykonávať priamo na základe rozvrhu práce bez predchádzajúceho poverenia sudcom. V týchto prípadoch nie je zverená vyššiemu súdnemu úradníkovi žiadna rozhodovacia právomoc. V súvislosti s predloženým návrhom zákona je potrebné novelizovať v ustanoveniach týkajúcich sa najmä rozvrhu práce aj zákon č. 335/1991 Zb. o súdoch a sudcoch. Pokiaľ ide o spoločnú správu výborov, súhlasíme so stanoviskom ústavnoprávneho výboru ako gestorského výboru, ktorý je uvedený v spoločnej správe. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem pánu ministrovi. Spoločným spravodajcom je Peter Brňák. Nech sa páči, informujte o prerokovaní tohto zákona vo výbore a predneste stanovisko. Nech sa páči, pán poslanec. P. Brňák, poslanec: Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, vážený pán minister, vážená Národná rada Slovenskej republiky. Dovoľte mi, aby som podal spoločnú správu k návrhu zákona o vyšších súdnych úradníkoch a novelizácii zákona č. 335/1991 Zb. o súdoch a sudcoch. Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky ako gestorský výbor k tomuto vládnemu návrhu zákona podáva nasledujúcu spravodajskú správu. Národná rada Slovenskej republiky svojím uznesením č. 2103 z 15. mája 2002 pridelila vládny návrh zákona o vyšších súdnych úradníkoch a o doplnení a zmene zákona č. 335/1991 Zb. o súdoch a sudcoch na prerokovanie Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnosti. Všetky tri výbory prerokovali tento vládny návrh zákona v lehotách určených uznesením Národnej rady Slovenskej republiky. Poslanci Národnej rady Slovenskej republiky neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko k predmetnému návrhu zákona, tak ako o tom hovorí ustanovenie § 75 ods. 2 zákona o rokovacom poriadku. Predmetný vládny návrh zákona o vyšších súdnych úradníkoch a o zmene a doplnení zákona č. 335/1991 Zb. o súdoch a sudcoch odporúčali Národnej rade Slovenskej republiky schváliť tento návrh zákona tak ústavnoprávny výbor svojím uznesením č. 1027 z 13. júna 2002, ako aj Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnosti svojím uznesením č. 377 z 11. júna roku 2002. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť neprijal platné uznesenie, pretože výbor nebol uznášaniaschopný. Z rokovania výborov vyplynulo celkom šesť pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, z ktorých všetkých šesť si gestorský ústavnoprávny výbor osvojil a navrhuje v rámci spoločnej správy, aby Národná rada Slovenskej republiky s nimi vyslovila súhlas v rámci samotného en bloc hlasovania. Samotný gestorský výbor na základe uvedených stanovísk jednotlivých výborov odporúča plénu Národnej rady Slovenskej republiky, aby predmetný materiál bol schválený a táto spoločná správa bola prerokovaná na rokovaní ústavnoprávneho výboru a tam aj schválená 18. júna 2002 v rámci svojho uznesenia č. 1059. To je všetko, pán predseda. Skončil som. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Písomne sa neprihlásil nikto. Pýtam sa, kto sa do rozpravy hlási ústne. Nie je to tak. Pán minister, prerušujem rokovanie o tomto bode. Ďakujem, pán spravodajca. Budeme hlasovať neskôr. Ďalej nasleduje druhé čítanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov. Vládny návrh zákona ste dostali pred prvým čítaním ako tlač 1521, spoločnú správu výborov schválenú gestorským výborom máte ako tlač 1521a. Vládny návrh zákona odôvodní minister spravodlivosti Slovenskej republiky Ján Čarnogurský. Nech sa páči, pán minister. J. Čarnogurský, minister spravodlivosti SR: Vážený pán predseda, vážená Národná rada. V predloženom návrhu zákona sú zapracované viaceré vládne a poslanecké návrhy noviel Občianskeho súdneho poriadku. Ide o novelizácie vyplývajúce zo zákona o azyle, zákona o rozhodcovskom konaní, návrh Výboru Národnej rady pre vzdelanie, vedu, mládež a šport na vydanie zákona, ktorý sa týka domáceho násilia, novely Občianskeho zákonníka, zákona o vyšších súdnych úradníkoch. Podstatná časť tohto návrhu novely OSP sa však zaoberá novou úpravou správneho súdnictva, ktorú odôvodňuje najmä skutočnosť, že Slovenská republika je viazaná Dohovorom o ochrane základných práv a slobôd č. 209/1992 Zb. Návrh zákona predpokladá vytvorenie správneho súdnictva v dvoch inštanciách. V tom je zmena, pretože doteraz vo väčšine prípadov bolo iba v jednej inštancii. Čiže dve inštancie, táto skutočnosť je zároveň vyjadrením požiadavky čl. 13 dohovoru. Správny senát krajského súdu rozhodujúci v prvom stupni bude súdom s plnou súdnou jurisdikciou a o opravnom prostriedku bude rozhodovať senát správneho kolégia Najvyššieho súdu. Z judikatúry Európskeho súdu pre ľudské práva a bývalej Európskej komisie pre ľudské práva je evidentné, že súčasná právna úprava správneho súdnictva nezabezpečovala štandard ochrany v intenciách dohovoru. Súčasná kontrola zákonnosti správnych rozhodnutí súdov iba z hľadiska ich zákonnosti, a nie takzvanej plnej jurisdikcie, čiže vrátane dokazovania a vrátane možnosti vyniesť iné rozhodnutie, je v rozpore s čl. 6 ods. 1 citovaného dohovoru. Tieto požiadavky plnej jurisdikcie predložený návrh novely Občianskeho súdneho poriadku zabezpečuje. V nadväznosti na zavedenie preskúmavania správnych rozhodnutí správnymi súdmi v dvoch stupňoch sa vypúšťa možnosť aplikovania inštitútu mimoriadneho dovolania generálneho prokurátora vo veciach správneho súdnictva. Mimoriadne dovolanie ako mimoriadny opravný prostriedok nemá v dvojinštančnom systéme opodstatnenie, keďže tento systém plne zabezpečuje dôsledné preskúmavanie rozhodnutí v správnom súdnictve. Ponechaním mimoriadneho dovolania v správnom súdnictve by bola ohrozená právna istota účastníkov právnych vzťahov. Prakticky to znamená, že vlastne teoreticky, ale aj prakticky bude možné rozhodovať až v štyroch stupňoch o nejakej veci, a síce najskôr správne orgány, čiže, povedzme, okresný úrad o niečom rozhodne, účastník podá odvolanie, o odvolaní teda rozhodne krajský úrad, a to možno napadnúť na súde a súd bude opäť rozhodovať v dvoch stupňoch, čiže spolu to budú štyri stupne, a preto je odôvodnené, aby sa vynechala možnosť mimoriadne opravného prostriedku, čiže mimoriadneho dovolania podaného generálnym prokurátorom, pretože to by bol už vlastne piaty stupeň rozhodovania. S cieľom zabezpečiť účinnú ochranu fyzických a právnických osôb pred nečinnosťou orgánov štátnej správy, návrh novely Občianskeho súdneho poriadku v štvrtej časti zakotvuje konanie proti nečinnosti orgánov verejnej správy. Návrh zakotvuje oprávnenie fyzickej a právnickej osoby obrátiť sa na súd v prípade nečinnosti správneho orgánu a zároveň zakotvuje oprávnenia správneho súdu uložiť správnemu orgánu povinnosť vydať rozhodnutie. Návrh výrazne obmedzuje princíp generálnej klauzuly s negatívnou enumeráciou, to je v zásade všetky akty správnych a samosprávnych orgánov budú v preskúmavacej právomoci správneho súdnictva, výnimku by mali tvoriť len akty organizačnej a mobilizačnej povahy. Novela ďalej ponecháva možnosť vylúčiť preskúmavanie správnych rozhodnutí v správnom súdnictve osobitnými zákonmi, ktoré sú v gescii jednotlivých rezortov. Novela reaguje na rozšírenie preskúmavajúcej právomoci súdov v oblasti správneho súdnictva ústavným zákonom č. 90/2001 Z. z., ktorým došlo k zmene a doplneniu ústavy zakotvením procesnej úpravy konania o ochrane pred nezákonným zásahom orgánu verejnej správy. Návrh zákona je v súlade s ústavou, s inými zákonmi, s medzinárodnými zmluvami, osobitne s Európskou dohodou pridružení. Súlad zákona s právom Európskej únie je upravený v doložke zlučiteľnosti. Pokiaľ ide o spoločnú správu, súhlasíme s navrhovaným znením spoločnej správy gestorského ústavnoprávneho výboru. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán minister. Dávam slovo určenému spoločnému spravodajcovi Alexejovi Ivankovi, aby predniesol informáciu o prerokovaní uvedeného zákona vo výbore a predniesol stanovisko. Nech sa páči. A. Ivanko, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážený pán predseda, vážený pán minister, vážené kolegyne, vážení kolegovia. Dovoľte mi, aby som podal spoločnú správu výborov Národnej rady o prerokovaní vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, tlač 1521. Ústavnoprávny výbor Národnej rady ako gestorský výbor k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok, predkladá spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky. Národná rada svojím uznesením č. 2099 z 15. mája 2002 pridelila vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov na prerokovanie týmto výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady a Výboru Národnej rady pre verejnú správu. Výbory prerokovali predmetný vládny návrh zákona v lehote určenej uznesením Národnej rady. Poslankyňa Eva Rusnáková predložila na rokovanie výboru päť pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k § 76 ods. 1, k § 76 ods. 4, ďalej nový § 77a, k § 217a a k čl. 2 k účinnosti zákona. Po ich osvojení jedným poslancom výbor o nich hlasoval. Pozmeňujúce návrhy nezískali podporu potrebnej nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov. Právo vyjadriť sa podľa § 75 ods. 2 rokovacieho poriadku, ktorý nebol pridelený, využil aj poslanec Výboru Národnej rady pre vzdelanie, vedu, mládež a šport, prijal uznesenie z 13. júna 2002 pod č. 392, ktorým odporúčajú Národnej rade schváliť vládny návrh zákona v znení pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, tak ako sú formulované v bode 4 tejto spoločnej správy. Podobne postupoval Výbor Národnej rady pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie, ktorý svojím uznesením z 12. júna 2002 odporúča schváliť vládny návrh zákona bez pripomienok. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok, odporúčal Národnej rade schváliť ústavnoprávny výbor svojím uznesením č. 1023 z 13. júna 2002. Z uznesení výborov Národnej rady uvedených pod bodom III tejto správy vyplývajú tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. Je ich celkom 16 a sú uvedené v časti IV, preto ich nebudem čítať na rokovaní pléna Národnej rady. O pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch odporúčam hlasovať v zmysle uznesenia gestorského výboru, a to spoločne k bodom 1, 2, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 14 a 16 s návrhom gestorského výboru tieto návrhy schváliť; spoločne k bodom 4, 5 a 9 s návrhom gestorského výboru neschváliť ich; osobitne k bodu 15 s návrhom gestorského výboru tento bod neschváliť. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov vyjadrených v ich uzneseniach vedených pod bodom III tejto správy a v stanoviskách poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave k tomuto návrhu zákona v súlade s § 79 ods. 4 a § 83 zákona Národnej rady č. 350/1996 Z. z., odporúča Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady, schváliť. Spoločná správa bola schválená uznesením Ústavnoprávneho výboru Národnej rady č. 1055 18. júna 2002. Pán predseda, skončil som, otvorte rozpravu k tomuto bodu rokovania. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, nech sa páči, zaujmite miesto určené pre spravodajcov. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Písomne sa neprihlásil nikto, ústne pani poslankyňa Tóthová a pani poslankyňa Rusnáková. Uzatváram možnosť sa prihlásiť do rozpravy ústne. Nech sa páči, pani poslankyňa Tóthová ako prvá.