P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-09-18):
P. Šťastný, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážení páni ministri, kolegyne, kolegovia, nebudem z hľadiska nejakých všeobecných úvah hovoriť o návrhu zákona ako o celku, pretože myslím si, že už v tejto snemovni o tom bolo povedané dosť, snáď len toľko, že zdá sa mi, to vychádza z tých úvah predtým, že bol ten zákon predkladaný tak pozde, aj keď boli tri roky na jeho prípravu. Myslím si, že tu išlo o cielené predkladanie, pretože v prípade, že by bol nadobudol účinnosť skorej, musela by žať dôsledky tej realizácie zákona aj táto vládna koalícia, resp. vláda po jeho realizácii. A takto je to pripravené tou klasickou terminológiou ako nášľapná mína pre ďalšiu vládnu garnitúru. Pretože mi je najbližšie školstvo a už niekoľkokrát sa tu opakovalo, pripomínalo, čo všetko sa chystá pre školstvo z hľadiska presných kompetencií, dovoľte, aby som sa venoval tomuto problému trošku širšie a trošku bližšie. Myslím si, že zložitá problematika, ktorá je tu vyjadrená, sa prejaví v súvislosti s prevedením kompetencie na obce a na samosprávne kraje značným chaosom, pretože dnes naprosto jasne nie je nikde povedané, akým spôsobom vlastne tie kompetencie prejdú. Bude to otázka aj prevodu finančných prostriedkov? Ak si uvedomíme, že sa predpokladá do konca roku v strednom a základnom školstve asi 900-miliónový schodok alebo dlh, tak si neviem dosť dobre predstaviť, čo urobia obecné školy alebo keď aj teda tie školy na úrovni vyšších územných celkov s takýmto dlhom a akým spôsobom budú môcť ďalej existovať. Domnievam sa, že toto malo byť veľmi explicitne v tomto zákone povedané, akým spôsobom kedy a s čím vlastne prevedené kompetencie, resp. prejdú školy na nových zriaďovateľov. Ja osobne by som sa viacej prihováral za to, v žiadnom prípade nechcem reformu spochybniť, ani reformu v školstve, aby kompetencie boli prechádzali postupnejšie, aby sa to nedialo podľa toho porekadla, že rieka sa nedá prekročiť, že sa dá len preskočiť a že sa buď človek namočí, alebo ju jednoducho dokáže preklenúť. Myslím že sa v tomto prípade nielen namočíme, ale aj utopíme. V tejto súvislosti si dovolím tvrdiť, že aspoň v jednom momente by sa mal dodržať akýsi postupný presun kompetencií. A s tým sa zhodujem v podstate aj s návrhom, ktorý predkladá Odborový zväz pracovníkov školstva a vedy na Slovensku, a to je, aby aspoň finančné otázky v oblasti miezd zostali v kompetencii štátu, v kompetencii ministerstva školstva. Odborový zväz toto považuje za mimoriadne dôležité, aby zostavovanie rozpočtu a rozpis finančných prostriedkov pre školstvo v oblasti miezd, platov a ostatných osobných vyrovnaní bol vlastne zabezpečený cez špecializovanú štátnu správu, resp. štátnu správu aj z toho dôvodu, že Národná rada prijala zákon o verejnej službe s účinnosťou od 1. apríla 2002, kde sa deklaruje že zodpovednosť štátu za mzdy, platy a ostatné osobné vyrovnania zamestnancom v školstve sú takýmto spôsobom zabezpečené. Koniec koncov, aj skúsenosti z uplynulých rokov, ale najmä zo zahraničia ukazujú, že taký najvhodnejší systém tohto financovania je práve cez štátnu správu. Konečne, štát sa nemôže ani zbaviť priamej zodpovednosti za odmeňovanie zamestnancov v školstve a musí garantovať, aby finančné prostriedky, ktoré boli určené na mzdy pracovníkov, jednoducho sa k týmto pracovníkom aj dostali. No a, koniec koncov, musí garantovať aj istý nárast miezd v súlade so štátnou politikou odmeňovania, čo sa nemusí, pochopiteľne, vždy odzrkadliť, pokiaľ by aj táto zložka prešla na obce, resp. vyššie územné celky. Konečne, z tohto titulu bude veľmi dôležité poznať aj perspektívne, možno aj z hľadiska demografického vývoja, aký je potrebný nárast mzdových prostriedkov. Ten bude rozhodne rozdielny, tak ako budú jednotlivé vyššie územné celky rozdielne, tak ako budú rozdielne obce, ale, samozrejme, nejaký vývoj sa musí predpokladať, a preto aj v štátnom rozpočte bude treba kalkulovať s navyšovaním týchto miezd. Zdá sa mi, že tento návrh zavádza veľmi neprehľadný systém. Hovorilo sa v podstate o akomsi duálnom spôsobe, to znamená, že kompetencie mali prejsť na obce a na samosprávne kraje, a naraz sa v zákone objavujú ďalšie dve zriaďovateľské organizácie alebo inštitúcie, to je okresný úrad a krajský úrad, aj keď v súvislosti so špecializovaným školstvom. Ale ja sa pýtam, aký dôvod je na to, aby, tiež nie bližšie celkove špecifikované sú tzv. zvláštne okolnosti, keď vyšší územný celok alebo obec nezriadia školy, ich zriaďoval okresný úrad a krajský úrad. Myslím si, že otázka môže stáť aj iným spôsobom. Existujúce špeciálne školské zariadenia, pochopiteľne, nikde inde z týchto oblastí alebo z tých miest, kde sa teraz nachádzajú, neprejdú, čiže tam zostanú. A v prípade zakladania nových je možné, aby ministerstvo školstva, resp. vláda požiadala vyšší územný celok o zriadenie nového takéhoto zariadenia či novej školy. V prípade zapojenia okresných a krajských úradov, samozrejme, bude veľmi zložitý systém prerozdeľovania finančných prostriedkov z ministerstva školstva. A aj v tých prípadoch, kde sa hovorí, že je to dôvod ja neviem z hľadiska medzinárodných zmlúv o inojazyčných školách alebo dôvod, ktorý vychádza z týchto zahraničných zmlúv, myslím si, že nie je dôvod na to, aby boli zapojené okresné a krajské úrady do tejto činnosti, Nakoniec, ony sú vlastne z hľadiska riadenia školstva už dnes vyčlenené a nenachádzajú sa nikde, len pri druhostupňovom rozhodovaní pri nezrovnalostiach, ktoré by sa mohli v súvislosti s dohodami o zabezpečovaní školskej dochádzky vyskytovať. V iných prípadoch táto právna norma to neobjasňuje. Ďalším takým problémom, ktorý sa mi zdá, že by sa mal riešiť, a dávam to aj v mojom pozmeňujúcom návrhu, je otázka spravovania siete základných a stredných škôl, kde ministerstvo má vyhradené právo riadiť, spravovať a zriaďovať sieť základných stredných škôl. O akej sieti môžeme hovoriť, ak zriaďovateľská funkcia prechádza na obce a vyššie územné celky? V tom momente ministerstvo nemôže prikázať ani obci zrušiť či zriadiť, ani samosprávnemu kraju zrušiť či zriadiť školu. Myslím si, že v tomto momente prestáva platiť terminológia o sieti škôl, že by sa skorej tento termín „siete“ mal nahradiť termínom „register“, „registrácia škôl na ministerstve“. V tom prípade by skutočne ministerstvo bolo povinné evidovať, čo vlastne mu aj bude z tohto zákona vyplývať, všetky školy, ale stratí akúkoľvek gesciu nad usmerňovaním zriaďovania či zrušovania škôl. Ďalší okruh problémov súvisí s právnou subjektivitou škôl. Niektoré paragrafy tu navrhnuté stavajú niektoré školy do zvláštneho postavenia. Jednoducho nebudú mať šancu získať právnu subjektivitu. Možnože sa nebudú ani hnevať, pretože mám informáciu od škôl, ktoré získali pred rokom 2000 právnu subjektivitu. Veľmi rady by sa jej v súčasnosti zbavili, pretože samozrejme, s tým, idú aj vážne povinnosti a úlohy. Ak ale staviame tu ako prioritné pre získanie či nezískanie právnej subjektivity počty žiakov a štruktúru vzdelávania, tak sa automaticky dostaneme do situácie, keď malotriedne školy v žiadnom prípade nezískajú právnu subjektivitu, keď základné umelecké školy sa vlastne nebudú môcť ani zriadiť, pretože tu sa hovorí v jednom z paragrafov, že sa môže zriadiť základná umelecká škola len v tom prípade, ak postihne všetky odbory. No ja som zvedavý, či na nejakej obci bude môcť byť základná umelecká škola, bude rada, keď tam bude mať možno hudobnú zložku alebo možno ešte niečo nad tým. Ale aby sa aj v menšom meste našiel taký počet odborníkov a učiteľov, aby pokryli celé umelecké spektrum, myslím si, že je to úplne postavené na hlavu, podobne ako požiadavka 250 žiakov alebo školy so všetkými ročníkmi. Ja sa pýtam: A keď sa budú zriaďovať školy, nebudú mať ani 250 žiakov a nebudú mať ani všetky ročníky, ako môžu vzniknúť? Ďalším problémom v tejto súvislosti je vlastne problém, ktorý súvisí s malotriednymi školami alebo s počtom žiakov v obciach, ktoré nebudú mať v podstate ani na prevádzku malotriednej školy. Hovorí sa, že sa vytvorí školský obvod. A tu sa mi zdá, že je to trošku smiešne, aby obec vytvárala školský obvod, za tvorbu ktorého zodpovedá okresný úrad, a aby vytvárala nejakú dohodu o tom, že tá iná obec týchto žiakov proste vezme do vzdelávania, by som to povedal trošku nadnesene, do výučby a bude si fakturovať za tieto služby obci, ktorá prostriedky na prevádzku školy nemá. Pýtam sa: Čo sa stane, ak táto obec, ktorá nemá prostriedky na prevádzku školy, nebude mať ani prostriedky na to, aby refundovala za týchto žiakov adekvátnym spôsobom tej inej obci, ktorá túto službu poskytuje? Môže sa stať, že riaditeľ tej inej školy odmietne takýchto žiakov alebo ich vylúči z tej školy? I keď sa tu operuje takpovediac súdnym rozhodnutím, myslím, že to je jedna vec, otázka súdu, a druhá vec je otázka dlhov, ktoré zostanú medzi týmito dvomi zmluvnými partnermi, a, čo je najhoršie, že vlastne sa nerieši otázka výučby a vzdelávania týchto žiakov. Napriek tomu, že už sa vlastne do tejto snemovne, aj keď len na výbory, resp. do prvého čítania, dostal zákon o financovaní škôl, tak sa v tomto návrhu spomínajú len osobitné predpisy. Neviem, z akých dôvodov, prečo tu a v mnohých prípadoch opodstatnene sa neprijala formulácia, že bude isté finančné náležitosti, alebo finančné otázky riešiť zákon o financovaní škôl. Bolo by to ďaleko efektívnejšie a ďaleko prehľadnejšie. V súvislosti s prechodom kompetencií sa nikde, a to ani v zákone o správe majetku obcí nehovorí o hnuteľnom majetku. Čo sa bude diať s hnuteľným, teraz štátnym majetkom? Ja si dovolím tvrdiť, že to je ďaleko väčší objem tohto majetku, aspoň na školách, ako nehnuteľného majetku. Tento návrh sa jednoducho nikde v žiadnom odseku o tom nezmieňuje, podobne ako sa nezmieňuje napr. v súvislosti s nehnuteľným majetkom riešení tzv. služobných bytov, ktoré v súčasnosti tiež sú v správe štátu. Posledný taký okruh, to sú rady školy. Podľa tohto návrhu má rada školy jednu jedinú povinnosť. Bohužiaľ si myslím, že na ten počet ľudí a na ten honosný názov „rada“ od slova „radiť“ je to veľmi málo, to je len odvolávanie alebo návrh na voľbu, návrh na kandidátov, na kandidátku na riaditeľa školy, nič viac. Ja osobne som toho názoru, že by sa rada školy mala podieľať na viacerých činnostiach súvisiacich s prevádzkou školy. Prečo by rada školy nemohla pripomienkovať alebo prerokovať, prejednať napr. prenájom priestorov, odpredaj majetku a podobné záležitosti? Prečo by sa rada školy, tak ako na vysokých školách senát školy, nemohla vyjadriť napr. na stredných školách o prijímaní, o počte, tam to síce v súvislosti s počtom je, ale v súvislosti s prijatými kandidátmi? Prečo by sa rada školy nemohla zaoberať niektorými rozpornými vecami, ktoré v súvislosti s prevádzkou školy budú prichádzať – sťažnosti, petície a podobne? Vždy v tomto smere sa stáva jediným rozhodujúcim punktom, aby som to tak povedal, riaditeľ školy, nikto viac, či je to v súvislosti s prijímaním, či je to v súvislosti so zápisom aj s ostatným riešením, resp. obcou, pokiaľ ide o sťažnosti a petície. Myslím si, že rada školy by tu mala mať oveľa väčšie kompetencie a že by bola takým článkom, ktorý by rozhodne pomohol aspoň sprehľadniť už teda, keď dávame tie kompetencie obci, aj nejaký kontrolný mechanizmus. A dokonca ani v tom popise ani jedna z rád školy nemá vôbec zapísanú kontrolnú činnosť. Nie je to tam nikde poznamenané. Toto slovo vypadlo, preto odporúčam, aby sa to skutočne tam dostalo, lebo takýmto spôsobom aspoň trochu kontrolovať môže, pretože ak na jednej strane máme isté nároky na riaditeľa, na činnosť, na prevádzku, finančné zdroje a tak ďalej a budú sa kontrolovať aj zo štátnych orgánov teda tie štátne prostriedky, ich použitie, prostriedky obce či prostriedky samosprávneho kraja, tak si myslím, že tu je miesto tej rady školy, ktorá by mohla k tomu čosi povedať. Pokiaľ ide o môj pozmeňujúci návrh. Pretože sa v súvislosti s prechodom pôsobností na obce nikde nehovorí až po písmeno g) o základných školách a toto je označené ako „školstva“, teda v tej oblasti, ale len „školstva“, odporúčam, aby sa tam zmenilo to na „základného školstva“ v súvislosti s obcou a v súvislosti s VÚC-kou aby sa to zmenilo na „stredného školstva“. A tým vlastne by v celom texte ďalej mohli vypadnúť súvislosti, ktoré sa hovoria – na základnom školstve, na strednom školstve a tak ďalej a tak ďalej. Toto je § 2 písm. g). Tam by bolo miesto „školstva“ „základného školstva“. A potom v súvislosti s prechodom pôsobnosti na samosprávny kraj zase v § 3 písm. g) by sa doplnilo „stredného školstva“. Tým by vlastne nebolo treba bližšie uvádzať v ostatnom znení, v ostatných paragrafoch, o čo ide. Ďalej odporúčam to, čo už som spomínal, vypustiť v celom texte zákona slová „siete škôl“, „školských zariadení“, pretože napriek tomu, že existuje tu sieť, tak v súvislosti s odbornými učilišťami a v návrhu aj v súvislosti so špeciálnymi školami pri okresných a krajských úradoch sa už hovorí o zozname. Tak to ujednoťme a miesto termínu „siete“ tam navrhujem, aby bolo „register“, aby išlo o registráciu, nie vedenie a spravovanie siete škôl, pretože takú kompetenciu ministerstvo jednoducho mať nebude. Nebudem čítať všetky body, pretože je 31 zmenených bodov. Odovzdám to v tom... (Hlasy z pléna.) Ja môžem sa venovať každému jednému, nie je to problém, nechcem zbytočne, treba sa venovať, budeme sa venovať, dobre. V § 2 písm. g), bod 9, v prvej vete sa nahradzuje „podľa osobitného predpisu“ „podľa zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení“. Tento zákon bol na rokovaní, ako som už spomínal, a upravuje predmetný problém, preto netreba používať tam formuláciu osobitný predpis. Po štvrté, je to § 2 písm. g), kde by sa doplnilo na koniec vety „po vyjadrení rady školy“. To je v súvislosti s otázkou, ktorú som tiež rozoberal. Čiže rada školy spoluzodpovedá za plnenie funkcie školy. A myslím si, že to nie je len v takýchto rozhodujúcich momentoch otázka voľby riaditeľa, ale aj je potrebné o tých ostatných, aby sa vyjadrila. Takže ešte raz, § 3 písm. g), to je v súvislosti s prechodom kompetencií na samosprávny kraj, navrhujem, aby to nebolo len „školstva“ znova, ale aby tam bolo „stredného školstva“. V § 3 písm. g) vzniká duplicita, pretože sa hovorí o tom, že všetky ostatné školy platia okrem jazykových škôl pri základných školách a umeleckých školách. Ak sa tam taxatívne vymenovávajú stredné školy, nie je dôvod, aby sa vymenovali ešte tieto školy, ktoré tam nepatria. Čiže to treba odtiaľ vypustiť. V čl. XI § 63 by zostali „základné školy a základné umelecké školy“. Ostatný text treba vypustiť, pretože je zbytočné, aby sme hovorili „so všetkými študijnými“ alebo „s uvedeným počtom žiakov“. Myslím si, že toto je nereálna požiadavka a nerealizovateľná požiadavka v praxi, a preto nakoniec som to zdôvodnil tak, že predpokladám, že by sa mali k tomu poslanci aspoň v tomto smere kladne vyjadriť. V čl. XII je § 3. Hovorí sa v ňom o tom, že sa rada školy má vyjadriť na základe požiadania. Ja by som to preformuloval, že rada školy sa musí vyjadriť a potom nie je potreba, aby v ďalšom texte sa zdôvodňovalo, že ak sa rada školy nevyjadrí v termíne do 15 dní, tak sa rozhoduje, buď inšpektor, alebo proste zriaďovateľ rozhodne aj bez odporúčania rady školy. Predsa my môžeme zaviazať radu školy, že je povinná sa do 15 dní vyjadriť a zaujať stanovisko k tomu, čo vyššiu riadiacu zložku alebo zriaďovateľa zaujíma. V § 3 ods. 5 písm. c) je: za slovo „alebo jej náhrady“ vložiť „pre uchádzačov o miesto riaditeľa“. To znamená, že netreba opakovať celý text, len sa vloží to, že sa dá „pre uchádzačov o miesto riaditeľa základnej školy“. A tým pádom – tie ostatné podmienky tam na základnej škole a tak ďalej – veľmi to skráti a zjednoduší celé to znenie. Myslím si, že v § 3, bod 7, kde sa hovorí o úhrade nákladov na vzdelávanie, celý tento bod treba vypustiť, pretože zatiaľ máme bezplatné školstvo. To o akej náhrade hovoríme? Iné je v súvislosti s učilišťami a so školskými zariadeniami, kde sa časť teda nákladov môže hradiť alebo môže sa požadovať, aby sa hradila, ale pokiaľ ide regulárne vzdelávanie, tak si myslím, že to neobstojí, aby sa po rodičoch alebo po opatrovateľoch žiadalo hradenie školného. Podobne v § 3 ods. 8 písm. g) je otázka riešenia preradenia žiakov z vyššieho stupňa na nižší. Však, preboha, veď ten žiak sa na vyšší stupeň nemôže inak dostať ako po absolvovaní nižšieho stupňa. Akým spôsobom ho my môžeme preradiť znova do základnej dochádzky na nižší stupeň? To jednoducho nejde. Preto takisto tento je potrebné, aby tento odsek bol vypustený. Vo viacerých paragrafoch sa opakuje ten text „podľa siete škôl a školských zariadení“. To všade navrhujem vypustiť, takže to nebudem opakovať donekonečna. V § 4a ods. 2 odporúčam, aby sa do zoznamu škôl doplnili ešte „špeciálne školy a špeciálne výchovné zariadenia“, pretože sa domnievam, že skutočne nie je opodstatnené, aby sme do tých zriaďovateľských orgánov alebo organizácií ešte zapájali aj okresné a krajské úrady, rovnakým spôsobom môžu plniť funkciu aj samosprávne kraje a obce. Ak sa jedná aj o školy s celoslovenskou pôsobnosťou, tak ako je napr. škola pre slepých v Levoči, ja myslím, že takáto škola sa nebude nikde inde zriaďovať, že tie špeciálne školy, ktoré sú zriadené, zostanú tam a rovnakým spôsobom ako pri dohode obce a obce v súvislosti s výučbou žiakov pri malotriednych školách alebo rušením malotriednych škôl aj tu je možné prenášať tie finančné náklady z jedného samosprávneho kraja na iný samosprávny kraj a nemusí sa to riešiť cez ďalšiu medzizložku a to sú okresné úrady, resp. na úrovni stredného školstva krajské úrady. V § 6 ods. 2 písm. c) si ministerstvo školstva ponechalo gesciu alebo garanciu zriaďovania a zrušovania výpočtových stredísk. Ja si myslím, že pokiaľ poskytne na to finančné prostriedky alebo podľa koncepcie zabezpečí prostriedky na zriaďovanie takýchto výpočtových stredísk, ktoré budú pri školách, nie je opodstatnené, aby ministerstvo ďalej rozhodovalo o ich existencii či neexistencii. Ak bude dôvod na ich zrušenie, ja si myslím, že ten dôvod veľmi ľahko nájde aj obec, aj vyšší územný celok, že tu nebudú pôsobiť výpočtové strediská s celoslovenskou pôsobnosťou, pretože zrejme celý ten systém informatiky bude napojený na štátnu správu, bude napojený na ministerstvo školstva. A v takom prípade, ak bude takáto sieť informačných stredísk urobená, tak si myslím, že správcami veľmi jednoducho a veľmi dobre môžu byť pri dostatočnej dotácii finančných prostriedkov a možnože s použitím vlastných ešte zlepšení a zriaďovatelia. V § 7 ods. 12 odporúčam, aby sa tento odsek vypustil, pretože si myslím, ak je opodstatnené zastúpenie rodičov v základných školách a iných školách, že by malo byť opodstatnené zastúpenie aj v rade školského zariadenia. Majú rodičia čo povedať do výchovy v tomto smere. Pritom tento bod zostáva s tým, že by tam nemali byť rodičia zastúpení. Som iného názoru, dávam takýto pozmeňujúci návrh. Neviem, či je to v spoločnej správe, pretože možno mnohé veci, ktoré som povedal, sa v spoločnej správe už nachádzajú. Žiaľ, keďže sme ju dostali tak krátko pred týmto rokovaním, nebolo možné zladiť kompletne tento pozmeňujúci návrh so spoločnou správou. A posledná pripomienka súvisí s rozhodovaním rady školy. Hovorí sa v návrhu, že v rade školy môže byť od 5 do 9 členov a rozhoduje sa princípom nadpolovičnej väčšiny. Teraz si predstavte, ako bude vyzerať nadpolovičná väčšina pri 5-člennej rade. Budú traja, pretože to je nadpolovičná väčšina na rokovaní, a stačia dvaja, aby sa rozhodlo o nejakom dôležitom momente, ktorý má táto rada rozhodnúť, trebárs pri voľbe alebo pri návrhu kandidáta na riaditeľa. Preto... (Reakcia z pléna.) Áno, je to väčšina z prítomných, ale ja osobne sa domnievam, že by to malo byť rozhodne 9 až 11, aby tá nižšia číslovka nebola nižšia, ako je 9, aby sa skutočne... (Hlasy z pléna.) Tak ale my sme trošku ďalej ako na začiatku, aspoň dúfam. Nie, myslím ako bezpečnostná rada, ale že sme, dúfam, ďalej ako na začiatku, pretože ak by sme boli na začiatku, tak potom to môžeme robiť všetko inak. Takže toto je posledný môj návrh z toho, čo si myslím, že by mal ten návrh zákona predstavovať. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)