I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2004-09-23):
Pán poslanec Šulaj hovoril najmä o tom, že chýba podľa jeho názoru analýza dopadov. Tá analýza existuje, my máme vypočítané a je prístupná na internete, bola prerokúvaná aj so ZMOS-om z hľadiska dopadu, z hľadiska prepočítania toho, aký bude efekt pre jednotlivé obce podľa nového systému, a aj porovnanie, keby sa ten systém nemenil, ako by to bolo. Faktom je, že tie dopady nebudú pre všetkých rovnaké, faktom je, že z krátkodobého hľadiska na rok 2005 to bude pre mnoho obcí a miest znamenať horšie podmienky, ale pre mnoho lepšie podmienky, ako by bolo, keby sa systém nemenil. Ale tiež faktom je ešte dôležitejším podľa mňa, že už od roku 2006 a celkom určite od roku 2007 pre všetky obce to bude znamenať lepší stav, ako by bol ten, keby sa reforma nerobila. A teraz ten dopad v roku 2005 pre tie obce, kde to bude horšie, to bude nie preto, že to bude v roku 2005 nespravodlivé alebo nespravodlivejšie, ale pretože doteraz to nebolo dostatočne spravodlivé a dostatočné kriteriálne. Pretože doteraz tých kritérií, podľa ktorých sa rozdeľovali peniaze, bolo veľmi málo, bol to v zásade len počet obyvateľov a potom časť výnosu dane z právnických osôb podľa sídla tej právnickej osoby, ale to bola veľmi malá časť. Čiže doteraz napr. sa nezohľadňovali také veci, ako je veľkostné kritérium, teda to, že mnohé obce a mestá, každé väčšie sídla majú náklady s tým, že poskytujú verejné služby aj tým, ktorí prichádzajú za prácou, za zábavou alebo za rekreáciou, za službami, za nákupmi do väčších miest, alebo za štúdiom do väčších sídiel. Nezohľadňovalo sa to, že keď niektoré obce mali viac detí alebo viac dôchodcov a poskytovali im originálne kompetencie, mali s tým väčšie náklady ako iné. A toto, musím povedať, a to je pre mňa najdôležitejšie, že ZMOS, ktorý reprezentuje takmer všetky samosprávy, ak sa nemýlim, tak vyše 90 % samospráv sú členmi ZMOS-u, čiže každého typu, každého veľkostného, iného typu členovia sú v ZMOS-e, aj ZMOS uznal a akceptoval po dlhých diskusiách a vysvetľovaniach, že neexistuje lepší, spravodlivejší spôsob, nenavrhli žiaden alternatívny, iný, lepší spôsob. Aj keď treba povedať, že nie všetci členovia ZMOS-u s tým súhlasili, ale nakoniec akceptovali po diskusii to, že toto je najvyváženejší a najlepší návrh. Čiže tým chcem povedať, že aj tie analýzy existujú a aj to, že to vzniklo po dlhej diskusii a je to naozaj omnoho spravodlivejšie a aj výhodnejšie pre všetkých. K jednej podstatnej veci, ktorú navrhol pán poslanec Šulaj, potom aj viacerí poslanci, naposledy aj pán poslanec Baška o tom hovoril, to je otázka zákon alebo nariadenie. Tu by som naozaj chcel poprosiť a vyzvať, aby sme akceptovali aj tú dohodu, ale nielen preto, že bola urobená dohoda so ZMOS-om, ale aj preto, že vecne to naozaj vychádza ako racionálnejšie riešenie. Pokúsim sa vysvetliť prečo. Nebudem sa dotýkať veľmi ústavnoprávneho sporu alebo aspektu tejto veci, pretože uznávam, že môžu byť stanoviská, že je to v rozpore, ale sú stanoviská, naše stanovisko je, že to nie je v rozpore s ústavou. Jediná inštitúcia, ktorá má naozaj legitimitu a legitimáciu povedať, či je to protiústavné, alebo nie, je Ústavný súd. My sme presvedčení, že to protiústavné nie je. A chcem poukázať na príklad nariadenia vlády, ktorým sa určujú normatívy financovania v školstve, kde tiež je to určené nariadením vlády. Ale vecne k dôvodom, prečo je to lepšie nariadením vlády ako zákonom. Hovoril to aj pán poslanec Hort a je to naozaj tak. Zavádzame veľmi zložitý systém a bolo by unikátne a je nepravdepodobné, že by sa stalo, že by v ňom neboli žiadne chyby alebo že by sa neukázalo, že vnikli niektoré veci, ktoré sú také, že je všeobecná vôľa, že ich treba zmeniť a že ich treba zmeniť čo najskôr. Čiže pri zavádzaní takto zložitého systému je minimálne na prechodné obdobie dobré mať flexibilnejšie možnosti prípadných korekcií veľkých disproporcií. Toto uznal aj ZMOS. A my sme sa zaviazali – a opakujem to verejne aj tu –, že by malo ísť o prechodné obdobie a že po tomto prechodnom období, ak sa systém stabilizuje, je možné riešiť to aj zákonom. A je to aj veľmi praktický dôvod. A ten praktický dôvod spočíva aj v tom, že z časového hľadiska by sme jednoducho nestihli riešiť to zákonom. Čiže ten problém, ktorý je, je ten, že ak by tento pozmeňujúci návrh prešiel, obávam sa, že by to ohrozilo realizáciu fiškálnej decentralizácie od 1. 1. budúceho roka. A fiškálna decentralizácia sa nedá zavádzať v polovici roka ani k štvrťroku, takže naozaj by som poprosil o pochopenie tohto stanoviska a týchto dôvodov, ktoré nás k tomu viedli. Pán poslanec Čaplovič hovoril o materských školách, najmä, a viacerí z vás ste sa dotkli toho, čiže ja to možno zhrniem, toho, čo nakoniec je riešené pozmeňujúcim návrhom pána poslanca Horáka a čo vzniklo ako vzájomná dohoda a som veľmi rád, že to podporila aj opozícia ústami pani poslankyne Muškovej. V zásade ten problém je v tom, že sa objavili výhrady a obavy, ktoré ja chápem a nehovorím, že nie sú neopodstatnené, že niektoré potrebné zariadenia by sa možno nemuseli financovať vôbec alebo nie v tej miere, ako je to potrebné, lebo by to bolo čisto v rozhodovacej právomoci obcí, miest a regionálnych samospráv. No my však keď vychádzame z decentralizácie verejnej správy, tak dávame im kompetencie, ale aj zodpovednosť za to, aby ony určili, čo je dôležité, a spoliehame sa a veríme, že miestni a regionálni poslanci sú minimálne takí zodpovední ľudia, ako sú poslanci národného parlamentu, ako je vláda, a že jednoducho oni dokonca ešte viac musia zohľadňovať to, čo je potreba tých ľudí, ktorí v tom území žijú, pretože oni sú pri nich bližšie. Ale akceptovali sme tie obavy, tie riziká a najmä to, že keby sa tie peniaze rozdeľovali podľa bydliska dieťaťa, nie podľa toho, kde vlastne čerpá tie služby, že by mohlo vzniknúť najmä v prechodnom období, že by mohli vzniknúť disproporcie, že by sa nedohodli starostovia, že budú prispievať atď. Preto chcem povedať, že plne podporujeme a som rád, že vznikol návrh, ktorý umožňuje politickú dohodu tak, že vlastne preklenuje ten problém, vytvára akýsi kompromis medzi tým obmedzovaním samostatnosti tých samospráv, ale zároveň zvyšuje mieru istoty alebo znižuje mieru rizika, že by k tým disproporciám mohlo dôjsť. Ale toto rieši aj obavy, ktoré vyslovil pán poslanec Čaplovič, len chcem povedať, že pozmeňujúce návrhy, ktoré on dal, ktoré by znamenali, že by vlastne zhruba 5 mld. korún kompetencií voči najmä materským školám sa presúvalo z originálnych do prenesených, idú nad rámec, vysoko nad rámec tej dohody a znamenali by, obávam sa, nemožnosť schválenia týchto zákonov, pretože tieto veci sú veľmi previazané. Ak by ony prešli, tak by bolo potrebné meniť aj tie čísla, bolo by potrebné meniť pomery príjmov v tých percentách tak, ako sú určené v pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Horáka, a ďalšie veci. A navyše niektoré z tých návrhov išli nad rámec tohto zákona, takže aj z procedurálnych dôvodov si myslím, že nebude možné o nich, že keby sa o nich rozhodlo pozitívne, že by to vyvolalo značné problémy. K stanovisku pani poslankyne Tóthovej, že to má byť protiústavné, som sa už vyjadril. A, žiaľbohu, nie je to realizovateľné. To je ten problém, že aj prakticky to už aj z časových dôvodov realizovateľné cez zákon nie je. Chcem teda podporiť návrh, ktorý predložil pán poslanec Horák, je výsledkom dlhých rokovaní a podporili tento návrh nakoniec aj pani poslankyňa Mušková a ďalšie panie poslankyne, pani poslankyňa Dolník a ďalší. Dovoľte mi ešte stručne reagovať na tie obavy, ktoré vyslovila pani poslankyňa Mušková z toho, či nebudú a aby neboli rušené tieto mimoškolské zariadenia. Ja som o tom hovoril ako o princípe v tom zmysle, že, isteže, teoreticky táto obava existuje. A ja nehovorím, že aj v praxi nemusí nastať takýto stav v niektorých obciach a mestách. Ale keď chceme naozaj robiť decentralizáciu, keď chceme naozaj presunúť tie kompetencie a zodpovednosť na miestnych volených, zdôrazňujem volených, funkcionárov, ktorí žijú v tom území s tými ľuďmi, s tými rodičmi aj s tými deťmi, tak si myslím, že v zásade by sme sa toho obávať nemuseli. Aj keď nehovorím, že by nemohli nastať minimálne prechodne niektoré problémy, ale myslím si, že je toto riziko zmenšené tým návrhom, ktorý ste nakoniec aj podporili, ktorý predniesol pán poslanec Horák. Čo sa týka peňazí, peňazí nepôjde menej. Peňazí pôjde viac. To som aj vyčíslil tým, že v roku 2006 by to malo byť o takmer 2 mld. viac a v roku 2007 dokonca o takmer 4 mld. viac oproti prípadu, keby sa fiškálna decentralizácia nerobila. Vyplýva z toho, že tam budú zafixované tie percentá výnosu dane z príjmu fyzických osôb a táto daň rastie a všetky prognózy, nielen naše, ale aj nezávislé prognózy hovoria, že by mala rásť veľmi dynamicky aj v nasledujúcich rokoch. No a vlastne potom už len... Jaj, ten pozmeňujúci návrh, ktorý dala pani poslankyňa Mušková ohľadne tých sociálnych zariadení, tej prílohy 14, ktorý bol podporený viacerými poslankyňami aj z koalície, aj z opozície, k tomu by som rád povedal toľko. Na jednej strane chápem tie obavy a chápem aj ratio toho návrhu, tak ako bol predložený, na druhej strane zase je to tá otázka dôvery alebo nedôvery v to, že vyššie územné celky budú financovať v tej miere, alebo nie, sociálne súkromné a neštátne sociálne zariadenia. Ja s týmto návrhom nemôžem vysloviť súhlas nie preto, že by som nechápal tieto, ale len, alebo najmä z toho dôvodu, že ten návrh vznikol, tak ako ho my predkladáme, po dlhých rokovaniach aj s vyššími územnými celkami. A ja som sa dohodol, že predložím tento návrh. Preto by som poprosil o pochopenie, že nemôžem odporúčať návrh iný, aj keď chápem, aké dôvody vás k tomu viedli. A zároveň ten pozmeňujúci návrh, ak by bol schválený, tak on nenaruší celú tú koncepciu ani nebude nevyhnutne meniť tie čísla, ktoré sú v tých pomeroch, pretože by išlo v zásade o to, že ak by prešiel tento návrh, tak časť peňazí, ktorými by inak mohli nakladať úplne voľne, ale ich peňazí, budú musieť s touto časťou nakladať podľa tej prílohy a podľa tých doterajších pravidiel. Čiže ešte raz, chápem tie dôvody, chápem aj tú istú racionalitu, ale z dôvodov tej dosiahnutej dohody to nemôžem odporučiť. Čo sa týka toho, čo hovoril pán poslanec Baška ohľadom motivácie, je pravda, že ak by bol výnos dane z právnických osôb, že tá motivácia by mohla byť v tomto zmysle vyššia. Ale zároveň si myslím, že motivácia napriek tomu existuje, pretože keď budú samosprávy schopné získať investorov, podnikateľov, budú mať väčší výnos dane z nehnuteľností, ktorú si už stanovujú samy, budú mať viac solventných ľudí, solventných podnikateľov a iné možnosti zdrojov príjmov a tak ďalej atď. Čiže chápem to, ale aj z hľadiska jednoduchosti toho systému sme nechceli rozširovať ho o ďalšie dane. Daň z príjmu právnických osôb, to sme aj uvažovali, to by bolo možné, daň z pridanej hodnoty nie veľmi. A posledná vec, ktorú ste spomenuli, lebo k nariadeniu verzus zákonu som sa už vyjadril, otázka kapitálových výdavkov. Fiškálna decentralizácia vôbec nerieši kapitálové výdavky, lebo tento mechanizmus by mal zabezpečovať len prostriedky na verejnú správu, to je na poskytovanie verejných služieb, verejných statkov prostredníctvom samosprávy. Čiže tie kapitálové výdavky ani sa nepredpokladalo, že by mali byť hradené napr. z výnosu tej dane z príjmov. Ale ak budú, tak budú, je to, samozrejme, kompetencia, keďže sú to originálne kompetencie a vlastné zdroje samospráv, s ktorými si môže naložiť samospráva tak, ako chce, tak je možné z toho financovať aj kapitálové výdavky. Ešte raz chcem poďakovať za veľmi korektnú a vecnú diskusiu a požiadať vás o podporu tohto zákona aj ďalších zákonov. Ďakujem.