D. Lipšic, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: (2003-09-10):
Paragraf 3 v návrhu zákona umožňuje v odseku 4, aby akadémia zabezpečovala aj vzdelávanie ďalších osôb po dohode s profesijnými združeniami. Čo sa deje vlastne aj dnes. Dnes Inštitút vzdelávania, ktorý ministerstvo má, organizuje mnohé konferencie, kde sú účastní aj advokáti, komerční právnici, pretože mnohé legislatívne práce potrebujú odborné posúdenie zo strany aplikačnej praxe. Ale ak je toto ustanovenie problematické, tak, samozrejme, o ňom som úplne otvorený diskutovať. Čo sa však týka právnikov v službách štátu, teda sudcov a prokurátorov, tam si myslím, že tie kritériá by mali byť nastavené pri vzdelávaní identicky, pretože my sme už umožnili aj doteraz, aby sa prokurátor stal sudcom a sudca prokurátorom. To znamená, máme tie isté kvalifikačné kritériá. Aj dnes mnohé výberové konania na sudcov sú obsadzované z radov prokurátorov. Keď sme išli v novele ústavy tým románskym systémom vzniku Súdnej rady, tak toto je len pokračovanie toho systému. Nemôžeme si vyberať hrozienka raz z Ameriky, pán poslanec, raz zo systému románskeho a potom pri prokuratúre zo systému na východ od nás, lebo tam ste americké ministerstvo spravodlivosti nespomenuli – však? Čiže treba byť potom konzistentný. Zobrať jeden systém a povedať, toto je ten systém, ktorý je správny a ten poďme aplikovať. Ale takto to nie je celkom fér. Pán predseda výboru Drgonec spomínal, že by mohlo dôjsť k riziku nivelizácie vzdelania. Ja si myslím, že u sudcov a prokurátorov to nehrozí. Ja si myslím, že sudcovia a prokurátori by mali spĺňať tie isté kvalifikačné predpoklady najmä preto, že na výkon funkcie sú nastavené rovnaké predpoklady, že sa navzájom uznávajú skúšky a to je aj správne. Pretože pokiaľ by sa neuznávali, tak by vznikala možnosť subjektívneho posudzovania a to si, myslím, že by nebolo v poriadku. Ešte na záver k pánovi poslancovi Madejovi. Ja vítam diskusiu, ale ona musí byť korektná. To znamená, musí povedať, čo je v tom návrhu zákona uvedené. Vy ste povedali napríklad, že minister vymenúva riaditeľa akadémie a vymenúva radu, ale už ste nepovedali, že minister nikoho nemôže vymenovať, koho nenavrhne generálny prokurátor, Súdna rada a dekani právnických fakúlt. A navrhujú dvojnásobný počet kandidátov a len z nich vyberie, z nikoho iného. Kto má silnejšie postavenie? Obávam sa, že ten, kto môže určovať, kto tam bude. Ale to ste už zamlčali a to ma trochu mrzí, lebo treba poctivo argumentovať, pán poslanec. Poctivo a to, čo je napísané v zákone. U riaditeľa, tam musím povedať, že ak tento variant prejde, tak to je notariálna funkcia, pretože rada bude robiť konkurzné konanie, a teraz vám odcitujem pri vymenovaní riaditeľa: „Rada na základe dosiahnutých výsledkov výberového konania určí poradie kandidátov a prvých piatich navrhne ministrovi na funkciu riaditeľa. Minister vymenuje do funkcie riaditeľa toho kandidáta, ktorý sa umiestnil podľa rozhodnutia výberovej komisie ako prvý v poradí.“ Bodka. Ja si myslím, že to úplne stačí ako argumentácia, pán poslanec. Ďakujem veľmi pekne. P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán minister. Pýtam sa pána spoločného spravodajcu, či chce vystúpiť k diskusii v rozprave. Nie, ďakujem pekne, pán navrhovateľ aj pán spoločný spravodajca. Pôjdeme ďalej. Nasleduje prvé... Prerušujem rokovanie o tomto bode programu, aj o tom predchádzajúcom prerušujem, pretože som ho neprerušil. A nasleduje prvé čítanie o vládnom návrhu zákona o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej veci a o zmene niektorých zákonov . Vládny návrh zákona ste dostali ako tlač 342. Návrh na jeho pridelenie na prerokovanie výborom máte v rozhodnutí č. 337. Prosím podpredsedu vlády a ministra spravodlivosti, aby stručne uviedol návrh zákona.