Budaj, Ján, minister životného prostredia SR (2022-06-14):
Vyjadrím sa v rozprave, aby prípadne pán poslanec mohol reagovať, lebo minule som to nestihol, a to ja nerobievam, sa veľmi rád, nie, si vymieňam názory na takejto vecnej úrovni. Treba povedať, pán kolega, že to človeka by naozaj nenapadlo s tým zasypávaním skládok, že vy nebudete reprezentovať záujmy tejto vrstvy podnikateľov. Uisťujem vás, že ak z nehnuteľnosti, kde povedzme pri tisíc subjektoch, odhadnime, že ide o 820-tisíc ton sute, stavebnej, ak 30 % sa môže použiť na takéto účely, že v žiadnom prípade táto vami spomínaná skupina nepríde k žiadnej ujme. To naozaj v dobrom a ak teda s nimi komunikujete, toto im môžete kľudne odkázať. Podotýkam ešte, že pri, že sme si zobrali ako tisíc subjektov ako odhad vzorky, na ktorej sme analyzovali náklady a výhody tohto nového modelu. Podnikatelia alebo subjekty, ktoré, na ktoré sa tento zákon vzťahuje, musia búrať nehnuteľnosť väčšiu, než je zastavaná plocha 300 metrov. Buď to teda ide o menší kaštieľ, predpokladáme, že takýto zámocký pán už je trochu v inej kategórii, než majiteľ rodinného domu. V žiadnom prípade nejde o bežný rodinný dom, je to trojnásobok bežného rodinného domu, a preto sme stanovili túto kategóriu, aby sa táto povinnosť týkala de facto iba firiem. Firmy, samozrejme, sú schopné aj zabezpečiť patričné prostriedky, aj logistiku, ktorá si tento zákon vyžaduje. Na margo príspevku pána Šíbla chcem poznamenať, že ak je takáto vôľa, predĺžme to teda na deväť mesiacov, nebudem kvôli tomu zákon sťahovať. Je to trochu škoda, pretože šesť mesiacov mne pripadá veľmi slušný čas na to, aby vznikol nejaký nábeh, ale v poriadku, keď sa poslanecké kluby dohodli na deviatich mesiacoch, tak to plne akceptujem. Ešte pár slov k tým nákladom pri, ako už bolo zmienené, pri tisíc subjektoch je náš pracovný odhad 819 164 ton, pri zákonnej sadzbe, ktorá platila v minulosti, 7 eur za tonu, to je rok dozadu alebo tak nejak, tak podnikateľ ušetrí, ušetrí, títo podnikatelia ušetria 5 734 148 eur. To nehovoriac o tom, že teraz je tá sadzba 25 eur. Tak tam ide teraz zhruba potom o trojnásobok až štvornásobok tejto zmieňovanej sumy. Toto je veľmi výhodná ponuka, na druhej strane ja predpokladám, samozrejme, že ten materiál sa naozaj bude kupovať, tak ako aj vy ste zmienili, ale opakujem, nebude sa musieť kupovať na zasypávanie a konzervovanie nejakých odpadových jám alebo skládok, pretože tých 30 %, to je práve ten prach, to je práve omietka, to sú veci, ktoré budú ťažšie tak či tak predajné. To prvé, čo určite každý bude separovať, sú škridly, to sa často oddeľuje aj dnes, ibaže ich nie je dovolené použiť ako stavebný materiál. Potom tu máme drevo, to sa často oddeľuje aj dnes, no väčšinou sa spáli, použije sa povedzme ako palivo. No a potom tu máme tehly, aj tie sa aj dnes často separujú. Čiže nie je to zas až taký revolučný, revolučná zmena a týka sa, znovu, znovu to zdôrazním, nie malých staviteľov, tí často aj v minulosti separovali. Týka sa tých veľkých firiem. Viete, že donedávna sme mali obrovskú kopu, vlastne takú malú horu v Petržalke, ktorá bola zo zbúraných domov starej Petržalky, potom sa nám nešťastne tento, bohužiaľ, neseparovaný odpad dostal do obchvatu. Keby boli tieto zákony, mohlo byť všetko inak, mohol to byť legálny stavebný materiál, za vtedajšej legislatívy to bol trestný čin a pokračuje tam stále ešte trestné stíhanie vinníkov, ktorí vlastne použili nelegálny materiál na stavbu. Takže trošku dobiehame moderné krajiny a verím, že v tom budeme mať v parlamente zhodu. Určite máte pravdu, pán Kazda, že iba 53 % Slovenská republika zatiaľ v minulých rokoch separovala a podčiarknem, že v rokoch ´17 a ´18 to dokonca malo zhoršujúci sa trend, tak som presvedčený, že po našej volebnej etape aj vzhľadom na zálohovanie fliaš, vzhľadom na zákaz jednorazových plastov, vzhľadom na najmä toto opatrenie o stavebnom odpade, bude to číslo po skončení tohoto volebného obdobia už, povedal by som, európske a veľmi uspokojivé. Ďakujem pekne.