Obrimčáková, Bibiána, poslankyňa NR SR (2011-02-01):
Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne a páni poslanci, vážený pán minister, tak ako som uviedla v spoločnej správe, pán prezident Slovenskej republiky vrátil Národnej rade Slovenskej republiky na opätovné prerokovanie a schválenie zákon Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Úvodom k tejto problematike by som rada zdôraznila, že v žiadnom prípade nie som proti vyučovaniu anglického jazyka na našich školách tak, ako by mohol byť môj názor na predmetný zákon účelovo interpretovaný. Práve naopak. Ako hlavný dôvod vrátenia navrhovaného zákona je preferovanie anglického jazyka ako povinného pre všetkých žiakov regionálneho školstva bez možnosti výberu tak, ako to pôvodné ustanovenie zákona umožňovalo. Musím povedať, že mňa osobne potešilo, že pán prezident uviedol ten istý dôvod na prerokovanie a prepracovanie zákona, aký som uviedla vo svojich predchádzajúcich vystúpeniach v Národnej rade Slovenskej republiky. Naďalej zotrvávam na názore, že tento necitlivý zásah do procesu výchovy a vzdelávania v regionálnom školstve prinesie do týchto škôl veľa problémov. Či už v odborno-personálnych, organizačných, ale aj problémov v oblasti slobodného rozhodovania samotných žiakov pri výbere a osvojovaní si cudzích jazykov aj z pohľadu ich psychických, duševných a rozumových schopností. Vy ako odborníci vo svojej profesii zaiste viete, že každý žiak je individualista, individualita s rozdielnymi danosťami na osvojenie si jednotlivých jazykov, manuálnych a umeleckých zručností, ale aj telesných daností a podobne. Z toho dôvodu sme v pôvodných ustanoveniach zákona umožňovali slobodný výber cudzích jazykov. Na tomto základnom demokratickom princípe boli už v minulosti konštituované aj bilingválne školy, ktorých žiaci sa prijatím tejto legislatívnej zmeny dostanú do problémov, nakoľko zákon nepozná výnimky. V praxi to bude vyzerať tak, že napríklad žiak španielskeho bilingválneho gymnázia bude musieť mať ešte povinný anglický jazyk, čo bude pre neho znamenať obrovskú psychickú záťaž s možným následkom zhoršenia vzdelávacích výsledkov alebo nezáujmu o toto vzdelávanie. Na možný nesúhlas s touto navrhovanou legislatívnou zmenou zo strany niektorých zastupiteľských úradov iných štátov Európskej únie v Slovenskej republike som tiež upozorňovala. Moje stanovisko potvrdzujú slová pána prezidenta, ktorý potvrdil, že s preferovaním ovládania anglického jazyka vyjadrili znepokojenie viacerí veľvyslanci akreditovaní v Slovenskej republike. K tejto problematike by som rada opäť zdôraznila, že nie som proti vyučovaniu anglického jazyka na našich školách. Práve naopak. Tam, kde sa vyučuje, treba ho podporovať, skvalitňovať jeho výučbu, a to ako po odborno-personálnej, tak aj po materiálnej a didaktickej stránke. Som však za slobodnú voľbu prvého cudzieho jazyka žiakmi v súlade s ústavným čl. 12 ods. 4 a s jeho podporou na každej škole tak, ako som to uviedla u jazyka anglického. Takisto predĺženie prechodného obdobia postupného zníženia počtu žiakov osemročných gymnázií zo školského roka 2011/2012 na školský rok 2014/2015 považujem tiež za veľmi politickopopulistické a problematické vo vzťahu k celospoločenským záujmom. Ak my volení zástupcovia ľudu tento fakt ignorujeme z rôznych lobistických záujmov, budeme niesť v blízkej budúcnosti zodpovednosť za nedostatočné zázemie kvalifikovaných odborných profesií v našom úspešne sa rozvíjajúcom automobilovom, elektronickom a stavebnom priemysle. Vystavujeme tým celú našu spoločnosť možnému nezáujmu domácich a hlavne zahraničných podnikateľských subjektov o investovanie v našej krajine z dôvodu nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily. Všetci dobre vieme, že absolventi osemročných gymnázií nie sú pripravení na odborné práce, ale na ďalšie štúdium na vysokých školách. Ak sa na túto školu nedostanú alebo nemajú o toto štúdium záujem a chcú sa uplatniť na trhu práce, musia prejsť ďalším vzdelávaním, čo štát, ale aj samotného uchádzača stojí ďalšie nemalé finančné prostriedky. Argument predkladateľky tejto legislatívnej zmeny, že sa týmto krokom odstráni protekcia a korupcia v procese prijímacieho konania, považujem za ničím nepodložený, povrchný a neprofesionálny. Som presvedčená, že každý jeden z nás pri plnení poslaneckých povinností má v prvom rade pri navrhovaní legislatívnych zmien na zreteli celospoločenský prospech a prospech jednotlivca a nie presadzovanie nejakých úzkych lobistických záujmov. Z uvedených dôvodov nemôžem súhlasiť ani s touto navrhovanou zmenou. Na ďalšie dve navrhované legislatívne zmeny, ktoré sa týkali vydávania učebníc v Braillovom písme a vysvedčení, nebudem reagovať, nakoľko som sa už k nim dosť obšírne vyjadrila vo svojich predchádzajúcich vystúpeniach. Naďalej tieto navrhované legislatívne zmeny považujem za nič neriešiace, nakoľko túto problematiku dostatočne riešia pôvodné ustanovenia zákona o výchove a vzdelávaní. Chcem však upozorniť, že zavedenie výpisov degraduje postavenie vysvedčenia ako verejnej listiny, že neprinesie zníženie administratívy pre našich učiteľov na našich školách, ale skôr naopak, že prinesie administratívne problémy riaditeľom škôl pri výkone štátnej správy v prvom stupni, najmä pri realizovaní komisionálnych skúšok alebo pri prestupe žiaka na inú školu počas školského roka. Na záver svojho vystúpenia by som vás chcela požiadať, aby ste pri svojom hlasovaní za navrhované zmeny objektívne zvážili všetky argumenty, ktoré som uviedla. Chcela som prostredníctvom nich upozorniť na možný negatívny dopad navrhovaných zmien na celospoločenské potreby a požiadavky, ale aj na skutočnú realitu života na našich školách s možnými negatívnymi dôsledkami na výchovu a vzdelávanie našej mladej generácie a jej uplatnenie v praxi. Z uvedených dôvodov nebudem hlasovať za prijatie tohto zákona. Ďakujem za pozornosť.