NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
D. Švantner, poslanec: (2001-10-23):
Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec Jarjabek.
M. Hort, podpredseda NR SR: (2009-12-03):
Priatelia, skôr ako budeme pokračovať, mi dovoľte predsa len z mojej strany jednu poznámku na spravodajcu. Pán Vestenický, chcem sa vám ospravedlniť, že som vám zobral slovo pri úvodnom slove, keď ste boli ako spravodajca, pretože § 73 rokovacieho poriadku nerieši tú situáciu tak, že by ste nemohli mať priestor na vlastnú úvahu. Ja som si neuvedomil, že nie sme v druhom čítaní, ale v prvom, takže som vám neprávom zobral slovo, za čo sa ospravedlňujem. Ďakujem pekne. A teraz, keďže pán Köteles bol posledný vystúpený v rozprave, vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Chcem sa spýtať navrhovateľa, či chce reagovať. Nech sa páči.
A. Belousovová, podpredsedníčka NR SR: (2009-02-10):
Pán spravodajca, chcete sa vyjadriť k rozprave? Ďakujem. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Ďalej budeme pokračovať prvým čítaním o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Martina Fronca, Júliusa Brocku a Pavla Abrhana na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov . Návrh zákona je uvedený ako tlač 922, návrh na jeho pridelenie na prerokovanie výborom je v rozhodnutí č. 939. Dávam opäť slovo pánovi poslancovi Martinovi Froncovi, aby návrh zákona uviedol. Nech sa páči.
Vaľová, Jana, poslankyňa NR SR (2018-09-12):
Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi predložiť spoločnú správu Výboru Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Erika Tomáša na vydanie zákona, ktorým sa mení zákon č. 2/1991 Zb. o kolektívnom vyjednávaní v znení neskorších predpisov (tlač 1010). Národná rada Slovenskej republiky uznesením č. 1239 z 19. júna 2018 pridelila predmetný návrh zákona na prerokovanie Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci, určila zároveň Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci ako gestorský výbor a lehoty na prerokovanie návrhu zákona v druhom čítaní vo výboroch. Predmetný návrh zákona (tlač 1010) prerokovali a odporučili Národnej rade Slovenskej republiky schváliť všetky určené výbory. Z uznesení výborov Národnej rady Slovenskej republiky pod bodom III tejto spoločnej správy vyplýva jeden pozmeňujúci a doplňujúci návrh. Gestorský výbor odporúča návrh zákona v znení schváleného pozmeňujúceho návrhu schváliť. Spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní vládneho návrhu zákona vo výboroch Národnej rady Slovenskej republiky v druhom čítaní bola schválená uznesením Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci č. 125 z 11. septembra 2018. Týmto uznesením ma výbor zároveň poveril, aby som na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky pri rokovaní o predmetnom návrhu zákona informovala o výsledku rokovania výborov a predkladala návrhy v zmysle príslušných ustanovení zákona č. 305/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Pán predsedajúci, nech sa páči, môžte otvoriť rozpravu.
S. Kahanec, poslanec: (2007-10-29):
Po prvé, je pre mňa nepochopiteľné ako táto vláda ignoruje požiadavky 160 000 občanov. On tam hovoril iba o banalizovaní požiadaviek, ale ja k tomu doplňujem, ignoruje 160 000 občanov a ich požiadavky. Spomínal programové vyhlásenie vlády. No to sú sľuby. Ale sľuby nie sú určené na plnenie, lebo tam už potom neplatí, aby mali rovnocenné podmienky jednotlivé poisťovne, že nepripustíme podmienky, ktoré by poškodili dobré meno Slovenska, že budeme primerane chrániť investície. Taktiež sa potom celý vývoj uberal rôznymi skokmi. Smerovali sme raz k pripoisteniu, neskôr k jednej verejnoprávnej poisťovni, potom sa vytvárali ďalšie modely, až to išlo k súčasnému záveru. Teda je to absolútny chaos a absolútne nevyhranený vývoj, k čomu smerujeme. Avšak je tu aj možná iná realita do budúcnosti. A je to hrozba nielen arbitráží, ale aj ďalších zadlžovaní, či k prijatiu eura, ktoré tak silno deklaruje táto vláda. No a úplný záver. Nazval to etatizmom. Ja to nazvem zoštátnením. Už v roku 1948 sme tu mali veľmi zlé skúsenosti so znárodnením. A postupne nás tieto skúsenosti doviedli aj k úpadku našej republiky. Prečo chceme mať opäť tieto nie dobré skúsenosti na úkor lepšieho života občanov? Súdny človek nemôže skúsenosti, ktoré sme mali v roku 1948, že viedli k zlému, poprieť.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2020-06-05):
Prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 105, za 93, proti 1, zdržalo sa 11, nehlasovalo 0. Konštatujem, že Národná rada sa uzniesla, že tento návrh zákona prerokuje v druhom čítaní. Pani spravodajkyňa, ďalšie návrhy.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2022-06-24):
Pán poslanec Suja, môžete reagovať na faktické poznámky.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-06-24):
S. Zubo, poslanec: Vážený pán podpredseda, vážený pán minister, vážené kolegyne, vážení kolegovia, dovoľte mi, aby som podľa § 129 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov dal nasledujúce interpelácie na pána ministra Lišku, ministra obrany Slovenskej republiky. Prvá interpelácia. Vážený pán minister, v súčasnosti prebieha reforma vojenského školstva. Podľa posledných dostupných informácií by mala byť Vojenská letecká akadémia v Košiciach zaradená pod Technickú univerzitu v Košiciach. Podľa mojej informácie doposiaľ jedným z príjmov školy i celého rezortu obrany boli príjmy z úhrad za výcvik pilotov a iných vedeckých špecialistov pre armády iných krajín. Počíta ministerstvo obrany do budúcnosti so zachovaním výcvikových programov pre pilotov zahraničných armád? Majú o takéto služby záujem aj jednotlivé krajiny NATO, respektíve iné krajiny? Počíta sa s tým, že do budúcnosti tieto služby budú poskytované týmto krajinám a armádam? Akú finančnú sumu bude predstavovať výcvik našich leteckých špecialistov, ak budú cvičení v Spojených štátoch amerických, v Kanade alebo v niektorej inej krajine za služby, ktoré im tam budú poskytované? Prosil by som, ak by to bolo možné, vyčísliť podľa jednotlivých vojenských leteckých špecialistov. Druhá interpelácia takisto na pána ministra Lišku. Vážený pán minister, minulý rok sa v súvislosti s personálnym obsadením vedúcich miest v správe Slovenskej informačnej služby rozprúdila ostrá verejná diskusia. Pred niečo viac ako mesiacom tesne po tom, ako ste v Národnej rade Slovenskej republiky predniesli správu o činnosti Vojenského obranného spravodajstva, ste bez uvedenia dôvodu odvolali riaditeľa tejto inštitúcie. Osobne si myslím, že v tejto veci dlhujete poslancom Národnej rady Slovenskej republiky vyčerpajúce vysvetlenie  o celej záležitosti, rovnako aj o dôvodoch, pre ktoré pán Kašický z týždňa na týždeň stratil odborné predpoklady podľa vášho vyjadrenia na výkon tejto funkcie a bol z funkcie odvolaný. V prípade, že pán Kašický skutočne stratil dôveru z dôvodu absencie odborných predpokladov na zvládnutie jeho pridelenej funkcie, ako si máme potom vysvetliť skutočnosť, že ho do tejto funkcie v minulosti vymenoval váš predchodca a bývalý stranícky kolega. Pán minister, upresnite, prosím, samozrejme, v rámci daných možností, v čom pán Kašick pochybil? Vzhľadom na nedostatok bližších informácií môžete bližšie predstaviť, a bol by som rád, keby to bolo možné, aj pána Kotrusa, ktorý bol poverený vedením a riadením Vojenského obranného spravodajstva. Tretia a posledná interpelácia na pána Lišku v nasledujúcom znení: Vážený pán minister, v správe o práci Slovenskej informačnej služby za minulý rok okrem iného bolo uvedené, že získala informácie o tunelovaní viacerých podnikov patriacich pod rezort obrany Slovenskej republiky. Máte, vážený pán minister, takéto informácie aj vy? Môžete bližšie špecifikovať, o aké podniky šlo, aké opatrenia ministerstvo obrany vyvodí voči zodpovedným manažérom týchto podnikov? Ďakujem.
Kuffa, Filip, poslanec NR SR (2021-11-24):
Ďakujem za slovo. Pán kolega Karahuta, my v podstate, čo sme v našom výbore pre pôdohospodárstvo a životné prostredie, možno máme viacej tých informácií a vieme teda lepšie o tých veciach, čo sa dejú, ale to presne, jak si povedal, živým príkladom je aj vlastne táto diskusia, čo sa tu teraz deje, lebo to je taký paradox, kde sa to rozvilo. Ale ja to vnímam ako pozitívne, lebo veľa vecí sme si tu mohli vysvetliť, ako fungujú. Takisto vnímam pozitívne aj pozíciu súčasného ministra, pretože myslím si, že veľa vecí, čo sa v minulosti nie tak dobre komunikovali, tak on sa vlastne zhostil a dáva teda tie informácie. Aj teda tej laickej verejnosti to vie podať zrozumiteľnou cestou. Čo sa týka toho historického kroku, čo si povedal hneď v úvode, ja to takisto vnímam ako historický krok. A keď sa podarí konečne na úrovni V4, čo by mal byť vlastne ako výstup z toho Poľska, čo sme boli na tej pracovnej ceste, tak vtedy budem naozaj spokojný a dúfam, že to pôjde, že sa teda dokážeme zjednotiť aj na úrovni V4 a že sa vo vzťahu teda k Európskej únii bude konať.
Mikloško, Jozef, poslanec NR SR (2013-06-27):
Ďakujem, pán minister, za kvalifikovanú odpoveď. Ja som vychádzal z toho, že v tom zákone o rozpočtových pravidlách samosprávy je taká pasáž, že ak sa zákonom prenáša na obec alebo vyšší územný celok výkon štátnej správy, náklady takto prenesené do výkonu štátnej správy sa obci alebo vyššiemu územnému celku uhrádzajú zo štátneho rozpočtu v rozsahu nevyhnutých nákladov. Bol som navštíviť ľudí v mestskej časti Bratislava – Staré mesto, ktorí dotujú výkony štátnej správy ročne sumou asi 400-tisíc eur, čiže to je trochu veľa. Druhá poznámka je, že to opätovné zavedenie dane z reklamy do zákona o miestnych daniach by pomohlo, samozrejme, príjmom obciam, ale aj k regulácii reklamných zariadení, ktorých je všade veľa a nie sú dosť regulované. Mám v tomto smere pripravený návrh zákona. A tretia poznámka – zmena nariadenia vlády SR o rozdeľovaní výnosu by sa mohla udiať úpravou koeficientov, máme návrh, že ako, nebola by to nejaká veľká novela. Spomenuli ste zákon o sociálnych službách, ktorý nebol v otázke, ale vyvolal veľké turbulencie a doteraz vyvoláva. My, ktorí chodíme navštevovať domovy dôchodcov, vždy si tam zlízneme svoje, upozorňujú na tú prvú verziu, druhú verziu. Ja si vždy zistím, kde je núdzový východ, keď o tom vysvetľujem. A je nutné, aby tá novela prišla čo najskôr. Ďakujem.
Suja, Miroslav, poslanec NR SR (2021-09-21):
Ďakujem za slovo. Pán poslanec si povedal, že ľudia, ktorí sú chorí, chcú, aby boli liečení. Samozrejme, každý, kto je chorý, tak sa na to ináč pozerá, chce, aby bol liečený, a je mu úplne jedno, koľko tá liečba stojí. Povie, že platil som celý život poistné alebo zdravotné, tak teraz chcem, aby sa mi to vrátilo, a nevidí dôvod, prečo by tak nemalo byť. Ale viete, čo je ešte horšie? Rodičia, ktorí majú takto choré deti a počúvajú, ako my tu hovoríme, že ideme sa rozhodnúť, že ktoré deti liečiť a ktoré nie. Ako sa tí môžu k tomu stavať? Ja som sa stretol s viacerými prípadmi, kde sme robili rôzne zbierky, aby sme zachránili takéto deti, možno boli také tri na Slovensku, štyri. A podarilo sa nám to, stálo to možno pár miliónov. Ale viete si predstaviť, keď sa to nahá tak, tie rozvrátené rodiny? Koľkokrát odchádza jeden z partnerov a naháva to na toho druhého. Ja si myslím, že keby sme zachránili tieto rodiny a tieto deti, tak udržíme aj tie rodiny a nedochádza k rozpadu manželstva a má zasa náklady pre štát, lebo tie matky väčšinou, bohužiaľ, niekedy sa stane, že aj matka odíde, ale väčšinou tie matky ostávajú samé. Potom tí ľudia, keď za nimi chodím, hovoria, že farmafirmy zarábajú miliardy – oni to tak berú – a my nemáme pár miliónov na záchranu štyroch ľudských životov, štyroch detí na Slovensku. No čo im na to poviete? A potom nás počujú v Národnej rade, ako hovoríme, že excelovská tabuľka rozhodne, že či zachránime to dieťa, alebo nie? Ja si myslím, že nemôžme všetko brať za peniaze, a hlavne keď sa týka detí, preto by som nebol rád, aby sme sa vybrali touto cestou, a vždy sa snažili nejako pomôcť, či už zbierkou, či už s poisťovňou, či už nejakým lobingom u farmafiriem, alebo priamo štátom, nech to zaplatí. Ja si myslím, že hovoríme tu koľkokrát, že každej... na každom ľudskom živote záleží aj na týchto detských životoch záleží. Tak skúsme sa na to pozrieť niekedy aj z tej strany tých rodičov, aký majú život, keď sa starajú o tie deti. Ďakujem.
Kamenický, Ladislav, poslanec NR SR (2018-09-12):
Pán predsedajúci, chcel by som poprosiť o opravu môjho hlasovania č. 20 k tlači 1047, hlasovacie zariadenie ma vykázalo, že som nehlasoval, chcel som hlasovať za.
P. Pelegrini, poslanec: (2007-10-19):
Návrh zákona bol doručený poslancom v zákonom ustanovenej pätnásťdňovej lehote pred schôdzou Národnej  rady Slovenskej republiky, na ktorej sa uskutočňuje jeho prvé čítanie. Konštatujem, že uvedený návrh spĺňa z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti uvedené v § 67 a v § 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Zo znenia návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Návrh zákona obsahuje doložku zlučiteľnosti s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie. Podľa tejto doložky nie je problematika návrhu zákona upravená v práve Európskych spoločenstiev ani v práve Európskej únie. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla v zmysle § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku na tom, že po rozprave odporučí uvedený návrh zákona prerokovať v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky z 1. októbra 2007 č. 449 a podľa § 71 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky navrhujem, aby návrh zákona prerokovali výbory: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky, výbor pre hospodársku politiku a výbor pre obranu a bezpečnosť. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodársku politiku. Odporúčam, aby výbory predmetný návrh zákona prerokovali v druhom čítaní vo výboroch do 26. novembra 2007 a v gestorskom výbore do 27. novembra 2007. Pán predsedajúci, otvorte, prosím, všeobecnú rozpravu.
Petrík, Simona, poslankyňa NR SR (2017-12-12):
Áno, už fungujem, ďakujem pekne, pán predsedajúci. Áno, funguje. V rozprave vystúpil okrem pána predkladateľa Krajniaka aj pán poslanec Pčolinský, preto vás prosím, aby ste dali hlasovať o tom, že Národná rada sa uzniesla v súlade s § 73, ods. 3 písm. c) zákona o rokovacom poriadku prerokovať predložený návrh zákona v druhom čítaní.
Mizík, Stanislav, poslanec NR SR (2022-03-16):
Dobre. Ďakujem za slovo. Pán kolega, oni veľmi dobre vedia, aká bude dôchodcovská inflácia. Však oni sú šamani, oni sú veštice Pýthie z Delf, oni sú hypnotizéri, okultisti. Naša darebácka vláda vždy nájde pre každého cudzieho, čo treba, len pre dôchodcov a mladé rodiny nič, čo by im pomohlo navyše. Táto darebácka vláda sa chce odstrihnúť od ropy, ktorú na 100 % berieme z Ruska, či plynu, ktorý na 85 % berieme z Ruska. To už chce zničiť nielen dôchodcov a mladé rodiny, ale aj celú populáciu. A to o tých tabletoch pre dôchodcov od Remišovej, to už je len šialený výmysel. Od tejto našej krásnej pani Remišovej alias Kazisvěta z Boží vůle králem alebo staršej Majky z Gurunu. Toto je nenormálne, čo robí táto vláda. Ďakujem za slovo.
M. Hort, poslanec: (2001-10-04):
Pretože mám poverenie gestorského výboru, aby sme pristúpili k tretiemu čítaniu, žiadam vás posunúť zákon do tretieho čítania.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-02-08):
Ďakujem pekne, takže prerušujem na 4 minúty rokovanie, budeme pokračovať 11.20 hod. (Štvorminútová prestávka.) (Po prestávke.)
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2016-11-30):
Áno, nech sa páči, hlasujeme o námietke pani poslankyne Cigánikovej. (Hlasovanie.) Prítomných 142, za 49, proti 69, zdržalo sa 24 poslancov. Návrh sme neprijali. Nech sa páči.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-07-10):
Pán poslanec Zajac.
P. Paška, predseda NR SR: (2009-02-11):
(Hlasovanie.) 140 prítomných, 77 za, 1 proti, 60 sa zdržalo, 2 nehlasovali. Konštatujem, že sme schválili vládny návrh novely zákona  č. 577 o rozsahu zdravotnej starostlivosti . Pani poslankyňa Gabániová bude v druhom čítaní uvádzať hlasovanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 139/1998 Z. z. o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch. Je to tlač 840.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2015-04-24):
Pán poslanec Ježík, nech sa páči.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2017-09-06):
Ďakujem. S faktickými poznámkami dvaja, asi, pani poslankyňa Verešová, to neplatí, takže ukončujem možnosť prihlásiť sa s faktickými poznámkami. Pán poslanec Pčolinský, nech sa páči.
Sulanová, Magdaléna, poslankyňa NR SR (2023-05-18):
Čiže, čiže...
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2021-06-23):
Pán poslanec Kočiš, už nie je možné reagovať na pani poslankyňu Drábikovú, keďže ona uzavrela odpoveďou na faktickú poznámku svoje vystúpenie. Čiže týmto vyhlasujem všeobecnú rozpravu za uzavretú. Chcem sa spýtať navrhovateľky, vidím, že nie. Pani spravodajkyňa, nie. Záverečné slovo teda nie je potrebné a prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Ďakujem obom. A budeme pokračovať prvým čítaním o návrhu poslankýň Jany Žitňanskej, Kataríny Hatrákovej, Lucie Drábikovej, Petry Krištúfkovej a Jany Bittó Cigánikovej na vydanie zákona o poskytovaní služby starostlivosti o deti v detských skupinách a o zmene a doplnení niektorých zákonov, pod parlamentnou tlačou 572. A rozhodnutie o pridelení výborom 585. Dávam slovo pani poslankyni Jane Žitňanskej, aby návrh zákona uviedla. Nech sa páči. (Rokovanie o návrhu poslankýň Národnej rady Slovenskej republiky Jany Žitňanskej, Kataríny Hatrákovej, Lucie Drábikovej, Petry Krištúfkovej a Jany Bittó Cigánikovej na vydanie zákona o poskytovaní služby starostlivosti o deti v detských skupinách a o zmene a doplnení niektorých zákonov , tlač 572.)
F. Mikloško, poslanec: (2002-11-14):
Vážený pán predsedajúci, v zmysle zákona  Slovenskej národnej rady č. 255/1991 Zb. o Slovenskom rozhlase v znení neskorších predpisov sa dňom 10. novembra 2002 skončilo funkčné obdobie členov Rozhlasovej rady. Podľa § 7 ods. 2 citovaného zákona Rozhlasová rada má 9 členov, ktorých volí a odvoláva Národná rada Slovenskej republiky. Z dôvodu ukončenia funkčného obdobia doterajších členov rady je preto potrebné zvoliť 9 nových členov rady na funkčné obdobie 4 rokov. Predseda Národnej rady Slovenskej republiky listom č. 955/2002 zo 17. októbra 2002 oslovil kluby poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, profesijné a občianske združenia z oblasti kultúry a prostriedkov z oblasti periodickej tlače, aby v lehote do 31. októbra 2002 predložili výboru Národnej rady pre vzdelanie, vedu, šport a mládež, kultúru a médiá návrh kandidátov na členov rady. Do stanoveného termínu výbor dostal návrhy, ktoré máte všetky v tomto dokumente, tak nebudem čítať mená. Teraz gestorský výbor prekontroloval predložené návrhy kandidátov na voľbu členov Rozhlasovej rady a konštatoval, že kandidáti uvedení pod poradovými číslami 1 až 19 spĺňajú všetky náležitosti a predložené návrhy sú v súlade s kritériami uvedenými v § 7 ods. 2 a 6 zákona SNR č. 255/1991 Zb. o Slovenskom rozhlase. U kandidátov pod poradovými číslami 20 až 22 (Ingrid Fašiangová, Pavel Hapák, Ján Tužinský) výbor zistil možnú kolíziu s § 7. Gestorský výbor navrhuje, aby sme hlasovali a potom prijali príslušné uznesenie. Ďakujem.
T. Cabaj, podpredseda NR SR: (2009-11-04):
S faktickou poznámkou vystúpi pani poslankyňa Klára Sárközy a pripraví sa pani poslankyňa Katarína Tóthová.
M. Číž, podpredseda NR SR: (2006-09-05):
Vážené kolegyne, kolegovia, otváram všeobecnú rozpravu. Chcem vám povedať, že som nedostal žiadnu písomnú prihlášku. Hlási sa niekto ústne? Konštatujem, že nie. Uzatváram možnosť podania ústnych prihlášok do rozpravy. Vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Za tých okolností zrejme navrhovateľ bude, nebude zaujímať stanovisko? Nebude. Ďakujem. Pani spravodajkyňa tiež nie. Takže, vážené kolegyne, kolegovia, prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Ďalej nasleduje prvé čítanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon č. 229/1991 Zb. o úprave vlastníckych vzťahov k pôde a k inému poľnohospodárskemu majetku v znení neskorších predpisov . Tento vládny návrh zákona ste dostali ako tlač 24, návrh na jeho pridelenie na prerokovanie vo výboroch máte v rozhodnutí č. 25. Prosím teda opäť ministra pôdohospodárstva Slovenskej republiky pána Miroslava Jureňu, aby vládny návrh zákona uviedol.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2016-04-20):
Ďakujem. Nech sa páči, pani poslankyňa Petruchová.
S. Janiš, poslanec: (2003-12-04):
Výbory, ktorým bol vrátený zákon pridelený, tento prerokovali s nasledovným záverom. Ústavnoprávny výbor prerokoval vrátený zákon a neprijal uznesenie, nakoľko návrh uznesenia nezískal podporu potrebnej väčšiny poslancov. Výbor Národnej rady pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie prerokoval vrátený zákon a nesúhlasil s návrhom prezidenta Slovenskej republiky a odporúča Národnej rade opätovne schváliť vrátený zákon v pôvodnom znení. Gestorský výbor na základ stanovísk výborov rokoval o spoločnej správe s odporúčaním spoločného spravodajcu zákon vrátený prezidentom Slovenskej republiky po opätovnom prerokovaní v pôvodnom znení ako celok schváliť. Výbor Národnej rady pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie ako gestorský výbor neprijal k spoločnej správe výborov navrhované uznesenie, keďže navrhnuté uznesenie nezískalo potrebný súhlas požadovanej väčšiny poslancov. Výbor poveril mňa preniesť informáciu o výsledku prerokovania vo výboroch  na schôdzi Národnej rady. Ako spravodajca gestorského výboru v súlade s rokovacím poriadkom predkladám návrh, aby sa hlasovalo o vrátenom zákone ako celku v pôvodnom znení. Pán predsedajúci, otvorte rozpravu.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2021-11-24):
Prosím, prezentujme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných 130 poslancov, za 120, proti 10. (Potlesk.) Konštatujem, že Národná rada vyslovila súhlas s uvedenou zmluvou. Teraz pristúpime k hlasovaniu v prvom čítaní o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 669/2007 Z. z. o jednorazových mimoriadnych opatreniach v príprave niektorých stavieb diaľnic a ciest pre motorové vozidlá (tlač 745). Dávam slovo spravodajcovi, ktorého určil navrhnutý gestorský výbor pre hospodárske záležitosti, poslancovi Petrovi Vonsovi, aby uviedol hlasovanie. Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo. [Hlasovanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 669/2007 Z. z. o jednorazových mimoriadnych opatreniach v príprave niektorých stavieb diaľnic a ciest pre motorové vozidlá a o doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov , tlač 745.]
Grausová, Natália, poslankyňa NR SR (2018-05-28):
Ja by som chcela, prepáčte, nebudem, sľubujem, že nebudem dlho hovoriť, len vlastne pán Kotleba Marian, náš pán predseda mi dal tri otázky a nezmestím sa do tých dvoch minút na tú odpoveď. Hovoril si o troch typoch lekárov. Po prvé, tí ktorí sa nepodieľajú na potratoch. Ja poznám z osobnej skúsenosti veľmi veľa lekárov, ktorí, aby nemuseli robiť potraty, odišli z nemocnice a pracujú na ambulancii dlhé roky. A tá práca je síce tiež veľmi užitočná na tej gynekologickej ambulancii, ale nedá sa to porovnať s tým, ja ako medička, keď som praxovala aj na gynekológii, odviedla som pôrod. To je niečo tak nádherné, ten pôrod, to je tak dramatické, to je také, to je niečo, ja vám to neviem povedať. Keď odvádza lekár, keď rodí, keď sa rodí dieťa a keď vy ako lekár tomu pomáhate, to je neopísateľné a hlavne, keď sa to dieťa sa zdravé narodí. Potom druhá vec je operovať na tej gynekológii. Mnohí lekári, mnohí majú ambíciu operovať a naozaj pomáhať tým ženám. Ale práve kvôli tým potratom sa tohoto musia zrieknuť, lebo ináč väčšina, mnohí chcú, ja som tak isto chcela byť gynekológom preto, aby som mohla robiť pôrody, asistovať pri pôrodoch. Čiže vlastne oni sa vzdajú tohoto a idú robiť tú prácu, ktorá je jednoducho na tej, dennodenne to množstvo žien vyšetriť na tej ambulancií. Čiže mnohí lekári sa takto teda zba; odídu z toho, aby nemuseli robiť tie potraty. Ďalší lekári sú takí, ktorí nemajú východisko. Sú v nemocniciach, kde by im, odkiaľ by ich vyhodili, keby odmietli priamo vykonávať tieto potraty, takže síce sú nešťastní, síce trpia, ale možno sa snažia tomu vyhnúť, prepustiť ten potrat nejakému kolegovi, nejakú časť musia urobiť, ale, žiaľ, trpia to a robia to. A tá tretia skupina je pre mňa nepochopiteľná. To sú ľudia zrejme, ktorým nezáleží na týchto deťoch, pretože, ktorí majú, buď nemajú svedomie, alebo ho majú uspaté, alebo im ide o peniaze, alebo ja neviem ešte o čo. Pretože v dnešnej dobe pri takom vedeckom a technickom pokroku, pri takej technike, ktorá dnes je, pri ultrazvuku a rôznych metódach, tí ľudia, tí lekári musia vedieť, že to embryo že je život, že je to človek od jeho počatia. Musia vedieť, že to je jednoducho, že to nie je to slepé črevo ani ten nádor. Čiže toto, ja neviem, on musí vedieť, že zabíja život. Po každom vykonanom potrate je lekár povinný spočítať v podstate to dieťa i, teda tie kúsky toho roztrhaného plodu idú do emitnej misky, teda do takej, kde si musí každý skontrolovať tie dotrhané nožičky, ručičky, hlavičku, ja neviem, chrbátik, chrbticu a tak ďalej, či sú tie kúsky všetky. Či niečo v tej maternici nezabudli. Čiže oni keď vidia, veď to je ako bábika. Kedysi boli také malé bábiky, volalo sa to plaváčik, keď ja som bola malá. Jednoducho oni tú ruku, ručičku vidia, tú nožičku vidia, tú hlavičku vidia. Čiže oni nie sú slepí, musia o tom vedieť. Takže asi majú uspaté svedomie. Toľko moja odpoveď.
J. Počiatek, minister financií SR: (2007-09-11):
Z vecných zmien ide o doplnenie splnomocnenia pre obce pri určení základu dane z pozemkov najmä v tých katastrálnych územiach, v ktorých sú určené v platnom zákone nulové hodnoty pozemkov, ako aj pri lesných pozemkoch a hospodársky využívaných vodných plochách. Obcou určená hodnota však nesmie byť vyššia ako 50 % priemernej hodnoty pozemkov pre okres, určená v prílohe 1 tohto zákona. Tak ako pri pozemkoch a stavbách, aj pri bytoch sa ustanovila horná hranica sadzby dane z bytov, ktorá má zabrániť neúmernému zvyšovaniu sadzieb dane z bytov. V súvislosti s daňou z nehnuteľností sa navrhuje prijať pri vyrubovaní tejto dane všeobecne platné pravidlá upravené v procesnom zákone a vyrubovanie dane ponechať v právomoci obcí a lehotu splatnosti viazať na právoplatnosť platobného výmeru. Ponecháva sa obciam možnosť ustanoviť platenie dane z nehnuteľností v splátkach. Obce budú mať možnosť vyrubovať daň z nehnuteľností v lehotách, ktoré si určia a predovšetkým tak, aby mali zabezpečené príjmy z tejto dane podľa vlastných potrieb. Navrhuje sa vypustiť z predmetu dane za užívanie verejného priestranstva dočasné parkovanie motorových vozidiel, ktoré ani dosiaľ nebolo možné realizovať v intenciách platného zákona, pretože sama dočasnosť neumožnila ani začatie daňového konania. Pri vyberaní platieb za dočasné parkovanie vozidiel sa zachová súčasný stav, podľa ktorého platby pre obec vyberajú na komerčnom základe fyzické osoby alebo právnické osoby za odplatu. Z ďalších navrhovaných vecných zmien je aj zmena vyberania dane z motorových vozidiel, ktorá spočíva v zavedení preddavkového systému platenia tejto dane. Daňovníci v priebehu zdaňovacieho obdobia budú platiť preddavky na daň z motorových vozidiel podľa predpokladanej dane na zdaňovacie obdobie v určenom režime a po ukončení roka zúčtujú zaplatené preddavky. Túto zmenu si vyžiadala prax, keďže často dochádzalo u daňovníkov k zmene používania vozidiel na podnikanie, k zmene počtu vozidiel, k zmene miesta evidencie v priebehu jedného roka. Návrhom sa sleduje zjednodušenie správy dane z motorových vozidiel, pri zachovaní doterajších pravidiel určovania miestnej príslušnosti správcov dane podľa miesta evidencie vozidla a tiež miestnej príslušnosti vyššieho územného celku, ktorého príjmom zostáva naďalej vybraná daň z motorových vozidiel. Navrhované zmeny a doplnenia zákona neovplyvnia celkové príjmy obcí a vyšších územných celkov v nasledujúcich zdaňovacích obdobiach. Vážené dámy, vážení páni, prosím o prerokovanie predloženého vládneho návrhu zákona. Ďakujem.
Schlosár, Rastislav, poslanec NR SR (2022-03-15):
Ďakujem všetkým kolegom, ktorí pochopili, čo je životný záujem Slovenska, čo sú naše slovenské národné záujmy, ktorí pochopili, že ak sa chceme ubrániť, tak nám nepomôže nejaké NATO, ale jediné, čo nám pomôže, je to, že sa nebudeme zapájať do takýchto konfliktov, ktoré tu niekto vyvoláva, a že jednoducho cudzie vojská na Slovensko, či zo Západu, alebo Východu, nepatria. Pán poslanec Žiak, vám by som povedal len toľko, môj prejav bol o neutralite. Každý kto má uši a počul to, tak vie, že to bolo o neutralite, a pretože ja som naozaj o ničom inom nehovoril. A viete, čo znamená neutralita? Neutralita znamená, že nestojíte ani na strane jednej, ani na strane druhej, a ja musím povedať, že my nestojíme ani na strane Putina, ale nestojíme ani na strane vašich západných hrdlorezov z NATO. A ďalší páni poslanci, Benčík, Šudík a ďalší takí, čo sú takí bojachtiví, takí hrdinovia, ktorí by chceli ísť poraziť Rusov, ubrániť Ukrajincov, ukázať, akí oni sú hrdí slovenskí poslanci, ktorí dokážu brániť tých utláčaných a tak ďalej, tak dobre, veď nech sa páči, keď chcete bojovať, choďte bojovať naozaj na tú Ukrajinu, choďte bojovať ešte ďalej, choďte poraziť toho Putina do Moskvy, ale nepleťte do toho Slovensko a Slovákov, ktorí jednoducho nechcú byť do tejto vojny zatiahnutí. Pochopte to už konečne!
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2024-04-18):
Na vystúpenie pána poslanca dve faktické. Poslankyňa Mesterová.
Košútová, Magda, poslankyňa NR SR (2013-12-04):
Ďakujem pekne za slovo. V rozprave vystúpili traja poslanci, nepodali žiadny procedurálny návrh, a preto vás prosím, pani predsedajúca, aby ste dali hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla, že bude pokračovať v predloženom návrhu zákona v druhom čítaní. Dajte, prosím, hlasovať.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-11-04):
Prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 112 poslancov, za 112, proti nikto, nezdržal sa nikto. Hlasovali všetci. Konštatujem, že sme tieto pozmeňujúce návrhy schválili.
Taraba, Tomáš, poslanec NR SR (2023-01-24):
Naozaj ten ich odpor k tomu, aby ľudia mohli v referende skracovať volebné obdobie, to je u nich normálne že politické a kultúrne presvedčenie, pretože každý vidí, ako je takmer nemožné urobiť na Slovensku platné referendum. Z tých všetkých referend bolo platné ledva jedno, a to práve preto, že dve tretiny spoločnosti sa nezúčastňuje volieb a tým pádom sa nezúčastňuje ani referenda, ani podobne. A keďže to vedia, aj napriek tomuto, ako bojujú proti tomu, aby si ľudia mohli v referende odvolávať tých, ktorých vymenovali, tak to je u nich normálne že základná črta, a práve preto sa za to hlasovať nedá. To, že došlo 27 % ľudí k voľbám, k týmto, teda k referendovej otázke teraz, je obrovské množstvo, 1,2 mil. ľudí je naozaj obrovské množstvo. Napriek tomu, že existovala celá škála politikov vládnej koalície, ktorí odhovárali ľudí, aby sa toho nezúčastnili. To, že to urobila prezidentka, ktorá je jediný inštitút v podstate priamo odvodený od toho, že ľudia ju do tej funkcie zvolili, a to, že ako stádovito všetci poslúchajú, dobre, je to politická vôľa, nejdeme voliť. Však z tohoto, to, čo je absolútne až, až šokujúce, že jediný, kto prejavil elementárnu zodpovednosť a väčšiu odvahu ako oni všetci, tak bola ich kolegyňa Romana Tabák.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2021-05-10):
Ďalší – pán poslanec Marián Saloň.
Szőllős, Ján, poslanec NR SR (2021-11-03):
Ďakujem. Nezvyknem príliš reagovať, ale keďže som bol priamo menovaný, oslovený, tak budem reagovať. Je mi trochu ľúto tej zlej tradície v tejto Národnej rade, ktorého ste vy, pán kolega Suja, jeden z čelných reprezentantov, keď miesto odborných argumentov začínate a častokrát aj pokračujete vo svojom, vo svojich príspevkoch osobnými útokmi na kolegov poslancov, v tomto prípade na predkladateľov zákona. A, žiaľ, aj mnohí vaši spolu kolegovia z vášho klubu, ale aj iní sa tohto držia, že neargumentujú odborne alebo ak, tak len málo a skôr potom osobnými útokmi. Keď už chcete vedieť, mám prírodovedné vzdelanie, vyštudoval som geografiu aj mám doktorát z geografie. Geografia sa zaoberá geosférami a štúdiom krajiny. A medzi geosférami je aj biosféra, teda aj lesy, a skúmame to, ako vzájomne tieto geosféry vplývajú na seba a zároveň aj ako činnosť človeka na to vplýva. Keď chcete vedieť, pri projektoch týkajúcich sa národných parkov a zonácie národných parkov a trvale udržateľného rozvoja národných parkov som už bol v čase kalamity v roku 2004 na Geografickom ústave Slovenskej akadémie vied, kde doteraz pracujem. Toľko k odbornosti keď už. A zároveň poviem, nepôjdem vaším štýlom a nebudem skúmať vašu minulosť, čo bolo v nej, aký ste vy odborník. Verím, že máte právo sa vyjadrovať k tomuto zákonu, tak ako ja mám právo. A keď už... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Laurenčík, Milan, poslanec NR SR (2019-03-26):
Ďakujem za slovo. Pán poslanec Heger, musím aj ja s tebou súhlasiť, že tento zákon je určite, určite posunom vpred, čo sa týka informatizácie verejnej správy, tak jak som aj v prvom čítaní aj ja vystúpil. Mal som tak niekoľko otázok na pána podpredsedu, na ktoré mi potom v záverečnom slove nie moc jasne odpovedal. Tak by som ich teraz skúsil zhrnúť. Návrh zákona, budem citovať z dôvodovej správy, hovorí, že „nebude mať vplyv na informatizáciu v zmysle jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov, nakoľko nedochádza k rozširovaniu, inovácii alebo vytváraniu nových elektronických služieb verejnej správy, ani informačných systémov verejnej správy“. Na ďalšom mieste sa už ale hovorí, v roku 2020 budú vynaložené kapitálové výdavky na vybudovanie dvoch informačných systémov na centrálnej úrovni v celkovej hodnote 2 mil. euro vrátane ročnej prevádzky v hodnote 200-tisíc euro, ktorých služby budú využívané orgánmi riadenia. Prvý z nich je ITSM pre úrad podpredsedu a druhým je ITAM, tak isto pre úrad podpredsedu. Ja si myslím, že úrad podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre investície a informatizáciu je predsa subjektom verejnej správy. Alebo nie je? Tak tá, ten rozpor tam ako nechápem. A ešte by som mal také otázky. Na čo budú kapitálové výdavky v roku 2019 vo výške 290-tisíc... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Kovačócy, Marián, poslanec NR SR (2013-05-29):
Pán predseda, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky v súlade v rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky prideľuje predložený návrh zákona na prerokovanie Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a životné prostredie a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť, ďalej, aby týmto hlasovaním za gestorský výbor určila Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť a určila lehoty na prerokovanie návrhu zákona výborom do 30 dní a gestorskému výboru do 32 dní od prerokovania návrhu zákona v Národnej rade Slovenskej republiky v prvom čítaní.
J. Brocka, poslanec: (2010-06-10):
Vaše poznámky o Grécku, o tom, aká to bude pôžička, to niekedy inokedy budem komentovať. A vôbec nemám záujem ani ma to nenapadlo znevažovať ľudí postihnutých povodňami. Prosím vás, to sú čo za závery, ako ste prišli k takýmto postrehom, že my chceme znevažovať občanov? Naopak, pán kolega, veď poďme to odhlasovať. V čom je problém? Vy navrhujete 4 mil. eur, tu v pléne padol návrh, aby sme postihnutým povodňami dali viac. Aj tak to bude len zlomok, len symbolický zlomok škôd, ktoré povodne napáchali. Ale podľa toho, ako vy vystupujete, vy bude hlasovať proti návrhu z pléna, v poriadku, odhlasujme to a nemusíme sa tu zdržovať ďalej, pán kolega.
M. Hort, podpredseda NR SR: (2010-04-27):
Ďalej nasleduje druhé a tretie čítanie o zákone z 9. marca 2010, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, vrátenom prezidentom Slovenskej republiky na opätovné prerokovanie Národnou radou Slovenskej republiky . Tento materiál má parlamentnú tlač 1525. A ja dávam slovo teraz spoločnému spravodajcovi z výboru pre vzdelanie, mládež, vedu a šport poslancovi Martinovi Froncovi a prosím ho, aby informoval Národnú radu o výsledku prerokovania vráteného zákona vo výboroch. Pán poslanec, nech sa páči.
M. Číž, podpredseda NR SR: (2010-03-05):
Takže podľa stavu prípravy toho, čo ešte môžeme prerokovať, vlastne nám ostal, kolegyne, kolegovia, posledný návrh zákona na toto dopoludnie. Ide o návrh poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Moniky Gibalovej na prijatie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky o zrušení Vojenského obvodu Javorina , parlamentná tlač 1503. Teraz má slovo pani poslankyňa Gibalová, tento návrh uvedie.
Kuffa, Štefan, poslanec NR SR (2014-07-01):
Je fakt pravdou to, že mladí lekári dnes odchádzajú z našej krajiny a najväčším problémom je presne ten, že už sa nevracajú tuná k nám. Aj keď je to možno, jak kolega to povedal, že nesystémové riešenie, ale je hodné určite zamyslenia sa a vyriešiť túto vec, lebo keď SZČO môže si dať do nákladov ďalšie vzdelávanie a lekári majú povinné vzdelávanie, oni jednoducho sú každoročne sledovaní, či spĺňajú, hej, majú kredity, majú počet kreditov, ktoré musia ako získať, teda oni majú povinnosť vzdelávať sa. Zas na druhej strane tiež aj zaťažovať podnikateľov alebo tú podnikateľskú sféru, no, pardon, reagujem teraz vedľa, nie je to v súlade s rokovacím poriadkom, prepáčte mi to, no som tak trošku sa to, ale zase tiež nie je takým riešením, hej, ako by sa to na prvý pohľad zdalo.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2016-10-25):
Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, otváram siedmy rokovací deň 10. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Na dnešnom rokovacom dni o ospravedlnenie požiadali pani poslankyňa Cséfalvayová, Fedor, Nehézová, Vaľová, Zelník. Pokračujeme v prerušenej rozprave v druhom čítaní o návrhu poslancov Danka, Glváča, Bernaťáka, Gála a Hrnčiara na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady, tlač 200. Navrhovateľ zaujal miesto, pani spravodajkyňa takisto. S faktickými poznámkami sú na piatkové vystúpenie poslanca Jozefa Viskupiča prihlásení siedmi poslanci. Dávam slovom Miroslavovi Čížovi. Nie je prítomný. Pán Alan Suchánek, nech sa páči. (Pokračovanie v rokovaní o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Andreja Danka, Martina Glváča, Tibora Bernaťáka, Gábora Gála a Andreja Hrnčiara na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov , tlač 200.)
Lehotský, Tomáš, poslanec NR SR (2023-03-21):
Pán predsedajúci, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady prideľuje predložený návrh zákona na prerokovanie Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie a rozpočet, Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie a rozpočet. Zároveň odporúčam, aby výbory uvedený návrh prerokovali do 26. apríla 2023 a gestorský výbor do 28. apríla 2023. Prosím, dajte o mojom návrhu, vážený pán predsedajúci, hlasovať.
J. Halecký, poslanec: (2007-10-24):
Na druhej strane musíme si priznať, že máme rezervy aj my ako zdravotníci vo svojom sektore v tom, že samotné hospodárenie, samotná sieť nezodpovedá ani európskym požiadavkám, ani našim vlastným potrebám. To znamená, že nemáme odvahu si priznať a urobiť príslušné kroky, aby sme znížili sieť či už lôžkových zariadení, alebo ambulantných zariadení. Zaiste, že nie nejakým zákazom, ale ekonomickým mechanizmom. A čo je veľmi dôležité, v tomto zohrajú podstatnú úlohu aj zdravotné poisťovne. Ministerstvo zdravotníctva môže vytvoriť zákonné rámce a mechanizmy, ale samotnú činnosť, zodpovednosť za výsledky musia na seba zobrať zdravotné poisťovne. Takže vnútorné rezervy, pokiaľ by sme využili, myslím si, že zdroje by sme navýšili minimálne o 30 % oproti tým, ktoré máme teraz k dispozícii. Ďakujem.
Pellegrini, Peter, podpredseda NR SR (2020-07-07):
Pán poslanec Sloboda.
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-06-27):
Po dohode v poslaneckom grémiu odporúčam, aby sme dnešné rokovanie Národnej rady dnes prerušili, pokračovali zajtra o 9.00 hodine prerokúvaním bodu programu návrh o štátnom záverečnom účte za rok 2001. Ďalej chcem informovať, že o 10.00 hodine vystúpi pán prezident Slovenskej republiky so správou o stave Slovenskej republiky. Po odznení tejto správy by sme prerušili rokovanie 61. schôdze do utorka do 14.00 hodiny s tým, že o 12.30 hodine bude rokovať poslanecké grémium, na ktorom dohodneme ďalší postup s odporúčaním, aby sme o všetkých prerokovaných bodoch hlasovali v utorok o 14.00 hodine, teda aby sme začali budúcotýždňové rokovanie 61. schôdze hlasovaní o všetkých prerokovaných bodoch programu. Toto je záver poslaneckého grémia, na ktorom boli zastúpení všetci zástupcovia parlamentných poslaneckých klubov a bol dohodnutý všeobecný súhlas s takýmto postupom. Na základe tejto dohody prerušujem dnešné rokovanie 61. schôdze do zajtra do 9.00 hodiny. Ďakujem vám za účasť, prajem vám všetkým príjemnú dobrú noc. (Prerušenie rokovania o 17.52 hodine.)
Poliačik, Martin, poslanec NR SR (2013-03-20):
Veď teraz ste potvrdili presne to, o čom som hovoril, pán minister. Pes, ktorého ten hrubokrký mládenec označí za kríženca, vôbec nie je postihovaný týmto zákonom a kľudne môže byť kríženec presne tých dvoch plemien z toho zoznamu. To znamená, že vy idete šikanovať ľudí, ktorí poctivo papierového psa chovajú, ktorí minú peniaze na to, aby mali zaregistrovaný chov, ktorí sa starajú o to, aby mali naozaj prvotriednych jedincov v tom chove, tak tí ľudia sa budú musieť obracať. A človek, ktorý si kúpi pitbulla alebo stafordšíra alebo bandoga bez papierov a chodí s ním po tom sídlisku, tak u neho budeme čakať, kým zaútočí?! Akým spôsobom potom riešime ten problém? Veď práve keď zaútočí a stane sa nebezpečným, tak tomu sme chceli nejakým spôsobom predísť. A to nerobíme týmto zákonom. Preto vám hovorím, že neriešime problém, ktorý ste definovali, a zbytočne ideme šikanovať ľudí, ktorí si to nezaslúžia. A môžete ma tu cvičiť na slovíčkach, koľko chcete, na tejto pravde nič nezmeníte. Ďakujem.
Ďuriš Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR (2017-11-28):
S reakciou na faktickú poznámku, pán poslanec Dostál.
A. Belousovová, podpredsedníčka NR SR: (2009-02-04):
Faktické poznámky na vystúpenie pani poslankyne Damborskej majú panie poslankyne Gabániová, Tóthová, Kramplová a pán poslanec Vestenický. Končím možnosť prihlásiť sa s faktickými poznámkami. Slovo má pani poslankyňa Gabániová.
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-07-11):
(Hlasovanie.) Prítomných je 77 poslancov, za 71, zdržali sa 3, nehlasovali 3. Návrh sme schválili. Ďalší návrh z rozpravy. O. Szabó, poslankyňa: V rozprave vystúpili dvaja poslanci, ktorým ďakujem za cenné prednášky. Pozmeňujúci návrh podal iba pán poslanec Andrejčák. Doplnil tým uznesenie navrhnuté výborom. Jeho návrh ste dostali písomne. Hlasujeme o návrhu pána poslanca Andrejčáka.
R. Kaliňák, podpredseda vlády a minister vnútra SR: (2008-07-02):
Zmluva o malom pohraničnom styku upravuje podmienky vstupu obyvateľov v pohraničnej oblasti na územie druhej zmluvnej strany, ako aj dĺžku pobytu v pohraničnej oblasti, ktorá je ustanovená na každý neprerušený pobyt na najviac 30 dní, avšak celková dĺžka pobytu na území druhej zmluvnej strany je najviac 90 dní v rámci jedného polroka. Okrem toho zmluva stanovuje miesta na prekračovanie spoločnej hranice, povinnosti žiadateľov o udelenie povolenia na malý pohraničný styk, orgány príslušné na prijímanie žiadostí, ako aj orgány vydávajúce povolenia na malý pohraničný styk. Rovnako tak rieši otázky v prípade porušenia tohto režimu a stanovuje prípady, kedy sú oprávnené orgány zrušiť alebo odňať takéto povolenie. Doklady budú oprávňovať ich držiteľov na časté prekračovanie spoločnej hranice a pobyt v pohraničnej oblasti Slovenskej republiky z presne stanovených dôvodov, ktoré spočívajú v sociálnych, kultúrnych, rodinných a iných opodstatnených hospodárskych dôvodoch. Myslím si, že na tejto zmluve mali veľký záujem obe strany. V súvislosti so vstupom Slovenskej republiky do schengenského priestoru sme chceli upraviť rozvoj aj našej východnej časti, teda pohraničnej oblasti s Ukrajinou, hospodársky práve touto zmluvou. Zjednodušuje sa teda cestovanie za rodinou, zjednodušujú sa vlastne všetky pravidlá v rámci  cestovania a zároveň je aj zvýšená bezpečnosť cestou kvalitných povolení, ktoré budú pri kontrolách znižovať počet prípadných falošných dokladov alebo falošných víz. Ďakujem za podporu tejto zmluvy.
Kyselica, Lukáš, poslanec NR SR (2023-02-01):
Jednoducho posúvali sme zákon, takže musíme meniť legisvakančnú dobu. Takže prečítam pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Lukáša Kyselicu, Dominika Drdula a Milana Vetráka k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 8/2009 Z. z. o cestnej premávke a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (tlač 1107). Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 8/2009 Z. z. o cestnej premávke a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, sa mení a dopĺňa takto: V čl. III sa slová „1. januára 2023“ nahrádzajú slovami „1. apríla 2023“. V tejto súvislosti sa vykonajú nasledovné zmeny: V čl. I bod 41 v § 243p vrátane nadpisu sa slová „1. januára 2023“ vo všetkých tvaroch nahrádzajú slovami „1. apríla 2023“ v príslušnom tvare a slová „31. decembra 2022“ v každom tvare nahrádzajú slovami „31. marec 2023“ v príslušnom tvare. Skončil som.
Sulík, Richard, poslanec NR SR (2013-06-25):
Ďakujem pekne. Najprv k zdravotníctvu. No, pán Lipšic, explicitne s vami súhlasím. Nie je to dobrý postup s tými zdravotníkmi. Vnímam to ako silné obmedzovanie a tiež zásah do osobných slobôd. Čo sa tých drog alebo marihuany, tak, po prvé, keby ste vo vašej reakcii mohli doplniť informáciu 200 deliktov ročne, predpokladám, to nebude každý užívateľ, resp. priemerná hodnota, ale budú to skôr nejaké extrémy, lebo 200 deliktov, to je vlastne, viac ako každý druhý deň niekto ide kradnúť, tak asi nie každý užívateľ drogy financuje svoj konzum 200 krádežami ročne. Tak tento argument považujem trochu za nekorektný. S tým, že alkohol je stáročiami akceptovaná droga, sa dá len súhlasiť. Ale je to droga, treba si to povedať. A teraz je otázka, prečo to zhoršovať. No a určite si nemyslím, že je správne, aby iné tvrdé drogy boli tak akceptované a tolerované našou spoločnosťou ako práve alkohol alebo napr. aj nikotín, neviem posúdiť, či nikotín je tvrdá alebo mäkká droga, ale to, že fajčenie robí človeka závislým, je holý fakt. A je to tu, žijeme s tým. A možnože je oveľa dôležitejšie sa naučiť s tým žiť. Marihuana určite nepácha väčšie škody ako nikotín alebo ako alkohol. A na jednej strane vy poviete, prečo zväčšovať zlo, ale oproti tomu stojí, prečo nezväčšovať slobodu, slobodu vlastného rozhodnutia, a tým aj zvyšovať zodpovednosť za seba samého. A nakoniec by som ešte poprosil vo vašej reakcii povedať, čo teraz na to povie liberálna frakcia vo vašej strane, ako sa ona postaví k tomuto bodu. Ďakujem.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-03-14):
B. Ferkó, poslanec: Bol daný pozmeňujúci návrh, pán predsedajúci. Ďakujem pekne. Dajte hlasovať o týchto bodoch, ktoré som prečítal. Gestorský výbor ich odporučil schváliť.