V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-10-21):
Pristúpime k prvému čítaniu o návrhu poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Ľubice Navrátilovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov . Návrh zákona ste dostali ako tlač 891 a rozhodnutie o jeho pridelení výborom máte pod č. 896. Pani poslankyňa Navrátilová, máte slovo. Ľ. Navrátilová, poslankyňa: Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, chcem vás požiadať o podporu novely zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, ktorým reagujem na niektoré problémy, ktoré vznikajú pri jeho aplikácii. Predovšetkým mám za cieľ upraviť dôchodkové zabezpečenie osôb, ktoré sa osobne a celodenne starajú o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom. Platná právna úprava zabezpečuje zo strany štátu platby poistného do dôchodkového poistenia za fyzické osoby, ktoré sa starajú o dieťa s dlhodobým nepriaznivým stavom len po dobu 7 rokov. Ide o osoby, ktoré sa celoživotne starajú o svoje postihnuté deti, vykonávajú tým spoločensky dôležitú úlohu a je nespravodlivé, aby sa po dovŕšení veku, ktorým je podmienený nárok na starobný dôchodok, ocitli v hmotnej núdzi. Matky a otcovia, ktorí opatrujú postihnuté deti doma a ich hlavným zdrojom príjmu je zvyčajne peňažný príspevok za opatrovanie vo výške 6 000 korún mesačne, šetria verejné financie až vo výške 10 000 korún mesačne, pretože náklady na celodenné opatrovanie zdravotne ťažko postihnutých osôb dosahujú výšku 17- až 20-tisíc korún mesačne v ústavoch. Lepšie dôchodkové zabezpečenia týchto osôb bude nielen prejavom solidarity s nepriazňou ich osudu, ale aj ocenením náročnej práce, ktorú vykonávajú. Z rozsahu povinného garančného poistenia navrhujem vypustiť obce. Podľa súčasnej právnej úpravy je obec povinná platiť na garančné poistenie, hoci zamestnancom obce nemôže vzniknúť nárok na dávku garančného poistenia, keďže sa na obce nevzťahuje zákon o konkurze a vyrovnaní. Z poistenia v nezamestnanosti navrhujem vylúčiť zamestnancov, ktorí majú priznaný výsluhový dôchodok alebo invalidný výsluhový dôchodok. Podľa zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti do evidencie uchádzačov o zamestnanie nemožno zaradiť občana, ktorý má priznaný výsluhový alebo invalidný výsluhový dôchodok, a preto mu nevznikne nárok na dávku v nezamestnanosti. Napriek tomu občan, ktorému bol priznaný nárok na výsluhový alebo invalidný výsluhový dôchodok, je povinný platiť poistné na poistenie v nezamestnanosti, to znamená, poisťuje sa na poistnú udalosť, ktorá nevznikne. Ďalej navrhujem upraviť vylúčenie možnosti uplatnenia nároku na nemocenskú dávku z nemocenského poistenia, z ktorého nie je povinný poistenec platiť na nemocenské poistenie. Ide o prípad, keď poistenec je povinne poistený v dvoch alebo vo viacerých zamestnaniach, alebo v iných zárobkových činnostiach a z dôvodu dosiahnutia hranice maximálneho vymeriavacieho základu na platenie poistného do nemocenského poistenia nie je povinný platiť poistné príspevky z niektorej zárobkovej činnosti. Zároveň navrhujem doplnenie tohto zákona, ktorého účelom je zabrániť možnému zneužitiu skráteného obdobia, za ktoré sa suma predčasného starobného dôchodku neznižuje v prípade, ak poistenec v tomto období začal vykonávať zárobkovú činnosť. Potom mám niekoľko legislatívnych úprav, o ktorých by som sa tu nezmieňovala, pretože ide naozaj len o úpravy, ktoré sa týkajú terminológie. Ale navrhujem, aby sa pre účely úrazovej renty nezohľadňovala suma invalidného dôchodku, ktorý bol priznaný z príčiny, ktorá nesúvisí s pracovným úrazom. Dôvodom tohto návrhu je fakt, že podľa súčasne platnej právnej úprave by po znížení sumy úrazovej renty o sumu invalidného dôchodku bola úrazová renta minimálna, čo vo vzťahu k odškodneniu poškodenia na zdraví v dôsledku pracovného úrazu a choroby z povolania možno hodnotiť z hľadiska poškodeného ako neprimerané. Podľa § 105 ods. 2 nárok na dávku v nezamestnanosti nevzniká poistencovi, ktorý splnil podmienku nároku na starobný dôchodok. Splnenie podmienky nároku na starobný dôchodok nemôže štátny orgán, ktorý rozhoduje o priznaní dávky v nezamestnanosti, spoľahlivo posúdiť, a preto sa navrhuje, aby sa nahradila podmienka splnenia nároku na starobný dôchodok splnením podmienky priznania starobného dôchodku. Vzhľadom na skutočnosť, že fond nemocenského poistenia a fond poistenia v nezamestnanosti vykazujú dlhodobo prebytky, navrhujem znížiť sadzbu poistného do nemocenského poistenia za zamestnanca aj zamestnávateľa zo súčasných 1,4 % z vymeriavacieho základu na 0,9 % z vymeriavacieho základu a sadzbu 4,4 % povinne nemocensky poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby na 3,4 % z vymeriavacieho základu a toto zníženie navrhujem aj pre dobrovoľne nemocensky poistenú osobu. Sadzbu poistného na poistenie v nezamestnanosti navrhujem znížiť na 1 % z vymeriavacieho základu. Vo fonde nemocenského poistenia bude koncom roku prebytok cca 4 mld. korún, vo fonde poistenia v nezamestnanosti viac ako 3 mil. korún. Celkový výpadok príjmov Sociálnej poisťovne by po prijatí zmenených sadzieb bol cca 6 mld. korún. Navrhovaným znížením poistných sadzieb však sledujem zníženie odvodového zaťaženia podnikateľskej sféry a tým možné zvyšovanie zamestnanosti. Z príjmov Sociálnej poisťovne navrhujem vyňať príspevky na dôchodkové sporenie. To je druhý pilier, pretože ide o súkromné peniaze, ktoré z vecného hľadiska nepatria do okruhu verejných financií. Ponechanie týchto peňazí v okruhu verejných financií spochybňuje vlastnícky vzťah sporiteľa k týmto peniazom. Nad rámec doterajších činností bude Sociálna poisťovňa administrovať výber príspevkov do starobného sporenia, čo bude vyvolávať vyššie správne náklady Sociálnej poisťovne. Preto navrhuje, aby sa správny fond Sociálnej poisťovne vytváral aj z príspevkov na poistné do rezervného fondu solidarity. Zároveň navrhujem, aby sa lehota na prevod príspevkov na starobné dôchodkové sporenie príslušnej dôchodkovej správcovskej spoločnosti predĺžila na 15 dní od ich pripísania na účet do Sociálnej poisťovne. Dôvodom tohto návrhu je administratívna náročnosť prerozdeľovania sumy príspevkov od platiteľov do rôznych dôchodkových fondov. Povinnosť poberateľa invalidného dôchodku oznamovať ústrediu Sociálnej poisťovne zárobkovú činnosť do 8 dní od začatia výkonu zárobkovej činnosti stráca opodstatnenie, pretože invalidný dôchodok sa nekráti z dôvodu výkonu zárobkovej činnosti poberateľa invalidného dôchodku. Z tohto dôvodu navrhujem vypustenie § 230 zo zákona č. 461. V § 231 písm. h) navrhujem doplniť povinnosť zamestnávateľa oznámiť pobočke Sociálnej poisťovne do 3 dní aj chorobu z povolania. Ďalej navrhujem, aby zákon č. 461/2003 explicitne obsahoval záväzok štátu, že bude v rokoch 2005 až 2014 poskytovať finančné prostriedky na úhradu transformačných nákladov dôchodkovej reformy do základného fondu starobného poistenia. Tu chcem podotknúť, že takýto explicitný záväzok štátu uhrádzať tieto transformačné náklady nie je nikde. A dve posledné veci. Zákon o sociálnom poistení, účinný od 1. 1. 2004, stanovil na rozdiel od predtým účinných právnych predpisov primeraný spôsob určenia výšky penále, to je 0,0 % za deň, najviac však do výšky dlžnej sumy poistného. Dôvody na odpúšťanie penále preto pominuli. Odpúšťaním penále je poškodovaná nielen Sociálna poisťovňa, ale celé verejné financie, pretože pri oneskorenom platení poistného ide o bezúročné, neraz dlhodobé úverovanie platiteľov poistného. Okrem toho súčasná prax, keď o odpustení penále rozhodujú subjektívne riaditelia pobočiek Sociálnej poisťovne, vytvára korupčné prostredie. V tejto súvislosti by som rada svojich kolegov a kolegyne upozornila na generálny pardon, ktorý chystá Sociálna poisťovňa, o ktorom by sme si mali vážne porozprávať. V § 255 sa dopĺňa obdobie dôchodkového poistenia zistené pred januárom 2004 o dobu civilnej služby. Ďakujem, pán predsedajúci, z mojej strany všetko.