G. Gál, poslanec: (2007-02-06):
Hneď na úvod musím povedať, že vystupujem s procedurálnym návrhom a navrhujem podľa § 73 ods. 3 písm. a) tento vládny návrh zákona vrátiť jeho navrhovateľovi na dopracovanie, a to z dôvodov, ktoré uvediem. Keď sa hovorí o nepriamych novelách, tak môžeme sa baviť o dvoch formách nepriamych noviel.  Jedna je, dá sa povedať, zákonná, ale nie je v súlade s tým, aby Slovenská republika mala usporiadaný právny poriadok. To sú nepriame novely, ktorými sa do návrhu zákona vsunú ďalšie články, ktoré absolútne s pôvodným návrhom nesúvisia. A sú nepriame novely, ktoré sú absolútne neprípustné, ktoré upravujú alebo menia iný zákon bez toho, aby sa s týmto  problémom vysporiadali. Prečítam návrh § 9 ods. 7, ktorý hovorí, že členstvo v regulačnej rade je ďalej nezlučiteľné s podnikaním a s členstvom v riadiacich dozorných a kontrolných orgánoch regulovaných  podnikateľských subjektov a s pracovným pomerom alebo s obdobným pracovným vzťahom regulovaných subjektov. O čom hovorí táto navrhovaná norma? Že členom regulačnej rady môže byť osoba, ktorá je v štatutárnych kontrolných a dozorných orgánoch podnikateľských subjektov, len nie v tých, ktoré sú samy regulované. Je to priamo v rozpore s ústavným zákonom na ochranu verejného záujmu pri výkone verejných funkcionárov, ktorý hovorí, že člen regulačnej rady je verejným funkcionárom a ako taký podľa čl. 5 ods. 2 nemôže byť štatutárnym orgánom, nemôže byť členom štatutárneho kontrolného, riadiaceho a dozorného orgánu podnikateľského subjektu.  O čom je tento návrh? Prešlo to medzirezortným pripomienkovým konaním, prešlo to Legislatívnom radou vlády aj samotnou vládou. Dostaňme to v takomto tvare do parlamentu. Však to je neslýchané, to sme tu ešte nemali. Obyčajným zákonom, nepriamou novelou ideme upravovať vzťahy, ktoré upravuje ústavný zákon. No a to je novinka. O čo ide? Už pán poslanec Brocka to načal. Treba sa asi odvďačiť niektorým ľuďom sponzorom, treba ich dostať do regulačnej rady. Ale keďže páni sú podnikatelia, tak aby sa táto vymoženosť zachovala, tak upravíme zákon o regulácii v sieťových odvetviach. Síce porušíme ústavný zákon, čo nás je potom. To je arogancia moci. Síce voľby ste vyhrali, ale predsa len zákonnú formu, ústavné zákony aj obyčajné zákony a ostatné právne predpisy treba dodržiavať. To bol hlavný dôvod, prečo som vystúpil, lebo ako predseda kompetentného výboru, príslušného výboru, dotknutého výboru to nemôžem nechať bez slova. Ale idem ďalej. Ako právnika ma oslovili ďalšie ustanovenia tohto zákona. Na základe ustanovenia § 14  ods. 2 návrhu zákona sa účastníkom cenového konania okrem navrhovateľa má stať aj ministerstvo hospodárstva. Pritom celá regulácia spadá pod zákon o správnom konaní, ktorý hovorí, že účastníci konania majú byť rovní. Uvedené ustanovenie je neprimerané a cenové konanie potom stráca svoju nestrannosť. Celý postup je zmätočný, lebo  ministerstvo na jednej strane sa stane účastníkom konania, cenového konania, a na druhej strane je samo subjektom, ktorý sa podľa § 12 ods. 6  návrhu zákona vyjadruje k návrhu ceny. Čiže ono bude pripomienkovať vlastné povinné pripomienky, ktoré už dalo v predchádzajúcich krokoch. Ďalej, vzťah ÚRSO ako úradu a regulačnej rady. No tento vzťah sa mi javí absolútne neupravený, lebo jednak ÚRSO plní sekretariát regulačnej rady, je na to naviazaný svojimi výdavkami na ÚRSO, a pritom regulačnú radu máme ako osobitný orgán. Je to nezávislý štátny orgán, kolektívny štátny orgán. Tieto vzťahy sú mi nejasné a celá tá myšlienka sa mi javí z právneho hľadiska nedoriešená. Idem ďalej. Ako som hovoril, § 8 ods. 1 hovorí, že regulačná rada je nezávislý kolektívny štátny orgán. Aký je to orgán? Ako zapadá do systému orgánov štátnej správy? Je to subjekt sui generis? A pritom § 8 ods. 3 hovorí, že predseda regulačnej rady po prerokovaní v regulačnej rade rozhoduje o odvolaní. Potom kto rozhoduje o odvolaní? V § 8 ods. 1 sa hovorí, že regulačná rada je nezávislý kolektívny štátny orgán. V odseku 3 o dva odseky ďalej sa už hovorí, že predseda rady rozhoduje o odvolaní. No je tu vnútorný rozpor, ktorý by sám už zaslúžil to, aby celý tento návrh išiel zo stola. Ďalšie nedostatky, ktoré môžu zaviesť do celého systému dodávok energií nedostatky a chaos, keď v § 48 ods. 2 písm. a) sa navrhuje, že dodávateľ je povinný uzatvoriť zmluvu o dodávke plynu na vymedzenom území s každým, kto o to požiada, ak splní obchodné podmienky dodávky podľa osobitného zákona. Čiže kto splní obchodné podmienky, tomu dodávateľ plynu je povinný dodať plyn. Prečo? Ja ako subjekt, fyzická osoba alebo právnická osoba mám IČO, mám trvalé bydlisko, všetky papiere, doklady, mám peniaze, uzavriem zmluvu, som obchodne zdatný na to, aby som bol odberateľom, požiadam o to dodávateľa a dodávateľ plynu je povinný mi ho dodať. No ale čo keď žijem v tramtárii, keď chcem tú dodávku plynu mať, dodať plyn, kde vôbec technicky to nie je možné? Tu zaviažem dodávateľa plynu dodávať, keď spĺňam obchodné podmienky. No nie je tam uvedené, že je to, keď je to technicky možné, ale že keď o to požiadam, keď splním obchodné podmienky. Treba sa s tým vysporiadať. Ďalej, návrh zákona počíta s rozšírením  cenovej regulácie o cenovú reguláciu dodávky elektriny pre domácnosti a pre odberateľov elektriny s menej ako 50 zamestnancami a zmluvne dohodnutým nočným odberom a tak ďalej. Navrhovaná úprava je v praxi nerealizovateľná s ohľadom na zisťovanie počtu zamestnancov odberateľov. Odkiaľ ja budem vedieť, ktorý zamestnávateľ má 50 zamestnancov? Však jednak to sa dá tak obchádzať, ako chcem, a na druhej strane nikde nie sú uvedené nejaké oprávnenia subjektov, ktoré o tom môžu rozhodovať, aby si to skontrolovali. Je to vágny pojem, ktorý prechádza celým týmto návrhom, nehovoriac o tom, aký je vágny pojem, ako je uvedené v § 12, kde sa dopĺňa nový odsek, ktorý hovorí, že úrad môže regulovať aj iný tovar alebo službu, ktorých dodanie alebo poskytnutie je regulovanou činnosťou, ako je uvedené v odseku 1, ak vznikne mimoriadna trhová situácia, ak dôjde k ohrozeniu trhu vplyvom, a teraz počúvajte, nedostatočne rozvinutého konkurenčného prostredia alebo ak si to vyžaduje ochrana spotrebiteľa. Prečo tam nenapíšeme „ak chce“? Stačilo by to. No prečo? No to je taký pojem, ktorý ešte pravdepodobne nepoznáme, to sa ani nedá definovať. Hovorím, že nie som energetik, nerobím v tomto prostredí, nevyznám sa v tom dopodrobna, ale viem, že zákon v bode 5 hovorí o poskytovateľovi odobratej energie, poskytovaní energie. Energia ako taká je tovar, ktorá sa predáva za účelom dosiahnutia zisku. Čiže ono sa to neposkytuje, ono sa to predáva. Viete, ja som Maďar, ale toľko tomu rozumiem, že energia je tovar, a nie služba. To mali právnici niekde na ministerstve, na Legislatívnej rade a na vláde si všimnúť. A nakoniec len toľko, že v celom návrhu sú rôzne znenia opatrení, opatrení, opatrení. Aké opatrenia môže prijať ÚRSO alebo regulačná rada, tam to nie je, ale môže prijať nejaké opatrenia. Pritom zákon má časť, kde sa definujú pojmy. Nie každý zákon to má, ale tento zákon, chvalabohu, má také ustanovenie. Tak, pre boha živého, v týchto prípadoch, keď zavádzam nejaký pojem, ktorý prechádza celým návrhom, to upravím, lebo čistote právneho poriadku takto nepomôžeme. Ďakujem za pozornosť. Procedurálny návrh by som dal.