Kolíková, Mária, poslankyňa NR SR (2023-01-24):
Ďakujem veľmi pekne. Takže tak ako som už uviedla, máme za to, že ten spôsob, ktorý ponúkame, je spôsob, ktorý je naozaj vhodnejší ako predkladaný návrh pre skrátenie ústavným zákonom alebo referendom. Poistka, aby sa takéto uznesenie politicky nezneužívalo, v danom návrhu je, že podanie takéhoto návrhu bude môcť podať len skupina poslancov, ktorá je najmenej jedna pätina poslancov Národnej rady, teda najmenej 30 poslancov Národnej rady bude môcť podávať takýto návrh. V samotnom uznesení sa bude určovať presný termín vykonania volieb, tým sa rovnako vraciame k tej praxi, ktorá bola v samotnom ústavnom zákone v minulosti, ktorým sa skracovalo funkčné obdobie, to znamená, vždy tu bolo, samozrejme, výrok, ktorý smeroval k tomu, že sa skracuje takéto funkčné obdobie, ale rovnako tu bol stanovený aj presný termín pre konanie volieb. Rovnako tomu je aj v tomto návrhu pre prijatie takéhoto uznesenia. Súčasťou toho obsahu ustanovenia, ktoré upravuje prijímanie uznesenia Národnej rady pre skrátenie volebného obdobia je aj to, aby samotný výrok v uznesení obsahoval aj obdobie, v ktorom bude predseda Národnej rady vyhlasovať voľby do Národnej rady osobitne, pretože keď sa skracuje funkčné obdobie, môžu byť rôzne situácie, tak chceme presne upraviť v samotnom uznesení, kedy možno predpokladať, že k takémuto vyhláseniu volieb zo strany predsedu Národnej rady dôjde. To znamená, dôležitý je údaj, samozrejme, samotného termínu konania volieb, ale súčasne je dôležité, samozrejme, aj vedieť, kedy dôjde k vyhláseniu potom volieb zo strany predsedu Národnej rady, na čo sú naviazané ďalšie podmienky a okolnosti, ktoré súvisia, samozrejme, s volebnou kampaňou a s ostatnými otázkami, ktoré sa týkajú už prípravy na samotné voľby. Ďalej to, čo je dôležité uviesť v rámci odôvodnenia k pozmeňujúcemu a doplňujúcemu návrhu, je to, že okrem toho, že tento návrh upravuje spôsob, akým sa bude skracovať funkčné obdobie, obsahuje aj novú tému, a to je téma volebného systému. Máme za to, že je dobré, aby sme priamo do ústavy zakotvili aj princípy pre volebný systém, ktorý máme, to znamená, že preklápame do ústavy zákonnú úpravu a jej princíp pomerného zastúpenia a takisto jeden volebný obvod. Treba povedať, že všetky doterajšie voľby do Národnej rady sa konali podľa systému pomerného zastúpenia, systém pomerného zastúpenia sa uplatňoval vo všetkých parlamentných voľbách na území Slovenskej republiky v jej novodobej demokratickej histórii. Máme za to, že ak dôjde k spoločenskej dohode, že treba zmeniť volebný systém, je k tomu potrebná dohoda širšia a tá by mala predpokladať aj určitú kvalifikovanú väčšinu, preto priamo upravujeme takýto princíp do ústavy. Je tomu podobne aj v iných krajinách, napríklad tiež v Českej republike. Osobitne, keďže máme založený systém jednokomorový, je namieste, aby sme povedali, na základe akého princípu sa robí kľúč pre výsledok, kto je reprezentantom ľudí v parlamente. To znamená, že rozprávame sa o tom, že nemeníme nijakým spôsobom, samozrejme, vôľu ľudu, vôľa ľudu je vždy vyjadrená vo voľbách, ale to, kto reprezentuje ľudí v parlamente, tak od toho závisí potom aj kľúč, na základe ktorého sa tá vôľa ľudu prejaví v počte kresiel akých politických reprezentantov. Takže máme za to, že je dobré, aby ak sa zmení volebný systém, ktorý tu vlastne od nepamäti máme, aby k tomu bola kvalifikovaná väčšina. Nie je to ani zabetónovanie, je to len požiadavka, aby k takejto zmene došlo po riadnej diskusii a pri zhode širšej politickej reprezentácie. Rovnako ako sme presvedčení, že je dobré zakotviť princíp pomerného zastúpenia, rovnako je to tomu aj pri princípe jedného volebného obvodu; neznamená to, že by potenciálne nebolo rozumné uvažovať aj o viacerých volebných obvodoch, ale ako som povedala, je namieste mať k tomu riadnu debatu a mať k tomu širšiu dohodu politických síl. To sú kľúčové veci, ktoré sú v tomto pozmeňujúcom návrhu. Myslím si, že odôvodnenie, ktoré som uviedla, je, je vyčerpávajúce. Podstatným, samozrejme, ešte je, že pre skrátenie funkčného obdobia v prechodných ustanoveniach upravujeme aj to, aby táto právna úprava mohla platiť aj pre toto volebné obdobie, ktoré máme, to znamená, mohli sme si to uplatniť aj pre skrátenie súčasného funkčného obdobia, to znamená pre prebiehajúce ôsme volebné obdobie Národnej rady Slovenskej republiky, ktorá bola zvolená v roku 2020. Súčasťou tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu je aj zmena účinnosti navrhovaného ústavného zákona, a to preto, pretože trvá legislatívny proces a treba zasiahnuť aj do tohto bodu. Takže ja si teraz dovolím prečítať presné znenie pozmeňujúceho, doplňujúceho návrhu, takže poprosím o pozastavenie času. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Márie Kolíkovej, Miloša Svrčeka, Michala Šipoša, Juraja Šeligu k návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Miloša Svrčeka a Petry Hajšelovej na vydanie ústavného zákona, ktorým sa mení a doplní... dopĺňa Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov (tlač 1163). Návrh ústavného zákona, ktorým sa mení a dopĺňa Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. I body 1 až 4 znejú: 1. Čl. 73 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: „(3) Prebiehajúce volebné obdobie Národnej rady Slovenskej republiky podľa odseku 1 možno skrátiť na základe uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky, ktorým sa určí čas vyhlásenia a konania volieb do Národnej rady Slovenskej republiky. Návrh uznesenia o skrátení volebného obdobia Národnej rady Slovenskej republiky môže predložiť najmenej pätina poslancov. Uznesenie o skrátení volebného obdobia Národnej rady Slovenskej republiky sa uverejní v Zbierke zákonov Slovenskej republiky. Skrátené volebné obdobie Národnej rady Slovenskej republiky uplynie dňom konania volieb do Národnej rady Slovenskej republiky.“ 2. V čl. 74 ods. 1 sa na konci pripájajú tieto slová: „podľa zásad pomerného zastúpenia“. 3. V čl. 74 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie: „(3) Územie Slovenskej republiky tvorí pre voľby do Národnej rady Slovenskej republiky jeden volebný obvod.“ Doterajší odsek 3 sa označuje ako odsek 4. 4. V čl. 84 ods. 4 sa za slová „obžaloby na prezidenta,“ vkladajú slová „na prijatie uznesenia o skrátení volebného obdobia Národnej rady Slovenskej republiky,“. 2. Čl. I sa dopĺňa bodmi 5 a 6, ktoré znejú: „5. Čl. 86 sa dopĺňa písmenom n), ktoré znie: „n) uznášať sa o návrhu na skrátenie volebného obdobia Národnej rady Slovenskej republiky.“ 6. Za čl. 154g sa vkladá čl. 154h, ktorý znie: „Čl. 154h Ustanovenia čl. 73 ods. 3, čl. 84 ods. 4 a čl. 86 písm. n) v znení účinnom odo dňa vyhlásenia tohto ústavného zákona sa vzťahujú aj na volebné obdobie Národnej rady Slovenskej republiky začaté v roku 2020.“ 3. V čl. II sa slová „1. januára 2023“ nahrádzajú slovami „dňom vyhlásenia“. To je koniec textu pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu. Ďakujem za pozornosť.