V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-07-06):
Tak ako prvý vystúpi pán poslanec Džupa. K. Džupa, poslanec: Ďakujem, pán predsedajúci. Vážený pán predseda Národnej rady, pán podpredseda Národnej rady, dámy poslankyne, páni poslanci, vážený pán minister, vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach a o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady č. 220/1996 Z. z. o reklame v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov vyvolá, predpokladám, hlavne počas druhého čítania dosť značnú pozornosť odbornej aj laickej verejnosti. Pokúsim sa pomenovať aspoň niektoré okruhy problematiky, kde predpokladám záujem nielen čisto odborný, ale aj lobistický záujem, pretože musím súhlasiť s predkladateľom a s argumentáciou, ktorou oslovil Národnú radu, že ambíciou tohto zákona alebo tejto novely, ktorá sa potom dotýka následne ďalších zákonných noriem Národnej rady Slovenskej republiky, ide o otvorenie siete, čo sa týka poskytovania lekárenských služieb, ale aj o sprísnenie režimov poskytovateľov a na nich nadväzujúcich systémov organizácií a dodávateľov čo, samozrejme, nemusí byť vždy prijaté s porozumením a s nejakou zvlášť veľkou radosťou. Preto pri zhodnocovaní prínosov a negatív takto navrhovaného znenia novely zákona, ktorý predložil v mene vlády minister zdravotníctva, zásadne musíme zvažovať, aký to prinesie prínos predovšetkým a v poradí pre klienta, pacienta, občana, pre zdravotníka a zdravotníckych pracovníkov až následne pre ostatné zložky, ktoré participujú na zdravotnej starostlivosti vrátane poskytovateľov aj povedzme z kategórie, ktorí poskytujú farmaceutické a lekárenské služby. Naozaj znenie tohto zákona je tak koncipované, že dáva záruky, čo sa týka sprísnenia režimov, že sa tieto dajú postrehnúť, vymáhať, kontrolovať a následne aj konkretizovať na jednotlivé komodity a výstupy. Z pozitív, ktoré prináša toto znenie novely, musím jednoznačne priznať, že ide o prísnu implementáciu tejto zákonnej normy s normami štátov Európskej únie a Európskeho spoločenstva. Ďalej musím kvitovať, že sa po prvýkrát v histórii kategorizuje voda ako liek a podľa noriem prislúchajúcich na posudzovanie lieku bude voda v prípade, že sa bude uchádzať o prívlastok liečivá voda, musieť podrobiť presne takým istým schvaľovacím, dokazovacím a kontrolným mechanizmom ako iné liečivá. Ďalej by som kvitoval zjednodušenie schvaľovacích administratívnych procesov pri klinickom skúšobníctve v prípade multicentrického skúšania, čo zaiste môže priniesť lepšie podmienky pre prácu klinických lekárov a skúšobníkov, ale aj významne skrátiť čas, ktorým sa dostane liek v takej alebo inej liekovej forme na pulty a k pacientom. Čo sa týka sporných záležitostí alebo okruhov, kde očakávam kritiku, očakávame aj lobizmus, je a vyplýva z toho, že lekárne budú môcť zriaďovať aj právnické osoby. Môžeme v tejto chvíli diskutovať, či je to dobré, alebo je to zlé. Či je to v prospech, alebo v neprospech veci. Ale ak sa držíme toho, čo som si dovolil už tu predniesť, či to prinesie, alebo neprinesie zlepšenie dostupnosti a služieb, skvalitnenie týchto služieb, či to donesie konkurenciu v prospech klienta, v prospech pacienta, občana, tak myslím si, že pokiaľ vymedzenie bude precizované, a ak sa vyskytujú nejaké chybičky v paragrafovom znení v podobe, ktorú nám predložila vláda, v druhom čítaní sa to dá odstrániť. Svoj osobný názor poviem. Nevidím dôvod, prečo by lekárne nemohli zakladať aj právnické osoby. Ďalej, čo sa týka predpokladanej diskusie, bude ďalší okruh problematiky, ktorý vyplýva zo skutočnosti, že sa oddeľujú okresné hematologické oddelenia, takzvané transfúzky, a krvné banky. Opäť je tu veľké pole pôsobnosti na rôzne argumentácie pre a proti tomuto kroku, pre a v prospech tohto kroku, ale vcelku takáto organizačná zmena s presným vymedzením náplne práce krvných bánk môže vytvárať dobré podmienky na to, aby bola zamedzená možnosť s nezákonnou manipuláciou s krvou a krvnými derivátmi, pričom, samozrejme, rátam do tohto termínu aj rôzne snáď sťaby ambície kupčiť s ľudskou krvou, krvnými derivátmi. Nehovorím predávať a kupovať, ale kupčiť. Druhým aspektom, ktorý zase je v prospech takéhoto kroku, je skutočnosť, že sa pravdepodobne vytvorí právna norma, ktorá donúti zdravotnícke zariadenia, ktoré budú prevádzkovať krvné banky, aby sa nestávalo pravidelnosťou, že nepoužitý expirovaný krvný derivát pôjde do odpisu a vlastne znehodnotenia na ďalšie využitie v systéme zdravotnej starostlivosti či priamo klinickej, alebo následne potom v laboratórnych a iných činnostiach. Ďalším okruhom, kde očakávame diskusiu a množstvo pripomienok, je, či verejné lekárne a nemocničné lekárne môžu mať pobočky, alebo nemôžu mať pobočky a či tieto pobočky môžu byť v hypermarketoch, alebo nemôžu byť v hypermarketoch. Skutočne aj tu je možné použiť za priehrštie argumentácií podporujúcich alebo vyvracajúcich tie isté argumenty toho istého človeka, ktorý bude argumentovať pre alebo proti tomuto kroku. Ale musím podotknúť, čo som si už dovolil povedať niekoľkokrát počas tohto príspevku. Všetko je to postavené na zákonnej norme, na tom, aby bola vyprecizovaná a aby bola jasne definovaná v každom bode vrátane toho, s akou komoditou, akým postupom budú pobočky nakladať. Povedzme aj v tých hypermarketoch. A paragrafové znenie je tak koncipované, že znemožňuje, aby nedošlo ku dvojitej kontrole, čo sa týka diagnózy pacienta, ordinácie lieku a výdaja tohto lieku. Pokiaľ tento atribút bude splnený, tak potom je úplne jedno, či bude pobočka alebo výdajňa umiestnená v hypermarkete, alebo v nejakej celkom inej, možno pre niekoho „váženejšej“ budove. Ďalej za pozitíva musím považovať to, že zákon taxatívne určuje, že dodávatelia liekov pre lekárne a tak ďalej nesmú účtovať cenu obchodného výkonu. To je veľmi dôležitý ukazovateľ a myslím si, že aj vďaka tlaku nás opozičných poslancov a členov výboru pre zdravotníctvo sa demaskovala a týmto spôsobom dáva na správny rámec jedna oblasť, kde dochádzalo k nevhodným zásahom a manipuláciou s cenou a s účtovaním obchodného výkonu niekedy aj medzi dvoma subjektmi tej istej právnickej osoby. Takže toto jednoznačne považujem za pozitívum. Ďalším okruhom, kde bude veľká diskusia a je množstvo argumentov pre a proti, že zdravotné poisťovne budú môcť nakupovať lieky a špeciálny zdravotný materiál. No a tu opäť len táto jedna téza môže založiť diskusiu niekoľkohodinovú, niekoľkodňovú. Či je to možné, či to nie je možné, či je to v súlade s normami súťaže, či je to v súlade s tým, aby lekár mohol mať slobodnú voľbu pri výbere lieku, aby nebol tlačený zdravotnou poisťovňou zvoliť liekovú formu, ktorá nevyhovuje jeho presvedčeniu alebo je dokonca v rozpore s jeho presvedčením, čo sa týka konkrétneho pacienta, konkrétnej diagnózy, konkrétneho času, priestoru a podobne. Opäť si myslím, že je  argumentácia 50 ku 50 v prospech a proti tomuto kroku. Čo rozhoduje? Rozhoduje opäť jednoduchá záležitosť. Pokiaľ zákon taxatívne vymenuje podmienky, za ktorých, akým spôsobom, kedy a kde bude môcť zdravotná poisťovňa nakupovať, akým spôsobom to ošetriť, cez koho, lebo, samozrejme, zdravotná poisťovňa nemá právomoc, aby to robila cez seba, musí mať sprostredkovateľskú organizáciu, právnickú, pravdepodobne najistejšie pre ňu je to právnickú osobu, ktorá tieto úkony urobí. Čiže očakávam aj v tejto oblasti silný tlak, ale šance uspieť v argumentácii pre a proti tomuto kroku dávam 50 ku 50. Ďalšia oblasť, kde očakávam diskusiu, je, že vlastne novela tohto zákona nabáda zdravotné poisťovne zaviesť liekovú knižku. Niektorých poisťovniam, podotýkam menším poisťovniam, myslím tým výšku obratu a počtu klientov, sa to osvedčilo. Môj osobný názor je, že lieková knižka môže byť pomôckou na prechodnú dobu. Ale v roku 2004 sa spoliehať na to, že budú mať naši pacienti „žiacke knižky“, s ktorými budú chodiť po lekároch, ktorí tam budú, alebo nebudú zapisovať lieky, ktoré užívajú, ktoré dostali predpísané, sa mi trošku zdá byť pritiahnuté za vlasy. Myslím si, že súčasná výpočtová technika poskytuje oveľa lepšie, transparentnejšie, úspornejšie a časovo menej náročné spôsoby, ako ustrážiť liekovú evidenciu, dokonca až na hodnote kusovej, nie na druhovej, šaržovej z hľadiska expiračnej doby a podobne. Ďalším okruhom, kde očakávam veľkú diskusiu a svojím spôsobom už aj počas hlasovania o programe tejto schôdze kolega poslanec magister Paška tu naznačil, je vykonateľnosť tohto zákona vzhľadom na ostatné zákony, ktoré ministerstvo zdravotníctva predložilo na májovej schôdzi a prešli do druhého čítania. Môže byť táto argumentácia veľmi silná, to priznávam, ale zase je text urobený tak, že všetky prechodné doby a prechodné obdobia, keď sa končia zákony a nabiehajú iné zákony, pretože určite ste zaregistrovali, že účinnosť jednotlivých zákonov nie je daná jedným termínom. Teda účinnosť sa presúva a posúva podľa toho, ako je potrebné zabezpečiť kompatibilitu týchto jednotlivých systémov. Takže ak to mám dať iba na tento zákon č. 140, ktorý predpokladá účinnosť od 1. októbra 2004, tak pre tento konkrétny zákon zásadný problém, čo sa týka kompatibility s reformnými zákonmi, nevidím. Problém by vznikol, ak by v reforme zákony neprešli v druhom čítaní, ale to nie je náš problém. Je to problém vlády, problém koalície a zase viem, že ak by tieto zákony neprešli v druhom čítaní, tak potom je povinnosť ministerstva v termíne od októbra do decembra, keď je vlastne to prechodné obdobie aj s ohľadom na účinnosť tohto zákona dať veci do súladu s predchádzajúcimi alebo doteraz platnými zákonnými normami. Čo sa týka poslednej výhrady, dovolím si upriamiť pozornosť na „§ 33a“, ktorý hovorí o súbežnom dovoze humánneho lieku alebo  veterinárneho lieku. Tam sa totiž v prvom odseku   hovorí, že ako súbežný dovoz sa rozumie dovoz humánneho lieku alebo veterinárneho lieku do Slovenskej republiky, ktorý je súčasne registrovaný v Slovenskej republike a v inom členskom štáte, myslí sa v Európskej únii,  ktorý nie je vykonávaný držiteľom rozhodnutia o registrácii lieku Slovenskej republiky alebo v súčinnosti s nim. Tam chcem upriamiť pozornosť na to a upozorniť hlavne predkladateľa, aby pozorne prešiel  paragrafové znenie, pretože ak beriem do úvahy ďalšie odseky a body tohto § 33a, môže sa stať, že prípadný dovoz mierne zmeneného, nie v základnej liekovej forme, ale v súčastiach, ktoré dopĺňajú túto zákonnú liekovú formu, mierne zmenený liek môže byť následne vyvezený do inej krajiny Európskej únie a zase s ohľadom na platnosť súhlasu členskej krajiny  Európskej únie. A treba veľmi pozorne tieto paragrafy premyslieť a myslím si, že to urobíme aj vo výbore pre zdravotníctvo, pretože my tu musíme chrániť nielen nášho klienta, nášho pacienta, nielen naše zdravotníctvo, ale musíme rozmýšľať aj o tom, aby sme neurobili precedens, ktorý by nám s odstupom niekoľkých týždňov, niekoľkých mesiacov „otĺkla“ Európska únia o hlavu, že sme jej posunuli na trh liek, ktorý ona vo svojej krajine nemá schválený a je teda proti týmto normám. Niekto sa môže nad touto argumentáciou pousmiať alebo hodiť rukou. Ale pozor! My sme si ešte zatiaľ ani v teoretickej úvahe nepripustili skutočnosť, akým prísnym okom bude sledovaná farmakoterapia nielen dňom, keď sme vstúpili do Európskej únie, ale aj v najbližšej budúcnosti. U nás to nejako tak berieme, že keď sa lekár pomýli, tak  prepáč, pán pacient, ale tieto pardony sa už dnes nebudú môcť brať do úvahy o to viac, ak by to malo byť generálne pardon od členskej krajiny Európskej únie. O to viac je táto obava aktuálna, keď si uvedomíme, že doba, keď môže subjekt dostať súhlas na súbežný dovoz humánneho alebo  veterinárneho lieku je 45 dní, čo je teda  o polovičku kratšia doba, ako je doba zavádzania iného lieku na trh Slovenskej republiky a do praxe zdravotníckych subjektov a zdravotníckych zariadení vrátane lekárenských služieb. Na záver. Ak zvážime plusy a mínusy, prínos a diskomfort, ktorý prinesie táto navrhovaná novelizácia predmetného zákona o liekoch,  verím, že aj môj jednoduchý výklad dáva svedectvo o tom, že pozitíva prevyšujú negatíva. Navyše, tie negatíva sa v druhom čítaní odstrániť dajú. Z týchto dôvodov klub poslancov Národnej rady za Ľudovú stranu - HZDS podporí hlasovaním, aby zákon prešiel do druhého čítania. Ďakujem. (Potlesk.)