M. Dzurinda, predseda vlády SR: (2002-04-11):
Na tomto úseku, ktorý je dlhý 97 km a 600 m, pôsobí v rámci odboru hraničnej a cudzineckej polície Košice 6 hraničných oddelení Policajného zboru. Je to Beňatina, Čierna nad Tisou, Maťovské Vojkovce, Petrovce, Veľké Slemence a Vyšné Nemecké. Pôsobia tiež 2 oddelenia cudzineckej polície Policajného zboru na hraničných priechodoch, a to v Čiernej nad Tisou a vo Vyšnom Nemeckom. V rámci odboru hraničnej a cudzineckej polície Prešov pôsobia 3 hraničné oddelenia Policajného zboru: Zboj, Ubľa a Ulič a 1 oddelenie cudzineckej polície Policajného zboru na hraničnom priechode Ubľa. Štátnu hranicu s Ukrajinou zabezpečujú hraničné oddelenia Policajného zboru s počtom 232 policajtov, 83 vojakov základnej služby útvaru vojsk hraničnej polície a na základe uznesenia vlády č. 929 z 26. septembra minulého roku taktiež 21 vojakov z povolania a 146 vojakov Armády Slovenskej republiky vyčlenených na zabezpečenie ochrany štátnej hranice v súvislosti s predpokladaným zvýšením počtu nelegálnych migrantov smerujúcich do bezpečných krajín. K zabezpečeniu ochrany štátnej hranice výrazne prispeje aj zriadenie Národnej jednotky boja proti nelegálnej migrácii, ktorá ako mobilná jednotka bude poverená operatívnym spôsobom odhaľovať a postihovať trestnú činnosť spojenú najmä s obchodovaním s ľuďmi. Jednotka začína pôsobiť práve od začiatku apríla tohto roku. Jednou zo základných podmienok, ktorú musí Slovenská republika splniť pred vstupom do Európskej únie, je profesionalizácia ochrany štátnych hraníc. Mám už len niekoľko sekúnd, preto vám chcem povedať, že táto hranica sa stáva štandardnou a v najbližších dňoch ju navštívia obaja ministri, minister vnútra, minister obrany a máme eminentný záujem, aby spĺňala shengenské parametre čo najskôr, aby situácia bola stabilizovaná. J. Migaš, predseda NR SR: Vážený pán predseda vlády, pani poslankyne, páni poslanci, čas vymedzený na odpovede predsedu vlády na otázky poslankýň a poslancov v Národnej rade uplynul, preto túto časť bodu hodiny otázok končím. Teraz prejdeme na otázky pánov poslancov a pani poslankýň členom vlády. Prvú otázku položila Mária Sabolová, otázka znie: „Je správny postup určovania zdravotníckych výkonov v nemocniciach na základe určenia výšky príspevku zo Všeobecnej zdravotnej poisťovne?“ Odpovedá pán minister. Nech sa páči. Otázka bola položená pánu ministrovi zdravotníctva. Bude odpovedať pán minister zdravotníctva, nech sa páči. R. Kováč, minister zdravotníctva SR: Vážený pán predseda, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, s účinnosťou od 1. januára roku 2002 bol cenovým opatrením Ministerstva financií Slovenskej republiky zavedený nový spôsob financovania poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, tzv. kontraktačným spôsobom. Rozsah zdravotnej starostlivosti v lôžkových zariadeniach je určovaný rokovaniami medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti a príslušnou zdravotnou poisťovňou. Teda zdravotná poisťovňa si objednáva, aký počet svojich poistencov chce, aby ošetrila tá-ktorá nemocnica. Cena tohto ošetrenia pre jednotlivé medicínske disciplíny a pre jednotlivé typy zdravotníckych zariadení je stanovená práve cenovým opatrením a je vypočítavaná z nákladov, z priemerov nákladov predchádzajúceho roku. Pri určovaní tohto rozsahu nepostupujú poisťovne... J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister, preruším vás, prepáčte. Poprosil by som členov vlády, aby sa venovali hodine otázok a poslancov taktiež a sadli si na svoje miesta a venovali sa hodine otázok. Toto nie je konzultácia poslancov s členmi vlády. Dobre? (Hlasy z pléna.) Poprosím poslancov, aby si sadli na svoje miesta a ministrov, aby sa venovali hodine otázok a ostatné veci si vybavte mimo tohto bodu programu. Nech sa páči. Pán podpredseda Národnej rady. R. Kováč, minister zdravotníctva SR: Pri určovaní tohto rozsahu zdravotné poisťovne vychádzajú spravidla zo zozbieraných štatistických údajov. J. Migaš, predseda NR SR: Prepáčte, pán minister, pán podpredseda Národnej rady, sadnite si na svoje miesto a venujeme sa hodine otázok. (Potlesk.) Nech sa páči, pán minister. R. Kováč, minister zdravotníctva SR: Pri určovaní tohto rozsahu zdravotné poisťovne spravidla vychádzajú zo zozbieraných štatistických údajov za predchádzajúce obdobia, ako sú počty ošetrených pacientov na jednotlivých pracoviskách, ale aj z údajov, kam ktorý obyvateľ príslušného okresu chodí na zdravotné ošetrenie. Je logické, že nemocnice alebo nemocnice regiónov, ktorých občania vyhľadávajú zdravotnú starostlivosť v iných regiónoch, budú mať nižšiu objednávku ako tie, ktoré sú práve občanmi vyhľadávané. Svojím spôsobom práve toto cenové opatrenie smeruje k tomu, aby sme udržali kvalitu. Celé opatrenie bolo postavené na čísle 180 hospitalizovaných na tisíc obyvateľov, čo pre populáciu Slovenska znamená asi 960 tisíc alebo 940 tisíc hospitalizovaných za celý rok. Ale v tejto oblasti máme nie celkom dobré a vyvážené správanie sa v jednotlivých krajoch. Kým napríklad Bratislavský kraj zo svojej populácie, zo svojich obyvateľov hospitalizuje 186 obyvateľov na 1000 obyvateľov, v Košickom kraji je to 229. Teda ide o rozdiel 50 občanov na 1000 obyvateľov. Celý tento výmer bol stavaný na tom, že budeme hospitalizovať 180 ľudí, teda 180 občanov na 1000 obyvateľov. Poisťovne mohli urobiť jeden krok, mohli zasiahnuť veľmi tvrdo do oblastí, kde sa hospitalizuje veľa a byť pomerne voľné na oblasti, kde sa hospitalizuje málo. Poisťovne urobili tento krok veľmi opatrne, stlačili hospitalizáciu vo všetkých oblastiach, takpovediac, rovnomerne, pretože je ťažko predstaviteľné, že by dnes v Košickom kraji mohli presvedčiť nemocnice, aby hospitalizovali o 50 ľudí menej na 1000 obyvateľov. Aby som ešte doplnil ostatné kraje, tie, ktoré vysoko prekračujú, je to Banskobystrický kraj, ktorý je niekde na hodnotách okolo 215, je to Prešovský kraj, ktorý je na úrovni približne 206 občanov na 1000 obyvateľov. Hodnoty okolo 180 dosahuje Bratislavský a Trnavský kraj, v roku 2000 na tom najlepšie bol Žilinský kraj, ktorý hospitalizoval iba 174 ľudí na 1 000 obyvateľov, dnes je to 194, teda stúpla tam hospitalizovanosť o 20. Chcem povedať, že tento systém odmeňovania má na jednej strane kontraktačnú schopnosť alebo kontraktačné vlastnosti, na druhej strane je to uzavretý systém financovania, pretože rozpočty, ktoré boli venované zdravotníctvu, nedovoľujú otvorený rozpočet výkonový, pretože by to znamenalo, že by výkony rádovo mnoho a mnohonásobne stúpli. Skončil som. J. Migaš, predseda NR SR: Pani poslankyňa.