R. Fico, poslanec: (2002-11-06):
Vážené dámy a páni. Vláda Slovenskej republiky si znovu mieni robiť z Národnej rady ako najvyššieho zákonodarného a štátneho orgánu slúžku. Vo verejnosti sa často stretávame s prípadmi, keď nie sú celkom zrejmé rozdiely medzi zákonodarnou a výkonnou mocou, dokonca nie sú celkom zrejmé rozdiely medzi vládnou koalíciou a opozíciou. Toto však nesmie platiť pre poslancov Národnej rady, a preto vás chcem všetkých bez ohľadu na to, či patríte do vládneho, alebo opozičného tábora požiadať, aby sme parlamentu vrátili jeho miesto v sústave orgánov Slovenskej republiky. Vláda Slovenskej republiky zodpovedá parlamentu, lebo Slovensko je typická parlamentná demokracia. Parlament nemôže zodpovedať vláde, o čo sa vláda dlhodobo pokúša a robí tak aj teraz na začiatku tohto volebného obdobia. Najlepším dôkazom môjho tvrdenia je balík návrhov zákonov súvisiacich so štátnym rozpočtom podaných pred vyslovením dôvery vláde a ešte lepší dôkaz je podanie návrhu vlády na prerokovanie týchto návrhov zákonov v skrátenom legislatívnom konaní. Tento počin vlády vyvoláva súhrn ústavnoprávnych, politických a ďalších otázok, na ktoré treba reagovať. Ak dovolíte, začal by som ústavnoprávnymi aspektmi. Ako som naznačil, poslanecký klub Smeru považuje za, jemne povedané, unikátne, ak v systéme parlamentnej demokracie si dovolí vláda predložiť do parlamentu návrhy zákonov, a to už nehovorím o skrátenom legislatívnom konaní, pred vyslovením dôvery vláde. Zo strany vlády je to absolútne ignorovanie Ústavy Slovenskej republiky a najmä totálne ignorovanie nadradeného postavenia Národnej rady ako orgánu, ktorému vláda plne zodpovedná. V parlamentných systémoch, aký má podľa Ústavy Slovenskej republiky zakotvený aj Slovensko, by bolo neakceptovateľné, nevídané a, samozrejme, parlamentom nedovolené, ak by sa vláda takto správala. Vo Veľkej Británii, typickej parlamentnej demokracii, vláda ihneď po vymenovaní panovníkov predstupuje pred Dolnú snemovňu a žiada ju o vyslovenie dôvery. V Taliansku tak musí urobiť vláda dokonca pred obidvoma komorami, a to do desiatich dní veľmi slávnostným formálnym spôsobom, keď dokonca poslanci vyslovujú dôveru vláde podľa mien. Podobné úpravy sú v Českej republike, v Poľsku či v Maďarsku. Vyslovenie dôvery ako ústavný inštitút slúži totiž na to, aby sa ústavne hlasovaním poslancov parlamentu zakotvila podpora väčšiny zákonodarného zboru v exekutíve. Ide technicky povedané o vystavenie certifikátu stability pre politický systém krajiny prinajmenšom na určité začiatočné obdobie novej vlády. Nepoznáme, vážené dámy a páni, žiadny prípad z parlamentných demokracií, kde by pred vyslovením dôvery vláde si táto dovolila čokoľvek predložiť do parlamentu. U nás na Slovensku sa to, samozrejme, stalo, pretože vláda dodnes nepochopila jej postavenie vo vzťahu k najvyššiemu zákonodarnému orgánu a ignoruje ho. Ignorovanie parlamentu dotiahla pritom do dokonalosti, pretože nielenže pred získaním dôvery podala návrhy zákonov, ale ešte tak urobila aj v režime skráteného legislatívneho konania. Vážené dámy a páni, ak by vláda v akomkoľvek parlamentnom systéme nezískala po svojom vzniku dôveru parlamentu, musela by podať demisiu. Z toho jednoznačne vyplýva a potvrdzujú to všetky praktické aj teoretické ústavné práce v Európe, že nutnou podmienkou na výkon funkcií vlády vrátane zákonodarnej iniciatívy je získanie dôvery. Jednoducho vláda nemôže podať návrh zákona dovtedy, pokiaľ nemá odobrené svoje postavenie rozhodnutím parlamentu o vyslovení dôvery. Vzhľadom na uvedené považujeme podanie balíka návrhov zákonov, a to dokonca v režime skráteného legislatívneho konania, za porušujúce všetky pravidlá parlamentnej demokracie a ponižujúce parlament. Ak chceme, aby toto ponižovanie parlamentu zo strany vlády prestalo, musíme rokovanie o predložených návrhoch odmietnuť. Ak tak neurobíme a rokovať o návrhoch budeme pred vyslovením dôvery, ústavný inštitút vyslovenia dôvery ako základnej podmienky výkonu funkcií vlády vo vzťahu k parlamentu poprieme a stráca akýkoľvek význam. Certifikát vláde, že má väčšinu, a tým v určitom čase aj garantovanú stabilitu totiž vyslovíme hneď po prvom úspešnom hlasovaní o návrhu na skrátené legislatívne konanie. Znevažovať a popierať ústavný inštitút vyslovovania dôvery vláde obyčajným hlasovaním o skrátenom legislatívnom konaní odmietame. A to už na tomto mieste je nám všetkým zrejmé, že návrh na skrátené legislatívne konanie nemá oporu v zákone o rokovacom poriadku Národnej rady. Podávam preto procedurálny návrh, vážený pán predseda, o ktorom žiadam hlasovať bez rozpravy ihneď po skončení môjho vystúpenia, aby Národná rada Slovenskej republiky prerušila rokovanie o návrhoch vlády Slovenskej republiky na skrátené legislatívne konanie až do okamihu, kedy Národná rada Slovenskej republiky vysloví vláde Slovenskej republiky dôveru postupom určeným Ústavou Slovenskej republiky a ďalšími príslušnými právnymi predpismi. Rád by som teraz zaujal postoj, stanovisko ku skráteným legislatívnym konaniam. Ako všetci vieme, a teraz sa najmä prihováram k novým poslancom Národnej rady, tento inštitút bol predmetom zneužívania celé predchádzajúce obdobie, keď ho vláda v rozpore so zákonom o rokovacom poriadku predkladala do Národnej rady a vládna väčšina ho schvaľovala. Príliš ma neprekvapuje, že podobné praktiky pokračujú, veď osoby obsadenia sú rovnaké ako v predchádzajúcej časti tohto nešťastného slovenského seriálu. Hoci za najpodstatnejšie poníženie Národnej rady Slovenskej republiky zo strany vlády považujem predloženie návrhov na skrátené prerokovanie návrhov zákonov pred vyslovením dôvery vláde, tento principiálny argument na chvíľku opustím a predložím niekoľko údajov o tom, prečo považujeme predloženie návrhov na skrátené legislatívne konanie za porušujúce zákon o rokovacom poriadku. Keďže, a ja verím, že noví poslanci, nové poslankyne mali dostatok času na preštudovanie rokovacieho poriadku, predsa si len dovolím odcitovať § 89 zákona o rokovacom poriadku, ktorý upravuje skrátené legislatívne konanie. Za mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd alebo bezpečnosti, alebo ak hrozia štátu značné hospodárske škody, Národná rada sa môže na návrh vlády uzniesť na skrátenom legislatívnom konaní o návrhu zákona. Teda buď musí dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd, alebo bezpečnosti, alebo ak hrozia štátu značné hospodárske škody. Zoberme si jeden z návrhov, ktorý predkladá vláda Slovenskej republiky, je to napríklad návrh zákona, ktorý sa týka príspevku na dieťa. Absolútne nie sú naplnené podmienky na skrátené legislatívne konanie, pretože zákonodarca mal na mysli úplne iné ohrozenie štátu značnými hospodárskymi škodami. Napríklad povodeň, iná pohroma alebo niečo, kde treba okamžite prijať zákon, aby sa upravili niektoré procesy. Ibaže by sme si vysvetlili nástup tejto vlády ako povodeň alebo inú pohromu, čo nie je ďaleko od pravdy. Je fakt, že nástupom súčasnej vlády (potlesk) hrozia štátu značné hospodárske škody. Veď si spomeňme len stratu 8,5 miliardy korún pri predaji Slovenského plynárenského priemyslu pri zmene kurzu. Apelujem, vážené dámy a páni, na vedenie Národnej rady Slovenskej republiky, najmä na predsedu Národnej rady pána Hrušovského, ktorý mal v poslednom čase veľa vyhlásení o novej kultúre a dodržiavaní pravidiel hry, aby neakceptoval podobné vysmievanie sa parlamentu. Sám dobre vie, je v parlamente dosť dlho na to, že ide o hrubé porušenie zákona o rokovacom poriadku. Jednoducho nie sú naplnené podmienky na skrátené legislatívne konanie. Pokiaľ mieni akceptovať takéto znevažovanie Národnej rady Slovenskej republiky, a to sa už vôbec nevraciam k problematike vyslovovania dôvery vláde, jeho postavenie primus inter pares bude v očiach Smeru značne naštrbené. Vážené dámy a páni, chcem pripomenúť, že rokovací poriadok Národnej rady Slovenskej republiky je zákon, a nie nejaké vnútorné uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky. Rokovací poriadok sme si tu neschválili nejakým vlastným uznesením, je to normálna legislatívna norma. Ak je návrh na skrátené legislatívne konanie v zjavnom rozpore so zákonom, túto chybu nemôžeme napraviť hlasovaním. Súhlas nadpolovičnej väčšiny Národnej rady nemôže odstrániť túto zákonnú prekážku. Bolo by veľmi vítané, keby Národná rada naozaj začala svoje pracovné rokovanie dôsledným dodržiavaním zákonov, najmä toho vlastného upravujúceho podmienky rokovania. Vážené dámy a páni, vláda Slovenskej republiky porušuje svojím postupom nielen Ústavu Slovenskej republiky, zákon o rokovacom poriadku Národnej rady, ale porušuje aj zákon o tripartite, teda zákon o hospodárskom a sociálnom partnerstve. Podľa tohto zákona mali byť všetky návrhy zákonov, ktoré súvisia so štátnym rozpočtom, prerokované v tomto orgáne. Máme k dispozícii zápisnicu z rokovania Rady o hospodárskom a sociálnom partnerstve, kde je jasne zaznamenané, že tieto návrhy zákonov neboli prerokované, čím došlo k porušeniu tohto zákona. Vážené dámy a páni, pokiaľ nebude schválený môj prvý procedurálny návrh, ktorý som predložil, žiadam vás pán predseda, aby ste dali hlasovať o druhom návrhu tohto znenia: Národná rada Slovenskej republiky prerušuje rokovanie o návrhoch vlády Slovenskej republiky na skrátené legislatívne konanie do času, kým vláda Slovenskej republiky nepredloží návrhy zodpovedajúce požiadavkám zákona o rokovacom poriadku Národnej rady a zákona o tripartite. Rovnako, pán predseda, dávam návrh na okamžité stretnutie poslaneckého grémia. Ďakujem pekne. (Potlesk.)