Gibalová, Monika, poslankyňa NR SR (2015-03-24):
Ďakujem, pani podpredsedníčka. Ja by som bola počkala. Teda vypúšťame podmienku, po splnení ktorej má vdova nárok na výplatu vdovského dôchodku aj po uplynutí jedného roka od smrti manžela, ak vychovala aspoň tri deti. Toto sa nahrádza upraveným ustanovením, ktorého obsahom je splnenie podmienky na trvanie nároku na výplatu vdovského dôchodku aj po jednom roku od smrti manžela pre všetky vdovy, ktoré vychovali aspoň jedno dieťa a dovŕšili vek 52 rokov. Určenie vekovej hranice má v tomto prípade svoj dôvod, čo potvrdzujú aj štatistické údaje upozorňujúce na kategóriu znevýhodnených uchádzačov na trhu práce. Tu by som chcela upozorniť na jeden štatistický údaj, ktorý hovorí o tom, že z celkového počtu uchádzačov o zamestnanie nad 12 mesiacov v roku je na Slovensku najviac nezamestnaných vo vekovej kategórii od 50 do 54 rokov. A to je okolo 30-tisíc osôb. To znamená, že ak ovdovie manželka alebo manžel a nachádza sa v tejto citlivej vekovej kategórii nad 50 rokov, je postihnutie dvojnásobnou traumou, samozrejme, neplatí to pre všetkých, ale ponajprv stratou manželského partnera a aj ťažkosťami uplatniť sa na trhu práce. Preto sa domnievame ako navrhovatelia, že takýmto spôsobom sa pokryje väčšie množstvo ľudí a aspoň čiastočne sa bude kompenzovať tej manželke alebo manželovi strata. Nehovoríme tu o deťoch, pretože tie, ktoré nie sú ešte zaopatrené, tak u takejto vdovy, ktorá má nezaopatrené dieťa, bez ohľadu na vek, samozrejme, ten dôchodok vdovský dostáva aj po jednom roku. Rovnako máme za to, že tie deti, ktoré už vdova alebo vdovec vychovali, sú zárobkovo činné, ale tie v čase, keď to bolo aktuálne, dostávali kompenzáciu tým, že dostávali sirotské. Ak zákonodarca tri roky po účinnosti zákona o sociálnom poistení v roku 2003 rozšíril podmienky nároku na výplatu vdovského dôchodku, a to v roku 2006, na uvedené dve kategórie vdov a mal v úmysle kompenzovať stratu príjmu pre vdovy, pravdepodobne balansoval medzi fiškálnymi možnosťami a akceptáciou priemernej solidarity s pozostalou manželkou alebo manželom. Môžeme sa iba domnievať, že to bol taký trošku, keby som slušne povedala, matematický balans, lebo možno navrhovateľ predpokladal, že nebude až tak veľa tých vdov, ktoré majú tri deti, že je oveľa viac vdov, sa dá predpokladať, ktoré majú dve deti alebo jedno dieťa, a preto čisto z fiškálnych dôvodov, domnievam sa, bol uplatnený a prijatý takýto návrh. Úprava nároku na výplatu pozostalostného dôchodku podľa návrhu novely síce vypúšťa podmienku nároku na výplatu vdovského dôchodku aj po roku od smrti manžela pre tie vdovy, ktoré vychovali aspoň tri deti, na strane druhej určuje podmienku nároku pre všetky vdovy, ktoré vychovali aspoň jedno dieťa a dovŕšili vek 52 rokov. Právna úprava mení splnenie podmienok, na základe ktorých nárok na výplatu vdovského dôchodku nezaniká vdove po roku od smrti manžela už pri invalidite vdovy z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 50 %. Dopady na verejné financie vyplývajúce z tejto zmeny, predpokladajú sa minimálne štatistické údaje, na základe ktorých by bolo možné kvantifikovať tento dopad, teda myslím tým zníženie invalidity, nie sú k dispozícii. V rámci dostupných štatistických údajov Sociálnej poisťovne a Štatistického úradu nie je možné jednoznačne stanoviť, o koľko sa zvýši počet poberateľov vdovského dôchodku po schválení tejto úpravy. Z dostupných údajov o počte vdovských dôchodkov, sirotských dôchodkov a počte osôb žijúcich v dvojčlennej rodine môžeme urobiť predpoklad, že počet vdov, ktorým by vznikol nárok na výplatu vdovského dôchodku touto úpravou, by sa zvýšil približne o 1 750. Podľa údajov uvedených na webovom portáli Sociálnej poisťovne priemerná výška vdovského alebo vdoveckého dôchodku v roku 2014 bola 253,80 eura mesačne, teda predpokladané ročné náklady sú počet osôb krát dvanásť mesiacov krát priemerná výška vdovského dôchodku, čo podľa našich výpočtov činí 5,329 800 mil. eur ročne. Ďakujem pekne za vypočutie. A prosím aj za spolupredkladateľov o podporu tohto návrhu zákona.