Mičovský, Ján, poslanec NR SR (2013-12-12):
Dobré popoludnie. Ďakujem za slovo, vážená pani podpredsedníčka Národnej rady Slovenskej republiky, vážení členovia vlády Slovenskej republiky, kolegyne, kolegovia, mám pripravené dve interpelácie. Jedna je na pána predsedu vlády a zároveň pána ministra pôdohospodárstva a rozvoja vidieka, druhá je na pána ministra obrany. Neviem, ktorú môžem predniesť skôr, kto zastupuje, pána ministra Jahnátka som tu videl a pána premiéra zastupuje pán podpredseda vlády. Takže môžem skôr, aj keď na 50 %, ale ja ju prednesiem, dobre? Takže, vážený pán predseda vlády, vážený pán minister, skutočnosť, že na Slovensku máme dnes lesy nadštandardne zachované i spravované, je výsledkom mnohých historických súvislostí. Môžeme medzi mini identifikovať aj nemalý vplyv kráľovskej lesníckej disciplíny, ktorej odborné pomenovanie je hospodárska úprava lesov, známej v lesníckom žargóne aj ako lesnícka taxácia. Jednou z jej hlavných úloh je vyhotovenie lesných hospodárskych plánov, po novom programov starostlivosti o lesy, ktoré sú základným nástrojom štátu, vlastníka, správcu a obhospodarovateľa na trvalo udržateľné hospodárenie v lesoch. Bolo v skutku správne, že práve hospodárska úprava lesov je konkrétne uvedená v programovom vyhlásení vašej vlády, kde ste deklarovali úmysel vyriešiť jej inštitucionálne i finančné ukotvenie. Žiaľ, tento zámer sa nenaplnil, naopak, viaceré príznaky ukazujú, že kráľovskej disciplíne slovenského lesníctva padá koruna z hlavy. Základným, základným problémom je nedostatočné financovanie taxačnej služby, keď po jej vypustení do súkromného sektoru v roku 2008 cena hradená zo štátneho rozpočtu na jeden hektár tvorby programov starostlivosti o lesy významne klesla a to z 12 eur 54 centov v roku 2006 na 6 eur 75 centov navrhovaných pre rok 2014. Takéto dramatické zníženie môže mať len jeden dôsledok, kvalita programov sa stane fikciou a ich autorita bude medzi užívateľmi zákonite prudko upadať. Ostatné činnosti, hospodárske úpravy lesov vykonávané štátnou príspevkovou organizáciou Národné lesnícke centrum Zvolen sú tiež dlhodobo v útlme, spôsobeného znižovaním príspevku zo štátneho rozpočtu. Programy starostlivosti o lesy sú citované nielen v zákone o lesoch, ale aj v zákone o ochrane prírody a krajiny, stavebnom zákone, zákone o pozemkových úpravách, zákone o dani z nehnuteľnosti, zákone o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, vodnom zákone i trestnom zákone. Bude dobre si pripomenúť, že nadpriemernú kvalitu správy lesa sme v minulých desaťročiach dosahovali práve vďaka tomu, že hospodárska úprava lesov bola u nás na vysokej úrovni a naše lesné hospodárske plány boli pre Európu vzorom. Je určite nenáležité pripomínať vám mnohostranný význam lesa, no vedzte, že také univerzálne hodnoty, ako je kvalita života, zdravie a priemerný vek, sú v priamej korelácii so stavom lesov ako základného článku prirodzenej výstavby našej krajiny. Kondícia našich lesov nie je dielom náhody, podieľali sa na nej generácie lesníkov, pracujúcich kedysi podľa kráľovských lesníckych regúl, neskôr lesných hospodárskych plánov, dnes nazývaných programy starostlivosti o lesy. Ak sa táto chronológia lesníckeho fortieľu naruší a hospodárska úprava lesov upadne, povedie to s istým časovým odstupom aj k upadajúcej kvalite života. Stromy sa síce sťažovať nevedia, ľudia však áno. To však už bude neskoro, pretože kapitál zainvestovaného lesníckeho umu a práce sa beznádejne stratí. Nuž, vážení členovia vlády, vážený pán predseda vlády, vážený pán minister, aby sa takáto negatívna vízia nezačala napĺňať, je potrebné pristúpiť k napĺňaniu vášho programového vyhlásenia. Vášho programového vyhlásenia, opakujem. Moja prvá otázka v tejto súvislosti smeruje k tomu, či je už vypracovaný návrh trvalého inštitucionálneho riešenia hospodárskej úpravy lesov tak, ako ste si to programovo predsavzali. Existuje totiž obava, že sa jej pod spoločnou strechou Národného lesníckeho centra vo Zvolene, ktoré vzniklo splynutím Lesníckeho výskumného ústavu Zvolen, Ústavu pre výchovu a vzdelávanie pracovníkov lesného a vodného hospodárstva vo Zvolene a Lesprojektu Zvolen, nedarí. Je to tak najmä preto, že zlúčenie lesníckeho výskumu s činnosťami hospodárskej úpravy lesov je neprirodzené a to nielen pre obsahovú rôznosť, ale aj pre kombináciu odlišných spôsobov financovania, pričom tu chýba jasná deliaca hranica. Druhým dôvodom je výrazné personálne oslabenie bývalého Lesprojektu, čo je dôsledok dlhodobej stratovosti Národného lesníckeho centra. Moja druhá otázka sa týka vášho postupu pri finančnom zabezpečení taxačnej služby, ktoré malo byť oslobodené od každoročných vyjednávaní a apelácií. Uveďte, prosím, základné parametre vášho riešenia. Žiadam pomenovať aj zdroj financovania. Apropo, neuvažujete v tejto súvislosti s využitím časti osobitného odvodu, ktorý Lesy Slovenskej republiky, štátny podnik zaplatia vo výške 5 mil. eur? Takéto riešenie síce nemá systémový charakter, no keďže sa tento odvod reálne vykonáva, bolo by vhodné, keby sa dakto vrátil do lesov a to aspoň stále pre nedoriešený rok 2014. V tejto súvislosti žiadam aj odpoveď na tretiu otázku, kde a ako sa osobitný odvod z Lesov Slovenskej republiky plánuje využiť? Bude to vo sfére lesníctva? Súvisiaca štvrtá otázka znie: Neuvažujete opätovne otvoriť tému viaczdrojového viacrezortného financovania hospodárskej úpravy lesov, ako aj fondu na zabezpečenie tvorby programov starostlivosti o lesy, vytváraného obhospodarovateľmi lesov ako odvodu určitej sumy z 1 m kubického obnovnej ťažby vykonávanej v hospodárskych lesoch? Ďalej vás žiadam o odpoveď na piatu otázku, či pod gesciou ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky pracuje, alebo pracovala aj skupina lesníckych autorít z oblasti hospodárskej úpravy lesov, ktorá systémové nastavenie hospodárskej úpravy lesov rieši, alebo riešila. Ak áno, prosím uviesť mená jej členov. V súvislosti s nedostatočným financovaním tvorby programov starostlivosti o lesy považujem za nutné pripomenúť, že v národnom lesníckom centre stále nie je funkčný nový Forest Portal, ktorý mal slúžiť lesohospodárom uchádzačom o finančnú podporu v programovacom období, ktoré vyprší na konci roku 2013. Keďže takáto úloha je už z podstaty samotnej veci nesplniteľná, vznášam svoju šiestu otázku, či je už ministerstvu konečne známe, kto je za uskutočnené platby, za neuskutočnené zmluvné úlohy vo výške 700-tisíc eur zodpovedný? Pretrvávajúce nezodpovedanie tejto otázky by nepochybne viedlo k demoralizujúcej úvahe, že prepotrebné prostriedky na tvorbu programov starostlivosti síce pre Národné lesnícke centrum nemáme, no nehoráznu nehospodárnosť pri čerpaní eurofondov v tejto organizácii vyšetriť nedokážeme. Táto úvaha je o to vážnejšia, že tých 700-tisíc eur by slovenskej hospodárskej úprave lesov umožnilo dofinancovať prevádzku v plnej kvalite na dlhšie ako je jeden celý rok. Žiadam vás o odpovede na všetky vznesené otázky v určenom poradí. Ďakujem. S úctou Ján Mičovský. Takže ďakujem za pozornosť, ktorú ste venovali tejto prvej interpelácii vo veci hospodárskej úpravy lesov, ktorú vznášam na pána predsedu vlády a pána ministra pôdohospodárstva a teraz si dovolím predniesť tú druhú oznámenú interpeláciu na pána ministra obrany tu prítomného pána Martina Glváča. Vážený pán minister, normalizačné vojská Varšavskej zmluvy, ktoré boli tak pridlho dočasne umiestnené na našom území, zanechali po sebe spúšť nielen politickú a morálnu, ale aj ekologickú. Myslím, že aj dnes, 22 rokov po ich odchode je stále opodstatnená obava, že zdevastované územia okopateľných základní nie sú plnohodnotne zregenerované. Po tomto poobhliadnutí na históriu bratskej pomoci, ktorá sa celkom nevydarila, si dovolím vašu pozornosť upriamiť na samotný predmet mojej interpelácie. Tematicky ostaneme pri ekologickej záťaži krajiny spôsobenej armádou, no v čase sa posunieme dopredu a spojenecké vojská nahradíme vlastnými. Dostaneme sa tak na Vojenský obvod Javorina, ktorý slúžil Armáde Slovenskej republiky do roku 2010. Mal som možnosť tento priestor navštíviť v rámci poslaneckého prieskumu, ktorý v októbri tohto roku zorganizoval Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a životné prostredie. Naším cieľom bolo bližšie spoznať možnosti riešení krívd, ktoré sa udiali odtiaľ vysídleným rodinám. Jedným z poznatkov, ktoré som si z toho prieskumu odniesol, je pocit, že ani dnes sa nesprávame voči postihnutým občanom natoľko ústretovo, ako by si trauma, ktorú im kedysi vlastná republika hoc aj z vysvetliteľných dôvodov spôsobila, vyžadovala. Ba niekedy sa zdá, akoby sme sa rozhodli v príkoriach nepochopiteľne pokračovať. Do tejto kategórie patrí aj vyhlásenie chráneného vtáčieho územia Levočské vrchy a to ani nie tak pre samotný účel ochrany, ako skôr pre podivné hranice chráneného územia, ktoré navodzujú dojem, že tu nie vždy išlo len o záujmy vtákov. Uznávam však, že toto je téma určená skôr pre rezort životného prostredia. Avšak téma, vážený pán minister, ktorá nepochybne patrí do vašej pôsobnosti a v ktorej vás interpelujem, je jednoznačná, pričom verím, že taká bude aj vaša reakcia. Počas poslaneckého prieskumu sme v lese videli rozsiahle betónové monštrá, ktoré boli kedysi tankovými strelnicami. Pôsobia desivo a určite nepatria do civilizovanej krajiny, tobôž ak je táto chráneným územím. Dovolím si vás preto na tento nedôstojný stav upozorniť a zároveň požiadať o odpoveď, kedy a ako zabezpečíte nápravu, ktorú sú vojaci tomuto priestoru dlžní. Som presvedčený, že asanácia pozostatkov strelnice bude dobrým úvodom k prinavráteniu života krajine, ktorú chcú jej obyvatelia plnohodnotne využívať. Keďže o oprávnenosti ich nárokov nemožno pochybovať, osobne veľmi privítam, vážený pán minister, ak okrem odpovede na túto interpeláciu zareagujete predovšetkým jasne termínovaným pokynom na odstránenie nedôstojného torza. Myslím, že to okrem iného bude aj správna reakcia na to, čo dodnes vnímame ako ekologickú spúšť zanechanú poaugustovými vojskami. Navyše sa tu vytvára zaujímavý priestor pre vytvorenie hoc len dočasných pracovných príležitostí. Ďakujem. S úctou Ján Mičovský. A ďakujem za pozornosť, ktorú ste venovali obidvom interpeláciám. Odovzdám ich písomne, samozrejme.