Beluský, Martin, poslanec NR SR (2022-09-30):
Ďakujem za slovo, pán predseda. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, v prvom rade mi dovoľte poďakovať pánovi predsedovi Rady pre rozpočtovú zodpovednosť za vypracovanie tejto veľmi kvalitnej správy, ktorú by si mal preštudovať každý poslanec Národnej rady bez ohľadu na to, či sa venuje, alebo nevenuje financiám, pretože je veľmi dôležité pre našu ďalšiu činnosť aj pri schvaľovaní štátneho rozpočtu, rozpočtu verejnej správy. Sú tam veľmi dobré podnety. A ja nechcem nejako špeciálne komentovať túto správu, lebo pán predseda ju okomentoval sám, a treba si ju hlavne prečítať. Ale mám skôr nejaké otázky, ktoré som nemohol, nemohol na finančnom výbore položiť, keďže som sa nemohol kvôli pracovným povinnostiam zúčastniť, tak využijem túto možnosť, pán predseda. Prvá vec, vy tam vo vašej správe píšete nejaký, nejakú prognózu vývoja dlhu na ďalšie roky a vy tam vlastne píšete o tom, že ten dlh by mal postupne v pomere k HDP klesať do roku 2025. A je to spôsobené nie tým, že by sme my znižovali ten dlh. On bude, naopak, veľmi rásť, ale vy tam vlastne predpokladáte zvýšenie HDP zo súčasných v roku 2021 97 mld. na... v roku 2025 až 144 mld., čo je takmer 50 % nárast. A mňa skôr zaujíma, že na základe čoho bol tento odhad spravený. Či, do akej miery tam hlavne vystupujú, vstupujú do toho eurofondy, investície spojené s nimi, a potom teda, samozrejme, je otázne nejaké riziko, ktoré je spojené, ktoré by bolo spojené s nízkym čerpaním týchto eurofondov, a teda pokles HDP, a potom, samozrejme, aj zvýšenie samotného dlhu v prepočte na HDP. A potom druhá otázka sa týka na zavádzania výdavkových limitov, tam viem, že naposledy bola informácia, že je tam ešte nie s ministerstvom financií nejaká zhoda, že sa pripravuje stále nejaký materiál, tak ma zaujíma, v akom to je súčasne stave a kedy sa môžeme dočkať teda ich aplikovaní do praxe. Ďalšia vec, tretia, sa týka samotného teda výpočtu toho dlhu a skôr ani tak, nie, teraz nemyslím štát, ako skôr samosprávy, vyššie územné celky, mestá a obce, pretože fyzicky, fyzická osoba, občan, keď si príde do banky zobrať hypotéku, tak banka vás testuje a zisťuje, teda do akej miery máte splnené tie ukazovatele DTI, DSTI, Debt-to-Income, Debt Service-to-Income, oni tam robia tzv. stresové testovanie. Oni zisťujú, do akej miery by ste, budete v budúcnosti schopní splácať svoje dlhy, ak sa zdvihnú úroky, a niečo takéto mi možno chýba hlavne pri samosprávach, pretože niektoré samosprávy aj vyššie územné celky majú pomerne vysokú dlhovú službu, ktorá je teda 25 % stanovená zákonom, a v prípade, že by došlo k zníženiu ich bežných príjmov, čo sa, samozrejme, v krízových situáciách môže stať, tak tá dlhová služba automaticky stúpne nad tento limit, samosprávy sa môžu dostať do problémov, a tu by možno stálo za nejaké zváženie tiež možno nejaké stresové testovanie samospráv v týchto krízových situáciách, tam ma zaujíma možno váš názor k tejto problematike. A úplne posledná vec, vy ste robili stanovisko k súčasnej novele v tomto skrátenom konaní k dôchodkom a možno by ma zaujímalo nejaké vaše stanovisko aj k zmene rozpočtu, ktorá je tiež momentálne v parlamente, a bude sa o nej hlasovať budúci týždeň, kde teda zvyšujeme príjmy o 1,5 mld. eur a zároveň ich presúvame do rezervy. Možno nejaký váš názor k tomu. Ďakujem pekne.