K. Tóthová, poslankyňa: (2007-02-01):
Ide, v prvom rade by som sa k legislatívnotechnickej otázke vyjadrila, ide o novelu novely. Na Legislatívnej rade vlády Slovenskej republiky predvčerom sme túto otázku prediskutovávali, pretože nie je obvyklé, aby sa robila novela novely. Prevažne sa vyžaduje, aby bola novela základného zákona. Lenže ide o legislatívnu úpravu účinnosti zákona, ktorý bol prijatý v minulom volebnom období a aj v minulom volebnom období príslušnou novelou, ktorú novelizujeme, bola posunutá účinnosť deregulácie nájomného v bytoch. Keďže ide o opätovné predĺženie účinnosti jedného ustanovenia zákona o cenách, v Legislatívnej rade vlády Slovenskej republiky túto otázku sme dlho prerokúvali, ja som im vysvetlila úskalia a zložitosť, ktorá by z legislatívnej stránky musela byť uskutočnená, pokiaľ by sa novelizoval základný zákon, a po dlhšej diskusii všetci členovia legislatívnej rady dospeli k záveru a k jednoznačnému uzneseniu, že v tomto prípade je účelnejšie z legislatívnotechnickej stránky novelizovať novelu. To bude aj stanovisko, ktoré príde z Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky. A teraz dovoľte, aby som sa vyjadrila k obsahu. V podstate ide o veľmi známy problém, ktorý už rezonuje v našej spoločnosti dlhšie a síce otázka regulácie nájomného a jeho ďalšie predĺženie. V podstate ide tu o konflikt dvoch spoločenských záujmov. Záujmov vlastníkov na realizácii svojho vlastníckeho práva, čo je v súlade s ústavou a v záujme značného počtu, odhadom z materiálov, ktoré som dostala, má ísť asi o 60 000 prípadov, čiže takéhoto počtu nájomníkov, ktorí bona fide užívajú byt po dlhšie obdobie a bola im vzatá možnosť, ktorá bola daná všetkým užívateľom bývalých štátnych bytov, ktoré prešli do obecného vlastníctva, a síce právo odkúpiť si byt. Inými slovami povedané, táto skupina užívateľov bytov bola už raz diskriminovaná tým, že sa jej nepriznali práva, ktoré sa priznali všetkým ostatným užívateľom, resp. nájomníkom bytov. Konflikt týchto dvoch spoločenských záujmov treba riešiť veľmi citlivo. Bývalá vládna koalícia, t. j. obdobie vlády Mikuláša Dzurindu, na základe analýzy zistila, že urobenie deregulácie v situácii, keď nie je vytvorený trh s bytmi, by bol silný sociálny zásah do značnej skupiny nájomníkov a z toho dôvodu bola odložená deregulácia nájomného. Pán poslanec, neusmievajte sa, mám záznamy z výboru pre sociálne veci za minulé vládne obdobie, máme novelu, ktorá jasne preukazuje, že tento parlament sa zhodol na tom, aj záznamy sú, tesnozáznamy, že toto bol základný dôvod. Vlastníci týchto bytov argumentujú tým, že majú obmedzenú realizáciu vlastníctva. Dovoľte, aby som sa obrátila na znenie ústavy a uviedla, že čl. 20 ústavy ods. 3 jasne hovorí, že vlastníctvo zaväzuje. Čiže nie je to neobmedzené vlastníctvo. A ďalej sa uvádza: „Nemožno ho zneužiť na ujmu práv iných alebo v rozpore so všeobecnými záujmami chránenými zákonom.“ Opakujem, nemožno ho zneužiť na ujmu práv iných alebo v rozpore so všeobecnými záujmami chránenými zákonom. Pýtam sa, je nájomný pomer, ktorý je lege artis,  chránený zákonom. Je. Je tu všeobecný, tiež tu je aj všeobecný záujem? Hovorím, že áno. Zrejme budú aj opačné názory. Pre tých by som chcela citovať z nálezu Ústavného súdu, kde je práve k tejto otázke stanovisko. Totiž vlastníci hlavne reštituovaných domov sa ohradzujú tým, že v prípade predĺženia regulácie nájomného obrátia sa na Ústavný súd. Nuž, vážené kolegyne, vážení kolegovia, prečítam vám v tejto otázke, aké stanovisko vydal vo svojom náleze č. PLUS 26/00 zo 4. 4. 2002 pri riešení návrhu prokurátora na zrušenie povinnosti predať nájomníkom byty. Totiž, generálny prokurátor sa obrátil na Ústavný súd a namietal, že ide o obmedzenie vlastníctva, ak sa vlastníkom neumožní predať byt tomu záujemcovi, ktorému chcú, ale zákon im ukladá povinnosť predať tento byt nájomcovi, ktorý býva za cenu, ktorú stanovila príslušná vyhláška. A Ústavný súd uviedol, citujem: „Navrhovateľ, t. j. generálny prokurátor, áno, neberie do úvahy špecifickú povahu bývania. Pardon, ešte raz. „Navrhovateľ neberie do úvahy špecifickú povahu bývania, ktoré ako jedna zo základných potrieb má svoju nezastupiteľnú hodnotu. Riešenie bytových potrieb občanov je síce záujmom súkromným, ale aj verejným, a v tomto štádiu prechod na trhové prostredie i bez rizika sociálnych otrasov nemožno ponechať živelnému pôsobeniu trhu. Preto musí byť trh s bytmi aspoň do vybudovania fungujúceho trhového prostredia štátom usmerňovaný.“ Opakujem: „Preto musí byť trh s bytmi aspoň do vybudovania fungujúceho trhového prostredia štátom usmerňovaný.“ Je vytvorené trhové prostredie? Nie je, vážení. Čiže, názor Ústavného súdu je tu jednoznačne uvedený, že nemôže. Preto musí byť, to je názor Ústavného súdu, trh s bytmi aspoň do vybudovania fungujúceho trhového prostredia štátom usmerňovaný. Tohto sa držíme s pani predkladateľkou poslankyňou Muškovou aj v predkladacej správe. Jednoznačne argumentujeme, že existuje tu verejný záujem na ochrane, resp. regulovanie nájomného. Zastávame stanovisko, že vyhláška, ktorá určuje strop nájomného, je predpis, ktorý možno novelizovať so zdvihnutím, určitým zdvihnutím stropu nájomného, aby aj vlastníci bytov dostali väčší finančný balík na údržbu nehnuteľnosti, ale v súčasnosti v žiadnom prípade nemožno uskutočniť od 1. júla 2007 dereguláciu. S pani poslankyňou Muškovou navrhujeme odsunutie účinnosti na 3 roky. Niektorí poslanci vyjadrili stanovisko, že by súhlasili s týmto legislatívnym návrhom, ak by táto lehota bola o niečo skrátená. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, keď bude legislatívny návrh v druhom čítaní, je tu možnosť dať pozmeňujúci návrh na takú lehotu odsunu účinnosti tohto legislatívneho návrhu, na ktorej by sa tento parlament mohol vzájomne zhodnúť. Máme množstvo listov, ktoré podporujú tento legislatívny návrh. Máme veľa prípadov, kde nájomníci poukazujú na to, že bývalé nájomné zmluvy niektorí vlastníci, ktorí sú už tretí, štvrtí v poradí, nechcú uznávať a trvajú na nových nájomných zmluvách a ďalšie problémy, ktoré sú v praxi. Ďalej si myslím, že tento parlament môže vyzvať vládu, aby urýchlene prijala kroky na riešenie a vytvorenie takého prostredia,  ktoré uľahčí a zmierni dosahy pre tých nájomníkov, ktorí, opakujem, už raz boli diskriminovaní tým, že si nemohli odkúpiť byty a ktorí  väčšinou sú sociálne v takej situácii, že by deregulované nájomné neuniesli. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, ja verím že tento legislatívny návrh nájde u vás odozvu. Verím, že určitý sociálny aspekt hlavne u poslancov vládnej koalície, pretože aj ústava hovorí, že aj trhové hospodárstvo má byť sociálne orientované, to znamená, aj trh s bytmi má mať svoj sociálny aspekt, že nájde plnú podporu. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)