P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-02-04):
M. Maxon, poslanec: Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predseda Národnej rady, vážený pán minister, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci. Dovoľte mi voľne nadviazať na to, čo povedala moja predrečníčka pani poslankyňa Bollová, ale ak dovolíte, celkom v úvode by som sa venoval trošku formálnej stránke tohto dokumentu, ktorý sa nazýva Strednodobá koncepcia politiky pôdohospodárstva na roky 2004 - 2006. Celkom úvodom by som chcel zdôrazniť - a nakoniec pán minister to aj naznačil -, že podľa metodiky plánovania to nie je ani strednodobá a bolo to hendikepované tým rokom 2006, keď sa končí jedna fáza rozpočtovania v Európskej únii. Dovolím si teda zdôrazniť, že ani podľa platnej definície slovíčka koncepcia v slovníku cudzích slov tento dokument tieto kritériá nespĺňa. Čo však, dámy a páni, považujem za kľúčové, je, že v predkladacej správe k tomuto dokumentu je uvedené, že tento materiál sa predkladá na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky a uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky č. 273. Dámy a páni, v uznesení Národnej rady Slovenskej republiky v bode 6 Národná rada Slovenskej republiky žiada vládu Slovenskej republiky vypracovať a predložiť na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky Strednodobú koncepciu ďalšieho rozvoja agropotravinárskeho komplexu Slovenskej republiky a agrárnej politiky štátu so zameraním na podporu a zvýšenie konkurencieschopnosti a obnovu prosperity poľnohospodárstva a potravinárstva. Dámy a páni, v kontexte s týmto uznesením Národnej rady naozaj veľmi jednoznačne musím konštatovať, že tento materiál takúto úlohu neplní a takéto riešenia, ktoré my sme požadovali v uznesení Národnej rady, v žiadnom prípade ani neobsahuje. Nechcem rozoberať tie jednotlivé časti, ktoré sú obsiahnuté v tomto dokumente, ale chcel by som zdôrazniť, že tento dokument skôr interpretuje princípy spoločnej poľnohospodárskej politiky Európskej únie, hľadá disponibilné prostriedky na to, ako podporovať spoločnú poľnohospodársku politiku Európskej únie v podmienkach slovenského poľnohospodárstva. Dámy a páni, koncepčný materiál musí obsahovať dva alebo tri základné východiskové body. A v koncepcii agrárnej politiky to musí byť predovšetkým kvantifikácia prírodných zdrojov. To znamená zdroje, ktoré my z hľadiska exploatácie pre využitie pre intenzívnu alebo extenzívnu poľnohospodársku výrobu na Slovensku máme, táto kvantifikácia v dokumente nie je. Prirodzene, že vo vzťahu na sociálne dopady v oblasti rozvoja vidieka musí koncepčný dokument obsahovať aj kvantifikáciu popísania ľudských zdrojov, ktoré v tomto odvetví pracujú. Opäť, tento dokument to v žiadnom prípade neobsahuje. No a v konečnom dôsledku musí obsahovať takýto dokument aj kvantifikáciu technického a technologického vybavenia, ktoré je pre to príslušné odvetvie k dispozícii. Dámy a páni, z toho pohľadu potom naozaj tie základné požiadavky koncepčného dokumentu tento materiál neobsahuje a vo väzbe na to by som chcel povedať, zdôrazniť jednu skutočnosť. Dámy a páni, prvá koncepcia zásady pôdohospodárskej politiky bola spracovaná v júli v roku 1993. Druhá koncepcia agrárnej politiky bola spracovaná v roku 2000. Nejdem diskutovať o obsahovej stránke týchto dokumentov, každý tento dokument vznikal v inom období. V roku 1993 tá koncepcia vznikala predovšetkým preto, aby sa podarilo ešte zachrániť v tom poľnohospodárstve, čo sa zachrániť dalo. Ale, dámy a páni, čo bolo absolútne kľúčové a rozhodujúce v tej koncepcii v roku 1993 a čo spracovateľovi a predkladateľovi vytkla aj pani poslankyňa Bollová, bola skutočnosť, že všetci, ktorí akýmkoľvek spôsobom mali niečo spoločné s poľnohospodárstvom alebo boli priamo účastní tohto procesu, tak sa zúčastnili pripomienkového konania. Boli to všetky záujmové zväzy, boli to združenia, bola to vtedy vznikajúca komora. Dámy a páni, ak by sa aj pri tomto dokumente uplatnil tento systém, že by sa všetci zainteresovaní mohli k tomuto dokumentu vyjadriť, tak som presvedčený, že by sme mali na stole kvalitnejší materiál. Dámy a páni, to, čo tu hovorím, nehovorím preto, že by som chcel vstúpiť do konfrontácie s ministrom pôdohospodárstva. Hovorím to jednoducho preto, že spracovatelia nepochopili tú požiadavku, ktorú Národná rada na vládu Slovenskej republiky v tejto oblasti uložila, a musíme skonštatovať, že potom tento dokument ani nemôže splniť tú ambíciu, ktorú sme mali. Celý problém spočíva však aj v tom, že pokiaľ by tento dokument splnil tie kritériá, o ktorých hovorím, tak v tom procese integrácie do Európskej únie musím skonštatovať, že, žiaľ, je to neskoro. Lebo my, čo sme mali prvé mať spracované, to mala byť vízia a v konečnom dôsledku koncepcia agrárneho sektora, ako ho chceme my v našej krajine mať a ako by to poľnohospodárstvo malo vyzerať. A podľa tejto definície slovenského poľnohospodárstva sme mali vstúpiť do toho negociačného procesu s Európskou úniou. Nie, my sme boli pre rôzne príčiny dotlačení do štádia, že teraz len hľadáme implementáciu spoločnej poľnohospodárskej politiky v slovenských agrárnych podmienkach, čo považujem za vážnu chybu. Dámy a páni, ak by som sa mal vyjadriť k niektorým konkrétnym častiam tejto správy, tak takú zásadnú výhradu mám voči celej časti III tejto strednodobej koncepcie poľnohospodárskej alebo agrárnej politiky. V časti III sa hovorí: Úlohy poľnohospodárstva a potravinárstva v rokoch 2004 - 2006 a prvou úlohou poľnohospodárstva podľa predkladateľa, úlohou poľnohospodárstva a potravinárstva v týchto rokoch je vytvorenie administratívneho rámca pre implementáciu spoločnej poľnohospodárskej politiky štrukturálnych podpôr a legislatívy na ochranu zdravia ľudí a zvierat a predpisov vnútorného trhu. Nuž, vážené dámy a páni, toto je exemplárny prípad toho, že predkladateľ nepochopil, čo chceme. Predsa úlohou slovenského poľnohospodárstva v žiadnom prípade nie je vytvoriť administratívny rámec pre implementáciu spoločnej poľnohospodárskej politiky. To je úlohou štátu, to je úlohu ústredného orgánu štátnej politiky, to znamená pôdohospodárskej politiky z úrovne ústredného orgánu štátnej správy. Úlohou poľnohospodárstva je predsa niečo celkom iné. Úlohou poľnohospodárstva je to, čo som hovoril, využívať prírodné zdroje, využívať ľudské zdroje a využívať technologické zdroje a existujúcu vybavenosť. Ak sme hovorili, že niekoľkokrát tu na pôde Národnej rady - a všetkým poslancom sa chcem poďakovať, že mali porozumenie k tej diskusii - a potom boli prijaté následné uznesenia, tak absolútne kľúčovým problémom slovenských poľnohospodárov je stabilizácia dôchodkov v poľnohospodárstve. To znamená v tom širšom slova zmysle ekonomika ľudí, ktorí podnikajú na pôde, alebo v oblasti potravinárstva, alebo v oblasti lesníctva. Nuž, tu musím konštatovať, že v stabilizácii dôchodkov v poľnohospodárstve sa tento materiál venuje na štyroch riadkoch dvoma formálnymi vetami. Žiadna kvantifikácia, žiadna diskusia, žiadne zhodnotenie toho, ako by tá dôchodková situácia - aj za predpokladu, že budeme čo nepochybne súčasťou spoločnej poľnohospodárskej politiky Európskej únie -, ako tá dôchodková situácia na Slovensku sa môže vyvíjať. Niekoľkokrát v tom dokumente, dámy a páni, je spomenuté, že táto koncepcia, strednodobá koncepcia je spracovaná v súlade s Programovým vyhlásením vlády. Nuž, dovoľte mi, aby som vás upozornil na jednu časť, ktorá podľa môjho názoru je v príkrom rozpore s Programovým vyhlásením vlády, pretože na strane 5 v časti 3.2.3 sa píše: Prijatie rozhodnutia o privatizácii štátnej pôdy a pôdy, ktorej právneho vlastníka sa nepodarí identifikovať. V textovej časti sa potom rozvíja trošku tento zámer. Podľa môjho názoru tiež stroho, ale, dámy a páni, ja som si niekoľkokrát prečítal Programové vyhlásenie vlády v časti poľnohospodárstvo a pôdohospodárstvo a nikde som nenašiel zámer vlády Slovenskej republiky privatizovať štátnu pôdu. Upozorňujem na túto skutočnosť predovšetkým preto, ak sa tento dokument niekoľkokrát odvoláva na Programové vyhlásenie vlády, tak žiadam teda predkladateľov, aby korigovali buď to Programové vyhlásenie vlády, v tom prípade s takouto korekciou sa musia obrátiť na Národnú radu Slovenskej republiky, či s takouto korekciou súhlasí, alebo ak takéto rozhodnutie nechce spraviť, tak prosím, v dokumentoch nižšieho významu takúto terminológiu ako privatizácia štátnej pôdy nepoužívajte. Vzbudzuje to, samozrejme - a oprávnene - vzbudzuje to podozrenie, čo na Slovensku zamýšľame so štátnou pôdou. Niekoľkokrát tu v tejto snemovni bolo povedané a opäť sa teda vrátim k vystúpeniu pani poslankyne Bollovej, ktorá na izraelskom príklade, ktorý teda nie je celkom typický, chcela poukázať na to, že viac ako 80 % pôdy je v štátnych rukách. My, samozrejme, nechceme a nemôžeme ísť cestou kibucov a metódy riadenia poľnohospodárstva tak ako v Izraeli, lebo by sme rádovo potrebovali päťkrát viac štátnych zdrojov na podporu, ako na Slovensku máme, ale už som tu niekoľkokrát zdôraznil, že rozhodujúca časť výmery v Holandsku je v rukách štátu a štát nikdy neuvažoval nad tým, že by túto pôdu mal privatizovať, alebo že by sa takéhoto vlastníctva k pôde mal zriecť. Dámy a páni, z toho, čo som povedal, jednoznačne teda vyplýva, že tento materiál vo svojej štruktúre, vo svojom obsahu nemohol naplniť to uznesenie, ktoré sme prijali, a myslím si, že Slovenská republika nepotrebuje koncepciu pôdohospodárskej politiky alebo koncepciu poľnohospodárstva len preto, aby sme mohli o nej rozprávať na pôde Národnej rady Slovenskej republiky, ale potrebuje ju predovšetkým preto, aby sme mali jasne definované, aké to poľnohospodárstvo chceme mať, aký ten vidiek má na Slovensku byť a aké nástroje a metódy všeobecne používané v Európskej únii na to využijeme. Dámy a páni, v tom kontexte predkladám návrh na uznesenie, ktorý je len čiastočnou modifikáciou toho návrhu, ktorý predložila pani poslankyňa Bollová, aby strednodobá koncepcia pôdohospodárskej politiky na roky 2004 až 2006 bola predkladateľovi vrátená na prepracovanie. Ešte raz opakujem, nie preto, že by sme chceli vyvolávať konflikt tu na pôde Národnej rady, ale z toho dôvodu, že tá koncepcia bola spracovaná na základe presne definovaného uznesenia Národnej rady a tento dokument nie je splnením úlohy, o ktorú požiadala Národná rada Slovenskej republiky. Dámy a páni, dovoľte mi, aby som túto príležitosť však využil ešte na jednu dôležitú vec. Náš výbor pre pôdohospodárstvo sa veľmi intenzívne venuje aj aktuálnej situácii v poľnohospodárstve. Dnes sme veľmi dôsledne prerokovali aktuálnu situáciu pri implementácii zákona o pôdohospodárskej platobnej agentúre. Chcel by som tu na pôde Národnej rady skonštatovať, že istým spôsobom sme vyjadrili spokojnosť s prácou ministerstva pôdohospodárstva vo vzťahu k negociačným rokovaniam do Bruselu. Skonštatovali sme, že je tam významný kvalitatívny posun, že tie veci, ktoré Európska únia vo väzbe na tú podporu, ktorú z Európskej únie máme dostať, že ministerstvo pôdohospodárstva si plní svoje úlohy, že je reálna šanca, že pôdohospodárska platobná agentúra bude riadne akreditovaná. Isté kritické slová sme však vyjadrili k tomu, ako pôdohospodárska platobná agentúra pôsobí na regióny a v rámci regiónov ako pôsobí konkrétne na podnikateľov, na pôdu a na potravinársky priemysel. Skonštatovali sme, že inštitucionálne mnohé veci nie sú v poriadku. Súčasne sme sa dohodli, podotýkam, dohodli s pánom ministrom pôdohospodárstva, že vzájomne budeme celý ten proces naďalej sledovať. Tam, kde výbor pre pôdohospodárstvo môže pomôcť, v každom prípade bude nápomocný. Tam, kde budeme cítiť, že je potrebné pritlačiť aj kriticky, vždy to spravíme, pretože v konečnom dôsledku nám ide o to, aby platobná agentúra nebola pozitívne hodnotená len z Bruselu, ale aby platobná agentúra bola aj reálne funkčná v tom poľnohospodárskom prostredí. Prečo, dámy a páni, túto záležitosť v tejto chvíli zdôrazňujem. Zdôrazňujem ju predovšetkým preto, že čaká nás mimoriadne zložité obdobie vo vzťahu k rozpočtovému obdobiu roku 2004. Určite ste všetci informovaní, že slovenské poľnohospodárstvo išlo predovšetkým systémom zálohových platieb. Po zmene metodiky a predovšetkým od 1. mája by mali byť poľnohospodárom poskytnuté platby prostredníctvom priamej podpory z Európskej únie až ex post. To znamená, že k zúčtovaniu by malo dôjsť až v decembri, prípadne v januári, februári alebo v marci. Pri súčasnom podkapitalizovaní slovenského poľnohospodárstva tieto podnikateľské subjekty jednoducho nemajú reálnu šancu, aby toto obdobie bez straty desiatky prežili. Uskutočnili sme vzájomné rokovania aj na ministerstve financií. Dnes sme tento problém rozobrali aj na pôdohospodárskom výbore. Veľmi telegraficky zhrniem to, čo mne sa podarilo vyrokovať na ministerstve financií. Ministerstvo financií v rozpočtovom roku 2004 počíta aj s krajnou alternatívou, že z Európskej únie nedôjde ani koruna. To znamená, že celý ten objem prostriedkov bude vykazovať ako pohľadávku voči Európskej únie, ale reálne je možné, že tie zdroje vyplatí z národného rozpočtu Slovenskej republiky. V zásade ministerstvu financií sa komplikuje situácia len v tej oblasti, že sa zvyšuje priebežný schodok štátneho rozpočtu a samozrejme náklady súvisiace s prefinancovaním priebežného schodku štátneho rozpočtu. Vzhľadom na to, že mám informácie - a už sa pripravuje emisia štátnych dlhopisov emitovaných v zahraničnej mene -, dá sa predpokladať, že sa ministerstvu financií aj vzhľadom na ratingové hodnotenie súčasnej Slovenskej republiky podarí získať pomerne lacné zdroje na prefinancovanie priebežného schodku. Chcel by som zdôrazniť, že to nie je len oblasť pôdohospodárstva alebo poľnohospodárstva, ale že napríklad zmenou metodiky nepriamych daní, to znamená dane z pridanej hodnoty vznikne pravdepodobne v júni deficit rozpočtový alebo aktuálny schodok na výbere tejto dane presahujúci 20 miliárd slovenských korún. Takže aj tento problém poľnohospodárstva by mohol byť riešený v takomto balíku. Suma sumárum chcem povedať, že zo strany ministerstva financií je dobrá vôľa participovať na tom, aby slovenskí poľnohospodári mohli dostať preddavky na tú podporu, ktorú z Európskej únie si potom môžu zúčtovať. Ja to považujem za veľmi dôležité a v tomto období za mimoriadne kľúčové, pretože sa to týka predovšetkým tých, ktorý hospodária v horších výrobných podmienkach. Vo väzbe na tieto skutočnosti dostal náš výbor aj niekoľko analýz. Obrátila sa na nás Liptovská poľnohospodárska a potravinárska komora, máme k dispozícii komunikácie z rokovania rady predsedov podnikateľskej samosprávy. To je Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky. Slovenská obchodná a priemyselná komora, Slovenská živnostnícka komora, Slovenská poľnohospodárska potravinárska komora, je to komuniké z 13. januára tohto roku, všetci zúčastnení sa zhodli na tom, že podporujú metodiku, aby sa hľadalo riešenie časového preklenutia vyplácania priamych platieb pre poľnohospodársku prvovýrobu, najmä z nevýhodných oblastí, formou preddavkov. V tejto chvíli by som chcel skonštatovať, že hľadáme spoločné priesečníky, a mám taký pocit, že nájdeme aj spoločnú reč s ministerstvom pôdohospodárstva, pretože je to podľa môjho názoru záujem ministra, aby dokázal vytvoriť také ekonomické prostredia, aby tie subjekty mohli prežiť. Prichádza do úvahy aj tá alternatíva, že podľa článku 28 zásad spoločnej poľnohospodárskej politiky môžeme požiadať Brusel o udelenie výnimky. Ak by táto výnimka Slovenskej republike bola udelená, tak je možné od 1. mája realizovať viac-menej tie preddavkové platby. Pán minister nás dnes informoval, že technicky je to možné, ale že je to komplikované potom aj metodikou, aj administratívnymi kapacitami, aj kontrolnými kapacitami a že reálne by mohlo dôjsť k vyplateniu tých preddavkov až niekedy v auguste alebo v septembri, čo my považujeme za nie celkom optimálny problém. Dámy a páni, aby som vás dlho nezdržiaval, rád by som vám predniesol návrh na uznesenie, ktoré navrhuje pôdohospodársky výbor v súvislosti s problematikou, o ktorej som v tejto chvíli hovoril. Prepáčte, ja som si ho zabudol. Idem si ho zobrať. Národná rada Slovenskej republiky k strednodobej koncepcii, uznesenie k Strednodobej koncepcii politiky pôdohospodárstva na roky 2004 až 2006: „Národná rada Slovenskej republiky žiada vládu Slovenskej republiky vyčleniť finančné prostriedky určené v zákone o štátnom rozpočte na rok 2004 na podporu poľnohospodárstva, na vyplatenie preddavkov, osobitne podnikateľským subjektom hospodáriacich v horších výrobných podmienkach ako zálohu zo zdrojov Európskej únie. Po druhé, spracovať metodiku na vyplatenie preddavkov v súlade s pravidlami Európskej únie pri poskytovaní podpory v poľnohospodárstve v rámci princípov spoločnej poľnohospodárskej politiky Európskej únie. A po tretie, o predloženie informácie o rozhodnutí vlády Slovenskej republiky pri plnení požiadaviek uvedenými pod bodom 1 a 2 tohto uznesenia. Informáciu žiadame predložiť na 22. schôdzu Národnej rady Slovenskej republiky.“ Dámy a páni, pri tomto uznesení by som chcel ešte zdôrazniť to absolútne prioritné a kľúčové, aby nevyvolávalo pochybnosti. Týmto uznesením nezakladáme žiadne ďalšie nároky na štátny rozpočet, pretože si uvedomujeme, že to nie je v tejto chvíli možné. Len by sa disponovalo s tými prostriedkami, ktoré sú pre rozpočtovú kapitolu ministerstva pôdohospodárstva uvažované na rok 2004, jediný význam, pozitívny, to má ten, že by tieto prostriedky boli využité skôr, ako je to možné podľa existujúceho stavu. Korektne treba priznať, že jediné, čo to spôsobí štátnemu rozpočtu, to sú náklady na prefinancovanie priebežného schodku štátneho rozpočtu. Ešte raz opakujem, mám to teda prediskutované na úrovni štátneho tajomníka ministerstva financií, že ministerstvo financií - pokiaľ všetci zainteresovaní budú schopní túto metodiku, ktorú požadujeme, predložiť -, sú na takýto spôsob prefinancovania pripravení. Dámy a páni, ďakujem vám veľmi pekne za trpezlivosť. Ešte celkom záverom by som chcel povedať jednu vec. Včera bolo množstvo zákonov, ktoré sa týkali problematiky nepriamych daní. Musím vám povedať, že každý z nás má vždy v parlamente aj úspešné dni, aj menej úspešné dni, aj celkom zlé. Ja ten včerajší deň považujem z môjho pohľadu za naozaj celkom zlý. Považujem to jednoducho preto, že niektoré veci, ktoré naozaj reálna prax zistí, že sme mali akceptovať, ktoré neboli len mojimi návrhmi, ale boli to návrhy kompromisné z pôdohospodárskeho výboru, sme mali akceptovať. O to povzbudzujúcejšie sa dnes obraciam na vás s týmto uznesením, pretože, po prvé, Národná rada vždy mala doposiaľ v tomto období pochopenie pre poľnohospodárov, a po druhé preto, že ma viacerí kolegovia predovšetkým zo strany vládnej koalície dnes oslovili, že predsa len sme spravili včera chybu, mali sme niektoré vaše alebo tvoje návrhy podporiť a bola by tá situácia v niektorých parametroch nepriamych daní lepšia. Dámy a páni, to je jedna vec, čo som chcel povedať. A druhá vec, prosím, snažme sa v oblasti agrárnej politiky pracovať tak, aby naozaj neplatilo to večné pravidlo, ktoré na poľnohospodárov platí. Skúsme robiť takú agrárnu politiku, aby neplatilo: „Od kráľa až po žobráka, každý žije zo sedliaka“. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)