Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2018-09-12):
Vážená pani ministerka, vážený pán predsedajúci, kolegyne, kolegovia, sme v druhom čítaní a pani ministerka uviedla návrh zákona síce viac spôsobom, ako by sme boli, boli v prvom čítaní, ale má to svoju logiku, lebo ide o veľmi jednoduchý návrh zákona, kde v druhom čítaní, kde sa obvykle riešia legislatívnotechnické veci alebo prípadné veci pozmeniť, upraviť, doplniť ten pôvodný návrh asi nemá veľké miesto, pretože, pretože ide o jednobodový návrh zákona, pretože celý článok IV obsahuje iba, teda článok I obsahuje iba jedno ustanovenie, ktorým sa navrhuje zmeniť prechodné ustanovenie súčasného zákona. No a práve v tom je ten problém, že aj takýto úplne jednoduchý zákon vláda pobabrala. Pobabrala ho tak, že na základe upozornenia odboru legislatívy a aproximácie práva Kancelárie Národnej rady sa do spoločnej správy dostal pozmeňujúci návrh, ktorým sa ten jeden jediný bod vládneho návrhu zákona musí úplne zmeniť. Musí sa zmeniť preto, pretože legislatívne pravidlá, či už na úrovni vlády, alebo na úrovni parlamentu, ktoré sú stanovené zákonom o rokovacom poriadku, neumožňujú meniť prechodné ustanovenia, pokiaľ tieto prechodné ustanovenia už nadobudli účinnosť. Je to vec, ktorú, predpokladám, že každý legislatívec s minimom skúseností by mal ovládať, napriek tomu vláda schválila návrh zákona a predložila ho parlamentu, ktorý takúto elementárnu vec nerešpektuje, a až parlamentný odbor legislatívy musel vládu upozorniť na to, že je to zlé a že to treba zmeniť a že tam treba doplniť ďalšie prechodné ustanovenie, nie meniť to, ktoré tam už existuje. Ja som presne na tento problém upozorňoval aj v prvom čítaní, takže nie som vôbec, vôbec prekvapený a ani sa nečudujem, že odbor legislatívy na túto vec upozornil. To je však ešte stále menšia časť celého problému. Ja oceňujem, že si vláda všimla, že je tu, nejaké 100. výročie vzniku Československa máme, pretože pripomíname si predovšetkým 100. výročie vzniku Československa ako dôležitý medzník vo vývoji našej krajiny a našich občanov. Prijatie Martinskej deklarácie je súčasťou toho procesu, ale nie je tým najdôležitejším momentom a ani nesymbolizuje 30. október vznik Československej republiky, tým dňom, ktorý symbolizuje vznik Československej republiky, ktorý symbolizuje demokratickú a humanistickú tradíciu prvej republiky Tomáša Garrigua Masaryka a Milana Rastislava Štefánika, je predsa 28. október. 28. október je takisto pamätným dňom, ale vláda sa z neznámeho dôvodu, alebo teda asi zo známeho dôvodu rozhodla, že štátnym sviatkom má byť 30. október, a to nie štátnym sviatkom, ale nejakým čudom, ktorý sa volá jednorazový štátny sviatok. My sme s kolegami predkladali na predchádzajúcu schôdzu návrh novely zákona o štátnych sviatkoch, ktorým sme chceli dosiahnuť, aby sa štátnym sviatkom stal 28. október. A normálnym štátnym sviatkom, nie takým srandovným, že jeden deň. Návrh bol, samozrejme, samozrejme, zamietnutý, navrhli sme ho aj nahradiť, navrhli sme nahradiť medzi štátnymi sviatkami 1. september, Deň ústavy, nie preto, že by sme nemali úctu k ústave, ale úctu k ústave treba dávať najavo predovšetkým tak, že budeme schvaľovať zákony, ktoré sú v súlade s ústavou, a budeme sa správať v súlade s ústavou. A 1. september sa viaže na vznik Slovenskej republiky, ktorý si pripomíname už aj 1. januárom. Napriek tomu teda pochopiteľne a opakovane sme sa o to pokúšali. Náš návrh bol odmietnutý, tak chceme využiť aj druhé čítanie na to, aby sme ten návrh opätovne predložili, a predkladáme doplňujúci návrh, ktorým do vládneho návrhu zákona navrhujeme doplniť to, aby sa štátnym sviatkom Slovenskej republiky stal 28. október ako deň vzniku samostatného Československého štátu. Návrh predkladám s kolegami z poslaneckého klubu SaS Petrom Osuským, Zuzanou Zimenovou a Martinom Klusom a pani poslankyňou Vierou Dubačovou za skupinu poslancov SPOLU – občianska demokracia, s ktorými sme na júnovú schôdzu predkladali náš návrh novely. (Ruch v sále a prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)