Ľ. Petrák, poslanec: (2008-03-28):
Vidím, že táto novela nevyvoláva veľký záujem pánov poslancov, napriek tomu myslím si, že je to významný nástroj na ovplyvnenie trhu práce a nezamestnanosť je jedným z vážnych problémov Slovenskej republiky. (Ruch v sále.) Takže ja by som sa chcel dotknúť aj niektorých vecí, ktoré odzneli v prvom čítaní o tomto zákone, aj niektorých vecí, ktoré odzneli teraz v rozprave, a v podstate sa opriem o kritiku, ktorá zaznela v prvom čítaní, že novela bude ponúkať 25 nástrojov aktívnej politiky trhu práce, čo je príliš veľa, že tieto nástroje nie sú cielene zamerané a že tieto nástroje sa môžu svojím spôsobom minúť účinku. Ja osobne nezdieľam tento názor a opieram sa aj o tie čísla, ktoré tu už zazneli. Má to za cieľ podporiť 138-tisíc uchádzačov o zamestnanie, čo je však oproti minulému obdobiu o 136-tisíc uchádzačov menej. No ale tu sa spýtam. Ak budeme hovoriť o celkových číslach, že je menší počet uchádzačov, akí ľudia sa zamestnali z celkového počtu uchádzačov o zamestnanie? No tí, ktorí boli pripravení na trh práce a ktorí boli schopní sa zamestnať. Je opodstatnené hovoriť o nejakých úzko cielených opatreniach na trhu práce, ktoré by posunuli uchádzačov o zamestnanie do pracovného pomeru? O úzko cielených opatreniach sa dá hovoriť pri veľkom počte uchádzačov, ak chceme veľmi efektívne a rýchlo znížiť veľký počet uchádzačov o zamestnanie. Ale pokiaľ nám v evidencii nezamestnaných zostane veľká skupina ľudí, ktorí možno nepracovali nikdy v živote, ktorí možno majú veľké problémy s tým, aby sa začlenili do pracovného pomeru, no jednoducho vtedy potrebujem rozšíriť počet nástrojov, ktoré ovplyvňujú zamestnanosť, a to práve tento zákon poskytuje a myslím si, že za to patrí ministerstvu práce a sociálnych vecí vďaka. Dámy a páni, aby to nebolo len vo všeobecnej rovine, dovoľte mi pomenovať niektoré nástroje, ktoré ja osobne veľmi vítam. Opriem sa o § 49 – samostatne zárobková činnosť. Táto vláda je opakovane často kritizovaná zo strany podnikateľských zväzov a podnikateľských kruhov za to, že vraj vytvára opatrenia na trhu práce, ktoré sú v neprospech podnikania. Ak sa pozriem na § 49, na podporu samostatne zárobkovej činnosti, znižuje sa podmienka dĺžky vedenia uchádzača o zamestnanie na účely poskytnutia príspevku zo 4 na 3 mesiace. Je to pozitívny krok, alebo nie? Podľa mňa jednoznačne pozitívny. Zavádza sa zmena základu pre výpočet príspevku, kde minimálna mzda ako referenčná veličina sa nahrádza priemernou mzdou zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za I. až III. štvrťrok kalendárneho roku. Opakujem, minimálna mzda, priemerná mzda. To znamená, znovu sa zvyšuje výška podpory, čo je absolútne jednoznačné pozitívne opatrenie, ktoré, verím, ocenia aj podnikateľské kruhy. Ale má to ešte aj ďalší efekt. Tým, že sa zavádza ako porovnávacie kritérium priemerná mzda, je zabezpečený pravidelný valorizačný mechanizmus, ktorý umožní vzhľadom na reálny vývoj priemernej mzdy zvyšovať aj príspevky, ktoré budú na úrovni vývoja miezd v hospodárstve Slovenskej republiky. Ďalej výška príspevku je závislá od priemernej miery evidovanej nezamestnanosti v okrese a neprihliada sa k príslušnosti k niektorej zo znevýhodnených skupín uchádzačov o zamestnanie. Je to znovu vyrovnávanie regionálnych rozdielov aj prostredníctvom tohto nástroja aktívnej politiky trhu práce. Môžeme sa pozrieť aj na niektoré ďalšie opatrenia, ktoré zavádza tento zákon. Sociálny podnik. Sociálny podnik je jeden z nástrojov, ktorý bol oceňovaný aj zo strany napríklad pani poslankyne Radičovej v prvom čítaní, kde uviedla, citujem: „Vo väčšine európskych krajín prináša svoje očividné efekty a je to jeden z hlavných nástrojov riešenia práve dlhodobej nezamestnanosti.“ Osobne vítam takýto názor aj zo strany opozície a myslím si, že ministerstvo financií tým, že zaradilo tento nástroj novely zákona, urobilo dobrý krok a urobilo kus práce, ktoré môžu posunúť riešenie dlhodobej nezamestnanosti správnym smerom. Samozrejme, že napríklad zo strany pani poslankyne Kláry Sárközy tu zazneli aj obavy, že tieto miesta nemusia byť dlhodobého charakteru. Ale tu znovu znie otázka, že či sociálny podnik má dlhodobo zamestnávať dlhodobo nezamestnaných, alebo ich má naučiť včleniť do pracovného procesu tak, aby boli schopní efektívne vstúpiť na trh práce. Ja si osobne myslím, že je toto druhé, ktoré som pomenoval, a toto projekt sociálnych podnikov určite spĺňa. Základným cieľom je vytváranie pracovných príležitostí a udržanie pracovných miest. Ekonomický cieľ, to je zabezpečenie zisku, je len podružný efekt, ten hlavný efekt je začlenenie dlhodobo nezamestnaných do pracovného procesu. Čo je to sociálny podnik? Sociálny podnik je právnická alebo fyzická osoba, ktorá zamestnáva zamestnancov, ktorí pred prijatím do pracovného pomeru boli znevýhodnenými uchádzačmi o zamestnanie a tento počet uchádzačov predstavuje minimálne 30 % z celkového počtu zamestnancov. Najmenej 30 % z finančných prostriedkov získaných z príjmu predmetu činnosti, ktoré zostanú po úhrade všetkých výdavkov, každoročne použije na vytváranie nových pracovných miest alebo na zlepšenie pracovných podmienok. Zopakujem: 30 % získaných finančných prostriedkov z príjmov týchto podnikov bude opätovne použitých na vytváranie nových pracovných miest alebo na zlepšenie pracovných podmienok. Veď toto je cieľom znižovania nezamestnanosti a nie vytváranie zisku. Takže pokiaľ by som hodnotil opatrenie sociálnych podnikov, jednoznačne pozitívny krok, ktorý treba vysoko oceniť, a myslím si, že v blízkej dobe prinesie svoje ovocie. Príspevok na podporu vytvárania a udržania pracovných miest v sociálnom podniku – § 50c. Znovu paragraf, ktorý nadväzuje na predchádzajúce vytvorenie sociálneho podniku a efektívne tento nástroj podporuje. Opätovne jednoznačne pozitívny krok. Dámy a páni, ja by som sa chcel v krátkosti povenovať ešte v podstate dvom oblastiam a to je príspevok na aktivačnú činnosť formou menších obecných služieb pre obec. Aktivačné práce sú jeden z významných nástrojov, ktoré pomáhajú vracať dlhodobo nezamestnaných do pracovného procesu. Tí, ktorí nepracujú s týmto nástrojom, si myslia, že to je nástroj, ktorý je veľmi ľahko aplikovateľný, ale ja zo svojho dlhoročného pôsobenia vo funkcii starostu obce musím jednoznačne povedať, že práca s dlhodobo nezamestnanými, ktorí stratili akékoľvek pracovné návyky, ktorí – a nebojím sa to povedať – mnohokrát nemajú ani veľký záujem pracovať, ktorí sú možno niekde na hranici alebo niektorí z nich sú možno na hranici asociálnosti, ako táto práca nie je jednoduchá. A preto každý krok, ktorý ich pomôže vrátiť do normálneho života spoločnosti, je určite vítaný. Čo zavádza novela zákona? Rozdelením aktivačnej činnosti na dve formy, jej vykonávania na aktivačnú činnosť formou menších obecných služieb a formou dobrovoľníckej služby sa zabezpečuje rovnaký časový rozsah pre obe formy. Aktivačná činnosť bude slúžiť ako forma aktivácie na získanie a udržanie pracovných návykov dlhodobo nezamestnaných odkázaných na dávku v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke hmotnej núdzi. V porovnaní so súčasným právnym stavom sa zintenzívňuje obdobie vykonávania aktivačnej činnosti aj vzhľadom na skutočnosť, že je umožnené opakovať aktivačnú činnosť formou menších obecných služieb pre obec len raz. Áno, toto opatrenie môžu niektorí starostovia vnímať aj negatívne, lebo je to znovu otázka toho, že ak raz niekoho naučíte konečne pracovať po dlhej dobe, keď nepracoval, tak máte záujem si ho nechať, lebo je schopný vykonávať túto prácu, je ochotný vykonávať túto prácu. A keď máte znovu získať z evidencie nezamestnaných niekoho, kto nie je pripravený pracovať, tak máte s tým omnoho väčšie náklady, máte omnoho viac nervov a omnoho ťažšiu prácu. Príspevok na aktivačnú činnosť formou dobrovoľníckej služby, jeho cieľom je aktivácia uchádzača o zamestnanie za účelom získania praktických skúseností pre potreby trhu práce. Podpora uchádzačov o zamestnanie, ktorí môžu po absolvovaní tejto formy aktivačnej činnosti zvýšiť svoju šancu na získanie riadneho zamestnania. Toto sú všetko veci, ktoré ja osobne vysoko kladne hodnotím, ale, ak dovolíte, ešte rád by som sa vyjadril k pozmeňujúcemu návrhu pani poslankyne Gibalovej a dotknem sa bodu 5 pozmeňujúceho návrhu. Ja osobne mám problém s takto zadefinovaným pozmeňujúcim návrhom a ja to prečítam: „Okrem všetkých náležitostí podľa Zákonníka práce by pracovná zmluva mala jasne definovať priameho nadriadeného.“ Pani poslankyňa, ako vy ste boli v pracovnom pomere a uzatvárali ste pracovné zmluvy s ľuďmi na takto problémovom trhu, ako je práca s dlhodobo nezamestnanými? Myslíte si, že pri každej zmene nadriadeného, to znamená osoby, ktorá je zodpovedná za usmerňovanie pracovníkov, je potrebné meniť pracovnú zmluvu? Ako ja osobne si to prakticky neviem predstaviť. To hovorím absolútne vážne a hovorím, že takéto opatrenie je absolútne neprijateľné, lebo by spôsobilo neuveriteľné problémy pri výkone tejto činnosti a je to skomplikovaním celého procesu a nie jeho pomoc. Ďalšia otázka, ktorá tu zaznela z vašich úst, je otázka, či má byť podpora viazaná na trvalý alebo prechodný pobyt. No ja si osobne myslím, že absolútne jednoznačne na trvalý pobyt, lebo otázka prechodného pobytu je otázka piatich minút. Keď si nahlásim prechodný pobyt, hocikde za ďalší mesiac si môžem nahlásiť ten prechodný pobyt niekde inde a nemám s tým absolútne žiadne problémy. Áno, je to svojím spôsobom aj určité zavádzanie administratívnych opatrení, lebo so zmenou trvalého pobytu sú spojené aj ďalšie náležitosti, ako zmena všetkých dokladov vrátane občianskeho preukazu a tak ďalej atď. A jednoducho v tomto prípade je menšia pravdepodobnosť zneužívania týchto príspevkov. A myslím si, že je cieľom ako vládnej koalície, tak aj opozície, aby prostriedky zo štátneho rozpočtu neboli zneužívané. Ak dovolíte, vyjadrím sa aj k 6. bodu vášho pozmeňujúceho návrhu, kde v podstate vy ste pomenovali, že vládny návrh predpokladá vzdialenosť 30 kilometrov, diskusie na výbore hovorili o tom, že by to mohlo byť niekde na 80, ako kompromis sa javí vzdialenosť 50 kilometrov. Ako s týmto sa vieme stotožniť, ale máme problémy so znením tak navrhovaného pozmeňujúceho návrhu, ako ste ho dali vy. Takže, ak dovolíte, ja by som si dovolil akceptovať časť vášho pozmeňujúceho návrhu s tým, že predložím vlastný pozmeňujúci návrh, ktorý bude znieť: v bode 125 v § 53a ods. 1 sa číslovka „30“ nahrádza číslovkou „50“. Áno, je to racionálny kompromis, ktorý akceptujeme, že ten návrh z vašej strany je racionálny, a budeme sa ho snažiť aplikovať takto, pričom tie veci, s ktorými máme problémy, jednoducho z tohto návrhu vypúšťame. Dámy a páni, ja osobne som rád, že vláda našla odvahu a predložila takto rozsiahlu novelu do parlamentu. Ja osobne som rád, že sa rozšíril počet nástrojov aktívnych na ovplyvňovanie trhu práce. A myslím si, že sa v blízkej dobe prejavia aj účinky. Ešte viac som rád, že objavuje sa tu rad nástrojov, ktoré by mali pozitívne oceniť aj podnikateľské kruhy a konečne by mali zaznieť aj z týchto kruhov slová, ktoré by mali dokumentovať to, že kroky vlády nie sú namierené proti podnikateľským kruhom, sú namierené v prospech všetkých obyvateľov Slovenska, v prospech vytvárania nových pracovných miest a zabezpečenia trvalého rastu ekonomiky. Ďakujem pekne. (Potlesk.)