V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-03-04):
D. Podracká, poslankyňa: Vážený pán predsedajúci, vážení páni ministri, kolegovia a kolegyne, dovoľte mi predniesť dve interpelácie. A tá prvá interpelácia je na ministra pôdohospodárstva Slovenskej republiky Zsolta Simona. Vážený pán minister, v súvislosti s vládnym návrhom zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č.162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov, ktorý je teraz v druhom čítaní na rokovaní Národnej rady Slovenskej republiky, dovoľujem si vás interpelovať za chaos, ktorý vzniká na katastrálnych úradoch vo viacerých obciach Slovenska. Chaos vzniká tým, že po kontrole na katastrálnych úradoch boli zistené rozdiely medzi údajmi v listoch vlastníctva a údajmi v katastri. Napr. občianke obecný úrad oznámil, že jej parcela nemá rozlohu 810 m2, ale len 680 m2, čo ju veľmi prekvapilo. Obecný úrad ju zároveň oboznámil s tým, že námietky môže podať na katastrálnom úrade. To aj urobila. Písomne podala námietku, priložila fotokópiu kúpno-predajnej zmluvy, geometrický plán a list vlastníctva na rozlohu 810 m2, ktorý má od kúpy parcely z roku 1990. Katastrálny úrad jej v odpovedi odporučil, aby si teraz vytýčila svoju parcelu a nechala tak zistiť, v ktorej zo susedných troch parciel iných vlastníkov je zabraná jej rozloha. Zároveň jej bolo oznámené, že zhotovovateľ ROEP nemôže výmer opraviť, list vlastníctva jej už totiž opravený bol bez jej vedomia na spomínaných 689 m2, teda s rozlohou až o 121 m2 menšou. Občianka dostala od obecného úradu tlačivo na daňové priznanie. V sprievodnom liste bolo uvedené, že každý vlastník musí k daňovému priznaniu pripojiť aj list vlastníctva nie starší ako tri mesiace. Občianka zaplatila 100-korunový kolok a na čerstvom liste vlastníctva sa dozvedela, že jej parcela sa zmenšila o 121 m2. Sťažovala sa, ale odpoveď bola taká ako na začiatku, parcelu si má na vlastné náklady dať premerať, inak list vlastníctva katastrálny úrad neopraví. Za nové merania by občianka, ktorá je už dôchodkyňa, musela zaplatiť asi 8 000 korún. Uvádzam tento príklad pomerne obšírny preto, že na podobné skúsenosti občanov som narazila aj v ďalších obciach v mojom volebnom obvode. Ide rádovo o desiatky občanov. Občania to chápu ako silný tlak na ich peňaženky, ak si majú svoje pozemky nechať znova premerať. Nazdávajú sa, že pomocou katastrálneho úradu majú zabezpečenú prácu zameriavači parciel, pre ktorých je táto práca vysoko zisková, ale pre sociálne odkázaných občanov a dôchodcov úhrada za nový výmer neraz presahuje aj hodnotu parcely, za ktorú ju nadobudli, ba v niektorých prípadoch aj jej súčasnú hodnotu. Revízia evidencie pozemkov, pán minister, sa pravdepodobne prevádza od písacieho stola na úkor občana. Novela zákona č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností, ktorá je teraz, ako som už spomínala, v druhom čítaní, má za cieľ najmä zosúladenie zákona so zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov. V mene občanov, ktorých je viac ako sto len v mojom volebnom obvode, vás žiadam, pán minister, aby ste ma informovali o oprávnenosti takéhoto postupu, pretože sa nazdávam, že zákon č. 162/1995 Z. z. sa v týchto prípadoch porušuje v nasledovných paragrafoch, po prvé, v § 59 ods. 1 písm. a), podľa ktorého katastrálny úrad aj bez návrhu opraví údaj katastra, ak je v rozpore s verejnou listinou alebo inou listinou alebo s výsledkami prešetrovania zmien údajov katastra, alebo s výsledkami revízie údajov katastra, podľa môjho názoru občan je tu v nerovnoprávnom postavení, ďalej, v § 70 ods. 1 aj ods. 2, kde vyplýva, že údaje katastra uvedené v § 7 sú hodnoverné, ak sa nepreukáže opak, dôkazom je, že spomínaná majiteľka a občianka toto preukázala, ďalej, v § 71 ods. 3, podľa ktorého údaje katastra, ktorých hodnovernosť je vyvrátená, sa nesmú používať, občianka sa môže dostať do situácie, keď list vlastníctva vlastne nemá právnu hodnotu a nemôže s ním manipulovať, a nakoniec, v § 78 ods. 1, podľa ktorého zápisy práv k nehnuteľnostiam v evidencii nehnuteľností vykonané do 31. 12. 1992 preukazujú pravdivosť skutočností v nich uvedených, ak sa nepreukáže opak. Ak sa preukáže opak, katastrálny úrad opraví zápis. Ale nemal by tak robiť na ujmu občana. Znepokojuje ma otázka, pán minister, či sú pracovníci katastrálnych úradov vôbec kontrolovaní za to, čo píšu občanom, a či je to v súlade so zákonom. Aké dôsledky môže takýto stav spôsobiť, si nechcem ani domyslieť. Nedalo by sa v druhom čítaní tzv. katastrálneho zákona pamätať na sociálne odkázaných občanov a dôchodcov tak, aby poplatok za nové meranie parciel bol prehodnotený? To bola prvá interpelácia. A druhá moja interpelácia je na premiéra vlády Slovenskej republiky Mikuláša Dzurindu. Vážený pán premiér, na hodine otázok, ktorá sa konala dnes v Národnej rade Slovenskej republiky, ste vyjadrili počudovanie nad mojou otázkou, prečo nebola navýšená kapitola Ministerstva kultúry Slovenskej republiky v štátnom rozpočte s odôvodnením, že kapitola bola navýšená 7,5-násobne, a to z 20 mil. na 150 mil. Považujem túto informáciu za zavádzajúcu. Dokladám to aj postojom Rady pre kultúrnu spoluprácu Rady Európy v Štrasburgu, ktorá vyjadrila údiv nad nízkym podielom výdavkov štátneho rozpočtu na kultúru, ktoré nie sú porovnateľné dokonca ani s úrovňou krajín V-4. Pán premiér, priestory chátrajú, inštitúcie prežívajú len zo zotrvačnosti, niektoré verejné, mestské a obecné knižnice po prechode pod správu miest a obcí zanikli, iné živoria a strácajú kľúčovú úlohu v rozvoji regiónov. Prečo vláda podceňuje, a teda nechápe význam kultúry ako prostriedku humanizácie spoločnosti, jej výchovy a vzdelávania? Na spomínanej hodine otázok ste, pán premiér, hovorili o 7,5-násobku navýšenia kapitoly ministerstva kultúry a sľúbili ste doložiť tento nárast konkrétnymi číslami a projektmi s tým, že napriek nemožnosti položiť doplňujúcu otázku môžete mi tento rozpis poskytnúť napriek vypršaniu časového limitu. Ukázalo sa však, že žiadny rozpis nemáte. Interpelujem vás preto, pán premiér, aby ste doložili spomínané 7,5-násobné navýšenie prostriedkov kapitoly ministerstva kultúry konkrétnymi faktmi. Ak interpelácia môže mať aj duchovný rozmer, chcem poukázať na to, že sa stávame svedkami novodobého slovenského utečenectva, ktorým je a bude nielen útek za prácou, ale aj útek za vzdelávaním, čo jednoznačne môžeme považovať aj za útek z vlastnej kultúry. Agentúra Focus v novembri 2003 položila anketovú otázku vybranej vzorke občanov s týmto znením: „Mohli by ste si spomenúť na udalosti, pri ktorých ste ako občan Slovenskej republiky mali pocit hanby?“ Až 32 % opýtaných zdôraznilo, že sa hanbia za nedôstojnosť počínania politikov, nízku politickú kultúru a zneužívanie politickej a ekonomickej moci na Slovensku. Interpelujem vás, pán premiér, za takýto duchovný rozvrat spoločnosti, ktorý má za následok nárast nedôvery, sociálnu neistotu a kultúrnu vydedenosť občanov vo vlastnom štáte. Ďakujem. (Potlesk.)