Vetrák, Milan, poslanec NR SR (2023-02-10):
Ďakujem, pán predsedajúci. No ja viem, pán poslanec Suja, že pravda sa počúva ťažko a jednoducho áno, rozumiem, že nebudete to mať ľahké teraz počúvať tú pravdu, lebo väčšinou tu tárate a potom si myslíte, že my sme vás povinní počúvať tie nezmysly a na to vôbec nereagovať. Ale ja, ja vám rovnako hovorím a stále vám to budem opakovať kľudne aj dokola tých zvyšných 16 minút, nehovoríte pravdu a vymýšľate si a neboli ste schopný s nikým sa ani spojiť a podať aspoň jedno podanie na Ústavný súd, aby ste si dokázali svoje nezmysly. A tí, ktorí to urobili namiesto vás, neboli na Ústavnom súde úspešní. Ani jedno, ani jeden návrh zákona, ktorý sme tu schválili a predložili ho poslanci OĽANO, nebol v tomto volebnom období vyhlásený za protiústavný. Boli vyhlásené len dva zákony z dielne ministerstva životného prostredia, na ktoré sme ich upozorňovali na ústavnoprávnom výbore, a bol vyhlásený nedávno ten rodinný balík, ktorý nebol poslanecký návrh zákona tiež, bol to ministerský návrh, ale iba v časti, ktorá sa týka rozpočtovej zodpovednosti, a aj to sa vykladal zákon prvýkrát, prvýkrát v histórii Slovenska, čiže nikto nevedel, ako v tom jednom konkrétnom bode to môže dopadnúť, a aj tak sa našli ešte sudcovia, ktorí hovorili, že to nemalo byť tak prísne posúdené. Čiže poslanecké návrhy zákonov nikdy z dielne OĽANO neboli vyhlásené za protiústavné v tomto volebnom období a verte mi, že ani nebudú, pretože vieme, čo robíme, keď ich predkladáme. Pokiaľ ide o tie ďalšie otázky, ktoré upravujeme, tak zase som tu počul taký výmysel, že (povedané so smiechom) kvôli Igorovi Matovičovi ideme znižovať preferenčné krúžky. No tak to je ten posledný poslanec, ktorý by také niečo potreboval, to skutočne mi príde až zábavné. My sme túto diskusiu mali už v rámci bývalej koalície asi pred rokom a pol, kde sme sa v zásade dohodli všeobecne na tom, že nie je nikto proti tomu, aby sa preferenčné krúžky a ich počet znižoval. Kľudne si dohľadajte zo záznamov z minulosti, z minulých volebných období, že OĽANO predkladalo dokonca takzvaný absolútny krúžok opakovane, absolútny krúžok. To znamená, že na nula percent z tých troch percent. Prečo sme dali jedno percento? No dali sme ho kvôli strane SaS a pán Dostál, pán poslanec Dostál si spomenie, že bol to práve on, ktorý v tej skupine, pracovnej, ktorú sme mali, hovoril, že by poslanec, ktorý získa aspoň päťtisíc preferenčných krúžkov, mal už byť započítaný ako taký, ktorý, ktorému sa to teda bude zohľadňovať pri voľbách. Keď si pozrieme posledné voľby, kde bolo treba okolo 22-tisíc preferenčných krúžkov, ale bola zvýšená volebná účasť na 65 %, ale bežne býva okolo 58, tak pri tej poslednej volebnej účasti, keby bola zachovaná, tak by bolo treba okolo 7-tisíc. Ale keby sme išli na tú štandardnú volebnú účasť okolo 58 % z minulosti, tak to zhruba zodpovedá tým piatim tisícom, to jedno percento. Preto sme to jedno percento dali, pretože sme chceli vyjsť aj strane SaS v ústrety. Keby to bolo podľa nás, tak to dáme na nula percent, lebo tak sme to aj predkladali v minulosti. Ale toto sme dali to jedno percento práve kvôli strane SaS, aby sme sa niekde vedeli stretnúť pri tých návrhoch. Čiže to na vysvetlenie. To vôbec nemá nič spoločné s Igorom Matovičom a ja vám poviem, že ja si myslím, že to je taká vec v tomto návrhu, že pokiaľ by niekto za nami prišiel a povedal, že keď toto jedno tam nebude a to ostatné vám podporíme, tak si myslím, že vieme o tom rokovať kľudne. To vôbec určite nie je kvôli Igorovi Matovičovi. Tak ho, prosím vás, s tým nespájajte. To, to skôr požadovali viacerí poslanci krížom-krážom tej bývalej koalície, že aby sa to, tie preferenčné krúžky znížili. A nie je to to hlavné v tom legislatívnom návrhu. Potom tam máme prezidentské voľby poštou. Viete, že koncom minulého roka tu bol vládny návrh zákona, čiže znova to nie je niečo, čo sme si náhle vymysleli. Táto otázka už tu bola rokovaná v druhej polovici minulého roka, akurát sa nám stalo, že sa to vtedy spojilo aj s témou spájania prezidentských volieb a volieb do Európskeho parlamentu, čo sa stalo pre istú skupinu poslancov v parlamente neakceptovateľné politicky. Len, žiaľ, namiesto toho, aby sa neodsúhlasilo iba to spojenie volieb a prezidentské voľby poštou sa odsúhlasili, tak sa stalo to, že sa to zmietlo celé jedným razom spolu zo stola. Na škodu veci, pretože viaceré politické strany aj v predvolebnej kampani hovorili, že chcú uľahčiť voličom voľbu zo zahraničia minimálne v tých celoštátnych voľbách. Čiže prinášame túto otázku znovu, prinášame ju v balíku a bude treba, samozrejme, sa aj dohodnúť na novele ústavy. Máme dve novely ústavy posunuté do druhého čítania, tak buď v novele ústavy zo strany SaS alebo v novele ústavy zo strany pána zo SME RODINA, kde je uvedené, že, kde vieme túto vec riešiť, lebo tam treba predĺžiť lehotu, jednu lehotu, čo je veľmi stručná právna úprava, ktorú sme inak mali zahrnutú už aj v tej novele ústavy o predčasných voľbách, ale nakoniec sme sa dohodli, že budeme riešiť len predčasné voľby. Čiže nemala s tým problém ani SME RODINA, nemala s tým problém ani SaS, bolo to tam jednoducho dohodnuté, len potom sme si povedali, že neriešme už ďalšie otázky okrem predčasných volieb, tak to, tak to na poslednú chvíľu ešte, ešte vypadlo. Ale nemyslím si, že s tým by mali mať aj ďalší, ďalšie politické strany v tomto parlamente problém. Pokiaľ ide o zabezpečenie distribúcie zoznamu kandidátov aj vo voľbách do orgánov samosprávy. No to je reakcia na posledné komunálne voľby, kedy niektorí alebo viacerí hovorili o tom, že bolo chybou, že sa zoznam kandidátov, podobne ako je to v iných voľbách, nedoručoval ľuďom do schránok vopred pred voľbami a potom boli odkázaní chodiť do tých volebných miestností a hľadať po stene niekde tie zoznamy kandidátov a študovať si to a niektorých ani nenašli, boli z toho nervózni, potom volili iba starostu, primátora, župana a nevolili už vôbec poslancov. Niektorí to dokonca, ja sa s tým úplne nestotožňujem, niektorí to dokonca označovali za najväčšiu chybu tých komunálnych volieb, ktorá mala potom dopad aj na účasť. V každom prípade to podľa mňa nebolo správne, že tie zoznamy kandidátov neboli distribuované voličom, lebo takto sú distribuované aj vo voľbách do Európskeho parlamentu, aj vo voľbách do parlamentných volieb. Čiže nevidím žiadny dôvod, prečo by to nemalo byť aj v komunálnych voľbách. Však dajme ľuďom ten istý (reakcia z pléna), ten istý servis – ďakujem pekne, pán poslanec – ten istý servis, tú istú službu im poskytnime, ako im poskytujeme v celoštátnych voľbách. Prečo tie komunálne voľby majú byť proste niekde odhodené do kúta a považované za menejcenné? Tak jednoducho, to je jednoducho taký minimálny štandard, ktorý by sme mali zabezpečiť aj v komunálnych voľbách. Ďalšia vec, ktorú riešime, to sa nám tu už opakuje, pretože dvakrát s tým bol problém, keďže sa to teda prinášalo vo forme pozmeňujúceho návrhu a bolo sporné, či je to prílepok. Nie je to prílepok. Tak my sme potom to už ani nepredkladali, je to zrušenie povinnosti poskytovať transparentný účet pre tie banky, ktoré neposkytujú alebo nevedú platobné účty spotrebiteľom. To je tá úprava, ktorú sme tu už v parlamente mali v priebehu minulého roka, čiže zase to nie je niečo nové, čo by sme teraz náhle vymysleli. Je to, je to pomerne vážna vec, ktorá robí problém tým bankám, ktoré nevedú platobné účty pre spotrebiteľov. Čiže včlenili sme to do tejto novely, keďže ide o transparentné účty, ktoré súvisia s voľbami, čo dobre všetci vieme. Čiže to zase nie je niečo, čo by podľa mňa malo byť problematické. Je to skôr taká, také technické riešenie problému. No a potom tu máme tak isto pomerne stručnú úpravu, ale dôležitú, kde chceme, aby sa jednak znížila, znížila hranica získaných hlasov vo voľbách, ktoré sú, ktoré sú potrebné pre aktívnu žalobnú legitimáciu neúspešného kandidáta pre napadnutie platnosti, ústavnosti volieb, to sú tie volebné podvody. Dneska máme pomerne vysokú a takmer nikto z tých neúspešných kandidátov, aj keď sa stane volebný podvod, sa nevie dostať na tú hranicu, ktorú zákon stanovuje, čiže množstvo, alebo množstvo, viaceré, niektoré volebné podvody nie sú z tohto dôvodu prešetrované. Preto jednu vec, ktorú riešime, je, že znižujeme tú hranicu, kedy sa ten neúspešný kandidát, ktorý má aj nejaké dôkazy o volebnom podvode, vie, vie napadnúť voľby a odvolať sa na Najvyšší správny súd, v minulosti to bol Ústavný súd, teraz je to už Najvyšší správny súd. A tak isto riešime aj to, ak ste boli niekedy v okrskovej volebnej komisii alebo vôbec vo volebných komisiách a mali ste možnosť sa aj zaoberať viacej tou zápisnicou, tak v tej zápisnici sú určité údaje, ale chýba tam údaj o počte platných hlasov v tom danom volebnom obvode. A práve z počtu platných hlasov sa vypočítava tá hranica, ktorú potrebujete na zažalovanie volebného podvodu. Vy ju tam nemáte, to znamená, že sa toho musíte dopátravať pokútnym spôsobom cez Štatistický úrad a rôzne a pritom podľa mňa je to taký údaj, ktorý by ste mali vidieť hneď zo zápisnice, pretože máte veľmi málo dní na to, aby ste podali žalobu. Čiže to je vyslovene praktická vec, ktorá znamená, že o jeden riadok sa bude dopisovať viacej do volebnej zápisnice a jednoducho tá komisia to vie hneď, lebo tá komisia zrátava hlasy. Čiže oni vedia hneď napísať ten počet platných hlasov, ktoré boli v tom danom okrsku spočítané. A potom tá, podľa toho, o akú úroveň ide, ale povedzme tá miestna volebná komisia alebo mestská volebná komisia vie zrátať z tých okrskov tie počty platných hlasov a vie to tak isto z tej zápisnice uviesť. Čiže to je niečo, čo nenásobí-nedelí, ako sa povie, tí ľudia tam sú, sú za to platení, o jeden riadok napíšu viacej a znova je to nejaká služba pre toho, ktorý by prípadne chcel poukázať na volebný podvod, ale nemusí sa potom pokútne pátrať cez Štatistický úrad a neviem ako, že aký bol vlastne počet platných hlasov. No a nakoniec tu ešte máme otázku zníženia, zníženia počtu podpisov pod petíciu a teda kvóra pri lokálnych a regionálnych referendách. Ja myslím, že asi sa zhodneme všetci na tom, že najväčší problém pri referende, či už je to celoštátne, lokálne, regionálne, je kvórum. Čiže ak chceme, ak chceme naozaj aj ten inštitút v budúcnosti dať trochu do popredia, dať možnosť ľuďom sa aj týmto spôsobom realizovať, tak musíme znížiť kvórum. Ten, kto nechce znížiť kvórum a hovorí, že ako mu strašne chýba referendum, či už v ústave alebo niekde inde, tak je jednoducho neúprimný, pretože dobre vie ten človek alebo tá osoba, že bez zníženia kvóra to referendum jednoducho nebude fungovať. Ja si pamätám dobre SaS a ešte keď tam bol podpredseda Martin Klus, ktorý aj verejne za celú SaS povedal, že my nesúhlasíme s tým, aby ste znižovali kvórum v celoštátnych voľbách, ale skúste si to najprv v komunále, skúste si to najprv na lokálnej, regionálnej úrovni a že tam by sme vám to vedeli podporiť. No teraz sa priznám, že keď Martin Klus odišiel z SaS, tak neviem, aký, aký je názor zvyšku SaS, ale pokiaľ by platilo to, čo kedysi Martin Klus hovoril, že SaS je ochotná podporiť znižovanie kvóra aj počtu podpisov na lokálnej a regionálnej úrovni pri referendách, tak jednoducho tak isto to je niečo, s čím by asi väčšina tejto, poslaneckého zboru nemala problém. Ja sa nebránim tomu, aby sme, samozrejme, diskutovali o tom, či má byť zníženie počtu podpisov pod petíciu presne na toto číslo, alebo aj zníženie kvóra na toto číslo. My vychádzame z nášho volebného programu. Čiže ale ak, ak by sa tu mala väčšina nájsť na iné číslo, na iné číslo počtu podpisov, na iné číslo referendového kvóra, že namiesto 25 bude 30, alebo to bude iné, tak v poriadku, diskutujme o tom, lebo základným cieľom je zefektívnenie inštitútu referenda. To znamená, to zefektívnenie bude aj pri dvadsiatich piatich percentách, aj pri tridsiatich, aj pri tridsiatich piatich. To je vecou diskusie a dohody. To nie je tak, že to musí byť presne tak, ako to OĽANO navrhuje. Ale my to navrhujeme tak, ako to máme vo volebnom programe a považujem to za fér, že keď si niečo dám do volebného programu a som o tom presvedčený, že takto je to najlepšie, tak s tým prídem minimálne do prvého čítania. A potom to môžem korigovať medzi prvým a druhým čítaním a je to úplne legitímne. Takže treba sa o tom rozprávať a ja myslím, že viacerí chcete znižovať kvórum pri referendách, už aj pri celoštátnych, tak by sa mi zdalo nelogické, že ak hovoríte o znižovaní kvóra pri celoštátnom referende, tak o to viacej by malo platiť, že aj pri tom lokálnom, regionálnom referende budete znižovať kvórum. Dáva to takto zmysel, lebo inak potom sú to len také účelové vyjadrenia, také rôzne politické hry, že ako niečo chcete a vlastne to nechcete a nie je to vôbec úprimné ani voči nám, ani voči, voči verejnosti a voči aj vašim voličom, aj ostatným voličom. Čiže ak to mám zhrnúť. My tento návrh presadzujeme a otázky v tomto návrhu presadzujeme dlhodobo. To nie je niečo, s čím prichádzame teraz. Predložili sme to ešte pred tým, než boli vyhlásené predčasné voľby. Predložili sme to v súlade s programovým vyhlásením vlády, predložili sme to v súlade s koaličnou zmluvou, kde to bolo dokonca prílohou. Sú to legitímne veci, ktoré nie sú protiústavné podľa nášho názoru, nie je dôvod, aby za takéto boli považované, a vylepšujú podľa mňa volebný systém na Slovensku. Pokiaľ ide o tú jednu konkrétnu otázku odmeňovania za účasť vo voľbách, sú tri možné spôsoby, buď pokutujete, trestáte, buď odmeňujete. Vo viacerých štátoch aj jedno, druhé, alebo s tým nerobíte nič a necháte to tak, ako to je. Lebo to, že to nie je, že nemáme zavedenú povinnosť, ako hovoril pán Susko, vo voľbách, to znamená, že ak by bola, to súvisí len so sankciou, nie s odmeňovaním. To vy veľmi široko vykladáte, ak hovoríte, že aj odmeňovanie súvisí nejako s povinnosťou. Povinnosť je prevádzaná na sankcionovanie. Lebo tam, kde je povinnosť, tak, samozrejme, sankcionujete za neúčasť. Vy keď máte odmenu, tak vám nikto neprikazuje, aby ste išli voliť. Čiže vy môžete rovnako neprísť k tým voľbám a vyjadriť takýmto spôsobom svoj názor. Čiže to je mylná predstava, že by to bolo tak, ako hovoríte. Ďakujem pekne za pozornosť.