Ľ. Vážny, minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR: (2009-11-05):
Vážený pán podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky, vážené pani poslankyne, páni poslanci, cieľom vlády Slovenskej republiky je pri výstavbe diaľnic a železníc Slovenskej republiky dosiahnuť primerane vysoký a stabilný rast ekonomiky Slovenskej republiky za predpokladu konvergencie sociálno-ekonomického rozvoja k najrozvinutejším krajinám. Zvyšovanie konkurencieschopnosti a výkonnosti regiónov je priamo úmerne závislé od realizácie štrukturálnych zmien v regiónoch zahrňujúcich rozvoj a modernizáciu dopravnej infraštruktúry. Rozvoj dopravnej infraštruktúry sa stane kľúčovým nástrojom na odstraňovanie disparít medzi jednotlivými regiónmi. Zlepší sa prístup regiónov k nadradenej dopravnej infraštruktúre v trasách multimodálnych koridorov ako sieť transeurópskych sietí v trasách medzinárodného a národného charakteru. Zlepší sa taktiež prepojenie regiónov navzájom, čoho výsledkom bude posilnenie vnútorného trhu, teritoriálnej súdržnosti a vytvorenie priestoru pre tvorbu zdrojov a v konečnom dôsledku zvýšenie atraktívnosti Slovenska pre investorov a cestovný ruch. Vyššie uvedené skutočnosti výrazne ovplyvňujú ekonomické ukazovatele ako zamestnanosť, rast HDP, nárast investícií do regiónu a rozvoj služieb. Tieto parametre majú priamy dosah na sociálno-ekonomický rozvoj Slovenskej republiky, ovplyvňujú ekonomický rast a prispievajú ku konvergencii k najrozvinutejším krajinám za podmienky trvalej udržateľnosti. Teraz pár slov k diaľniciam. Vážený pán poslanec, vláda svojím uznesením č. 1084/2007 schválila program prípravy a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na roky 2007 až 2010. V tomto materiáli určila stratégiu programu prípravy a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest, jeho priority, návrh na nové definovanie rozsahu diaľnic a rýchlostných ciest, tiež harmonogram začínania a odovzdávania stavieb na roky 2007 až 2010, jeho finančný rámec, krytie a rozvojové tendencie na roky 2011 až 2013. Vláda Slovenskej republiky vo svojom programovom vyhlásení sa zaviazala vytvoriť podmienky pre výstavbu a sprevádzkovanie 100 km diaľnic a rýchlostných ciest do roku 2010. Predtým citovaným programom prípravy a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na roky 2007 až 2010, ktorý bol schválený v decembri 2007, sme stanovili ambicióznejší postup prípravy a výstavby nad rámec programového vyhlásenia vlády, t. j. nad rámec tých 100 km, a stanovený harmonogram bude naplnený odovzdaním 147,6 km do roku 2010. Menovite po stavbách, pár slov k začatiu výstavby v rokoch 2007 až 2009. V roku 2007 sme začali výstavbu na D1 Matejovce - Jánovce na druhý pruh, R4 Svidník, preložka cesty. V roku 2008 sme začali na R1 Žarnovica - Šášovské Podhradie I. etapa, Žarnovica - Šášovské Podhradie II. etapa, na R3 Trstená, obchvat, na R3 Horná Štubňa, obchvat, na D1, to je tá najdôležitejšia stavba na Slovensku momentálne, Sverepec - Vrtižer - Považská Bystrica, I. úsek takisto Sverepec - Vrtižer, II. úsek na D1 sme začali Jablonov - Studenec a Studenec - Beharovce a na D2 sme začali križovatka Stupava juh. Vzhľadom na to, že sme si uvedomovali, myslím, že všetci tú realitu poznáte, že Slovensko potrebuje rýchlejšie a viac, ako je v programovom vyhlásení, ale aj ako je v tom ambicióznom pláne, ktorý bol schválený v programe výstavby diaľnic na roky 2007 až 2010, pristúpili sme k scenáru PPP, ktorý takisto zrejme poznáte. Tento scenár sme, takpovediac, našli v kontexte krízy, pretože za peniaze, ktoré bude štát splácať 30 rokov, cudzí investori vybudujú pre nás prepotrebnú nadradenú cestnú dopravnú infraštruktúru. Konkrétne ide o prvý balík PPP projektov, to znamená, Dubná Skala - Turany, Turany - Hubová, Hubová - Ivachnová, Jánovce – Jablonov, Fričovce - Svinia, celkovo 75 km. Tento prvý balík – je už ukončený tender. Momentálne sú začaté takzvané predčasné práce na stavenisku a momentálne sa snažíme dotiahnuť finančné uzatvorenie tohto projektu, ktoré by malo byť 15. 2. 2010. Druhý balík R1 Nitra - Selenec, Selenec - Beladice, Beladice - Tekovské Nemce a severný obchvat Banskej Bystrice, celková dĺžka 53 km. Tento je už, čo sa týka papierov, vo finále. Bol ukončený tender, boli začaté predčasné práce, bolo finančné uzatvorenie tohto projektu a momentálne sa na tomto úseku naplno pracuje. Tretí balík je juhovýchodný obchvat Žiliny, Hričovské Podhradie - Lietavská Lúčka, Lietavská Lúčka - Višňové, Višňové - Dubná Skala a prívod zas Lietavská Lúčka, je to cca 27 km. Na tento tender je vybratý víťaz a potrebujeme dotiahnuť finančné uzatvorenie, ktoré by sme chceli v I. polroku 2010. Celkovo je to 157 km diaľnic a rýchlostných ciest, ktoré budú vybudované do roku 2012 bez tunelových úsekov a do roku 2013, 2014 vrátane tunelových úsekov. To znamená, Slovensku do konca roku 2014 pribudne ďalších 157 km diaľnic nad rámec programového vyhlásenia a nad rámec toho ambiciózneho  plánu ohľadne programu prípravy a výstavby diaľnic na rok 2007 až 2010, ktorý vláda schválila. Pár slov k harmonogramu odovzdávania stavieb do užívania v rokoch 2006 až 2010. Odovzdali sme v II. polroku po voľbách 2006 do užívania Ladce – Sverepec - Hričov na D1, na D3 Hričovské podhradie - Žilina - Strážov, na R1 Rudno nad Hronom - Žarnovica plný profil, R2 Ožďany obchvat polprofil, Tornaľa  obchvat polprofil, v roku 2007 sme odovzdali do užívania Vrtižer - Hričovské Podhradie, dobudovanie nad štvorpruh Važec - Mengusovce, Bratislava Lamačská - Staré Grunty, Hričovské Podhradie – Žilina - Strážov tak isto dobudovanie a na R3 Oravský Podzámok - Horná Lehota. V roku 2008 sme odovzdali na D1 Važec - Mengusovce, Mengusovce - Jánovce druhý úsek, Mengusovce - Jánovce tretí úsek a obchvat Figy. V roku 2009 sme odovzdali, resp. odovzdáme do užívania Mengusovce - Jánovce prvý úsek s tunelom Bôrik, Mengusovce - Jánovce odovzdáme, Mengusovce - Jánovce tretí úsek, Žarnovica - Šášovské Podhradie prvá etapa a na R3 je Trstená obchvat prvá časť. V roku 2010 odovzdáme Sverepec - Vrtižer, tá náročná stavba v Považskej Bystrici, ktorá zatiaľ postupuje veľmi dobre, odovzdáme Jablonov - Studenec, Studenec - Beharovce, Svinia - Prešov, Svidník preložku a tak isto križovatka Stupava juh, Žarnovica a Šášovské podhradie druhá etapa, Trstená obchvat druhá časť a Horná Štubňa obchvat. Sumár diaľnic a rýchlostných ciest odovzdaných do užívania v kilometroch od II. polroku 2006 do konca roku 2010 je v celých kilometroch 147,6, to znemená, je to tých 47,6 km nad rámec programového vyhlásenia vlády. Chcem sa tu pár slovami zmieniť aj o nejakom porovnávacom kritériu, ktoré sme zaviedli. Porovnávacie kritérium je v polprofile, pretože často nám bolo vytýkané minulou vládou, že málo staviame, alebo opozičnými poslancami, že málo staviame a za minulých vlád, za minulých dvoch vlád sa odovzdávalo podstatne viac, pričom, keď sme išli do hĺbkovej analýzy, sme videli, že porovnávajú sa polprofily za minulých vlád a plné profily za súčasnej vlády. Preto sme si dovolili zaviesť zrovnateľné kritérium, to znamená, polprofily, ktoré sa odovzdali a odovzdajú a je to len naozaj také pomocné kritérium, aby sme nemiešali hrušky s jablkami, čiže v polovičnom profile a zobrali sme aj také obdobie, ktoré je hodnoverné a hodnotiteľné, čiže zobrali sme toto kritérium, to znamená, prerátanie dĺžok na polovičný profil tak, aby bolo možné hodnotiť porovnateľné čísla pri postupe výstavby predchádzajúcou vládou a zobrali sme roky 1999 až 2006 a roky 2007 až 2014. Samozrejme, v tom roku 2014, alebo dokonca v roku 2014 sú zahrnuté aj PPP projekty, ale aj tie bude Slovensko užívať. Znamená to, že na diaľnicach v polprofile, opakujem, ako pomocné kritérium, bolo odovzdaných do užívania za roky 1999 až 2006 205 km, to znamená, postup výstavby v týchto rokoch na diaľnicach bol 26 km ročne v polprofile. Na R-kách bolo za hodnotené obdobie 1999 až 2006 odovzdaných 121 km, to znamená, že priemerne ročne bol postup výstavby 13 km za toto hodnotené obdobie. Za roky 2007 až 2014 sme odovzdali, resp. ešte odovzdáme na diaľnicach 696 km, to znamená, priemerné ročné tempo výstavby je a bude 87 km za rok v polprofile, znova zdôrazňujem, a na R-kách sme odovzdali, resp. odovzdáme 424 km, to znemená, priemerné tempo výstavby je alebo bude 53 km za rok. Myslím, že tie čísla sú porovnateľné a z tohto vyplýva, že ten postup výstavby, ktorý si zvolila táto vláda, a pevne verím, že do roku 2014 ho aj naplní, je 3,2-násobne vyšší, ako bolo za predchádzajúce hodnotené obdobie 1999 až 2006, oproti obdobiu, ktoré som si dovolil hodnotiť 2007 až 2014. Myslím, že to hovorí tiež za všetko. Pár slov, pán poslanec, k železničnej infraštruktúre. Železničná infraštruktúra – vláda Slovenskej republiky schválila dňa 19. decembra 2007 program Modernizácia rozvoja železničnej infraštruktúry na roky 2007 až 2010. V tomto materiáli sú uvedené základné zámery modernizácie železničnej infraštruktúry v nadväznosti na politiku spoločenstva ohľadne modernizácie koridorov a medzinárodné a dvojstranné dohovory a taktiež na dopravnú politiku Slovenskej republiky. Železničná infraštruktúra, chceme najmä modernizovať koridor 5a a 6. paneurópsky koridor. Najprv sa zmienim o 6. paneurópskom koridore, kde práce už trištvrte roka sa realizujú a je aj schválená žiadosť o nenávratný finančný príspevok z eurofondov. Je to modernizácia trate Žilina - Krásno nad Kysucou, 19 km úsek, ktorý bude ukončený v roku 2011 a 5. paneurópsky koridor z Bratislavy po Nové Mesto je hotový, je 100 km tohto úseku zmodernizovaného na rýchlosť 160 km/h a my pokračujeme od Nového mesta ďalej. Je podpísaná zmluva o dielo a realizuje úsek Nové mesto nad Váhom – Zlatovce, je to 18 km úsek. Ďalej v I. štvrťroku 2010 bude podpísaná zmluva a začnú sa práce Zlatovce – Trenčianska Teplá, ďalej realizujú sa práce na úseku Trenčianska Teplá – Beluša a ešte sa robí železničná stavba zriaďovacia stanica Teplička pri Žiline. Taktiež zabezpečujeme na tomto koridore v úseku Liptovský Mikuláš – Košice prípravu projektovej dokumentácie na dĺžke traťového úseku a 150 km tak, aby sme boli pripravení po ukončení plánovacieho obdobia realizovať plnohodnotné stavby aj na tomto úseku. Do konca plánovacieho obdobia z eurofondov by sme chceli sa dostať po obec alebo mestečko Beluša, obec Beluša, pardon. Znamená to, že by bol niekde cca 20 km južne od Žiliny zmodernizovaný celý tento koridor 5a Bratislava –   Žilina, čo by významne pomohlo odľahčiť diaľničnú sieť a presunúť čo najviac tovaru na železnicu, ktorá bude zmodernizovaná, budú tadiaľ môcť premávať vlaky rýchlosťou 160 km/h, čo takisto zdynamizuje rozvoj železničnej dopravy. Chcem vás ubezpečiť, že finančných prostriedkov máme dosť. Samozrejme, to, čo už tu bolo viackrát hovorené aj pri schvaľovaní rozpočtu, že ťažisko v Operačnom programe Doprava sme dali na urýchlené čerpanie eurofondov, ale to je aj zmysel tých úprav, ktoré Európska komisia z pohľadu krízy prijala. Európska komisia uľahčila čerpanie eurofondov a povedala nám – urýchlene, je to nástroj na krízu, je to nástroj na oživenie a rast hospodárstva, preto urýchlene čerpajte fondy, a takisto bol nastavený aj štátny rozpočet, aby sme urýchlene čerpali v čo najväčšej možnej miere eurofondy. V Operačnom programe Doprava je 3,8 mld. eura a pevne verím, že tieto čiastky, keď sme už tie pôrodné bolesti pri schvaľovaní žiadostí o nenávratný finančný príspevok absolvovali, že tieto čiastky budeme schopní zmysluplne prestavať. Samozrejme, takisto finančne sa podieľa štátny rozpočet, ktorým sa dotujú priamo výstavby mimo kofinacované k eurofondom, ale priamo výstavba niektorých železničných celkov, ale najmä diaľničných celkov a toto finančné krytie je v rozmedzí medziročne okolo 600 – 700 mil. eur. Takže už ostáva len masívne začať stavať a dobehnúť resty a posunúť Slovensko z hľadiska dopravnej infraštruktúry tam, kde ho chceme dostať. Ďakujem za pozornosť.