L. Miklós, poslanec: (2010-02-03):
Aj v súčasnosti je to možné, pretože geologický zákon hovorí o takzvaných osobitných prieskumných územiach. To sú prieskumné územia, ktoré financuje štát, a potom je možné tieto územia previesť aj na súkromné osoby alebo na súkromný sektor. Znovu toto hovorím  len preto, aby sme medzi prvým a druhým čítaním mohli aj v tomto smere rozmýšľať. Ja by som, samozrejme, bol za to, aby minimálne ten vyhľadávací prieskum financoval štát, aby to nebolo viazané na bezprostredné využívanie a zároveň by sme ale zachovali tú moju pôvodnú ideu, že túžime poznať, čo máme okolo seba a pod sebou. Druhým citlivým bodom je vzájomné postavenie štátnej správy a samosprávy práve v oblasti geológie a baníctva, teda aj využívanie geologických zdrojov, ktoré viac-menej vyplýva z tej ústavy, že geologické zdroje sú vo vlastníctve štátu. Totižto v súčasnosti v geologickom zákone je povedané, že ak štátna správa nesúhlasí alebo súhlasí, najmä ak nesúhlasí s pridelením prieskumného územia, jednoducho sa žiadosť o pridelenie zamieta a zastavuje sa všetko, ale keď samospráva v tejto veci doteraz vôbec nie je oslovená ani  informovaná nie je a informovaná je až o rozhodnutí o pridelení prieskumného územia. Čiže toto je také, by som povedal, nie celkom vyvážené rozdelenie síl a postavenia štátnej správy a samosprávy. Práve toto je jeden z tých kľúčových bodov, ktoré chce tieto tri novely zákonov napraviť. Kľúčom by mohol byť zákon o územnom plánovaní a stavebnom poriadku, pretože obce sú stavebným úradom. No, v tomto momente však je taká všeobecná prax, že územný plán tým, že sa vypracováva na dlhú dobu dopredu a pri vypracovaní nie sú všetky skutočnosti známe a najmä v našich podmienkach a v našej dobe tých posledných 15 rokov búrlivého rozvoja, tie územné plány, ktoré sa vypracovávali pred 15 rokmi, samozrejme, už majú inú aktualitu ako v tom čase. Takže môžeme jednoznačne povedať, že územné plány sú v súčasnosti v slabšom postavení ako odvetvové zámery alebo investičné zámery, ktoré sú buď podporované, alebo nie sú podporované obcami. Ja by som chcel ale podčiarknuť, že aj v súčasnosti sú v zákone o územnom plánovaní možnosti, respektíve zákon umožňuje aj silnejšie postavenie územného plánu. Totižto územný plán je povinný použiť územnotechnické podklady, v ktorých sú zahrnuté aj geologické podklady, alebo má byť vypracovaný územný plán na základe aj odvetvových zámerov, že či to vtedy v tom čase, keď sa vypracovával územný plán, akceptoval alebo neakceptoval, alebo na to pozabudol, alebo jednoducho vynechal, to už teraz ťažko pri jednotlivých územných plánoch hľadať a dokazovať, ale v každom prípade aj v súčasnosti, keď sa veľmi dobre urobí územný plán, tak sú možnosti riešiť a regulovať prieskum a využívanie geologických zdrojov. Ďalšia odborná, respektíve skôr teraz už ekonomická otázka je motivácia obcí, ako sú motivované na geologickom prieskume. No je tu stanovené podľa zákona, že 50 % poplatkov za prieskumné územie ide obciam. Ale aby ste vedeli, že koľko to je, tak to je približne 100 eur na km a na rok, prvé štyri roky, potom sa to trošku zvyšuje, ale proste niekedy v prieskume územie je naozaj len pár štvorcových kilometrov, dokonca zákon určuje, že maximálny rozsah prieskumného územia je 250 štvorcových kilometrov, takže keby aj hneď bolo prieskumné územie také obrovské, ktoré nebýva, tak je to 25-tisíc eur za rok, čo nemusí kompenzovať tie skutočné alebo domnelé straty obcí, ktoré prípadne môžu vyplynúť z nezáujmu developerov rozvinúť turistický ruch a ďalšie aktivity. A ak dovolíte ešte naozaj na zamyslenie, že v ktorom smere môžeme rozmýšľať, však budeme medzi prvým a druhým čítaním, je odborná stránka. Totižto prieskumné územia sú definované v zákone relatívne podrobne a zložito. Prieskumné územia majú charakter ložiskový, hydrogeologický, inžiniersko-geologický a geologický prieskum životného prostredia. Samozrejme nie pre všetky vybrané geologické práce sa prideľuje prieskumné územie, len pre ložiskový prieskum vyhradených nerastov a pre hydrogeologický prieskum. No a ešte treba aj to povedať, že v rámci ložiskového geologického prieskumu vieme dodefinovať tri etapy prieskumu – vyhľadávací, podrobný, ťažobný. V súčasnosti tie ustanovenia v geologickom zákone nerozlišujú medzi týmito jednotlivými etapami, ale jednoducho sa hovorí, že vyhľadávací a podrobný geologický prieskum sa rieši týmto režimom a hotovo. Takže tu sa spracovávajú geologické podklady týmto spôsobom. Tu je možné, povedzme, vymyslieť rôzny režim pre jednotlivé etapy geologického prieskumu. No a nakoniec ešte jedna možnosť, ktorú vidím na vylepšenie tohto podaného návrhu, aby sme rozlišovali alebo definovali rôzne režimy preto, aké geologické práce z technologického hľadiska sa budú využívať, pretože zákon predpisuje projekt geologické úlohy, kde sa musí povedať, aké technológie sa budú využívať, a tu si celkom viem predstaviť, že pri určitých typoch technológií sa bude vyžadovať štúdia vplyvu na životné prostredie takzvaná EIA. No to sú len také, by som povedal, predbežné úvahy, ktoré som uviedol preto, lebo od času podania tohto návrhu novely zákona do dnešného času ma oslovilo množstvo subjektov z obidvoch strán. Tí, ktorí sú jednoznačne za to, aby obec mohla s absolútnym právom zamietnuť alebo povoliť prieskum až po druhú stranu, ktorý zo strany vedcov a developerov, respektíve potenciálnych využívateľov geologických zdrojov, ktorí, samozrejme, s takýmto návrhom nesúhlasia. Iste tá pravda bude niekde v prostriedku ako vždy, a preto som si dovolil vám uviesť niekoľko námetov na rozmýšľanie do doby druhého čítania. Ďakujem pekne.