Cmorej, Peter, poslanec NR SR (2022-10-26):
Ďakujem pekne za slovo. Najprv pánovi kolegovi poslancovi Pročkovi, aj ja sa pokúsim odpovedať. Tak, Jozef, ak myslíš svoju otázku úprimne, tak určite, keď skončí rozprava k tomuto bodu, tak dole sa môžeš stretnúť s pánmi a neviem, či tam sú aj nejaké dámy, ktoré sú, ktoré sú hore na, na balkóne. Ja som tam videl napríklad predsedu fintechovej asociácie, kde je veľa krypto, krypto firiem tiež. A rovnako jedného zo zakladateľov, respektíve z predstaviteľov asi najväčšej krypto spoločnosti na Slovensku. Takže veľmi radi ti dajú komplexné odpovede na tvoje otázky. Ja ako veľmi ľahko poučený laik si pamätám len toľko z niečoho, čo som si načítal, že aj podiel využívania kryptomien v rámci nejakých nelegálnych činností klesá. Rovnako bolo už zatvorených viacero búrz a rôznych darknetov, na, na ktorých sa páchala trestná činnosť. A čo som si teda úplne istý, tak okrem toho, že, že kryptomeny vedia používať aj Rusi, tak to rovnako vedia pomôcť napríklad Ukrajincom, keď sa, keď utekajú z krajiny, ktorá, ktorú napadol agresor, a chcú si svoj majetok previesť, zobrať so sebou. Keď napríklad banky možno niekedy nie sú dostupné, lebo keď na vám, keď vám padajú na hlavy bomby, tak, tak zrovna nie všetky služby fungujú. Takže tak, ako sa dá všetko používať na niečo zlé, tak sa dajú veci použiť aj na niečo dobré. No v tomto vo svojom vystúpení sa chcem ale venovať teda tretej téme, ktorá už je taká trošku menej veselá, ale ja považujem za dôležité, aby to bolo povedané, aby sa vo verejnosti začalo, začalo o tomto hovoriť, že prečo ten kapitálový trh u nás vyzerá tak, ako vyzerá a prečo s týmto návrhom tu napríklad prichádzame až teraz ako opoziční poslanci po dva a pol roku nášho mandátu tohto volebného obdobia. No je to kvôli tomu, že sme cez daňovú sekciu ministerstva financií nevedeli pretlačiť alebo nevedeli sme sa s nimi dohodnúť ale že absolútne na ničom. Chcem tu na tomto mieste verejne povedať, že za najväčšiu brzdu rozvoja kapitálového trhu aktuálne po dva a pol roku poslancovania považujem daňovú sekciu ministerstva financií. Chcem vám, vážení kolegovia, porozprávať, čo sme s nimi zažili za toho dva a pol roka, lebo moja snaha o skultúrňovanie kapitálového trhu začala hneď po vlastne zložení sľubu poslanca, kedy som vtedy za ministrom financií Edom Hegerom prišiel, že čo by na to povedal, keby sme si spravili takú pracovnú skupinu pre finančný trh, ktorá by navrhovala nejaké inovácie nielen teda ohľadom zdaňovania, ale kopec iných vecí a robili by sme niečo pozitívne pre rozvoj kapitálového trhu. Minister financií Edo Heger súhlasil, pomerne dosť veľa kapacít som do tej skupiny natiahol, bolo nás nejakých desať, pätnásť a pripravovali sme nejaké návrhy. A jeden z prvých sa týka práve zdaňovania investícií a zdaňovania kryptomien. Pripravili sme asi 25 bodov, v tomto našom návrhu je teraz možnože desať z nich, s ktorými sme išli za sekciou finančného trhu, ale aj za daňovou sekciou. Aj pri tomto našom pokuse, aj pri všetkých ostatných, ono ich ešte bolo niekoľko, aj tento návrh zákona sme chceli predložiť ako koaliční poslanci, sme dostali vždy stopercentne zamietavé odpovede. To znamená, že nielenže akože celozamietavé. Oni nám na každý z tých 25 bodov povedali nie. Okrem rôznych dôvodov, ktoré niektoré boli technické, niektoré možno na diskusiu, vždy to bolo aj s dôvetkom, že spôsobí to výpadok vo verejných financiách, spôsobí to výpadok v rozpočte. Tak som sa ich pýtal, no dobre, tak keď teda tvrdíte, že to spôsobí výpadok v rozpočte, tak mi ho kvantifikujte. Povedzte, že aký výpadok to spraví? Vedel som, že na toto sa nedá odpovedať, alebo tá odpoveď by musela byť nula, lebo ja som sa, samozrejme, predtým pýtal na Inštitúte finančnej politiky, že aký máme daňový príjem z držania cenných papierov a z držania kryptomien, a odpoveď bola taká, akú ste tu už dvakrát, dvakrát dneska počuli, že neevidujú, neevidujú toto v nejakej zvlášť kolónke a jediné, čo majú, je výnos z tej zrážkovej dane z tuzemských podielových fondov, ten sa pohybuje ročne okolo 10 miliónov, a odhadujú, že cenné papiere a krypto bude zlomok z tejto sumy. Zlomok z desiatich miliónov. A to sa bavíme o všetkých cenných papieroch a o všetkom krypte. Takže, samozrejme, odpoveď na túto svoju otázku, tak teda si to odôvodnite, toto vaše tvrdenie, že to spôsobí výpadok v štátnom rozpočte, som nikdy žiadnu nedostal. No a dôvod je, samozrejme, ten, že to zdaňovanie je dávno za hranicou tzv. Lafferovej krivky, kedy je ktokoľvek ochotný tu čokoľvek priznávať. Zrovnoprávnenie zdaňovania investícií bolo podnetom aj v rámci kilečka 2, kedy tento bod prišla pani z daňovej sekcie, prišla sa k nemu vyjadriť na stretnutie u, na ministerskej úrovni, kde teda bol minister hospodárstva Richard Sulík a teda za ministerstvo financií prišiel vtedy štátny tajomník Ľuboš Jančík, lebo teda Igor Matovič na takéto stretnutia moc nechodí, takže bol tam Ľuboš Jančík a bolo tam ďalších desať ľudí. Ja som tam bol kvôli tomuto a ešte kvôli nejakým ďalším bodom. No a pani z daňovej sekcie, to, čo tam predviedla, to nie je možné nazvať inak, ako sabotáž na rokovaní na ministerskej úrovni. Namiesto riešenia z toho daná pani spravila taký guláš, že aj keď Richard Sulík s Ľubošom Jančíkom sa jej opakovane pýtali, že dávali jej že asi desať doplňujúcich otázok, tak nakoniec to vzdali a sa to odložilo na ďalšie rokovanie, ku ktorému už nikdy nedošlo. Ona tam namiesto toho teda, aby sme smerovali k tomu, aby sa tie investície zdaňovali rovnako, tak začala tam niečo rozprávať o tom, že každý cenný papier je potrebné posúdiť jeho právnu subjektivitu podľa toho, kde bol založený, podľa toho to pripodobňovať jednotlivým daňovým režimom. No a spravila z toho taký guláš, že to dopadlo tak, ako to dopadlo. Paradoxne to bolo celkom úsmevné, časť z tohto gulášu následne, možno za mesiac, uverejnilo ministerstvo financií ako oficiálne usmernenie ku zdaňovaniu ETF fondov, z čoho bol hneď taký celkom poprask a ministerstvo financií bolo zvozené z celej odbornej verejnosti, a keby niekoho zaujímalo, tak vám teda môžem preposlať nejaký článok, kde sa k tomu vyjadrovali daňoví poradcovia, investori, jednoducho bolo to, bola to vcelku slušná hanba. A ja som vtedy na to, na to upozorňoval, či už jedného alebo druhého ministra, že by si mali urobiť poriadok na daňovej sekcii. Nakoniec to po dvoch týždňoch potichu stiahli a vyjadrili a dali tlačovú správu, že na zdaňovaní ETF-iek sa nebude nič meniť. No. Že tento postoj daňovej sekcie k zdaňovaniu investícií je čistý škandál som sa teda opakovane sťažoval aj Ľubošovi Jančíkovi, aj Igorovi Matovičovi, ktorý to nikdy nepočúval, a aj Edovi Hegerovi. Potom sme chceli ten zákon dať, dali ho koaliční poslanci, opäť to isté, so všetkými súhlasili, žiadnu alternatívu nenavrhli, absolútne, absolútne nič. A vtedy sme dostali odpoveď, že to teda dostanú ako, že to teda nemáme riešiť, teda tieto odpovede daňovej sekcie, a že jednoducho keď budeme robiť daňovú reformu, tak to dostanú ako politické zadanie a jednoducho to budú musieť urobiť. No ale teda ako všetci vieme, tak daňová reforma skončila tak, ako dopadla a teda namiesto daňovej reformy sme dostali rozvrat verejných financií prorodinným balíčkom prorodinným bagrom. Ešte spomeniem jednu vec. Dostal som podnet, ja teda sem-tam dostávam nejaké podnety, ktoré keď vyhodnotím ako relevantné, že sa to potom snažím odkomunikovať s príslušným ministrom a teda dostať to prípadne do legislatívy, už sa mi takto sem-tam niečo podarilo. A dostal som aj podnet, že by sme mohli urobiť takú jednoduchú vec, že zadefinovať, že ako sa zdaňuje staking. Lebo že nikto nevie, ako sa to má zdaňovať a bolo by to dobré, keby to tam do zákona pribudlo, lenže pol vety, že sa to zdaňuje rovnako ako krypto získané ťažbou, že aspoň by sme ukázali, že ako sme tu trošku príčetní, že vieme, že takéto niečo existuje a možno by sme sa dostali niekde na mapu sveta s týmto a hlavne ten, kto nevie, ako to zdaňovať, by zrazu vedel, ako to zdaňovať. A ešte teda skúsim vysvetliť so svojimi pomerne nízkymi znalosťami krypta, čo to ten staking je. No zápis transakcií do blockchainu prebieha na základe naprogramovaného algoritmu, konsenzu, ktorý je najčastejšie proof of work alebo proof of stake. Proof of work to sú, to je ten výpočtový výkon, to je to, čo je kritizované, že sa páli veľa, veľa, veľa elektriny. Na tomto princípe napríklad funguje blockchain a v podstate tí ťažiari medzi sebou súťažia, že vlastne kto tú, kto to vypočíta ten ako keby matematický príklad najskôr a za toto dostane, za toto dostane teda, teda ako odmenu tú kryptomenu. Proof of stake, to je druhá možnosť. Teraz na ňu, teraz na proof of stake prešlo, prešla druhá najväčšia kryptomena, myslím, že druhá je ethereum, ktorý je omnoho rýchlejší, je teda ekologickejší, lebo sa pri ňom nepáli toľko, toľko elektriny. No a to sa robí tak, že ten majiteľ kryptomeny, ktorý, teda ktorý chce, chce teda overiť, že naozaj som ja predal túto kryptomenu Tomášovi alebo on mne, tak časť tej kryptomeny, ako keby ten poplatok za ten prevod zanikne v takom poole nejakom a potom sa oslovia vlastne všetci držitelia tej istej kryptomeny, že aby overili tú transakciu, že či naozaj ja som to predal Tomášovi, že či to neni vymyslené. No a keďže všetci tí overovatelia vedia, že ich je tisícky, tak nemajú dôvod klamať, lebo čo by im to pomohlo, keď oni to, keď oni zaklamú a všetci ostatní by povedali, že áno, ja som to predal Tomášovi. Takže tým, že je tam veľký počet ľudí, tak všetci v podstate overia, že áno, táto, toto je, takto to prebehlo a za to oni dostanú ten poplatok, respektíve časť sa im vlastne vytvorí aj časť novej kryptomeny. Tam ešte povedať, tam je ešte potrebné povedať, že pri každej tej kryptomene sú, pravidlá odmeňovania sa určitým spôsobom líšia. No. My vlastne jediné, čo sme chceli od, od daňovej, od daňovej sekcie bolo, aby do zákonu pribudlo, že toto je to isté, ako ten, je to isté, ako to ťaženie pri tom proof of work, že sa to zdaňuje rovnako. To je celé. Fakt že sme chceli pol vety. Daňová sekcia dostala k tomu, k tomu paper 10 – 15 stranový, kde to bolo že podrobne vysvetlené. Napriek tomu mi to nestačilo. Urobili sme si, dali sme si ešte call, kde teda bol aj jeden z kolegov, teda z pánov, ktorý je teraz hore na, na balkóne, kde teda opäť sa im odpovedalo na všetky otázky. A keď sa mesiac nič nedialo, tak sa teda jeden z týchto ľudí sa spýtal, poslal e-mail v tej našej spoločnej komunikácii, že teda či prišli k nejakému riešeniu. No a pani nám odpísala nasledovné, a to v podstate prečítam, že: „Situáciu ohľadne zdaňovania kryptoaktív starostlivo monitorujeme.„ Potom nejaké bla-bla-bla: „Čiastkové riešenia bez toho, aby sme mali v EÚ ustálené legislatívne prostredie nevidíme ako najšťastnejšie, pretože by neprispievali k stabilite legislatívneho prostredia SR. Ak by ste však napriek tomu videli v našom zákone o dani z príjmov oblasť, ktorá vyžaduje urgentnú úpravu, ktorá v slovenskom zákone o dani z príjmov absentuje v porovnaní s ostatnými členskými štátmi EÚ, môžeme o tom uvažovať.“ V celej odpovedi ani len nespomenula staking. Tak vy za nimi prídete, že haló, tuná by som rád zdaňoval, rád by som vám posielal nejaké peniaze, len teda mi napíšte do zákona, že vlastne ako to mám zdaňovať, a ona vám po dvoch mesiacoch, po calli, po tom, čo dostane paper vám napíše takýto blábol, ktorý vlastne hovorí, že nechce sa mi robiť nič. A vy to urobiť nemôžte, lebo vám akože nesúhlasia s tým, čo, čo predkladáte. No tak teda naďalej necháme právne vákuum a necháme unikať potenciálne daňové príjmy alebo napíšeme do zákona o dani z príjmu tú polku vety, že ako sa to zdaňuje. To, že najväčšou brzdou rozvoja kapitálového trhu je daňová sekcia ministerstva financií, je fakt, mňa nikto aktuálne nepresvedčí o opaku, lebo videl som to na vlastné oči a, žiaľbohu, aj teda neschopnosť, respektíve absencia vôle vedenia ministerstva financií s tým niečo robiť. Treba to pomenovať a vo verejnej diskusii opakovať a či je to zámer, alebo je to nezáujem, či nepochopenie dôležitosti a prínosu kapitálového trhu, to je vedľajšie, ja si o tom myslím svoje, ale treba s tým niečo robiť, lebo inak sa pri kapitálovom trhu ani pri krypte nikdy nikam nepohneme. Ďakujem.