Zs. Simon, poslanec: (2010-04-27):
To, čo je jedinečné na svete a nenájdete nikde, len na tomto území, ktoré sa rozprestiera na území Slovenskej republiky a na území Maďarskej republiky, nie je úplne správne ochraňované. Je to problém označovania regiónu a výrobku ako takého, problém ochrannej známky, je to problémom ochrannej známky. Keď máte značku Volvo, tak to nemôžte používať v žiadnom inom gramatickom tvare. Nemôžte k tomu pridať nič viac ani z neho ubrať, pretože to nebude to isté. Dnes je faktom, že v E-Bacchuse, v elektronickom registri Európskej únie pre chránené zemepisné označovanie vín, Maďarská republika má slovo Tokaj, opakujem Tokaj, nič viac. Pre Slovenskú republiku je tam zapísané Vinohradnícka oblasť Tokaj. V E-Bacchuse. Vinohradnícka oblasť Tokaj, nie Tokaj, ale Vinohradnícka oblasť Tokaj. Pán minister, aby ste si to ozrejmili. Je tam citát Vinohradnícka oblasť Tokaj, nie je to to isté a nie je to totožné. Naviac v tomto elektronickom registri máme túto ochranu na základe neplatného zákona a neplatnej vyhlášky. Pretože aj keď ministerstvo požiadalo o ochranu a Európska komisia nevykonala, ale v čase, keď ho registrovala, tak my sme už platný zákon nemali. Áno, aj ja v roku 2004, aj moja kolegyňa za mnou pani ministerka Kramplová s ministrom Gráfom sa dohodli, že spoločne Slovenská republika aj Maďarská republika bude pristupovať k ochrane značky Tokaj a k ochrane regiónu Tokaj. My sme mali v zákone slovo, podstatné slovo Tokaj, Maďari mali vo svojom vlastnom zákone región Tokaji, teda iný gramatický tvar a nie podstatné meno. Lenže Maďari zmenili gramatický tvar Tokaji na Tokaj a my sme Tokaj zmenili na Tokajská, išli sme presne v protismere, presne opačným smerom, kým Maďari postupovali na základe dohody, ktorú schválila vláda Slovenskej republiky a vláda Maďarskej republiky a potom ministri pôdohospodárstva Slovenskej republiky a Maďarskej republiky v roku 2007, my sme išli presne naopak voči týmto dohodám. Nie je to to isté, keď chceme predávať, tak musíme mať rovnakú ochranu. Buď bude ochrana rovnako, alebo nebude vôbec. Prečo si to dovoľujem vysloviť? Ich ochrana v zmysle legislatívy Európskej únie je tá istá. Preto nemôže byť rozdielna v rámci členských krajín ani v podobe, ani v spôsobe označovania, ani zápisu. Slovenská republika zmenou zákona v roku 2009 ale zmenila viacero ustanovení zákona, ako aj usporiadanie vinohradníctva, vinárstva na území Slovenskej republiky. Pri prijímaní zákona č. 313/2009 začiatkom roku 2009 som upozornil vás, kolegyne a kolegovia, že to bude problém, keď prijmeme vládny návrh zákona, ktorý obhajoval vtedy za vládu Slovenskej republiky minister Becík. Zákon bol ale prijatý a my dnes v skrátenom konaní ho musíme opravovať, pretože upozornenia, ktoré som vtedy vyslovil, neboli zobraté asi vážne. Chrániť alebo mať ochranu v rámci európskeho registra na základe vyhlášky č. 237/2005 a zákona č. 182/2005, ktoré neexistujú, je ľahko napadnuteľné a v zmysle európskej legislatívy aj možné. A Európska komisia môže pristúpiť k prehodnoteniu registrácie, pokiaľ členská krajina nespĺňa ochranu v rámci vnútroštátnej legislatívy. Z tohto dôvodu je potrebná táto novela zákona, aby sme mali svoju vnútroštátnu legislatívu uspôsobenú a v súlade aj s tým, čo deklarujeme v rámci Európskej únie, resp. v súlade s ochranou a požiadavkou, ktorú Slovenská republika ako členská krajina oprávnene má vo vzťahu k územiu Tokaj a k tokajským vinohradníckym honom, ktoré má na území svojej krajiny. Nemôžme mať ochranu na základe neexistujúceho zákona ani na základe neexistujúcej vyhlášky. Chcel by som upozorniť na ďalší fenomén, na ktorý vládny zákon v tejto podobe neregistruje alebo sa nesnaží ho napraviť. Chcel by som upozorniť, že v Maďarsku poznajú v prvom rade vinohradnícke regióny, je to región Tokaj, je to región Badacsony, Balaton, Eger a mohol by som ísť ďalej. Nie je to žiadny iný gramatický tvar, od augusta minulého roku je to podstatné meno v každom prípade, ktoré je viazané za zemepisné označenie. Slovenská republika od prvého septembra minulého roku má Slovenský vinohradnícky región ako región, ktoré je označené, ktoré je totožné s územím, ktoré je vysadené na území Slovenskej republiky viničom. A tu je problém. Pretože pokiaľ sa pozrieme na príslušné ďalšie nariadenia tohto súčasne platného zákona, na § 14 ods. 1 písm. c), tak zistíme, že máme obrovský problém. Dovoľte, aby som zacitoval: „§ 14 Výnos chráneným zemepisným označením (1) Víno možno označiť ako víno s chráneným zemepisným označením, iba ak“ „c) zber hrozna, výroba vína, ako aj jeho fľašovanie sa uskutočnilo v Slovenskom vinohradníckom regióne.“ To znamená, že zoberieme úrodu v Tokaji a môžme ho zobrať v rámci Slovenského vinohradníckeho regiónu do Malých Karpát a môžme ho tu spracovať a môžme z neho urobiť tokajské víno. Ale aké to tokajské víno bude bez tokajských pivníc, bez tých plesní, ktoré tam je? Kým európska legislatíva jednoznačne neumožňuje z regiónu do regiónu prevážať hrozno, vyrábať a fľašovať v inom regióne, dovtedy Slovenská republika to umožňuje. Pán minister, návrh zákona, ktorý predkladáte, hovorí o tom, že my budeme mať Slovenský vinohradnícky región a v rámci toho budeme mať vinohradnícke oblasti, z ktorých jedna je Tokaj. Dodnes v platnej legislatíve, ako aj v nariadení, ako aj vyhláške, ktorá bola vydaná v minulom roku, č. 230/2009, jednoznačne nie je zadefinované, že tokajské víno sa môže vyrobiť len na území Tokaja. A to je vskutku problém, pretože pokiaľ pôjdeme do dôsledkov, tak to je ďalšie potenciálne ohrozenie, prečo môžme prísť o Tokaj. Výnos chráneným označením pôvodu § 15 tiež sa vzťahuje k tomuto istému nariadeniu 497, nariadenie rady z roku 2008. Citujem, víno možno označiť ako výnos chráneným označením pôvodu, iba ak zber hrozna, výroba vína, ako aj jeho fľašovanie sa uskutočnili v tej istej alebo bezprostredne susediacej zemepisnej jednotke na územie Slovenskej republiky. Pán minister, skúste mi zadefinovať, ktorá je bezprostredne susediaca zemepisná jednotka k Tokaju na území Slovenskej republiky? Pretože tam je možné vyrábať Tokaj a potom to Tokaj nie je. Teda pokiaľ by som to zhrnul, keď súčasne platný zákon budeme vnímať v súvislostiach, tak § 2 ods. 2 písm. o), § 7, § 14 ods. 1 písm. c) a § 15 ods. 1 písm. c) umožňuje vyrábať víno s chráneným označením pôvodu, resp. s chráneným zemepisným označením v prípade Tokaja aj mimo územia Tokaj. Čo európska legislatíva a čo asi zdravý rozum nepripúšťa. Pretože tokajské víno bez tokajskej pivnice neexistuje. A tento problém nerieši ani vyhláška z minulého roku, pán minister. Nehovoriac o tom, že vyhláška nemôže zakazovať to, čo zákon umožňuje. Stručne a jednoducho: Maďarská republika bude mať Tokaj ako región, Slovenská republika bude mať Tokaj v rámci oblasti ako podoblasť alebo podskupina regiónu. Čo nie je a ani nikdy totožné nebude. Keď nebudeme mať región, tak úroveň ochrany by sme mali mať aspoň postavený na úroveň regiónu. Kým zákon, podľa ktorého dnes máme ochranu zapísanú v elektronickej databáze Európskej únie E-Bacchuse, nepočítal a ani nikdy predtým slovenská legislatíva nepočítala so Slovenským vinohradníckym regiónom, tento fenomén zaviedla táto vláda, táto snemovňa v minulom roku, keď prijala novelu zákona. Do tej doby oblasti, naše oblasti na území Slovenskej republiky boli postavené na úroveň regiónov Maďarskej republiky, preto ich ochrana, ich stupeň a priblíženie boli zhodné, resp. porovnateľné. Dnes to tak nie je. Podľa nariadenia Rady č. 479/2008 presne definujem pojmy: Označenie pôvodu je názov regiónu, určitého miesta alebo vo výnimočných prípadoch krajiny. Zemepisné označenie je označenie odkazujúce na región, určité miesto alebo vo výnimočných prípadoch krajinu. Pokiaľ budeme pristupovať z hľadiska zákona v tomto poradí, tak Slovenská republika na úrovni regiónu bude mať Slovenský vinohradnícky región, pretože toto máme zadefinované v našom zákone, a v žiadnom prípade nie je to územie Tokaj ako také. Nehovoriac o tom, že v žiadnom katastrálnom území, v žiadnom katastrálnom zákone a v žiadnej inej legislatíve Tokaj ako podstatné meno alebo územie ohraničené na územie Slovenskej republiky, na čo by bolo možné sa zo strany Slovenskej republiky odvolať, neexistuje. To je v každom prípade komisia a legislatíva v prvom rade ochranu ako takú vzťahuje k regiónu, my ten región nemáme, pán minister. Podľa toho, čo navrhujete, ani mať nebudeme. Budeme mať oblasť, čo nie je totožná. Upozorňujem vládu, že hazarduje s jedinečným dedičstvom, ktorým Tokaj je. Pán minister, môžte sa usmievať, určite ste sa usmievali aj 10. decembra, keď som vás vyzval, aby v skrátenom konaní reagovali na danú situáciu v oblasti Tokaj. Aj vtedy viacerí sa usmievali, ale dnes je realita. Zákon v skrátenom konaní máme na stole a prerokúvame ho. Ďalším usmievaním alebo ľahostajnosťou zo strany vlády môžme prísť skutočne o ten Tokaj. A teraz trošku viac. Ďalší problém, na ktorý som upozornil, je fakt, že v tomto prípade, kedy sa musíme vyrovnať s legislatívou Európskej únie, ako aj Maďarskou republikou, resp. jeho územím, je aj skutočnosť, že Tokaj sa rozprestiera na území dvoch členských štátov. Aj z uvedeného dôvodu potrebujeme akési pripustenie existencie života aj za hranicami Slovenskej republiky, teda v tomto konkrétnom prípade je to územie Tokaja na území Maďarskej republiky. Potrebujeme nadhľad nad teritórium Tokaja, ktorý z 90 % sa rozprestiera na území Maďarskej republiky a z 10 % na území Slovenskej republiky, čo súčasne platný zákon nepripúšťa. Pretože si dovolím zacitovať zo súčasne platného zákona § 30 Základné ustanovenia. Odsek 1: „Tokajská vinohradnícka oblasť je uzatvorená vinohradnícka oblasť, ktorá je ohraničená hranicami katastrálnych území, ktorá je ohraničená hranicami katastrálnych území tokajských obcí Bara, Čerhov, Černochov, Malá Tŕňa, Slovenské Nové Mesto, Veľká Tŕňa a Viničky.“ V tomto ponímaní slovenský zákon berie do úvahy len územie Slovenskej republiky. Z tohto pohľadu nechce ani nepripúšťa, že Tokaj môže existovať inde. Ten pôvodný zákon, ktorý ste zmenili v minulom roku, ten počítal, ten definoval Tokaj ako vinohradnícku oblasť Tokaj, na účely tohto zákona sa rozumie jej časť rozkladajúca sa na území Slovenskej republiky, teda otváral akými nadhľad, že ten Tokaj existuje aj v inej oblasti, resp. v inej členskej krajine v rámci Európskej únie. Ako chceme vytvoriť možnosť predaja či nákupu hrozna za účelom výroby zo susednej krajiny z tej istej oblasti, z toho istého Tokaja, ktorá tiež má Tokaj z hľadiska Európskej únie? Nie je možné, aby krajiny Maďarská republika či Slovenská republika mali izolované oblasti či regióny Tokaj podľa jednotnej legislatívy Európskej únie. Vládny návrh teda nerieši problém ochrany z hľadiska regiónov, z hľadiska oblastí, nerieši územie ako také z hľadiska Európskej únie a nerieši možnosť vývozu či dovozu hrozna a vína do danej oblasti z Tokaja, ale z iného územia inej členskej krajiny. Dovoľte, aby som predniesol pár pozmeňujúcich návrhov. V prvom rade bod 1. Navrhujem v § 2 písmeno o) vypustiť zo súčasne platného zákona, a to z toho dôvodu, aby sme nemali Slovenský vinohradnícky región, ale aby sme mali len vinohradnícke oblasti. S tým súvisí aj druhý bod môjho pozmeňujúceho návrhu, ktorý znie: „Vinohradnícke oblasti sa členia na a) Malokarpatská, b) Južnoslovenská, c) Stredoslovenská, d) Nitrianska, e) Východoslovenská, f) Tokaj.“ Takéto riešenie, takéto ustanovenie vymedzuje vinohradnícke oblasti v rámci krajiny a rešpektuje región ako Tokaj, resp. postavuje Tokaj a každú túto oblasť na úroveň regiónu v zmysle európskej legislatívy. Tretí pozmeňujúci návrh smeruje k § 14 ods. 1 písm. c), ktorý znie: „Zber hrozna, výroba vína, ako aj fľašovanie sa uskutoční v tej istej vinohradníckej oblasti.“ Toto ustanovenie, že víno s chráneným zemepisným označením je možné produkovať a vyrábať a fľašovať iba v tej istej vinohradníckej oblasti, zabezpečí, že Tokaj skutočne bude vyrábaný v oblasti Tokaj, tam, kde tokajské hrozno a tokajské pivnice existujú, ale takisto zabráni tomu, aby na Slovensku sa víno pančovalo. Aby sa prenášalo a vyrábalo víno z jednej oblasti, v druhej, aby sme z Južnoslovenskej odniesli na Východoslovenskú alebo z Východoslovenskej aby sme niesli do Malokarpatskej. Práve z tohto dôvodu obdobné je aj riešenie, štvrtý môj pozmeňujúci návrh, ktorý sa týka § 15 ods. 1 písm. c): „zber hrozna, výroba vína, ako ja fľašovanie sa uskutoční v tej istej vinohradníckej oblasti, a to v prípade, keď sa uchádza o vína s chráneným označovaním pôvodu“. Keď chceme mať vína s chráneným označením pôvodu a s chráneným zemepisným označením, tak to hrozno musí byť dopestované na danom území, tam to musí byť spracované a tam to musí byť aj fľašované. Piaty môj pozmeňujúci návrh sa dotýka vymedzeniu územia Tokaja ako takého. Dotýka sa § 30 ods. 1, ktorý znie: „Vinohradníckou oblasťou Tokaj na účely tohto zákona sa rozumie jej časť rozkladajúca sa na území Slovenskej republiky v katastrálnych územiach tokajských obcí Bara, Čerhov, Černochov, Malá Tŕňa, Slovenské Nové Mesto, Veľký Tŕňa a Viničky.“ A taktiež šiesty môj pozmeňujúci návrh, v § 30 sa dopĺňa odsek 3, ktorý znie: „Vinohradnícka oblasť Tokaj je uzatvorená vinohradnícka oblasť.“ To preto, aby sme boli úplne v súlade s európskou legislatívnou a uznali, že Tokaj je jednotná a rozprestiera sa na území dvoch krajín. Takéto riešenie a tento šiesty môj pozmeňujúci návrh vychádza zo zákona č. 182, ktorý platil v rokoch 2000, ale aj bod číslo 5 § 30 obdobne bol riešený aj v zákone č. 182/2005, ktorý platil do 1. septembra 2009. O bode č. 1 a bode č. 2 navrhujem hlasovať osobitne, o bode č. 3 a 4 zase osobitne, o bode 5 osobitne a bode 6 osobitne. Prvé dva spolu; tretie, štvrté spolu; piate zvlášť a šieste zvlášť. Zároveň navrhujem, aby sme o bode 1 vládneho návrhu zákona hlasovali osobitne, pretože tam predkladám iné riešenie, ktoré sa týka § 7 ods. 2. (Reakcia z pléna.) Ale k vládnemu, nie z toho. Dámy a páni, je ľahko sa zakrútiť alebo zamávať rukou nad týmito technickými pozmeňujúcimi návrhmi, ktoré som predložil, ale som presvedčený, že každá z nich a hlavne spoločne dokážu ochrániť územie Tokaj ako také aj pre ďalšie generácie. Je to na vás, či v skutočnosti pristúpite a podporíte tieto pozmeňujúce návrhy. Ja sa uchádzam o vašu podporu. Dovoľte, aby som len zacitoval ešte z nariadenia Rady č. 1237/2007: „Komisia môže z vlastného podnetu a v súlade s postupom uvedeným v čl. 195 ods. 4 do 31. decembra 2014 rozhodnúť o zrušení ochrany existujúcich chránených názvov vín uvedených v odseku 1, ak nespĺňajú podmienky ustanovené v čl. 118b.“ Toto je ohrozenie, kde Komisiu môže Maďarská republika vyzvať a my prídeme o ten Tokaj a tomu by som bol strašne nerád. Preto vás prosím, aby ste týchto šesť pozmeňujúcich návrhov podporili a skutočne vyriešili ten Tokaj. Nejedná sa mi o žiadne politikárčenie, ale o to, aby sme skutočne mali chránený Tokaj, aby sme nepančovali to víno, aby sme neumožnili vyrábať Tokajské víno v Bratislave, v Nitre alebo kdekoľvek inde, ale tam, kde to patrí, a každý región nech má to svoje osobitné poznačenie. A keď chceme mať vína s prívlastkom chránené označenia pôvodu či chránené zemepisné označenie, aby sme skutočne to urobili tak, aby to bolo správne. Ďakujem pekne.