P. Hrušovský, predseda NR SR: (2003-12-09):
Páni poslanci, Národná rada Slovenskej republiky požiadala svojím uznesením o zaujatie stanoviska k predloženému návrhu zákona o štátnom rozpočte Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky, ktorý stanovisko Národnej rade zaslal písomne, ktoré máte pod tlačou 427. Prosím teraz pána predsedu Najvyššieho kontrolného úradu Jozefa Stahla, aby Národnú radu Slovenskej republiky informoval o stanovisku Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky k návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2004 . Nech sa páči, pán predseda, máte slovo. J. Stahl, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR: Vážený pán predseda Národnej rady Slovenskej republiky, vážený pán predseda vlády, vážená vláda, dámy poslankyne, vážení páni poslanci, Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky vypracoval a predkladá Národnej rade Slovenskej republiky stanovisko k návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2004 na základe ustanovenia § 5 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade v znení neskorších predpisov a uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky č. 520 zo dňa 21. októbra tohto roku. V predloženom stanovisku sa Najvyšší kontrolný úrad opiera o vlastné poznatky z kontrolnej činnosti, materiály a informácie vlády Slovenskej republiky, ministerstiev, ostatných ústredných orgánov, správcov jednotlivých rozpočtových kapitol, Národnej banky Slovenska a ďalších subjektov. Makroekonomické rámce a východiská, ktoré vláda zohľadnila pri zostavení návrhu štátneho rozpočtu, vychádzajú z postupného zvyšovania reálneho tempa rastu HDP v stálych cenách na úrovni 4,1 % a priemernej ročnej miery inflácie na úrovni 8,1 %. Napriek priaznivému vývoju priemerná miera evidovanej nezamestnanosti na úrovni 14,9 % je stále vysoká. Táto je spolu s rizikovým vývojom obchodnej bilancie najdôležitejším vnútorným ekonomickým faktorom ovplyvňujúcim dynamiku a stabilitu konsolidácie verejných financií. K príjmom štátneho rozpočtu. V návrhu štátneho rozpočtu sa celkové príjmy rozpočtujú sumou 250 mld. Sk, čo predstavuje oproti štátnemu rozpočtu na rok 2003 nárast o 14, 6 mld. Sk. Daňové príjmy sa v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 rozpočtujú sumou 194,9 mld. Sk, čo je v porovnaní so štátnym rozpočtom na rok 2003 menej o 20,7 mld. Sk. V tejto súvislosti upozorňujeme na dôležitosť dôkladnej prípravy noviel daňových zákonov a ich schválenie s dostatočným predstihom pred nadobudnutím ich účinnosti. Súčasný proces transformácie ekonomiky v Slovenskej republike je totiž sprevádzaný veľkým počtom prijímaných noviel zákonov, ktorých aplikovanie je komplikované nielen pre podnikateľské subjekty, ale aj pre správcov daní. Zavádzanie daňovej reformy s predpokladaným zvýšením prílevu zahraničných investorov je podmienené zvýšením transparentnosti a stability legislatívneho a podnikateľského prostredia. Zložitá a nejednoznačná legislatíva, rovnako ako i nedokonalý daňový informačný systém sú tiež príčinou rastu daňových nedoplatkov. Najvyšší kontrolný úrad zistil a v správach o výsledkoch kontrol predkladaných Národnej rade aj uviedol, že správcovia daní v niektorých prípadoch nevyužívajú pri vymáhaní daňových nedoplatkov všetky právomoci vyplývajúce im zo zákona. Najvyšší kontrolný úrad poukazuje na nedostatočnú finančnú disciplínu daňových subjektov a na zvýšené riziko daňových únikov súvisiacich so vstupom Slovenskej republiky do priestoru voľného obchodu bez hraníc v rámci Európskej únie. Jedným z nástrojov na zamedzenie daňových únikov je realizácia platieb v podnikateľskom prostredí bezhotovostným platobným stykom. Vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie správa ostatných spotrebných daní, teda z tabaku, tabakových výrobkov, piva, liehovín a vína vrátane zavedenia daňových skladov prejde na colnú správu v Slovenskej republike, čo vytvára určité predpoklady na zníženie rizika daňových únikov. Významným objemom sa na celkových príjmoch v roku 2004 sumou 40,9 mld. Sk podieľajú granty a transfery. Oproti roku 2003 príjmy tejto kategórie vzrástli alebo vzrastú o 37 mld. Sk. Najvyšší podiel príjmov rozpočtovaný na rok 2004 v rámci tejto kategórie tvoria príjmy zo štátnych finančných aktív v sume 18,4 mld. Sk. Na základe uznesenia vlády č. 974 zo dňa 14. októbra tohto roku k návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2004 bude na posilnenie štátnych finančných aktív v roku 2004 použitý majetok Fondu národného majetku Slovenskej republiky v sume 11 mld. Sk. Z uvedenej sumy sa 8,3 mld. Sk použije do príjmov štátneho rozpočtu. Tu ide o dividendy rozpočtované v rámci tejto hlavnej kategórie, teda granty a transfery. Zostávajúca suma 2,7 mld. Sk tak bude kryť jednorazový výpadok daňových príjmov vo výške 18,4 mld. Sk iba čiastočne. Z uvedeného vyplýva, že v navrhovanom rozpočte na rok 2004 zostáva nepokrytých 15,7 mld. Sk. K výdavkom štátneho rozpočtu. Celkové výdavky v navrhovanom rozpočte na rok 2004 sú určené v sume 310 mld. Sk, čo oproti rozpočtovaným výdavkom na rok 2003 v objeme 291,4  mld. Sk predstavuje absolútny nárast o 18,6 mld. Sk. Štruktúru výdavkov výrazne modifikovala reforma miestnej štátnej správy, zrušenie krajských a okresných úradov a Národného úradu práce a prechod ich kompetencií na špecializovanú miestnu štátnu správu, ktorá je súčasťou kapitol vecne príslušných rezortov. V navrhovanom štátnom rozpočte došlo i k výraznému zníženiu počtu rozpočtových kapitol zo 49 na 36. Významnou zmenou rozpočtu výdavkov jednotlivých kapitol s výnimkou kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom a kapitoly VPS je aj uplatňovanie programového rozpočtovania, rozpočtovania orientovaného na výsledky. Ide o systém založený na plánovaní úloh a aktivít vlády v nadväznosti na priority štátu a disponibilné zdroje zamerané na efektívnosť vynakladania rozpočtových prostriedkov. Reálnosť predloženého návrhu vo výdavkovej časti štátneho rozpočtu v kategórii bežných výdavkov je podmienená prijatím a realizáciou niektorých vládnych návrhov zákonov, resp. novelizácie doteraz platných zákonov. Z kontrolných poznatkov Najvyššieho kontrolného úradu vyplynulo, že v niektorých kapitolách v návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2004 nie sú pokryté potreby na kapitálové výdavky vyplývajúce z prijatých zákonov, uznesení a rozhodnutí. V kapitole Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom rozpočet nerieši často havarijné potreby delimitovaných stavieb a objektov. V rozpočte pre samosprávne kraje sa neuvažuje s finančnými prostriedkami na nedokončené investície. V rozpočte pre niektoré samosprávne kraje sa neuvažuje s finančnými prostriedkami na obstaranie vlastných budov. Nesúlad z hľadiska vyčlenenia finančných prostriedkov pre rozpočtovú kapitolu ministerstva obrany bol zistený medzi uzneseniami vlády a Národnej rady Slovenskej republiky, ktoré schválili 2 % z HDP pre rezort ministerstva obrany, a funkčnou kvalifikáciou stanovenou Opatrením Ministerstva financií SR č. 4283/2003-41 zo 16. apríla 2003, kde sa výdavky na obranu klasifikujú aj vrátane výdavkov iných rezortov ako ministerstva obrany. Výdavková časť kapitoly ministerstva obrany je určená v celkovej sume 23 342,8 mil. Sk, čo predstavuje podiel 1,8 % z predpokladaného objemu HDP v roku 2004 vo výške 1 289,8 mil. Sk. Z uvedeného vyplýva, že uznesením Národnej rady schválený objem 2 % HDP pre rozpočtovú kapitolu nie je dodržaný. Napriek uvedenému konštatujeme, že z hľadiska vecného, pre potreby obrany sú vyčlenené prostriedky aj v iných kapitolách štátneho rozpočtu. Najvyšší kontrolný úrad upozorňuje, že prísne pravidlá efektívneho využitia finančných prostriedkov z Európskej únie, niekoľkostupňová kontrola, požiadavka na efektívne fungovanie vnútorného kontrolného systému, to všetko by malo mať za následok, že výdavky budú skutočne použité len na určené účely s dodržaním maximálnej hospodárnosti a efektívnosti. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky vo svojej funkcii orgánu vydávajúceho prehlásenia o ukončení pomoci pre štrukturálne fondy a kohézny fond a certifikačného orgánu pre Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond, teda Záručná sekcia bude predkladať certifikáty a prehlásenia príslušným orgánom Európskej komisie, ktoré budú podkladom pre zúčtovanie programov, resp. projektov. K štátnym zárukám v roku 2004. K zásadnej zmene došlo v poskytovaní štátnych záruk. V roku 2004 sa predpokladá poskytovať štátne záruky len na projekty spojené s čerpaním fondov Európskej únie, pri ktorých sa predpokladá návratnosť. Rezerva na realizáciu štátnych záruk je vytvorená v rozpočte Fondu národného majetku Slovenskej republiky. Riziko je v naplnení príjmov zo zmlúv, ktoré uzavrie Fond národného majetku Slovenskej republiky v priebehu roku 2004. Vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky v nadväznosti na skutočnosti, ktoré som už uviedol, konštatuje, že predpokladom reálnosti návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2004 je schválenie návrhov zákonov, ktoré vláda v súvislosti s jeho prípravou predložila Národnej rade Slovenskej republiky, že v príjmovej časti štátneho rozpočtu v roku 2004 bude plnenie príjmov determinované najmä dopadmi legislatívnych zmien v oblasti dane z pridanej hodnoty a spotrebných daní vyplývajúcich zo vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie, že vo výdavkovej časti štátneho rozpočtu v roku 2004 v súvislosti so vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie sa mimoriadne zvýšia nároky na dodržiavanie rozpočtovej a finančnej disciplíny, aby výdavky boli skutočne použité v súlade s príslušnými predpismi, ale len na určené účely s dodržaním maximálnej hospodárnosti a efektívnosti, že transparentnosť návrhu štátneho rozpočtu negatívne ovplyvňujú pretrvávajúce problémy súvisiace so zriadením nových orgánov štátnej správy a presunom pôsobností na samosprávne orgány. Najvyšší kontrolný úrad pozitívne hodnotí, že súčasťou návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2004 je aj návrh rozpočtu verejných financií zostavený v podmienkach nových postupov s kvantifikáciou schodku verejného rozpočtu v zmysle metodiky záväzne uplatňovanej v Európskej únii používanej pod skratkou ESA 95. Najvyšší kontrolný úrad hodnotí zámery hospodárenia štátneho rozpočtu, ako aj ostatných zložiek verejného rozpočtu vyjadrené v návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2004 ako veľmi náročnú úlohu v podmienkach viacerých vzájomne sa prekrývajúcich vplyvov súbežne prebiehajúcich reforiem. Ďakujem vám za pozornosť.