V. Tomanová, ministerka práce, sociálnych vecí a rodiny SR: (2009-02-17):
Ratifikácia revidovanej Európskej sociálnej charty po vstupe Slovenska do Schengenu  a po prijatí eura je naším tretím najvýznamnejším medzinárodnopolitickým krokom, ktorý má oporu v programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky. Revidovaná Európska sociálna charta svojím obnoveným obsahom garantuje občanom primeranú ochranu v sociálnom pracovnom zákonodarstve, hospodárskom, ekonomickom živote spoločnosti. Je revidovanou zmluvou Európskej sociálnej charty z roku 1961, ktorou je Slovenská republika viazaná od roku 1998. Revidovaná  Európska sociálna charta má okrem odborného a vecného rozmeru aj celospoločenský význam. Práve tento je potrebné zvýrazniť v období súčasnej globálnej, finančnej a hospodárskej krízy. Ide o medzinárodný dokument, ratifikácia ktorého garantuje našim občanom ich základnú ľudskú dôstojnosť, zamestnancom primeranú prácu i odmenu za ňu. Garantuje rodinám sociálne štandardy, ktoré vychádzajú z charakteristiky modernej spoločnosti na začiatku 21. storočia. Ratifikáciou revidovanej Európskej sociálnej charty má Slovensko ambície posunúť sa k modernému poňatiu sociálneho štátu, tak ako to odznelo aj na tohtoročnom svetovom ekonomickom fóre v Davose. Okrem toho, že tu prítomní vrcholoví riadiaci pracovníci štátov hovorili o výzvach, ktorým čelí globálna ekonomika, viacerí  si súčasne kládli v tejto súvislosti otázku, či mohol zatracovaný často sociálny systém Európy nakoniec stať sa modelom 21. storočia. Odporcovia a niekoľkí naši kritici revidovanej Európskej sociálnej charty vyhlasujú, že jej záväzky môžu ešte viac prehĺbiť dopady celoslovenskej krízy na svetovú ekonomiku, že jej  prijatie by bolo nezodpovedné v dnešnej ťažkej dobe. Treba si však uvedomiť, že ide o planý poplach tých, ktorí od štátu v dnešnej dobe žiadajú pomoc vo forme záruk. Pravicoví liberálni politici a ich dvorní analytici kričia, aby sme dnes dali štátne záruky bankám, finančným inštitúciám, aby sme pomáhali zamestnávateľom, ale keď máme pomôcť zamestnancom a máme pomôcť ľuďom podať im pomocnú ruku, garantovať im istoty, tak to už je spiatočnícke, nemoderné, zlé. Takýto prístup je zo strany zodpovedných politikov štátu neudržateľný. Ratifikácia Európskej sociálnej charty je naším záväzkom voči súčasným, ale aj budúcim generáciám. Nie je to žiadna dogma, ktorej by sme sa mali báť a s ktorou by sme mali strašiť ľudí v tejto zložitej dobe. Revidovaná Európska sociálna charta nehovorí o okamžitom splnení príslušných ustanovení, ale hovorí o budúcich víziách a cieľoch, ktoré chceme v záujme skvalitnenia života všetkých našich občanov postupne dosiahnuť. Návrh na ratifikáciu Európskej sociálnej charty revidovanej sa  predkladá po vykonaní rozsiahlej právnej analýzy o súlade nášho právneho poriadku s ustanoveniami charty za účasti všetkých zainteresovaných strán i rezortov. Tento multilaterálny dokument Rady Európy sa navrhuje ratifikovať v rozsahu, v akom ho schválila vláda Slovenskej republiky na svojom zasadnutí 26. novembra 2008 a uznesením vlády č. 847. Právna analýza ukázala, že takmer všetky ustanovenia charty sú ratifikovateľné Slovenskou republikou. To znamená, že slovenská legislatíva napĺňa obsah týchto ustanovení, preto návrh vyhlásenia Slovenskej republiky o prijatí záväzkov vyplývajúcich z charty obsahuje konkrétne ustanovenia charty, ktorými sa považuje Slovenská republika viazaná. Návrh uvedeného vyhlásenia je súčasťou navrhovaného uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky. Na základe vykonanej právnej analýzy vláda nenavrhuje ratifikovať nasledovné: čl. 13 ods. 4, čl. 15 ods. 3, čl. 18 ods. 3, čl. 19 ods. 2, 3, 4 písm. c), čl. 8, 10 a 12 a čl. 31 ods. 1, 2 a 3. Dôvodom je jej neratifikovateľnosť Slovenskou republikou v súčasnom období. Je možné ich v budúcnosti ratifikovať, ak sa splnia požiadavky, ktoré vyžadujú tieto ustanovenia charty. Európska sociálna charta ratifikovaná je medzinárodná zmluva prezidentskej povahy, ktorá má prednosť pred našimi zákonmi v súlade s čl. 7  ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky. Ratifikácia charty nemá negatívne finančné, ekonomické, environmentálne vplyvy a nemá ani negatívne vplyvy na zamestnanosť a podnikateľské prostredie. Nevyžiada si dodatočné výdavky zo štátneho rozpočtu. Bude zabezpečovaná v rámci schválených limitov, rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011. Ďakujem za pozornosť.