B. Bugár, podpredseda NR SR: (2001-09-05):
prvým čítaním o vládnom návrhu zákona o elektronickom podpise . Vládny návrh zákona ste dostali ako tlač 1027, návrh na pridelenie vládneho návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady č. 1149. Z poverenia vlády Slovenskej republiky návrh zákona uvedie minister hospodárstva Slovenskej republiky Ľubomír Harach. Prosím pána ministra, aby sa ujal slova. Nech sa páči. Pán minister, nech sa páči, máte slovo. Ľ. Harach, minister hospodárstva SR: Môžem teda, hej? Dobre, ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi, aby som vám predniesol vládny návrh zákona o elektronickom podpise. Vláda Slovenskej republiky má už od minulého roku v pláne legislatívnych úloh návrh zákona o elektronickom obchode. Pri príprave návrhu tohto zákona sa vychádza z návrhu vzorového zákona UNCITRA o elektronickom obchode, ktorý obsahuje pre štáty modernizujúce svoju legislatívu určitý návod a základné vysvetľujúce informácie na právnu úpravu jednotlivých druhov a postupov využívania elektronických komunikačných prostriedkov. Počas prác na návrhu zákona sa dospelo k záveru, že v súvislosti s vývojom v Európskej únii v tejto oblasti, v súvislosti s vývojom u nás je nevyhnutné pred prijatím právnej úpravy elektronického obchodu zákonom upraviť právne vzťahy súvisiace s elektronickým podpisom. Zámerom predkladaného návrhu zákona podobne, ako to bolo povedané pánom poslancom Šebejom v úvodnom slove k poslaneckému návrhu, je zrovnoprávniť elektronický podpis s vlastnoručným podpisom z hľadiska jeho právnej relevantnosti, vytvoriť právne predpoklady jeho hodnovernosti a ochrany pred zneužitím, a to najmä prostredníctvom inštitútu certifikovania, certifikácie informácie slúžiacej na overenie podpisu. Zároveň vytvoriť určité liberálne prostredie na poskytovanie takýchto certifikačných služieb, ustanoviť orgán štátnej správy, ktorý bude dozerať na poskytovanie certifikačných služieb a zosúladiť právne predpisy Slovenskej republiky s právnymi predpismi Európskej únie v tejto oblasti, čo umožní v praxi využívať na uzatváranie zmluvných vzťahov, ale aj vo všeobecne širšej komunikácii vo verejnej správe elektronické komunikačné prostriedky na úrovni písomnej formy bez súčasnej nevyhnutnej prítomnosti účastníkov právneho vzťahu. Podčiarkujem účastníkov právneho vzťahu. Vláda sa zoberala aj poslaneckým návrhom zákona o elektronickom podpise. Aj keď obidva tieto návrhy zákonov vychádzajú z takmer rovnakej koncepcie právnej úpravy a približne rovnakých právnych inštitútov, niektoré definície pojmov a legislatívnoprávna formulácia obidvoch návrhov je predsa len, predsa len rozdielna. Panie poslankyne, páni poslanci, v médiách prebehla istá diskusia jednak predstaviteľov rôznych odborných kruhov, odborných skupín, ktoré či už sa podieľali, alebo sa hodnotiacim komentujúcim spôsobom vyjadrujú k obidvom týmto normám. Ja by som chcel s plnou vážnosťou povedať, že obidve tie odborné skupiny, pretože aj na vládnom návrhu sa podieľali experti, ktorých by som rovnako mohol menovať, a možno tiež označiť prívlastkom, že patria medzi tie najlepšie, čo Slovensko má, ale nie o to ide. Obidve tie odborné skupiny pripravili vcelku dobré návrhy. Taká je skutočnosť. Tieto návrhy sa vo veľkej časti prekrývajú, v niektorých detailoch sú rozdielne. Keď sme formulovali, keď som zadával úlohu na ministerstve hospodárstva, tak základnú filozofiu legislatívnotechnickú, ktorú sme volili, sme definovali takto. Treba pripraviť zákon ako všeobecnejšiu normu vzhľadom na to, že ide o problematiku, ktorá sa mimoriadne rýchlo, dynamicky, takpovediac v dobách niekoľkých mesiacov mení, je potrebné zákon urobiť vo všeobecnejšej rovine tak, aby si nevyžadoval každú chvíľu novelizáciu, ale tie časti v oblasti elektronického podpisu a elektronického obchodu, to je príprava z pohľadu koncepcie ministerstva hospodárstva z veľkej časti ako podpora na elektronické obchodovanie. Tak tie časti, ktoré budú podliehať rýchlejším zmenám, je potrebné riešiť nižšími legislatívnymi normami, to znamená vyhláškami, prípadne nariadeniami vlády a podobne. Z tejto filozofie vychádzal vládny návrh zákona z takejto konštrukcie. Opakujem, obidva návrhy zákonov sú vcelku dobré. Ja to musím takto objektívne hodnotiť. Bolo by potrebné, samozrejme, nájsť v druhom čítaní, najmä v rokovaní v príslušných výboroch spôsob, ako tieto dva návrhy spojiť a urobiť dobrý zákon, ktorý prijme, prijme Národná, alebo teda schváliť potom dobrý zákon, ktorý prijme Národná rada. Dosť často sa objavila v diskusii otázka takzvanej technologickej neutrality vládneho zákona, no tu musím práve povedať, že to bol cieľ, aby tento zákon vzhľadom na vývoj bol svojím spôsobom technologicky neutrálny a umožňoval vlastne pružne, aj keď to je relatívny pojem v tomto prípade v tejto oblasti, ale relatívne pružne reagovať na veľmi rýchle technologické, technologické inovácie. Návrh zákona o elektronickom podpise je základom právnej úpravy vzťahov, ktoré sú v našom právnom poriadku úplne nové. O tom tu už bolo hovorené. Napriek tomu som presvedčený, že vládny návrh zákona, ktorý predkladám, upraví právne vzťahy na používanie elektronického podpisu vyhovujúcim spôsobom a pri aplikácii nebude spôsobovať problémy. Samozrejme, za predpokladu, že budú vytvorené tiež primerané inštitucionálne a technické predpoklady aplikácie zákona. Aj v tomto smere už prvé kroky boli urobené, na inštitucionálnej úrovni je to zriadením Národného bezpečnostného úradu, ktorý aj podľa nového kompetenčného zákona bude mať kompetencie aj pre elektronický, elektronický podpis. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, o obsahu tohto zákona, o jeho zámere tu už bolo hovorené, nebudem opakovať, či prípadne dopĺňať niektoré časti. Predpokladám, že v rozprave v druhom čítaní sa veľmi detailne budeme môcť a možno aj musieť zaoberať jednotlivými paragrafmi tohto zákona. Uchádzam sa teda o vašu priazeň pri schvaľovaní návrhu, vládneho návrhu zákona o elektronickom podpise. Ďakujem za pozornosť.