D. Muňko, poslanec: (2004-12-08):
Chcem ďalej upozorniť na niektoré problémové okruhy na strane príjmov i na strane výdavkov. Čo sa týka, na strane príjmov, neopakovateľnosť niektorých príjmových položiek, ktoré v roku 2004 dosahovali vysoké hodnoty. Ide predovšetkým o daň z príjmov fyzických osôb, spotrebné dane na uhľovodíkové palivá a vyšší výber DPH. Predpokladám, že tam môže byť na príjmoch výpadok okolo 3 miliárd v roku 2005. Pokračuje zlacnenie dlhovej služby, čiže tam predpokladám takisto, že môže byť minimálne výpadok okolo 3 miliárd. Privatizácia Slovenských elektrární prinesie v roku 2005 minimálne 34 miliárd a doprivatizovaním ďalších štátnych podielov môže tiež priniesť ďalší príjem pre štátny rozpočet v rozsahu od 5 do 15 miliárd. Rast ziskovosti podnikov, rast miezd pracovníkov povedie k vyššiemu daňovému výberu za obidve kategórie platiteľov daní, kým pri dani z príjmov fyzických osôb budú profilovať samosprávy, z rastu príjmov podnikov bude profitovať štátny rozpočet. Po ďalšie. Vzhľadom na vývoj kurzu slovenskej meny a jeho spevnenie, spevňovanie sa Národná banka Slovenska opätovne dostane pravdepodobne do straty a nebude možné počítať s odvodom častí zisku Národnej banky do štátneho rozpočtu. HDP Slovenska bude pravdepodobne rásť, ale reálny výber daní bude za ňou zrejme podstatne zaostávať, pretože prevažnú časť rastu HDP zabezpečujú zahraniční investori a tí majú mnohé úľavy. Preto nie je možné urobiť priamu väzbu medzi rastom HDP a rastom vybraných daní. Svedčí o tom aj značný rozmer daňových nedoplatkov, ktorý sa stále pohybuje na úrovni 80 až 90 miliárd. Suma celkových nedoplatkov kumulatívne stále narastá, čo svedčí o pretrvávajúcej finančnej nedisciplinovanosti pri plnení daňových povinností, keď zoberieme, k 30. 9. 2004 celkové daňové nedoplatky dosiahli sumu 87 miliárd 700 miliónov, pričom v priebehu roku 2004 bol zaznamenaný nárast o 6 miliárd 380 miliónov korún. Čiže pretrváva zlá finančná disciplína daňových subjektov, nízka vymoženosť práva a prácu správcov dane sťažujú časté legislatívne zmeny a problémy s daňovými a informačnými systémami, APE, IDIS. Dokumentuje to skutočnosť, že na základe prijatých opatrení, kontrolou daňové úrady vyrubili daň a penále, pričom len malá časť z toho bola uhradená. Čo sa týka problémového okruhu na strane výdavkov. Nutnosť je uhradiť záväzky štátu voči vybraných odvetviam v rámci oddlženia, ide napríklad o záväzky voči zdravotníctvu na rok, štátneho rozpočtu na rok 2005 sa predpokladá úhrade splátok návratné finančné výpomoci a pôžičiek vo výške 0,52 miliárd slovenských korún. Odhadujú sa disponibilné verejné zdroje financované zdravotníctva vo výške 75,7 miliardy korún, čiže v porovnaní s rokom 2004 viac o 7,4 miliardy korún pri medziročnom zvýšení tempa rastu na úrovni 10,8 %. Najväčší podiel na nárast na disponibilných verejných zdrojov vo financovaní zdravotníctva roku 2005 v porovnaní s rokom 2004 bude mať zvýšenie platieb poistného ekonomicky aktívne obyvateľstvo 5 miliárd, zvýšené platby poistného plateného štátom o 3,1 miliardy pri medziročnom zvýšení tempa rastu o 16,9 % vplyvom legislatívnej zmeny výpočtu poistného platenej štátom. V rámci prijatej reformy zdravotníctva v dôsledku fiškálnej decentralizácie a liberalizácie možno očakávať oslabenie vplyvu vlády nad kontrolou nákladov poskytovania zdravotnej starostlivosti. Neadekvátne môže byť aj očakávanie fiškálnych úspor v zdravotníctve, nakoľko nie je k dispozícii dostatok údajov príjmov, výdavkov, pohľadávok a najmä záväzkov. Tu by som sa, pán podpredseda vlády, chcel pozastaviť a chcel by som vás poprosiť, aby ste spravili dokonalý audit záväzkov a pohľadávok, a to z toho dôvodu, aby sa neopakovala, tak keď išla privatizácia poisťovní a kde poisťovne zo zákonného poistenia, najprv to bolo 800 miliónov, potom to bolo 3 miliardy, dnes sa to pohybuje 10 miliárd. Pokiaľ sa tu nespraví jeden cisársky rez z hľadiska záväzkov a pohľadávok v zdravotníctve, tak som presvedčený, že tieto záväzky budú stále narastať a nie tak ako ich „deklaruje“ pán minister zdravotníctva, že zastaví nárast straty v zdravotníctve. Rozpočet zdravotných poisťovní je zostavený s predpokladom, že výdavky neprevýšia príjmy, návrh rozpočtu na rok 2005 je všeobecným rozpočtom, ktorý nepoukazuje na riziká, ktoré možno očakávať v súvislosti s novou legislatívou. Doplatenie reálnych záväzkov štátu za výkony vo verejnom záujme voči Železniciam Slovenskej republiky. V rámci realizácie Lisabonskej stratégie významný okruh predstavuje riešenie nezamestnanosti v dvoch smeroch, podpora tvorby pracovných miest a podpora teritoriálnej mobility dochádzky za prácou. V rámci toho významnú úlohu zohráva uhrádzanie výkonu vo verejnom záujme pre železnice a v slovenskej autobusovej doprave. V návrhu rozpočtu na rok 2005 je pre železnice zvýšený objem zdrojov výkonov vo verejnom záujme na 6,5 miliardy korún, čo pokrýva 90 % požiadaviek železníc, no pre sadky a MHD, čiže v najväčších mestách výkony sú nepokryté. Dotácia pre Bratislavu, Košice a Banskú Bystricu je v rozsahu 850 miliónov korún, je zrušená však pre sadky, táto navrhovaná suma nezohľadňuje rast cien pohonných hmôt nielen ceny ropy, ale i DPH, aj spotrebnej dane. Dôsledkom toho môže byť rast cien cestovných lístkov alebo rušenie spojov. Keďže rozpočtové možnosti samospráv sú obmedzené, nebudú samosprávy schopné uhrádzať požadované výkony na úrovni roku 2003. Výsledkom môže byť rast cestovného, zrušenia zliav pre študentov a obmedzovanie spojov, tým však pôjde Slovenská republika nielen proti cieľom Lisabonskej stratégie, ale aj proti záverom Laakenského samitu Európskej únie, podpory verejnej hromadnej dopravy. Znamená to, že bez prehodnotenia výšky zdrojov pre Slovenskú autobusovú dopravu nebude možné riešiť mobilitu dochádzky za prácou. Okrem toho ďalšie opatrenie vypracované napríklad ministerstvom práce a sociálnych vecí a rodiny budú kontraproduktívne, nakoľko uchádzači o zamestnanie nebudú mať ako dostať sa do práce vzhľadom na rušenie spojov. Dôsledky privatizácie sadky je iný problém. Je zrejmé, že rast cien pohonných hmôt, opotrebovanosť vozového parku, vývoj cien cestovného dostali sadky do neriešiteľnej situácie. Riešenie je len navýšenie výdavkov zhruba o 300 miliónov korún ako minimalistický variant. Ďalej, čo sa týka výdavkovej časti, záruky za bankový úver vo vzťahu asi 11 miliárd korún. Možnosť dofinancovať miestne regionálne školstvo. V období v roku 89 do roku 2003 nepretržite klesal počet žiakov, počet učiteľov naopak stúpal. Výsledkom bolo výrazné znižovanie počtu žiakov na jedného učiteľa a neefektívne využitie kapacít v regionálnom školstve. V roku 1980 pripadalo na jedného učiteľa približne 18 žiakov, kým v roku 2003 už len 3. Prezamestnanosť v regionálnom školstve sa premietla do zníženia počtu žiakov na učiteľa od roku 1989 o 27,8 %. Napriek spomínanému poklesu efektívne predstavuje rok 2004 základného financovania regionálneho školstva pre ďalšie roky. Od 1. 1. 2004 prešiel majetok štátu na obce a vyššie územné celky. V roku 2005 sa na regionálne školstvo navrhuje vynaložiť prostriedky rozpočtu, štátneho rozpočtu v objeme 42,3 miliardy korún v porovnaní s rozpočtom na rok 2004 predmetné výdavky rastú o 6,15 % napriek pokračujúcemu poklesu žiakov. Treba takisto povedať, že reformu treba v školstve spraviť, pretože nastáva pokles žiakov, lenže vyššie územné celky nedostatočne riešia tieto veci, ktoré sú tam. Zvýšenie nákladov na prevádzku štátnej správy, čo súvisí predovšetkým s ďalším zvýšením cien energií, telekomunikačných poplatkov, cien vôd, návrh štátneho rozpočtu na rok 2005 nezohľadňuje. Odhadované zvýšenie výdavkov môže byť okolo 500 miliónov korún. Nie sú riešené otázky, ako skončí prehratý súd, čo sa týka obchodnej banky. Povinné zvýšenie výdavkov Slovenskej republiky na oblasť vedy a výskumu, aby sa splnili ciele Lisabonskej stratégie, bude vyžadovať zvýšenie výdavkov na vedu, výskum aspoň o 2 miliardy korún. Prehodnocovanie Lisabonskej stratégie kladie značný dôraz na tri hlavné ciele: výskum, vývoj, celoživotné vzdelávanie, podnikateľské prostredie. Koncentrácia sa na tieto ciele zároveň vyžaduje od členských krajín zvýšiť výdavky výskumu aspoň na 2 % z HDP, Slovenská republika má v rozpočte 0,61 % z HDP. Aj keď rast výdavkov na výskum je výsledkom kombinácie zdrojov zo štátneho rozpočtu a podnikateľskej sféry, je zrejmé, že zdroje zo štátneho rozpočtu sú nezastupiteľné. Okrem toho pri zapojení výskumných pracovísk do šiesteho rámcového programu v budúcnosti od roku 2007 do siedmeho rámcového programu sú nutné zdroje pre financovanie výskumných projektov. Je možné zvoliť aj inú cestu, ktorú zvolili napríklad niektoré členské štáty Európskej únie a v rámci nich aj Česká republika. Firmy môžu od základu dane odpočítať 100 % nákladov, ktoré preukázateľne vynaložili na výskum. Aby sa zabránilo špekuláciám a náklady nie je možné odpočítať v prípade, že práce zadali iným firmám, netýka sa to certifikácie. Takisto sa nakoniec v Českej republike upustilo od požiadavky ministerstva financií, aby sa firma zaviazala v ďalších dvoch rokoch, a vynaloží rovnaký objem zdrojov. Odpočítateľnosť nákladov na výskum je štandardne používaný nástroj v Európskej únii. Keď porovnáme Českú republiku, je dopad tohto opatrenia na úrovni 4 miliárd ročne. Podpora činností, súčinností firiem je riešená ďalšími nástrojmi. Zároveň sa rozširuje podpora výskumu a technologických a inovačných parkov. V budúcnosti by sme mali ako vo väčšine členských krajín mať prioritu na projekty financovania, multizdrojové projekty, projekty financované štátom a podnikovou sférou. Ďalšou možnosťou je financovanie projektov aj cez agentúry podpôr zahraničných investícii ako súčasť investičných stimulov. Súbežne s týmito nástrojmi Európska únia odporúča systematicky zvyšovanie výdavkov rozpočtu jednotlivých členských krajín na výskum pri súbežnom reštruktruktualizovaní výskumného zamerania na väzby a prioritné ciele v Európskej únii, alternatívne zdroje, energie, medicínska, technická, informačné technológie. Chcem ešte poukázať, že napríklad Česká republika má tiež problémový štátny rozpočet, a vyčleňuje pre oblasť výskumu a vývoja 16,5 miliardy korún pre rok 2005 a pre rok 2006 počíta až s 18,5 miliardami českých korún. Po ďalšie, v roku 2005 bude musieť Slovensko zabezpečiť dosiahnutie povinných minimálnych rezerv ropy na 90 dní, čo si vyžiada investície v rozsahu minimálne 2,5 až 3 miliardy slovenských korún. V rozpočte bežných výdavkov nebola v plnom rozsahu pokrytá požiadavka Správy štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky na skladovanie, ochraňovanie určeného množstva ropy a ropných produktov na 64 dní spotreby, ktorá predstavuje sumu 240 miliónov slovenských korún. Vzhľadom na opakujúce sa povodne bude nutné zvýšiť výdavky na protipovodňové opatrenia. Nechcem špecifikovať, o akú sumu ide, ale odhadujeme okolo miliardy slovenských korún. Hlavnou prioritou bolo dorovnanie priamych platieb poľnohospodárom do úrovne 60 % priemeru v Európskej únii. Pôvodná úroveň 42,6 % bola upravená 54 %, čiže na 7 miliárd 027, čiže nebola pokrytá suma do vyrovnania tých 60 % - 780 miliónov korún. Ďalej, čo sa týka, investičné stimuly pre investorov, ktorí prichádzajú na úrovni na rok 2005, odhadujeme zhruba okolo 8 miliárd korún. Odkladanie reformy slovenskej armády, je nutné počítať so zvýšením výdavkov na rozpočtovú kapitolu ministerstva obrany zhruba takisto asi o miliardu viacej. Azylová politika vzhľadom na záväzky Slovenska voči Európskej únii, bude nutné počítať 300 až 500 miliónov korún. Doúčtovanie fiškálnej decentralizácie je možné súhlasiť so ZMOS-om, že vzniká riziko finančnej diery v rozpočte pre vyššie územné celky zhruba 1,5 miliardy korún. Okrem toho zostáva otvorených ešte niekoľko ďalších problémov, v ktorých nie je možné stanoviť číselný odhad, napríklad dopad spustenie penzijnej reformy, spoluúčasť Slovenskej republiky na štrukturálnych programoch v Európskej únii, odhadovaný úver v Sociálnej poisťovni v prípade nesolventnosti, dopad kurzového rizika na vývoj Národnej banky Slovenska, úspory v štátnej správe vo väzbe na očakávanie zníženie počtu pracovníkov. Veľkú časť rizík štátneho rozpočtu na rok 2005 by vláda mohla riešiť použitím príjmov z privatizácie, ak tieto prostriedky budú reálne k dispozícii, tieto prostriedky budú k dispozícii až v polovici roku 2005, buď využitím § 11 vo väzbe na Národnú banku, alebo využitím viazania rozpočtových kapitol, a to tak z hľadiska výšky v percentách ako aj dĺžky viazania. Faktom však je, že naháňanie sa za percentom deficitu Slovenskej republiky je značne problematické. Okrem toho, ak hovoríme, že deficit štátneho rozpočtu v roku 2005 bude na úrovni 3,4 % hrubého domáceho produktu, zároveň predpokladáme, že ostatné okruhy verejných financií, teda Sociálna poisťovňa, zdravotné poisťovne budú mať rozpočtové hospodárenie vyrovnané, čo je vecne nie reálny predpoklad, pritom možnosti nafúknuť výšku HDP sú obmedzené. To sú len niektoré veci, na ktoré som ja k príjmovej aj výdavkovej časti upozornil, ktoré v rozpočte môžu v roku 2005 čakať. Ďakujem za pozornosť.