R. Bauer, poslanec: (2001-09-12):
Dôležité však je, že zákon napriek nesúhlasu či neochote viacerých centrálnych orgánov je na svete. Návrh zákona vo svojich 22 článkoch novelizuje značné množstvo zákonov. Decentralizačný proces je rozložený do dlhších časových období. Niektoré články zákona nadobúdajú podľa návrhu účinnosť 1. januára 2002, iné 1. apríla, ďalšie 1. júla, potom 1. januára 2003 a článok 2 až 1. januára 2004. Článok 2 sa týka novely cestného zákona. Rád by som sa predkladateľa opýtal, či je naozaj potrebná dvojročná lehota na prípravu dohôd o prevode vlastníctva ciest druhej a tretej triedy a ďalšieho majetku, ktoré sú v správe Slovenskej správy ciest, do vlastníctva samosprávneho kraja. Myslím si, že takáto dlhá doba na nadobudnutie účinnosti tejto časti zákona je neodôvodnená. Článok 1 zákona zavádza takzvané interpretačné pravidlo v znení, že ak zákon pri úprave pôsobnosti neustanovuje, či ide o výkon samostatnej pôsobnosti samosprávneho kraja, alebo o výkon štátnej správy, platí, že ide o výkon štátnej správy. Z pohľadu kompetenčnej výlučnosti samosprávy a v súlade s Európskou chartou miestnej samosprávy čl. 4 ods. 4 by to malo byť presne naopak. Ak zákon neustanoví, či ide o výkon samostatnej pôsobnosti samosprávneho kraja, alebo o výkon štátnej správy, platí, že ide o výkon samostatnej pôsobnosti samosprávneho kraja. To isté sa týka obce. Rozsah prenášaných kompetencií kvalifikovaný finančnými ukazovateľmi tvorí viac ako 12 mld. korún a je výrazne ovplyvnený rozsahom pôsobnosti budúcich školských úradov, viac ako 22 mld. korún, a absenciou prenosu kompetencií v oblasti poskytovania opakovaných dávok sociálnej pomoci a kompenzácií zdravotne postihnutých. Až suma všetkých týchto položiek dáva vládnou koncepciou predpokladaných cca 50 mld. korún. Napriek tomu novo vytváraná samospráva vyšších územných celkov a obce budú pomerne dobre kompetenčne vybavené. Z celkového alebo z pohľadu cieľového stavu decentralizácie a modernizácie verejnej správy je diskutabilné účelové určenie prevádzaného majetku a obmedzená zakladateľská a zriaďovateľská funkcia v oblasti zdravotníctva a sociálnych vecí. Skúsenosti z doterajšieho pôsobenia miestnej samosprávy, najmä miest, svedčia o tom, že zabezpečovanie funkcií v oblasti sociálnej, ako i kultúry a podpory zdravotníctva si nevyžadujú dohľad štátu nad majetkom a sieťou zariadení. Takýto dohľad len sťažuje prijímanie prípadných potrebných zmien reprofilizácie zariadenia jedného druhu na iný druh podľa miestnych podmienok. Pri ponechaní týchto obmedzení sa dá preto očakávať, že po krátkom čase vznikne tlak zo strany orgánov územnej samosprávy na zmiernenie prísneho dohľadu štátu, respektíve na úplné zrušenie dohľadu v týchto oblastiach. Kľúčovou etapou v celom procese decentralizácie je vytváranie združení obcí podľa § 20b navrhovanej novely zákona o obecnom zriadení. Aby obce mohli zabezpečiť prenášané činnosti v oblasti školstva a zdravotníctva, sociálnych vecí, stavebného zákona kvalitne, efektívne a úsporne, je nevyhnutný istý stupeň integrácie. Táto etapa vytvárania združení obcí tým, že je založená na báze dobrovoľnosti a na základe prijímania zmlúv medzi obcami, zakladá demokratický charakter celého procesu. Obce majú už teraz vytvorené dobrovoľné regionálne združenia, ktoré sa začali vytvárať hneď po kreovaní miestnej samosprávy v roku 1990. Z nich sa môže vychádzať aj pri tomto procese združovania. V poslednej hodnotiacej správe Európskeho parlamentu je vyjadrený kritický pohľad na prebiehajúci proces reformy verejnej správy u nás. Podklady pre túto správu však vznikali v čase, keď ešte neboli prijaté zákony o samospráve vyšších územných celkov a pripravené zákony, ktoré teraz prerokúvame, a v tom čase bola kritika zo strany Európskej únie oprávnená. Napriek tomu vzniká dojem, že práve táto kritika zo strany Európskej únie je hnacím motorom pokračovania decentralizácie a modernizácie verejnej správy u nás. Musím povedať, že hlavnou motiváciou pokračovania reformy verejnej správy je stav vo verejnej správe na Slovensku a potreba jej zefektívnenia a modernizácie. Z textu novely zákona vidno, že zákon bol šitý horúcou ihlou, aj keď treba uznať, že za posledný krátky čas sa urobilo veľmi veľa a vidieť legislatívnotechnické chyby, ktoré bude potrebné v druhom a treťom čítaní vyčistiť, napríklad čl. 8, ktorý novelizuje zákon o sociálnej pomoci, v bodoch 33, 34, 35 sú nesprávne uvedené písmená, čo vzniklo pravdepodobne viacnásobným prepisovaním § 68 tohto zákona. Zákon prerokúvame v skrátenom legislatívnom konaní a pri takomto rozsahu novelizovaných paragrafov zákonov dá sa očakávať, že po jeho prijatí sa objavia ďalšie chyby. Preto by bolo vhodné, aby raz za rok vláda predložila Národnej rade vyhodnotenie tohto a ďalších s reformou súvisiacich zákonov a navrhla legislatívne opatrenia na odstránenie zistených chýb a nedostatkov. Uznesením Národnej rady by sme mohli založiť takzvaný čistiaci proces a po niekoľkých rokoch by tieto zákony s presnými formuláciami a bez chýb. Podobnú procedúru prijali aj v Poľsku pri prijímaní reformy verejnej správy a veľmi sa osvedčila. Dámy a páni, vzhľadom nato, že voľby do orgánov samosprávy vyšších územných celkov už sú predsedom Národnej rady vyhlásené na 1. decembra tohto roku, je potrebné čo najskôr tento zákon, ako aj nasledujúce zákony súvisiace s reformou verejnej správy prerokovať a prijať, aby boli známe podmienky výkonu funkcií v orgánoch samosprávy vyšších územných celkov a voľby sa tak mohli uskutočniť. Klub Kresťanskodemokratického hnutia podporí schválenie návrhu zákona o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na samosprávne kraje do druhého čítania.