P. Kubovič, poslanec: (2003-04-10):
V roku 1994 predstavila aliancia program Partnerstvo za mier, ktorého zakladajúcim členom bola tiež Slovenská republika. Účelom programu Partnerstvo za mier bolo posilnenie demokratických mechanizmov zúčastnených krajín, pomoc pri zmene štruktúry ozbrojených zložiek krajiny a vzájomná spolupráca zúčastnených členov. Skúsenosti získané prostredníctvom Partnerstva za mier prispeli nemalou mierou k spolupráci medzi krajinami, ktoré sa zúčastnili mierových misií v krajinách bývalej Juhoslávie. Kľúčovým momentom na zmenu prístupu Slovenska k členstvu v NATO bol výsledok parlamentných volieb v roku 1998. Predchádzajúci i súčasný vládny kabinet podriadil záujmu vstupu Slovenska do Severoatlantickej aliancie aj praktickú politiku. Pozvanie k vstupu Slovenska do NATO na pražskom samite aliancie v novembri 2002 pre reprezentáciu Slovenska znamenalo zavŕšenie niekoľkoročného procesu približovania k členstvu v NATO. Bolo výzvou na zintenzívnenie práce na všestrannej príprave krajiny na prevzatie povinností plnohodnotného člena aliancie. Pozvanie našej krajiny pre vládny kabinet i parlament prinieslo na jednej strane satisfakciu za doteraz vykonané kroky, na strane druhej viedlo k nutnosti urýchlenia krokov kvalifikujúcich krajinu na členstvo. Časový plán, ktorý vláda a následne Národná rada prijali vo februári 2003 a ktorý bol medzičasom prostredníctvom generálneho tajomníka aliancie odovzdaný členským krajinám NATO, obsahuje časovo vymedzené a vo väčšine prípadov jasne merateľné záväzky Slovenska v oblasti prípravy krajiny na členstvo. Tento dokument ako nový nástroj prípravy na členstvo v aliancii podrobne opisuje východiskový stav a stav, ktorý chce Slovensko dosiahnuť či už k dátumu vstupu, alebo v časových horizontoch presahujúcich dátum vstupu do aliancie. Časový plán je teda určitým koncentrovaným vyjadrením procesu prípravy krajiny upriamujúcim tak výkonnú, ako aj zákonodarnú moc na hlavné otázky spojené s úspešným účinkovaním Slovenska. Je potešiteľné, že dokument v parlamente podporili aj viacerí opoziční kolegovia, páni poslanci a poslankyne. V tejto podobe časový plán schválený uznesením Národnej rady poskytuje potrebnú širokú politickú bázu na záverečnú akcelerovanú fázu prípravy krajiny na členstvo v NATO. Je predpoklad, že zároveň s členstvom v NATO zrejme v rovnakom období roku 2004 Slovensko získa aj plnohodnotné členstvo v Európskej únii. Aktívne členstvo, účasť na formovaní bezpečnostnej politiky aliancie a zapájanie sa do procesov vo vnútri NATO v prípade Slovenska ako mladého štátneho útvaru bude viesť k zvýšeniu jeho váhy v medzinárodných vzťahoch. Pozvanie našej krajiny k vstupu do aliancie je pre členov vlády, poslancov Národnej rady, ako aj pre celú spoločnosť zároveň aj intelektuálnou výzvou. My politici máme možnosť zúčastňovať sa na formovaní novej úlohy, ktorú bude Slovensko najneskôr od roku 2004 aj inštitucionálne zohrávať pri spoluvytváraní transatlantického, ale čoraz viac aj globálneho bezpečnostného prostredia. Takúto možnosť reálnej prezentácie názorov a predstáv politických špičiek krajiny v rámci vytvárania svetového bezpečnostného prostredia umožňuje práve členstvo v NATO. Na tomto mieste je dobré pripomenúť, že rozhodovací proces vo vnútri aliancie je založený na jednomyseľnej dohode všetkých členov. Uvedená forma rozhodovania zabezpečuje, že každá členská krajina má dostatočný priestor na prezentáciu svojho pohľadu na otázky, ktoré sú predmetom rokovania vo vnútri aliancie. Hlavnou úlohou politickej reprezentácie po zabezpečení členstva krajiny v NATO je zabezpečenie vyváženého celospoločenského stotožnenia sa krajiny s jej nadchádzajúcim členstvom. Základným právom Slovenskej republiky ako plnohodnotného člena aliancie bude predovšetkým právo na bezpečnostnú garanciu pre normálny rozvoj štátu. Po nedávnych skúsenostiach s hrozbou svetového terorizmu sa toto právo ukazuje v novom svetle. Je nutné sa však stotožniť tiež s povinnosťami vyplývajúcimi z členstva v NATO. Bude prioritou zabezpečiť akceptáciu vyčleňovania dostatočných zdrojov štátu na zaručenie vlastnej, ako i kolektívnej obrany a bezpečnosti. Ak hovoríme o zdrojoch na zaručenie bezpečnosti, mám na mysli tiež ľudské zdroje. S tým súvisí nutnosť prípravy verejnej mienky vo vnútri krajiny na vysielanie príslušníkov ozbrojených síl na plnenie úloh mimo územia Slovenska. Za obdobie posledného pol druha roka došlo k výraznému niekoľkonásobnému zvýšeniu počtov príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky, ktorí v súčasnosti pôsobia na všetkých kontinentoch, kde sa uskutočňujú mierové misie Organizácie Spojených národov či operácie na podporu mieru pod vedením NATO. S počtom 850 mužov a žien v zahraničí sa Slovenská republika stala jedným z najvýznamnejších prispievateľov do týchto aktivít medzinárodného spoločenstva. Na tomto mieste považujem za potrebné venovať niekoľko viet otázke podpory verejnosti vstupu Slovenskej republiky do aliancie. V predchádzajúcich rokoch sme boli svedkami, že podpora slovenskej verejnosti vstupu do aliancie je často formovaná aktuálnou bezpečnostnou situáciou vo svete. V období rokov 1999 až 2002, po tzv. kosovskej kríze, sme boli svedkami pomaly stúpajúcej podpory verejnej mienky vstupu Slovenska do NATO a v priebehu roku 2002 sa podpora vstupu do aliancie zvýšila až na úroveň nad 60 %. V novembri 2002 prišiel pražský samit NATO a Slovenská republika dostala pozvánku do NATO. Napriek týmto pozitívnym faktom však verejná mienka začala postupne klesať. Najpodstatnejším faktorom znižovania podpory vstupu Slovenska do NATO bolo spájanie členstva našej krajiny v NATO so situáciou v Iraku. Na základe uvedeného, vážené kolegyne, vážení kolegovia, aj vy svojím zodpovedným prístupom môžete pomôcť zabezpečiť celospoločenskú akceptáciu členstva našej krajiny v NATO bez ohľadu na aktuálnu kampaň alebo situáciu vo svete. Je našou povinnosťou a povinnosťou ostatných predstaviteľov štátnej moci nepodliehať populistickým náladám, ale poctivo vysvetľovať a objasňovať spoluobčanom nutnosť niektorých nepopulárnych krokov súvisiacich s naším členstvom v NATO. V súvislosti s verejnou mienkou ohľadom podpory vstupu Slovenska do NATO si položme otázku, aké sú očakávania verejnosti so vstupom Slovenska do NATO. Najčastejšou odpoveďou respondentov je zaistenie bezpečnosti Slovenska, ale tiež obava zo zatiahnutia našej krajiny do konfliktu. Naproti tomu ekonomickú prosperitu i upevnenie medzinárodného postavenia Slovenska vidí za členstvom v aliancii asi 6,5 % respondentov, hoci ekonomickú prosperitu za členstvom v NATO vidí iba menej ako 7 % respondentov. Zodpovedným politikom je jasné, že bezpečnosť a prosperita sa navzájom dopĺňajú. Tam, kde niektorý z týchto elementov chýba, nedarí sa ani jednému, ani druhému. Ako pozitívny príklad môžeme uviesť nárast objemu zahraničných investícií v Českej republike, Maďarku a Poľsku po vstupe týchto krajín do NATO. Prílev zahraničných investícií do ekonomiky bude pravdepodobne najskôr citeľným dôsledkom vstupu Slovenska do NATO pre občanov, keďže so sebou prináša vytvorenie nových pracovných príležitostí. Práve v tejto oblasti by bolo dobré zintenzívniť úsilie politických predstaviteľov pri objasňovaní pozitív vstupu našej krajiny do NATO spoluobčanom. V neposlednom rade chcem upozorniť na všeobecne známu a prijímanú skutočnosť, potvrdenú konkrétnymi údajmi, že kolektívna obrana je lacnejším variantom zabezpečenia obrany štátu ako samostatná obrana. V súvislosti so vstupom Slovenska do NATO bude nutné dokončiť profesionalizáciu Armády Slovenskej republiky plánovanú na rok 2006, ale tiež zabezpečiť špecializáciu ozbrojených síl v rámci aliancie. Cieľom je vytvoriť po dohode s ostatnými členmi aliancie podmienky na zadefinovanie miesta ozbrojených síl Slovenskej republiky v rámci aliancie, najmä zabezpečenia vynikajúcej kvality určitej zložky ozbrojených síl. Už nebude nutné zabezpečovať ozbrojenými silami štátu celý rozsah bezpečnosti krajiny, ktorá je vôbec najdrahšou alternatívou, ale dôjde k výraznému zlacneniu prevádzky armády s pozitívnym dosahom aj na štátny rozpočet. V tejto súvislosti si dovolím upriamiť pozornosť na vysokú medzinárodnú akceptáciu práce slovenských ženistov alebo protichemických špecialistov. Vážené kolegyne, kolegovia, dnes máme možnosť svojím súhlasom zapojiť Slovensko do organizácie, ktorá zastáva rovnaké demokratické hodnoty a ktorá je zárukou, že budeme spoločne zvládať bezpečnostné výzvy nového storočia. Pevne verím, že sa k tomu kroku pridáte. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)