Petrák, Ľubomír, poslanec NR SR (2014-10-22):
Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Vážené dámy, vážení páni, ja pôjdem možno trošku nad rámec predloženého návrhu zákona, ale možno v krátkosti sa najskôr vyjadrím aj k predmetu dane z motorových vozidiel. So záujmom sledujem túto rozpravu a v zásade také najkontroverznejšie alebo najviac pripomienkujúce bolo vystúpenie pána župana Freša o tom, ako potrebuje samospráva vlastnú daň, aby mohla prejavovať svoje samosprávne funkcie. Ako teoreticky, ideologicky, ako myslím si, že tento postoj je správny, ale problémom je, že v čase fiškálnej decentralizácie, ktorú organizovala vláda Mikuláša Dzurindu, teda vaša strana, sa pre financovanie vlastnej dane pre vyššie územné celky zvolila daň z motorových vozidiel, ktorá nemá absolútne žiadnu logiku vzhľadom na financovanie vyšších územných celkov, a problémom je to, že zvolila sa, nechcem povedať, že úplne náhodne, ale vzhľadom na to, že sa presunuli cesty II. a III. triedy do pôsobnosti samosprávnych krajov, tak sa hľadala, hľadala nejaká nálepka bez akejkoľvek väzby na to, akú to má logiku, bez účelovej viazanosti na opravy ciest, bez zohľadnenia dĺžky ciest, bez zohľadnenia domicilu motorových vozidiel a ďalších vecí a to je to, čo tu zaznelo v tejto diskusii výrazne, výrazne vo viacerých vystúpeniach, že vznikali rôzne disproporcie, ktoré celý systém deformovali. Čiže toto je jedna z tých základných poznámok. Možno by bola dnes na mieste otázka celkom premodelovať systém samosprávnych daní a daní, ktoré sú vyberané na centrálnej úrovni, a premodelovať to tak, aby to zodpovedalo situácii, ktorá je o desať rokov po fiškálnej decentralizácii, môžeme sa k tejto otázke vrátiť, ale len holá kritika tohto návrhu, ktorý považujete za centralizáciu, myslím, že neobstojí a nie je na mieste. Ja by som sa však chcel vo svojom vystúpení dotknúť otázok, ktoré minulý týždeň relatívne dosť silno sa objavovali v médiách, a týkalo sa to nášho návrhu zákona, ktorý sa týkal miestnych daní a poplatkov. Využívam túto možnosť vzhľadom na to, že pri zákone o návrhu daní z motorových vozidiel je otvorený zákon o miestnych daniach a poplatkoch, nakoľko z tohto zákona sa táto daň vyníma, chcel by som predložiť jeden pozmeňujúci návrh. Ja si ho, ja ho najskôr prečítam, aby som zadosťučinil zneniu rokovacieho poriadku, a potom by som ho odôvodnil. Pozmeňujúci a návrh k vládnemu návrhu zákona o dani z motorových vozidiel a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 1122). V súlade s ustanoveniami zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov predkladám pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona o dani z motorových vozidiel a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Vo vládnom návrhu zákona navrhujem tieto zmeny: V doterajšom čl. III sa za doterajší bod 2 vkladajú nové body 3 a 4, ktoré znejú: 3. V § 8 ods. 2 tretia veta znie: „Takto ustanovená ročná sadzba dane z pozemkov pre pozemky podľa § 6 ods. 1 písm. a) nesmie presiahnuť päťnásobok ročnej sadzby dane z pozemkov podľa odseku 1, ročná sadzba dane z pozemkov pre pozemky podľa § 6 ods. 1 písm. d) nesmie presiahnuť desaťnásobok ročnej sadzby dane z pozemkov podľa odseku 1 a ročná sadzba dane z pozemkov pre pozemky podľa § 6 ods. 1 písm. b), c) a e) nesmie presiahnuť päťnásobok najnižšej ročnej sadzby dane z pozemkov ustanovenej správcom dane pre pozemky podľa § 6 ods. 1 písm. b), c) a e) vo všeobecne záväznom nariadení.11)“ 4. V § 8 odsek 5 znie: „(5) Ak ročná sadzba dane z pozemkov pre pozemky podľa § 6 ods. 1 písm. a) ustanovená podľa odseku 2 presiahne päťnásobok ročnej sadzby dane z pozemkov podľa odseku 1, uplatní sa ročná sadzba dane z pozemkov podľa odseku 1. Ak ročná sadzba dane z pozemkov pre pozemky podľa § 6 ods. 1 písm. d) ustanovená podľa odseku 2 presiahne desaťnásobok ročnej sadzby dane z pozemkov podľa odseku 1, uplatní sa ročná sadzba dane z pozemkov podľa odseku 1. Ak ročná sadzba dane z pozemkov pre pozemky podľa § 6 ods. 1 písm. b), c) a e) ustanovená podľa odseku 2 a ročná sadzba dane z pozemkov ustanovená podľa odseku 4 presiahne päťnásobok najnižšej ročnej sadzby dane z pozemkov ustanovenej správcom dane pre pozemky podľa § 6 ods. 1 písm. b), c) a e) vo všeobecne záväznom nariadení,11) uplatní sa ročná sadzba dane z pozemkov podľa odseku 1.“ Doterajšie body je potrebné primerane prečíslovať. Odôvodnenie: Navrhuje sa precizovať oprávnenie správcu dane určovať ročnú sadzbu dane z pozemkov pre ornú pôdu, chmeľnice, vinice, ovocné sady, trvalé trávnaté porasty, lesné pozemky v rozsahu päťnásobku základnej ročnej sadzby dane a rozdielne pre lesné pozemky, na ktorých sú hospodárske lesy, rybníky s chovom rýb a ostatné hospodársky využívané vodné plochy v rozsahu desaťnásobku základnej ročnej sadzby dane. Navrhovaná zmena nadobudne účinnosť 1. decembra 2014, čo sa premietne v článku o všeobecnej účinnosti zákona. Krátko k takému neformálnemu odôvodneniu tohto návrhu zákona. Boli sme kritizovaní médiami, že nevieme, čo sme v predchádzajúcom návrhu zákona prijímali. Musím povedať, že domnievam sa, že takú rozsiahlu analýzu a také rozsiahle diskusie, ako boli pri návrhu tohto zákona, nebývajú obvykle pri iných návrhoch zákonoch, ktoré sú z dielne poslancov. Predkladaný návrh zákona o miestnych daniach a poplatkoch bol predkladaný v súčinnosti štyroch politických strán, SMER- sociálna demokracia, MOST – HÍD, SDKÚ a KDH. Musím povedať, že zohľadnili sme všetky pripomienky, ktoré boli vznesené pri príprave tohto návrhu zákona, všetky sporné veci alebo veci, ktoré sa javili ako sporné alebo mohli by prinášať problémy, boli z návrhu tohto zákona vyhodené a boli tam len veci, ktoré boli zlepšením technickým zlepšením a vecným zlepšením súčasnej situácie, je pravdou, nikdy sme to neskrývali a neskrývame to ani teraz, že tento návrh zákona pre niektoré samosprávy mal negatívny dopad, pričom si stojím za tvrdením, že celkový návrh zákona ako taký z hľadiska makroekonomického na samosprávy negatívny dopad nemal vzhľadom na to, že sme zavádzali nové možnosti určovania miestnych daní, predovšetkým za ubytovanie a rozširoval sa celkový okruh, celkový okruh daňových poplatníkov vrátane poplatkov za hromadné garáže, podzemné stavby, stavby transformátorov, kioskov a podobných zariadení. K čomu ale došlo? Negatívny dopad v prípade dane z pôdy, teda z ornej pôdy, ktorá mediálne nebola vôbec kritizovaná, bol na 110 obcí, pričom podotýkam, že myslím, že je 2 897 obcí a miest na území Slovenskej republiky, z toho negatívnym spôsobom sa dotýkal tento návrh zákona 110 obcí. 78 z týchto 110 obcí malo dopad nižší ako 2 000 eur na obec. Čiže hovorím dopad na jednu obec nižší ako 2 000 eur, čo nepovažujem za žiaden kardinálny problém, a preto ani v tomto predkladanom návrhu novely zákona alebo pozmeňujúceho návrhu sa nedotýkame vôbec nastavených parametrov pre ornú pôdu, to znamená maximálnu hranicu vo výške 5-násobku minimálnej sadzby dane, čo predstavuje 1,25 %. Stojím si za tým, že musia byť vyrovnané podmienky pre poľnohospodárov, ktorí pôsobia v rôznych katastroch, v rôznych katastrálnych územiach, musia mať približne rovnaké podmienky preto, aby to neobmedzovalo hospodársku súťaž a neznevýhodňovalo jedných voči druhým. Je pravdou, že niektoré samosprávy veľmi necitlivo pristupovali k uvaľovaniu sadzieb dane za pôdu a tieto dane sa pohybovali v rôznych výškach. Najvyššiu, ktorú tu mám zaznamenanú, údaje sú vytiahnuté z DataCentra, to znamená, z hlásení o dani z nehnuteľnosti, ktoré poskytujú samosprávy ministerstvu financií, najvyššia sadzba dane bola vo výške 31,2 % na ornú pôdu. 31,2 %! To znamená, tretina hodnoty ornej pôdy podľa zákona bola ročne vyberaná ako daň. Toto považujem za úžeru, toto považujem za likvidačné, ak niektorá samospráva si chcela dať týmto spôsobom sanovať svoj príjem, považujem to za nesprávne a považujem za potrebné, aby tento parlament v takýchto zvlášť vypuklých prípadoch zasiahol a stanovil maximálnu hranicu. Druhým problémom, ktorý bol medializovaný omnoho viac, bola otázka dane z pozemkov pri lesných pozemkoch. Tu treba povedať, že ten problém má niekoľko rovín. V prípade lesných pozemkov dochádza k dvom negatívnym javom, ktoré sme nie celkom postihli. Prvý negatívny jav spočíva v tom, že v prípade ťažby tí, ktorí ťažia v lese, preťažujú vozidlá, na ktorých odvážajú drevo, ničia miestne komunikácie. A je pravdou, že existuje zákonné nariadenia, ktoré im ukladá, aby dali tieto komunikácie do pôvodného stavu, ale často sa stáva, že dochádza k súdnym sporom, k vymáhaniu tohto plnenia, ktoré sa naťahuje niekoľko rokov. A je pravdou aj to, že predovšetkým menšie obce nemajú ani dostatok finančných prostriedkov, ani administratívne kapacity, aby takéto súdne spory viedli. Je to pravdou, a preto prichádza k tejto zmene formou tohto pozmeňujúceho návrhu, aby sa zvýšila tá sadzba z päťnásobku na desaťnásobok. Druhým problém, ktorý sa tu objavil, je ten, že predovšetkým väčší hospodári v lesoch využívajú možnosť ustanovenia, kde prehodnotia cenu pôdy formou súdnoznaleckého posudku, a treba povedať, že nikdy sa ešte nezaznamenalo, že by došlo k prehodnoteniu ceny lesnej pôdy smerom nahor, ale dochádza k prehodnoteniu ceny lesnej pôdy smerom nadol, ktorý znamená značné výpadky v príjmoch obcí a miest. Mnohé samosprávy využívali ten nástroj, že keďže sa znížil základ dane v hodnote pozemku, tak zdvihli sadzbu dane, aby aspoň trošku priblížili celkový výnos dane do obecnej, do obecnej pokladne. Považujem takýto, takýto postup znovu za neadekvátny zo strany niektorých vlastníkov lesov, a preto tu je pozmeňujúci návrh, ktorý som pred chvíľočkou predniesol. Treba ale opätovne povedať, že sadzby dane, ktoré sa pohybujú na úrovni 7,5 % z hodnoty lesnej pôdy alebo 21 % z hodnoty, medializovanej hodnoty, teda sadzby dane v prípade obce Motyčky považujem takisto za úžernícke, ktoré nie je možné tolerovať v tomto parlamente. Ak sa dotknem obce Motyčky, ktoré spustili túto lavínu medializácie, musím povedať aj druhú skutočnosť, že ak by pán starosta si plnil svoje zákonné povinnosti a odovzdal by hlásenie o dani z nehnuteľností, ktoré ani za rok 2013, ani za rok 2012 sa na ministerstve financií nenachádza, mohli sme tento problém tejto obce identifikovať a mohli sme sa normálne baviť o probléme, ktorý môžeme spôsobiť, tejto obce. Napriek tomu, opakujem, daň vo výške 21 % z hodnoty pôdy pre lesné pozemky je úžernícka a je v tejto krajine neprijateľná. Vlastník lesného pozemku alebo akejkoľvek nehnuteľnosti nemá možnosť si tento pozemok preniesť do iného katastra. Vlastník tejto nehnuteľnosti ju často nemá možnosť ani predať, nemá možnosť s ňou nijako inak naložiť. Má možnosť len platiť daň, ktorú v mnohých prípadoch neobjektívne a v neobjektívnej výške stanoví niekto iný. Preto považujem návrh, ktorý predložila skupina poslancov v predchádzajúcom období, za objektívny. Z tohto miesta chcem upozorniť aj na niektoré ďalšie problémy, ktoré sa nám nepodarilo vyriešiť. Sú to predovšetkým daň z nehnuteľnosti podnikateľských subjektov a musím úplne otvorene pomenovať v tomto prípade mesto Púchov, ktoré podľa názoru podnikateľských subjektov v tomto meste vyberá neobjektívne vysokú daň, zaťažuje spoločnosti, ktoré sa nachádzajú v tomto meste, pričom niektoré z nich zvažujú odchod z tohto mesta a spôsobilo by to stratu niekoľko tisíc pracovných miest. Chcem z tohto miesta úplne jednoznačne povedať, že pokiaľ sa budú objavovať takéto nežiaduce tendencie v samosprávach, budem osobne iniciovať kroky, aby sa stanovila maximálna horná hranica sadzby napriek tomu, že to ide proti princípom samosprávnosti, ale určitá forma regulácie v tomto prípade musí byť. Nemôže to fungovať jednoducho tak, že samospráva má možnosť si určiť čokoľvek a v prípade negatívnych dopadov tieto negatívne dopady bude sanovať iba a iba štát. Z tohto dôvodu, z tohto dôvodu vyzývam všetkých kolegov, aby pri stanovovaní sadzieb v dani z nehnuteľnosti pristupovali veľmi citlivo. Poviem, že vždy som obhajoval, obhajujem a budem obhajovať záujmy samosprávy, ale musíme sa správať v rámci rozumných hraníc a musíme sa správať zodpovedne k tomu, aby táto krajina napredovala, a nie aby sa obhajovali iba lokálne, často možno diskriminačné kritériá, ktoré sú v niektorých prípadoch aj účelovo postavené. Verím, že tento návrh novely zákona nájde u vás podporu, a verím, že pre ďalšie obdobie uzatvoríme tieto nezmyselné debaty. Ak by som povedal k číslam, ktoré sa dotýkajú ešte lesných pozemkov, pri zvýšení hranice maximálnej sadzby dane na 2,5 % bude dotknutých z 2 897 obcí iba 33 obcí, pričom tie čísla, v absolútnej hodnote bude iba 10 obcí s dopadom väčším ako 10-tisíc eur. Čiže iba desať obcí bude s dopadom väčším ako 10-tisíc eur. To znamená, že sme sa snažili nájsť taký model, ktorý by vyhovoval všetkým, to znamená aj samosprávam, ale aby nepoškodzoval vlastníkov pôdy v tejto krajine. Ďakujem pekne.