Hajko, Jozef, poslanec NR SR (2024-04-23):
Vážený pán predsedajúci, vážená pani ministerka, milé kolegyne, milí kolegovia, vláda predložila na rokovanie Národnej rady novelu zákona o regulácii v sieťových odvetviach a niekoľkých ďalších zákonov. Ide o návrh rozsiahlej zmeny. Len upozorním, že vlastne tejto regulácii podliehajú tie sieťové odvetvia, to znamená elektroenergetika, plyn, voda, teplo, a keďže ide o rozsiahlu zmenu, ktorá je predložená, tak som očakával také trošku zakotvenie, zarámcovanie celej tej problematiky, pretože je to oblasť, ktorá sa dotýka širokých skupín obyvateľstva, takisto biznisu, priemyslu. Očakával som, že ten rámec bude, zhruba sa v ňom dozvieme, že akým, ako chce, ako vláda mieni postupovať v týchto oblastiach, ktoré som vymenoval, to znamená v energetike, teplárenstve, vo vode, a akým spôsobom mieni pristupovať aj k samej regulácii, pretože mnohí si možno pamätáte, že Slovensko sa začalo uberať cestou deregulácie cien elektrickej energie a plynu v minulosti. Napríklad v susednej Českej republike takúto reguláciu vôbec nemajú a ustupuje sa od týchto regulácií. My zatiaľ nepoznáme odpoveď, že akým smerom sa pôjde na Slovensku ďalej. Ako vieme, tak posledné vlády, ktoré tu máme, tak siahli pri regulácii cien na všeobecný hospodársky záujem a v podstate odobrali Úradu pre reguláciu sieťových odvetví určitú kompetenciu a sama vláda prišla s tými stropovými cenami, ktoré dnes poznáme. Chýbajú mi tam aj ďalšie veci do toho základného rámca, keďže hovoríme o takejto veľkej, veľkej novele, že akým spôsobom mieni Slovensko pristupovať k zásobovaniu energonosičmi. Dnes napriek tomu, že máme vojnu na Ukrajine a sú, je tu embargo proti, proti Rusku, tak Slovensko stále 90 % plynu dováža z Ruska, Slovensko odoberá jadrové palivo z Ruska a takisto má výnimku na spracovanie ruskej ropy, ktorá sa raz skončí. A teraz prejdem, to mi tam chýba, takže to je taký úvod, a prejdem k nejakým udalostiam, ktoré sa tu už stali. Začalo sa to vlastne v závere minulého roka. V decembri 2024 (správne 2023, pozn. red.) vláda odvolala z postu predsedu Úradu pre reguláciu sieťových odvetví Andreja Jurisa, predsedu, lebo mal porušiť zákon o regulácii v sieťových odvetviach, keďže v minulosti nekonal nezávisle od vlády. Príslušné ustanovenie si vláda Roberta Fica vyložila mimoriadne tvrdo a pochybujem, že by takýto niekdajší nátlak ministerstva hospodárstva na Andreja Jurisa zo strany rezortu ministerstva vedeného Richardom Sulíkom bol ten skutočný dôvod, prečo Juris prišiel o túto funkciu. Tým skutočným dôvodom bolo, že vtedajší predseda úradu si dovolil vykonať to, čo v zmysle zákona, čo sa v zmysle zákona od neho očakávalo. V novembri si dovolil vydať výmer o regulovaných cenách zemného plynu, ktoré sa predsedovi vlády Robertovi Ficovi nepáčili. Fico vtedy, to si určite pamätáte, označil tohto človeka za sociálneho netvora a vyhlásil, že by ho zaškrtil vlastnými rukami. Toto bolo z úst predsedu vlády na adresu predsedu Úradu pre reguláciu sieťových odvetví. Až potom ministerstvo hospodárstva a vláda hľadali oporu v zákone. KDH samo už v polovici roka 2023 upozorňovalo na problém, že nezávislý Úrad pre reguláciu sieťových odvetví sa pri stanovovaní cien v roku 2022 príliš nechal ovplyvňovať ministerstvom hospodárstva, čo v čase vysokej rozkolísanosti trhu napokon spôsobilo nevýhodnú situáciu pre spoločnosť a malo to výrazný vplyv na ceny, to sme kritizovali. V decembri 2023 už vláda bez zdráhania konala. Expresne rýchlo odvolala Andreja Jurisa a rýchlo nominovala na jeho post nového predsedu Jozefa Holjenčíka, staronového predsedu teda. V ten istý deň sa postavila nad Úrad pre reguláciu sieťových odvetví a prebrala na seba právomoc stanoviť maximálne ceny zemného plynu a tepla na rok 2024. Zopakoval sa teda verdikt, ktorý vlastne, s ktorým, s ktorým prišla už vláda Eduarda Hegera pred rokom. Môžeme špekulovať, či takéto niečo bolo nevyhnutné, lebo trhové ceny už boli nižšie ako pred rokom, ale ceny stanovené zákonom podľa úradu pre reguláciu boli predsa vyššie ako stropy, s ktorými prišla vláda. Kým vtedajší predseda Andrej Juris pred koncom roka 2022 aspoň upozornil na to, že nemôže konať, hoci, hoci chcel, tým mierim na to, že na konci roka 2022 Úrad pre reguláciu sieťových odvetví povedal, že vláda si vlastne prebrala právomoc, a tým pádom je nad úradom. Kým vtedy, kým vtedy vtedajší predseda na to upozorňoval, v tomto novom prípade o rok neskôr nový predseda Jozef Holjenčík neprotestoval. Vyzerá to tak, že paragraf, ktorý použila vláda na odvolanie Andreja Jurisa, by v prípade jeho nástupcu nevyužila, lebo to zatiaľ vyzerá na súzvuk medzi Ficovým kabinetom a novým šéfom úradu. Navyše, nový predseda si podľa predloženého návrhu zákona upevní svoje postavenie, a tu už idem vlastne k tejto novele. V tomto návrhu sa vypúšťa jedna z možností, prečo odvolať predsedu. Doteraz tam je, ale táto možnosť teraz vypadáva. Ja vám ju prečítam, tá platná formulácia je, že predsedu môže vláda odvolať, ak predseda poruší ustanovenia tohto zákona o zverejňovaní cenových rozhodnutí a údajov o ekonomicky oprávnených nákladoch vrátane rozsahu investícií a primeranom zisku, ktoré sú započítané do určenej alebo schválenej ceny. Takže vlastne tie možnosti, ktoré môže vláda využiť pri odvolávaní predsedu, predsedu úradu, sa zužujú, tým pádom sa v podstate posilňuje jeho postavenie. A teraz pár dôležitých postrehov k navrhovanému zákonu, na ktorom sa podieľalo, pochopiteľne, vedenie úradu. Je ich viac, začnem novinkou. Po novom sa majú od roku 2025 regulovať zásobníky plynu na Slovensku. Citujem: „Zavedenie cenovej regulácie prístupu do zásobníka a uskladňovanie plynu je potrebné predovšetkým z dôvodu nedostatočného zabezpečenia konkurenčného prostredia na trhu s plynom, a to z dôvodu kľúčového postavenia prevádzkovateľov zásobníka na trhu s plynom, ako aj ich možnosťami zásadným spôsobom ovplyvniť iných účastníkov trhu s plynom vyplývajúcich z ich monopolného pôsobenia na trhu s plynom, obdobne ako pri iných prevádzkovateľov sietí,“ koniec citátu. Je to dosť komplikované, ale ja sa k tomuto vrátim zrozumiteľnejšou rečou. Znamená to, je to poukázanie na fakt, že slovenské zásobníky ovládajú významní hráči, to je pravda, to vieme. Ony diktujú ceny za uskladnenie plynu, asi to je tiež pravda, preto ich treba kontrolovať, sledovať ich ceny a prípadne ich okresávať, aby si nadmieru nezarábali na svojich zákazníkoch. Tak regulácia je regulácia, dajme tomu. Tento zámer by sa dal pochopiť, ak by slovenské zásobníky plynu však slúžili iba pre slovenských zákazníkov, to nie je pravda. ÚRSO totiž reguluje ceny na Slovensku, je to v jeho kompetencii, ale ako však vieme, firmy na západnom Slovensku neukladajú v svojich zásobníkov plynu len pre domácich zákazníkov, majú ich aj zo zahraničia. To znamená, že ak stanovíme nižšie cenu, ceny slovenských zásobníkov pre domácich klientov, napríklad pre Slovenský plynárenský priemysel, ktorý je dominantným distribútorom na Slovensku, urobíme tak aj na úkor zahraničných. Takže ideme podporovať zahraničné firmy na úkor domáceho uskladňovania? Lebo predpokladám, že potom tie nízke ceny budú mať aj tie zahraničné firmy. Po druhé, neovplyvníme týmto správanie majiteľov zásobníkov, ktorí môžu odmietnuť skladovanie pre domácich dodávateľov plynu? Inými slovami, budeme mať na Slovensku dosť skladovacích kapacít, aby sme si ich, aby sme si v nich v lete uložili plyn na zimu, ktorý budú potrebovať zákazníci, napríklad domácnosti? Nebude naplnenie možno dobre, dobre mysleného úmyslu skôr úskalím? Rád by som počul predkladateľa, od predkladateľa zákona odpovede na tieto otázky. Teraz nastupuje druhá časť, dôležitejšia časť, ešte možno ešte dôležitejšia časť novely, a to sú nové právomoci, ktoré má po novom dostať Úrad pre reguláciu sieťových odvetví. Poďme pekne po poriadku. Štátny dozor v tepelnej energetike má namiesto Slovenskej obchodnej inšpekcie vykonávať úrad pre reguláciu. Ide o vážny zásah do celého súčasného systému. Nie je div, že sa voči nemu ohradili podnikateľské združenia a vláda tento návrh zákona, zákona posunula do parlamentu s neurovnanými spormi. Ja len, pozrime sa ako na, na časť tejto, tejto novely reagovala Republiková únia zamestnávateľov. Citujem: „Výkon štátneho dozoru v tepelnej energetike presahuje pôsobnosť a zameranie Úradu pre reguláciu sieťových odvetví ako ústredného orgánu štátnej správy pre oblasť regulácie sieťových odvetví. Tepelná energetika je odvetvím, v ktorom dochádza najčastejšie k interakciám medzi dodávateľmi a spotrebiteľmi, významný je aj presah do oblasti správy bytových domov.“ Tu sme už pri konkrétnych ľuďoch, konkrétnych obyvateľoch. Pokračujem v citáte: „Predovšetkým oblasť rozpočítavania nákladov na množstvo dodaného tepla je logicky spojená s povinnosťami, ktoré správcom vyplývajú zo zákona o vlastníctve bytov a nebytových priestorov a zákona o správcoch bytových domov. Štátny dohľad v tepelnej energetike je preto oveľa viac previazaný s dohľadom nad dodržiavaním ochrany spotrebiteľa a správou bytových domov, ktoré regulácie v sieťových... ktoré sú doménou Slovenskej obchodnej inšpekcie, než s tematikou regulácie sieťových odvetviach. Zachovanie pôsobnosti Slovenskej obchodnej inšpekcie v oblasti tepelnej energetiky, energetiky, preto považujeme za vhodnejšie,“ koniec citátu. A to znie rozumne. A Republiková únia zamestnania, zamestnávateľov ďalej apeluje, citujem, „zvážiť prechod pôsobnosti v oblasti štátneho dozoru v energetike zo Slovenskej obchodnej inšpekcie na Úrad pre reguláciu sieťových odvetví alebo ho prinajmenšom zúžiť tak, aby ministerstvu, respektíve obchodnej, Slovenskej obchodnej inšpekcii, ktorá je v priamej riadiacej pôsobnosti ministerstva, zostal v pôsobnosti štátny dozor nad dodržiavaním povinností, ktoré sú kľúčové z hľadiska energetickej bezpečnosti Slovenskej republiky a energetickej politiky Slovenskej republiky, najmä povinnosti vyplývajúce zo všeobecného hospodárskeho záujmu. Domnievame sa, že za tieto úlohy by aj naďalej mali zodpovedať najvyššie exekutívne orgány, a nie nezávislý regulačný úrad, ktorého základnou zákonnou úlohou je zabezpečovať dostupnosť energetických tovarov za primerané ceny,“ koniec citátu. Čo na takéto vážne upozornenia hovorí sám úrad pod novým vedením? „Úradu bol,“ citujem, „zverený, zverený výkon kompetencií, pričom v doterajšej právnej úprave dohľad nad dodržiavaním povinností podľa osobitných predpisov bol rozdelený medzi viaceré orgány dozoru,“ koniec citátu. Druhý citát: „V záujme transparentného a kompetentného výkonu pôsobnosti úradu sa navrhuje, aby štátny dozor v odvetví tepelnej energetiky vykonával komplexne úrad,“ koniec citátu. Ja viem, že sú to také ťažké formulácie a keď sa v tom človek aspoň trochu nevyzná, tak vyznievajú nezrozumiteľne, ale ja prídem k tomu záveru. Tu vidíme, že kameň narazil kameň, na kameň, a opodstatnene, a nevedno, čo z toho bude, čo sa bude v prípade návrhu takéhoto zákona vlastne diať v celom štáte, ale poďme ďalej. Úrad pre reguláciu má prebrať kompetencie nad ďalšími oblasťami. Má vykonávať štátny dozor pri energetickej hospodárnosti budov, opäť namiesto štátnej ener... namiesto štátnej energetickej inšpekcie. Mal by prebrať na seba napríklad také veci, ako je postih na, postihovať oprávnené osoby za nedostatky v energetickej certifikácii, prerokovať priestupky, vyrubovať pokuty. Takže aj pokuty. Až na niektoré oblasti súvisiace s biopalivami má úrad pre reguláciu vykonávať štátny dozor pri podpore obnoviteľných zdrojov energie a vysokoúčinnej kombinovanej výroby, opäť namiesto Slovenskej obchodnej inšpekcie. Nepôjde o žiadne drobnosti, za správne delikty budú môcť ísť pokuty až do 200-tisíc eur. Úrad pre reguláciu má vykonávať štátny dozor pri pravidelných kontrolách vykurovacích systémov a klimatizačných systémov či pri skúmaní energetickej efektívnosti, a to opäť namiesto Slovenskej obchodnej inšpekcie. A teraz sa pozrime, že čo to vlastne ten úrad bude kontrolovať. Ja len vyberám pár, pár tých oblastí. Úrad bude napríklad vyšetrovať, ak vlastník budovy nezabezpečí a neudržiava hydraulický vyregulovaný vykurovací systém budovy, nevybaví vykurovací systém automatickou reguláciou parametrov tepla a teplej vody vhodnou tepelnou izoláciou, to sú tie potrubia, ktoré vidíte. Takže čo to vlastne bude kontrolovať, aké, až aké drobnosti? Čo nám to tu vlastne vzniká? Úrad má svojho, Úrad pre regulácie sieťových odvetví má v svojom názve i v opise činnosti povinnosť starať sa predovšetkým o reguláciu cien a predpísaných odvetví. Čo z neho urobíme? Bude kontrolovať všetko od dodržiavania nariadení v energetike, teplárenstve, zásobovaní vodou až po najdrobnejšie veci, ako je vybavenie rozvodov tepla a teplej vody v budovách vhodnou tepelnou izoláciou? Jeho kompetencie sa výrazne rozšíria na úkor Slovenskej obchodnej inšpekcie a ďalších inštitúcií. To je vážny zásah do celého systému, taký vážny, že si vyžaduje hlbokú odbornú diskusiu, ktorá sa nesmie zúžiť na strohé medzirezortné pripomienkové konanie a možno rokovanie v tomto parlamente. Prečo napríklad výrazne oslabujeme Slovenskú obchodnú inšpekciu? Konala doteraz zle? Kde sú analýzy, kde je, kde je, kde sú, kde je posúdenie návrhu na zlepšenie? Pri takýchto vážnych zmenách sa musia skúmať dosahy navrhovaných, týchto navrhovaných zmien. Namiesto toho dostaneme od predkladateľa suchú vetu: „Návrh nariadenia vlády nemá vplyv na rozpočet verejnej správy, na podnikateľské prostredie, životné prostredie, informatizáciu spoločnosti, na služby verejnej správy pre občana, vplyv na manželstvo, rodičovstvo, rodinu ani žiadne sociálne vplyvy.“ To azda predkladateľ nemyslí vážne! A ďalej, čo to bude všetko stáť? Ako sa takáto rozsiahla agenda zvládne? Ako sa úrad pre reguláciu sieťových odvetví personálne vybaví? A napokon znovu, prečo takéto sústredenie na jeden úrad? Otázka, otázku si kladiem aj preto, lebo vnímam, akým spôsobom sa menilo vedenie úradu na konci minulého roka, keď sa v tom hrubo angažoval priamo predseda vlády. Vyzerá to na pokračovanie koncentrácie moci, ktoré sa začalo pred piatimi mesiacmi, preto od predkladateľa čakáme riadne zdôvodnenie tohto konania. Ďakujem za pozornosť.