Kazda, Radovan, poslanec NR SR (2020-05-19):
Vážená pani generálna riaditeľka, vážený pán podpredseda Národnej rady, kolegyne, kolegovia, pozorne som si preštudoval výročnú správu. V minulosti som sa pomerne intenzívne venoval práve Slovenskému pozemkovému fondu ako analytik. Dokonca som vydal asi pred dvanástimi rokmi takú analýzu rizík korupcie a klientelizmu v správe štátnych pôd a v nakladaní s pôdami neznámych vlastníkov. Dovoľte mi preto jednu poznámku, bude to viac-menej otázka, ku ktorej bude smerovať moja poznámka, ktorá sa týka práve tejto problematiky. Tentoraz, teda nebude sa týkať prevodov vlastníctva, čo je samostatná kapitola, veľmi, veľmi, by som povedal, že práve z hľadiska tej transparentnosti veľmi taká riziková. Bude sa týkať nájomného za poľnohospodársku pôdu aj za prenajaté plochy. Na strane 33 výročnej správy sa uvádza, že ročné nájomné za prenajatú poľnohospodársku pôdu sa vypočíta ročnou sadzbou v percentách z hodnoty poľnohospodárskej pôdy stanovenej podľa bonitovanej pôdnoekologickej jednotky. To je taký mechanizmus vlastne, ktorý zohľadňuje isté charakteristiky pôdy, ktorý vypracoval ešte niekedy v 70. rokoch, myslím, Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva. A v čom je problém práve týchto BPEJ-čiek, na základe ktorých sa stanovuje nájom? Problém je v tom, že ony vlastne zohľadňujú iba nejaký produkčný potenciál pôd. V podstate ony nemajú vôbec nič s trhovou hodnotou pôdy. A týmto spôsobom sa vlastne oceňovali aj prevody vlastníctva, aj nájmy sa oceňovali na základe týchto BPEJ-čiek. Takže výsledkom vlastne toho celého v súčasnosti je, že vlastne farmári dostávajú, dostávajú prenajatú pôdu, resp. dostávali veľmi veľa rokov, dostávali prenajatú pôdu oveľa lacnejšiu ako farmári, ktorí si ju museli prenajímať od súkromných vlastníkov, čo, samozrejme, bolo nespravodlivé. Dá sa to chápať, tento model tu bol taký zaužívaný, že budeme týmto spôsobom nejako ticho poľnohospodárov podporovať, že budú dostávať viac-menej takú skrytú dotáciu za to, že vlastne tým spôsobom, tým mechanizmom, že budú dostávať prenajatú lacnejšiu pôdu. Je to, samozrejme, odôvodniteľné z hľadiska nejakých sociálnych, sociálnej politiky, ale je to naprosto nespravodlivé, je to nefér, lebo to znevýhodňuje práve tých, ktorí musia si prenajímať pôdu od súkromných vlastníkov. Z výročnej správy vyplýva, že od 1. januára 2020 tohto roku sa bude nájomné za prenajatú poľnohospodársku pôdu pre jednotlivé katastrálne územia vyrubovať podľa vzorca, ktorého hlavným parametrom by mala byť obvyklá výška nájomného pre príslušné katastrálne územie. Tá by mala byť zverejnená príslušným okresným úradom v danom kalendárnom roku. Tento postup vyzerá rozumnejšie. Zdá sa teda, že po tridsaťročnom formálnom skončení štátneho, resp. kolektívneho monopolu na pôdu dochádza aspoň v tomto smere k nejakému pozitívnemu kroku, že bude sa asi, pravdepodobne zohľadňovať nejaká trhová cena, ale k tomu práve smeruje táto, táto moja otázka, pretože vlastne z tejto formulácie nie je jasné, že ako bude v praxi stanovovaná obvyklá výška nájomného. My si musíme uvedomiť, že nikdy v živote štátny úradník nebude vedieť stanoviť trhovú cenu, hej? Nebude vedieť stanoviť trhovú cenu. Tú vie stanoviť ten, ktorý je naozaj vlastníkom, ktorý si naozaj stráži to, aby prenajímal a predával pôdu s najväčším ziskom. Ale v každom prípade, pokiaľ by sme išli týmto mechanizmom, tak vidím tam teda možnosť aspoň, že by došlo k nejakému, k nejakému nárastu teda tej, toho nájomného. Takže moja otázka vlastne smeruje k tomu, akým spôsobom vlastne bude stanovovaná táto výška nájomného, či to bude z nejakých máp, ktoré budú zohľadňovať aj povedzme blízkosť infraštruktúry, trhovú cenu pôdy. Vieme, aké, k akým problémom nastávalo, keď sa vymieňali pozemky niekde úplne, úplne zďaleka na východnom Slovensku za lukratívne pozemky niekde, ktoré boli blízko, v nejakej veľmi dobrej turistickej destinácii napríklad. Takže toto vás poprosím, keby ste mohli aspoň možno krátko okomentovať. A takisto, takisto by som rád vyzval poslancov, aby nás bolo čo najviac, ktorí si budeme uvedomovať, uvedomovať práve ten problém, že najlepší vlastník pôdy je neštátny vlastník. Takže verím, že aj v prípade Slovenského pozemkového fondu v budúcnosti nastane nejaký proces postupného prevodu vlastníctva do súkromných rúk tých pôd, ktoré nebude treba držať pre nejaký verejný záujem napríklad. Ďakujem.