M. Hort, poslanec: (2002-04-10):
Hneď na úvod svojho vystúpenia chcem zdôrazniť, že prijatie akéhokoľvek zákona, ktorým by sme chceli reagovať na zákon iného štátu, teda aj na zákon o zahraničných Maďaroch, by znamenalo jeho nepriame uznanie na území našej republiky. Dovoľte mi teraz krátky exkurz do minulosti tejto kauzy. Vláda Slovenskej republiky, ako i Národná rada Slovenskej republiky svojím jednoznačným postojom k možnosti uplatnenia nežiaducich účinkov zákona o zahraničných Maďaroch na našom území zaujali principiálne stanovisko, ktoré bolo prvýkrát vyslovené ešte na stretnutí premiéra Mikuláša Dzurindu s premiérom Maďarskej republiky Viktorom Orbánom v apríli 2001. Východisková pozícia Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky sa pritom opiera o existenciu zmluvy medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou ešte z roku 1995. Na riešenie menšinových otázok máme vytvorenú spoločnú komisiu, v ktorej obe strany zastupujú štátni tajomníci ministerstiev zahraničných vecí páni Jaroslav Chlebo a Zsolt Németh. Národná rada Slovenskej republiky svojím politickým vyhlásením zo dňa 7. februára 2002, rovnako ako vláda Slovenskej republiky, zásadne odmietla možnosť aplikovania účinkov cudzieho zákona na území Slovenskej republiky a odobrila doterajší postup vlády Slovenskej republiky a Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky pri riešení tohto problému. Naše úsilie v diplomatickom pôsobení smerom navonok, ako i už spomenutý zásadný postoj exekutívy a parlamentu je možné oprieť o rovnosť našich občanov v právach, ktoré sa im zaručujú na území Slovenskej republiky bez ohľadu na pohlavie, rasu, farbu pleti, jazyk, vieru a náboženstvo, politické či iné zmýšľanie, národný alebo sociálny pôvod, príslušnosť k národnosti alebo k sociálnej skupine, majetok, rod alebo iné postavenie zakotvené v Ústave Slovenskej republiky. Nikoho nemožno z uvedených dôvodov poškodzovať, zvýhodňovať alebo znevýhodňovať. Konkrétne, pri právach národnostných menšín sa v čl. 34 hovorí, že výkon práv občanov patriacich k národnostným menšinám a etnickým skupinám zaručených v tejto ústave nesmie viesť k ohrozeniu zvrchovanosti a územnej celistvosti Slovenskej republiky a k diskriminácii jej ostatného obyvateľstva. Tieto ustanovenia v Ústave Slovenskej republiky rešpektované vo všetkých zákonných normách považujeme z pohľadu existujúcej legislatívy za dostatočné, pričom prijímanie ďalších možných zákonných úprav je naviac len odďaľovaním skutočne efektívneho riešenia. V tejto súvislosti hrozí, že akákoľvek právna norma reagujúca na zákon o zahraničných Maďaroch môže smerovať k postihovaniu občanov našej republiky, čo je taktiež v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky. Pre úplnosť sa chcem ešte zmieniť o vyjadreniach predstaviteľov Maďarskej republiky, ktorí o. i. argumentovali: „Zákon o Maďaroch, žijúcich v susedných krajinách je v súlade so závermi Benátskej komisie.“ Benátska komisia ako expertný orgán Rady Európy pre otázky právne a politické sa zaoberala problematikou zákona o zahraničných Maďaroch a v podstate Maďarskej republike adresovala dva vážne odkazy. Ten prvý je, že finančná podpora príslušníkom národnostnej menšiny na území inej krajiny je možná iba so súhlasom materského štátu. Keďže v prípade Slovenska maďarská strana tento súhlas nedostala ani nedostane, bol by v rozpore s citovanými článkami Ústavy Slovenskej republiky, je splnenie uvedenej podmienky Benátskej komisie zo strany Maďarskej republiky nerealizovateľné. No a druhý odkaz spočíva v tom, že primárna zodpovednosť za menšiny spočíva na tej krajine, kde sa menšina nachádza. V tejto vete ja osobne vnímam diplomatický a citlivý odkaz do Budapešti, že aj ona má na svojom území národnostné menšiny, tú slovenskú nevynímajúc. Na základe uvedených skutočností, existencie relevantných právnych noriem legislatívy Slovenskej republiky, ako i signálov zo zahraničia je zrejmé, že implementácia zákona iného štátu do právnych noriem Slovenskej republiky je aj v tomto konkrétnom prípade politicky provokatívna a právne nezmyselná. Chcem z tohto miesta vyzvať svojich priateľov z KDH k stiahnutiu predmetného návrhu zákona o zabezpečení zvrchovanosti Slovenskej republiky a k podpore pokojnej a rozvážnej diplomacie slovenskej vlády, čo je výsostne európska politika, politika hodnôt, politika porozumenia a politika otvorenosti, ktorá súčasne rešpektuje všetky doteraz dosiahnuté dohody. Táto politika nám v priestore európskej diplomacie, v prístupe k tomuto citlivému problému priniesla ďaleko viac stúpencov ako Maďarskej republike. Presadzovanie uvedeného návrhu zákona môže naviac zmariť možnú dohodu s rysujúcou sa novou vládou Maďarskej republiky, kde najvážnejší kandidát na premiéra pán Péter Medgyessy na otázku novinára, či aj on sa cíti premiérom 15 mil. Maďarov, a bolo to po prvom kole volieb v Maďarsku, odpovedal slovami: „Vidím to v dvoch rovinách, v rovine zodpovednosti a v rovine právneho postavenia. Cítim zodpovednosť za všetkých Maďarov, nech žijú kdekoľvek na svete. Ale ak budem premiérom, tak budem premiérom iba tých 10 mil. Maďarov, ktorí žijú v Maďarskej republike, pretože takto to vyplýva z môjho a ich právneho postavenia.“ Ďakujem za pozornosť. J. Migaš, predseda NR SR: Faktické poznámky na vystúpenie pána poslanca Milana Horta – pani poslankyňa Tóthová ako prvá, pán poslanec Hofbauer ako posledný. Uzatváram možnosť sa prihlásiť s faktickou poznámkou. Nech sa páči, pani poslankyňa Tóthová.