ניצוצות
קטגוריות: ש_ס / מא חולין / חולין - הרב וורצל / תערובות ובב_ח / הגעלת כלים

ניצוצות

ע"ז עו. כיצד מגעילן יורה קטנה בתוך גדולה, יורה גדולה מאי, ושני אופנים יש להגעילה, או דמהדר ליה גדנפא ומלייה מיא דכבולעו כך פולטו מה בולעו בניצוצות אף פולטו בניצוצות.

ועוד אופן שימלא הכלי על גדותיו במים רותחים ויתן לתוכו אבן רותחת ויזלו המים שבכלי לחוץ, וכ"ז בשו"ע תנב-ו.

כתבו המג"א וט"ז דדוקא ע"י ריבוי בישולים חיישינן שהיו ניצוצות, וכ"כ הרא"ה בבד"ה ד-ד.

כשם שיש לחוש לניצוצות כך יש לחוש שע"י שגלש התבשיל מהסיר נבלע בדפנותיו מבחוץ.

וכתב חזו"א או"ח קכ-ז דע"י הגעלה מבפנים שרי להשתמש בו לגמרי גם מבחוץ, ואף שיש לחוש שנפלו עליו טיפות מים מבחוץ ע"י שגלש מהקדירה והשתא בשעת הגעלה הרי לא נפלו עליו מים מבחוץ, מ"מ יוצא ע"י ההגעלה של המים שכנגדו, ורק מה שבלע למעלה בשפה לא יצא אלא ע"י הגעלה בשפתו [ואף לשיטות הסוברים בסי' צב-ה דאין הטיפה שמבחוץ מתפשטת כלל לבפנים מ"מ ע"י המים שבפנים נקלש הבלע ומתבטל].

וכתב שכן מסתבר דאי נימא שלא הוכשרו דפנות החיצונות אלא ע"י שגולשים עליו מי ההגעלה, הרי העצה של גדנפא שהוזכרה בגמ' לא תועיל לשאוב בכלי מעתה שהרי דפנות החיצונות לא הוכשרו, ואיך התירו לעשות כן ולא חשו שמא ישאב אח"כ.

אמנם כתב החזו"א דכ"ז באופן שלא בלע הכלי מבחוץ אלא ממים שגלשו בשעת הבישול, אבל כלי שנשתמש בו בשאיבה ממש וודאי לא יהני גדנפא להשפה שהרי השפה בלעה במים עומדים ולא מהני הגעלת ניצוצות להתיר דדוקא אם בלע בניצוצות מועלת הגעלת ניצוצות כמבואר בלשון הגמ'.

אמנם נסתפק בחזו"א בכה"ג שבלע בשאיבה ואח"כ בשעת הגעלה יכניס שפתו למים וימלא את הכלי בתוכו מים, אם יהני מה שיש מים עומדים בכלי להוציא את הבלוע שבחוץ כנגדו, די"ל דמה שנבלע בחוץ כנגד מי ההגעלה שפיר יוצא אף שבלע ממים עומדים.

אבל נסתפק בזה די"ל דלא מהני מים שבפנים היכא שבלע ממים עומדים ודוקא אם ניתז עליו מהני הגעלה מבפנים, והביא שכן הוא להדיא דעת הט"ז ומג"א תנב-יא וכ"פ המ"ב תנב-לא, וכ"נ במהר"ח או"ז-נה,נו.

ומ"מ באופן שבלע הכלי מכח גלישת התבשיל נקט החזו"א דשפיר מהני נתינת מים בתוך הכלי להוציא הבליעה מהדפנות החיצונות, ועי' בדרכ"ת קכא-כז הביא כן בשם חדרי דעה ופני לוי וכן מסיק בשו"ת אמרי יושר ב-מב,קפג [עיי"ש שכן הוא להדיא באו"ה].

אבל בפת"ש צב-ג למד מד' המג"א הנ"ל דאף בטיפה שנפלה מבחוץ בעי הגעלה בתוך המים דוקא ולא סגי מה שמגעיל מבפנים, ובחזו"א תמה עליו שאין ללמוד כן מד' המג"א.

כתב בפמ"ג מ"ז תנא-ד שבהגעלה צריך שיכנסו המים לתוך הכלי ולא סגי במה שיגעיל כל החוץ שלו שאי"ז מפליט מבפנים, וכמו דל"מ היסקו מבחוץ לדבר שבלע בפנים ה"נ ל"מ הגעלה מבחוץ וצריך שיכנסו המים לתוך הכלי.