מראי_מקומות_שיט_ד-ה
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / הלכות שבת - הרב יהושע ננקינסקי

**סימן שיט ד-ה**

★גבי תערובת שכבות דהביאה"ל מתיר באם מסלק את העליונים [דהיינו שאינו מעונין בעליונים כלל והוה כסילוק נזק עיש"ה].

יל"ע האם כשצריך את התחתון לאח"ז שרי, או דוקא שרוצה להשתמש בו עכשיו.

וז"ל המ"ב "ואפשר דאם תלויים כמה בגדים על הכותל ומחפש אחר בגדו **שרוצה עכשיו ללבשו** וכו'", ולכאורה לפי טעמי הביאה"ל מותר גם אם לא צריך עכשיו את התחתון.

★יל"ע בשכבות אם נחשב תערובת [הביאה"ל מסתפק בזה].

העליון שלפניו האם גם הוא נחשב מעורב.

וכגון שמונחים כמה דברים זע"ז ונוטל את העליון לאח"ז [דכאן לא שייך את סברות הביאה"ל, דהרי כן מעונין בו רק לאח"ז] דאי חשיב מעורב אסור, ואי העליון לא חלק מהתערובת שרי.

וזה לא מסתבר שלצד שהעליון לא מעורב שיטול את העליון ואחריו עוד עליון וכו' וכו'.

★להזיז בתוך התערובת מסתבר דשרי, כגון צרור מפתחות שמעונין באחד ומזיז את האחרים, מותר ולא הוי פסולת מתוך אוכל, דחסר בשם ברירה היות והכל עדיין מחובר לצרור חשיבי מעורבים.

וא"כ כשמונחים כמה מעילים זע"ז ולא נוטלם דאם נוטלם בזה דברי הביאה"ל, אלא מזיז העליון [ועדיין נשארו תלויים במתלה] בכדי ליטול דבר מהתחתון פשוט דשרי אפי' לולי הביאה"ל הנ"ל.

★בדברי הביאה"ל גבי הוצאת עצמות עיין חזו"א דפליג.

★בביאה"ל "חייב" מביא סברא להתיר הוצאת עצם, דמח העצם נחשב מין אחד לבשר, וחזר בו דמח ובשר נידון שני מינים.

לולי זה יש להתיר למרות שכרגע בורר עצם וזה דבר אחר אבל היות שמטרתו למח [ואם היה נחשב כמין אחד] היה מותר.

**ס"ה**

בסוגיא דתורמוסין יש כמה פירושים. רש"י מביא ג' פירושים, הרמב"ם פירש בענין אחר וכן בשו"ע, וצריך כל אחד מהם עיון רב.

ולפירוש ג' דרש"י צ"ע, הרי לא היה פסולת לפני ברירתו, ורק ע"י ברירתו נוצר הפסולת [ולכאו' כה"ג אינו בורר].

ולפי כל הפירושים יל"ע, הרי במין אחד אין ברירה, ונאכל ע"י הדחק כלפי הדאוריתא חשיב עדיין מין אחד.

וא"כ הבורר תורמוסין **למה חייב**, ובפרט לפי הסבר הרמב"ם והשו"ע, שהרי התורמוס נאכל ע"י הדחק וכרגע בוררו לאוכלו, וצ"ע.