מראי_מקומות_רנז_3
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / הלכות שבת - הרב יהושע ננקינסקי

בס"ד

**סי' רנז**

**מס' 3**

**סימן רנז ז-ח, רנח, רנט עד יום חמישי ער"ח אב.**

**סעיף ז = הרמ"א כאן המשך לדבריו בס"א וע"ע ברע"א הכא.**

**סעיף ח – גמ' מז: תוס' מח ע"א ד"ה דזיתים מסקי הבלא, ברא"ש, וע"ע רמב"ן ובר"ן.**

**הוספות בעניני "כסהו ונתגלה"**

★עיין רש"ש [נ ע"ב ד"ה מר סבר] שמחדש דמותר להחליף **רק את הכיסוי,** אבל בדברים **שטמונה הקדרה** בהם **ודאי אסור להחליפם** לכ"ע, ולא משמע כך מדברי הפוסקים.

★עיין מ"ב [שיח-נא] שמתיר להניח דבר חם **על גבי קדירה מוטמנת בתוך ההטמנה** וז"ל "ואף שאין טומנים בשבת אפי' בדבר שאינו מוסיף הבל הכא כיון דעיקר ההטמנה היתה מבעו"י לצורך הקדרה דזה מותר ולכן אם נתגלה הקדרה דמותר לכסותה **מותר לכסות דרך אגב גם הכלי שיש בו הדבר חם.**

ועיין בחזו"א [לז-יז ד"ה במ"ב] דפליג עי"ז וז"ל "ולא שייך כאן סברת אגב דאין האיסור משום טורח וכו'".

**סעיף ח**

★בגמ' מז: "קופה שטמן בה אסור להניחה על גבי גפת של זיתים" וכו', "דזיתים מסקי הבלא" והיינו דנידון באיסור הטמנה של מוסיף הבל ולכן נאסר בע"ש.

ועי"ש בתוס' [מח ע"א ד"ה דזיתים] דהקשה על המנהג להטמין הקדירות על גבי כירה קטומה.

1. ותירץ וז"ל "ואומר ר"י שיש ליתן טעם לקיים המנהג דגבי גפת איכא למיחש שמא יטמין כולה בתוכה אבל בכירות שלנו לא שייך למיחש הכי.

וברא"ש מביא כעין תירוץ זה בהוספה "שאני התם שנתנו הקדרה לקופה לשם הטמנה וכו' אבל במקום שבשלו שם הקדירה וכו' תחילת **נתינת הקדירה שם לא היתה לשם הטמנה וגם אין ראוי להטמין** וכו'".

1. ובהמשך תוס' "ורבינו ברוך פ' שיש לחלק בין תוספת הבל דכירה שלנו לפי שהכירה אין חומה שלא מחמת האש **ולעולם מתקרר והולך אבל הגפת מוסיף הבל מעצמו.**

**סברא זו הוזכרה בב"י בסימן בסימן רנח ועיין בביאו"ה ס-רנח ד"ה "שאין זה כטומן" בסופו.**

1. והרמב"ן ס"ל דכל האיסור זה רק שהקופה נוגעת בגחלים ובגפת אבל אם יש הפסק בין הקופה למקור החום מותר וז"ל "והקדירה עצמה נוגעת בהן והלכך הבלא דמצב אחד כהטמנה היא וכו' אבל כשאין הקדירה נוגעת בהן הוי ליה כעין שיהוי ואע"פ **שהקדירה טמונה בתוך הקופה הטמנה לחוד ושיהוי לחוד וכו'.** דברי הרמב"ן הובאו גם בר"ן.
2. בריטב"א מביא ר"ת "שאני קופה שבתחילה טמן הקדירה לתוכה וכשמניחה על הגפת חשיבא דבר המוסיף, אבל קדירה שמניחה על גבי הכירה מגולה אין זו הטמנה, והנחת בגדים שאחרי כן הויא ליה הטמנה בדבר שאינו מוסיף, ואין הפרש הזה מחוור כל הצורך. עכ"ל.

★יש להסתפק שנאסר הטמנה באינו מוסיף ע"ג מקור חום, האם ההגדרה שהבגד [שאינו מוסיף] נהפך למוסיף הבל בגלל שמקבל חום מתחתיו, וכלשון השו"ע "אע"פ שהבגדים אינם מוסיפים הבל מחמת עצמן **מ"מ מחמת אש שתחתיהם מוסיף הבל.**

וז"ל החזו"א [לז-יט ד"ה מז ב] "אלא הכא ע"י הגפת הקדירה והבגדים שעליה מוסיפים הבל **ושבים הבגדים להיות דבר המוסיף הבל"** וכו'.

**או כדברי הרא"ש גזירה אטו גפת** דהיינו בגלל שיש כאן הטמנה ויש כאן דבר שמוסיף הבל [היינו הגחלים] זה סיבה לבוא לטעות להטמין בגפת וז"ל הרא"ש [סעיף ב] "איכא למיחש דילמא אתי למימר מה לי ליתן גפת תחת הקדירה מה לי להטמין בתוכו.

**או בנוסח אחר** כמו שלרמב"ן מצרפים את הבגדים עם הגחלים ה"נ גם לדידן [בהפסק אויר] מצרפים את הבגדים עם הגפת והגחלים, ונידון כהטמנה במוסיף הבל, לא שהבגד נהפך למוסיף אלא ההטמנה נחשבת הטמנה של מוסיף למרות שרוב ההטמנה זה מהבגדים שאינם מוסיפים הבל נידון כד"א ונחשב מוטמן במוסיף הבל.

וז"ל הריטב"א [מ"ז] "ואע"ג דקופה דבר שאינו מוסיף הוא, כיון שמונחת על הגפת שהוא מוסיף ומסיק לה הבלא **דינו כטומן בדבר המוסיף".**

יש להסתפק **חולה שצריך אוכל מוטמן האם יש עדיפות להטמנה בבגדים ע"ג האש [שאסור] מאשר להטמין במוסיף הבל רגיל, דלהבנה הפשוטה שאם יש אש מתחת נהפך למוסיף הבל, אין עדיפות לאחד מעל השני, שניהם נאסרו בגזרת מוסיף הבל.**

**משא"כ לרא"ש, בבגד הוא לא אסור בעצמותו רק** אטו גפת **וא"כ אולי קיל מגפת, דדבר שנאסר אטו קל מהאיסור המקורי וצ"ע.**

★עיין בשו"ע שמניח הקדירה ועליה בגדים באופן שלא נוגעים בקדירה ואין זה הטמנה מותר.

מוסיף השו"ע **ואין שולי הקדירה נוגעים בגחלים** בפשטות שאם יגע בגחלים יש בעיה מצד הגחלים, שלמחבר הטמנה במקצת שמה הטמנה, וא"כ לרמ"א שהטמנה במקצת אין שמה הטמנה מותר וכן הוא במג"א.

ועיין ביאו"ה ד"ה "נוגעים בגחלים" שמביא א"ר שאסר כה"ג וצ"ב בדבריו.

ולפי טעם הרא"ש הנ"ל שפיר היות ויש הטמנה במקצת איה"נ אינו הטמנה, אבל יש כבר מקום לגזור, משא"כ להבנה שהבגד נהפך למוסיף הבל לא מובן דמצד הבגדים אין כאן הטמנה.

★יש להסתפק שמונח כמה קדירות ע"ג בלעך או פלטה, ומכסה את כל הקדירות האם נידונית כחד ונחשב שכיסה את כל הקדירה, וא"כ אסור, דיש כאן הטמנה בכולו או שכ"א נידון לעצמו ואין בכל אחד הטמנה בכולו, רק במקצת וא"כ לרמ"א מותר.

★**יש להסתפק** במיחם רותח שעוד כמה שעות יתכבה ומכסהו בבגדים, ובשביל הזמן שיש עדיין חשמל לא צריך את ההטמנה וכל מה שמטמין זה לאחר זמן שיכבה.

וא"כ היכי נידון, דמצד הזמן שדולק החשמל לכאורה צריך לאסור שמטמין באינו מוסיף על דבר שמונח על האש וצריך לאסורו אבל יש לומר היות ובזמן לא צריך את ההטמנה, וא"כ כרגע אין לו מטרת חום בהטמנה זו [ואולי הוא כמטמין מפני עכברים שמותר] ה"נ מותר, ומצד הזמן שיתכבה מותר דהרי אין כאן אש שמתחמם וא"כ הוה הטמנה באינו מוסיף הבל ומותר, וי"ל.

★במניח דבר רחב מעל גבי הקדירה ומכסהו בבגדים מותר, יש להסתפק באם לקדירה אין מכסה רק מניח דף רחב ועליו בגדים האם נידון כמטמין **הקדירה** ואסור, וכל מה שהותר זה שיש לקדירה כיסוי, וא"כ הדף הוא דבר בפנ"ע ואינו נחשב שהקדרה מוטמנת ולכן מותר. ולשון המ"ב ס"ק מ"ב "וה"ה כשמניח **ע"פ הקדירה** דף רחב" וכו'. וצ"ע.