כלים פכ_ו מ_ט
קטגוריות: ש_ס / נא כלים / כלים עניינים - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / כלים ב_ב

**כלים פכ"ו מ"ט**

א] **כיון שנתן בו את האיזמל טהור דברי ר' יהודה,** בתוספתא שהביא הר"ש לעיל פכ"ה מ"ט תניא, דר' יהודה אומר דשינוי מעשה לקלקול, ובשבת דנ"ב: אמרינן דר' יהודה ס"ל דשינוי מעשה לתקן לאו מעשה הוא, ובמג"ש שם הק', דא"כ מ"ט מטהר ר' יהודה הכא כשנתן בו את האיזמל, הרי כיון דהוי זה לצורך תיקון הרצועות וסנדלים הוי מעשה לתקן, ועיי"ש שכתב דכל הא דס"ל לר' יהודה דל"מ שינוי מעשה לתקן הוא רק בשכבר נטמא, אבל קודם שנטמא מודה ר"י דמהני שינוי מעשה לתקן להעלותו מתורת קבלת טומאה, והכא איירי בעור שעדיין לא נטמא, והא דתני שהוא טמא מדרס היינו שהוא ראוי ליטמא מדרס, עכ"ד, והביאו בתוס' רע"א במשנתינו.

אך הנה כל ד' המג"ש הם בדעת רש"י בשבת שם, אך בד' התוס' וש"ר שם מבו' דס"ל דאף קודם שנטמא ל"מ שינוי מעשה לתקן, ובמהרש"א קידושין דנ"ט. נקט כן גם בדעת רש"י, וגם מש"כ המג"ש דאיירי הכא בעור שעדיין לא נטמא, הוא שלא כד' רש"י בחולין דקכ"ג וש"ר שם דמבו' בדבריהם להדיא דאיירי בעור שכבר הי' טמא מדרס, עיי"ש, וכן הוכיח בחזו"א סימן ל' סקי"ח מכ"ד, עיי"ש, ובע"כ צ"ל, דהכא חשיב שפיר כשינוי מעשה לקלקל, וכמש"כ בתפא"י ובסד"ט, עיי"ש, ועי' עוד בחזו"א שם מש"כ בזה.

ב] **וחכ"א עד שימעטנו פחות מה' טפחים,** בחזו"א סימן ל' סק"ה פירש, דטעמא דחכמים דאינו נטהר עד שימעטו מה' טפחים, וכל שנשתייר בו ה' טפחים לא חשיב כשינוי מעשה, הוא משום דאין לו לעור צורה מורכבת אלא צורה פשוטה, וה' טפחים הוא שיעור חשוב, וע"כ ל"ה שינוי במה שמיעטו מיתר על ה' לה'.

ג] בפשוטו הא דמטהרי רבנן כשמיעטו פחות מה' טפחים, הוא אף בגוונא שהי' מיוחד העור מתחילתו לתשמיש טלאי וכיו"ב שהוא ראוי למלאכתו אף בפחות מה' וכל שייחד עור שאין בו' ה' טפחים לכך, ה"ה טמא, דמ"מ כל שייחדו לרצועות וסנדלין וקרעו ומיעטו מה' טפחים הוי זה שינוי מעשה לטהרו, וכן נקט בחזו"א סימן ל' סק"ה.

אך הנה בפירש"י בחולין דקכ"ג: עמד בהא דלא מטהרינן הכא עד שימעטנו פחות מה' טפחים, דמ"ש מטלית שנקרע רובה דתנן לקמן פכ"ח מ"ח דטהורה, אע"ג דהשירים הוו בני קבלת טומאה, וכתב לישב דשאני התם דקודם קריעה היה שמה טלית ועומדת להתכסות ובקריעתה בטל שמה וע"כ אע"ג דשיריים בני קב"ט טהרו מטומאה ראשונה, אבל הכא כל שעה שם עור עליו וע"כ אינו נטהר עד שיבטלנו מכשיעור, עכ"ד, ומ' להדיא מדבריו, דהא דמטהרינן הכא בשמיעטו מה' טפחים, הוא משום שלא נשתייר בו כשיעור קבלת טומאה, וכן נ' להדיא בד' הרמב"ם בפיהמ"ש והרא"ש.

ד] והנה בחזו"א שם כתב להוכיח דאיירי הכא אף בשהוא משמש בתשמיש טלאי, מסוגיא דחולין דקכ"ד., דאמר ר"ל בהא דטלית שנקרע רובה דטהורה אף אם שייר בה כדי מעפורת, דלא שנו אלא טלית אבל עור חשיב, ופירש"י דהיינו דבעור שנשתייר בו כדי מעפורת חשיב ולא בטיל, ומותבינן עלה מהא דתנן הכא דכשמיעטו מה' טפחים טהור, ולא אמרינן דחשיב, ומשני דהכא איירי בדבעי לי' למושב זב, דבבציר מה' טפחים לא חזי למילתי', וקשיא דמעיקרא מאי פריך, הרי ודאי דשיעור העור הוא בה' טפחים כדתנן לקמן פכ"ז מ"ב, ועיי"ש שכתב דס"ד דהא דתנן דעד שימעטנו פחות מה' מלתא פסיקתא נקט, אפי' אי משמש בהאי עור טלאי לכסת ולמרדעת וראוי למלאכתו בפחות מה', דמ"מ מהני מחשבתו לרצועות כיון דמיעטו מה' הו"ל שינוי מעשה, ובכה"ג איירי ר"ל דאמר עור חשיב, והיינו בעור המשמש מלאכה דסגי לה בפחות מכדי מעפורת, ובאנו לטהרו מטומאתו בקריעת רובו כדין טלית שנקרע רובו, ובזה סבר ר"ל דבעור כל שנשאר כדי מעפורת טמא, וזהו דפרכינן דא"כ גם בחשב לרצועות ומיעטו בפחות מה' ועדיין יש בו כדי מעפורת לא חשיב שינוי מעשה, וכל שהוא ראוי למלאכתו הראשונה טמא, ומשני דמתני' בהי' מיוחד למושב זב שאינו ראוי למלאכתו ראשונה בפחות מה', עכ"ד.

אך צ"ע בזה להיפך, דאם הא דמטהרינן הכא בשמיעטו מה' טפחים הוא מדין שינוי מעשה, א"כ מאי מותיב מינה לר"ל, הרי כל הא דאמר ר"ל דעור חשיב, הוא כלפי טהרת נקרע רובו, דאי"ז מדין שינוי מעשה, אלא משום דהו"ל כפנים חדשות, ובזה הוא דס"ל דבעור דחשיב לא חשבינן לי' כפנים חדשות, אך הכא שחישב עליו לרצועות, שפיר י"ל דאף דעור חשיב, מ"מ כל שמיעטו מה' טפחים הו"ל שינוי מעשה וה"ז מועיל להעלותו מטומאתו.

ה] וע"כ נראה דעיקר דינא דר"ל הוא, דבעור דחשיב, הרי דכל שנשתייר בו כדי מעפורת, חשיב כחיבור אף שנקרע רובו, וזהו דפרכינן דא"כ מ"ט מטהרינן הכא כשמיעטו מה' טפחים, הרי כיון דבעור דחשיב הוי חיבור אף שנקרע רובו, יש לחשבו כעור ה' על ה' ונשתייר בו שיעור קבלת טומאה, וע"ז משני דאיירי בדבעי לי' למושב זב, דלא חזי למילתי' בפחות מה' על ה', ולזה ל"מ הא דבעור דחשיב הוי חיבור, דמ"מ כיון דבפועל אין בו ה' על ה' לא חזי למלאכתו וטהור.

ונמצא לפ"ז, דבשיעור ה' על ה' בעור איכא תרי גווני, דהא דסתם עור אינו טמא אלא בשיש בו ה' על ה', היינו משום דחשיבות עור היא בה' על ה', וכל דלי"ב ה' על ה' אין עליו חשיבות כלי, וע"כ אינו מקב"ט, ובזה אמרינן דכל שיש בו ה' על ה' ונקרע רובו ונשתייר בו כדי מעפורת, הרי דלדעת ר"ל דבעור דחשיב הוי חיבור יש עליו חשיבות כלי, אך הא דעור שעומד למושב אינו נטמא בפחות מה' על ה', הוא משום שאינו ראוי למלאכתו בפחות מכן, וע"כ כל שנקרע רובו טהור אף דחשיב והוי חיבור, דמ"מ אינו ראוי למלאכתו, ואכתי צ"ע בזה.

ו] בחי' הרמב"ן בחולין דקכ"ג. עמד, דמ"ט נטהר העור מטומאתו לגמרי כשנתן בו איזמל ולרבנן כשמיעטו מה' טפחים ולא חזי למדרס, ומ"ש מהא דתנן לקמן לקמן פכ"ז מ"י, דשלשה על שלשה שנחלק טהור מן המדרס אבל טמא מגע מדרס, ועיי"ש שהוכיח מזה, דכל הא דגע"ג שנחלק טמא מגע מדרס, הוא רק בשנחלק מאליו, אך כל שהוא קורעו כדי לטהר ולבטל שם שעליו אינו טמא אף מגע מדרס, עכ"ד, וכ"כ הרשב"א שם.

ובמל"מ פכ"ג מכלים הי"א תמה ע"ד הרמב"ן, שהרי עור שאין בו ה' על ה' אינו בו צד טומאה כלל וכדתנן לקמן פכ"ז מ"ב, וא"כ ל"ש בו טומאת מגע מדרס, ובחזו"א סימן ל' סקי"א כתב לישב ע"פ דבריו הנ"ל, דלא איירי הכא בעור המשמש למושב הזב, אלא במשמש לטלאי, דטומאתו היא אף בשאין בו ה' על ה', ואפ"ה מהני קריעתו לטהרו.

ז] ועיי"ש בחזו"א שתמה בעיקר הוכחת הרמב"ן, דשאני הכא דחשב לרצועות, וטהור מדין שינוי מעשה, וע"כ גם אין עליו טומאת מגע מדרס, אך בטלית שנחלקה דטהרתה מדין פנים חדשות, שפיר י"ל דהיא טמאה מגע מדרס, ואמנם עיי"ש בדבריו בסק"ז שפירש, דעיקר מש"כ הרמב"ן דבגע"ג או בטלית שקרעם בידים נטהר אף ממגע מדרס, הוא משום דאין דעת הבעלים להשתמש בו בעודו קרוע, וע"כ כל שקרעו דהו"ל כשינוי מעשה, ה"ה עולה מטומאתו, ולפ"ז שפיר הוכיח הרמב"ן כן מהא דמטהרינן הכא בעור שנתן בו איזמל או שמיעטו מה' טפחים, וחשבינן לי' כשינוי מעשה להעלותו מטומאתו, וה"נ בגע"ג או בטלית שקרעם בידים חשיב זה כשינוי מעשה להעלותם מטומאתם.

ח] **ר"א בן צדוק אומר אף העושה מטפחת מן העור טמאה ומן הכסת טהורה,** בחי' הגר"א פירש דאתיא כרבנן דמטהרי בשחשב לרצועות אף שנתן האיזמל, וה"נ במטפחות, אך בעושה מן הכסת מטפחת טהורה משום שמשנה מקיבול לפשוט, וכדתנן לקמן פכ"ח מ"ה, עכ"ד, וכעי"ז כתב באלי' רבה לקמן שם?שו"ר שלא כתב כן, אלא כתב דאדרבה לא אתיא כמתניתין אלא אתיא כתנא דתוספתא, וכ"כ בחזו"א סימן ל' סקט"ז בביאור ד' הר"ש, אך צ"ע דהר"ש כתב דהוא משום דהמטפחת דומה לשטיח שפעמים שוכב עלי', ולהנ"ל א"צ לזה, וצ"ע, ?ועי' להלן מש"נ לדון לפרש בזה?, ופירשה דאף דמטמאי חכמים בעור שחישב עליו לרצועות, מ"מ כל ששינה מקיבול לפשוט ונעשה פנים חדשות ה"ז נטהר מטומאתו, אך לדעת ר' יהודה דמטהר בעור שחישב עליו לרצועות משנתן בו את האיזמל, הרי דה"נ כששינה משטיח למטפחת וחתכו לצורך כך, ה"ה טהור, כיון שבטל תורת שטיח מיני' בשינוי מעשה ועדיין הוא מחוסר מעשה למטפחת, עיי"ש.

ט] אך הרמב"ם בפיהמ"ש כתב דראב"צ ס"ל כר"י דמשנתן בו את האיזמל טהור אע"פ שנשאר מחובר, ואמר דה"נ מי שתפר עורות הכסתות הטמאות ועשה מהן מטפחת ה"ז טהור הואיל וכבר חתך אותן הכסתות, וכ"כ הרא"ש, ולכאו' היינו דמה"ט ה"ז נטהר כשחתכן, אף קודם שעשה את המטפחת, אך אחר שעשה את המטפחת לכו"ע טהור, דהו"ל משנה מקיבול לפשוט, ועמש"כ ע"ז במשנ"א ובסד"ט ובחזו"א סימן ל' סקט"ז.

?העירוני דלכאו' זה תלוי בב' תי' התוס' בחולין דע"ג. אם הא דטלית שנקרעה רובה טהורה הוא אף בשלא מיעטה משיעורה, וכן דעת רש"י בדקכ"ג:, ולפ"ז הרי דהכא ג"כ נשתנה שמה, אך אם התם בעינן שימעט מכשיעור, אין לטהר הכא, אא"כ חשיב כמשנה מקיבול לפשוט, ונמצא דיש ב' טעמים לטהר, או משום משנה מקיבול לפשוט כד' הגר"א, או משום דבטל שמה, וע"כ הו"ל כשבירה.

ויל"פ דזהו דעת הר"ש, וע"כ הוצרך להא דהמטפחת דומה לשטיח, וע"כ לא חשיב כביטול שמו כלל, - אך צ"ע שהרי ברישא מטמאין חכמים בעור שחתכו, והרי דבעור לא חשיב חיתוכו כשבירה, וכמש"כ רש"י בדקכ"ג: והתוס' בדע"ג., - ושמא איירי הכא בשחתכו לפחות מה' טפחים, ואפ"ה הוא טמא משום דהוי כלאחיזה כ"ש,

?עוד יש להוסיף, דלדעת הרמב"ם, הא דמודה ראב"צ במטפחת דטמא, הוא משום דמעולם לא בטל מתורת כלי, ול"ד לרצועות וסנדלים דבשעה שחותך עדיין אינם ראויין למלאכתן, וגם הו"ל כמשנה מפשוט לפשוט.

?יש להוסיף, דגיר' הרמב"ם לקמן פכ"ח מ"ה דכסת שעשאה מטפחת טמא, אך בפשוטו להרמב"ם שם איירי בבגד, אך בעור כה"ג טהור, וניחא דינא דמשנתינו, אך להתוי"ט שם שכתב דה"ה בעור ה"ז טמא, צ"ע ממשנתינו, - וגיר' הר"ש והרא"ש שם טהור, וניחא ג"כ דינא דמשנתינו, - אך צ"ע בד' הגר"א בחי' הגר"א שם שכתב דטעם טומאתו הוא משום דהו"ל שם א', וכה"ג אף מקיבול לפשוט טמא, וצ"ע היאך זה מתישב עם דינא דראב"צ, וביותר צ"ע דהגר"א הכא ציין למתניתין דהתם. - ובאמת באלי' רבה שם כתב דהתוספתא פליגא אמתניתין, וראב"צ הוא תנא דתוספתא, עיי"ש.