תל המתלקט
קטגוריות: ש_ס / יב שבת / הוצאה / הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / מהדו_ק

א] שבת ד"ק. תל המתלקט י' מתוך ד' וזרק ונח על גביו חייב, ופירש"י, ז"ל, תל המתלקט שהוא מדרון והולך ומתלקט מעט מעט עד שמגביה י' מתוך ד' אמות, ה"ה כאלו זקוף כולו והוי רה"י במקום גובהו, ואם זרק מרה"ר ונח על גביו חייב, ודוקא נקט מתוך ד' אמות, דאי מתוך ה' ה"ה כשאר רה"ר דניחא תשמישתיה להילוך, עכ"ל.

והנה לא נתפרש בגמ' אם הא דמתלקט מתוך ד', היינו שיש במשך השיפוע עצמו ד', או היינו שיש בקרקע הישרה שתחת השיפוע ד'.

ונ' שנחלקו בזה הראשונים, דהנה ז"ל רש"י עירובין דנ"ח:, במתלקט י' מתוך ד', הבא ללקוט כמה הוא מגביה והולך מוצא י' טפחים גובה קודם שיגיע "להילוך" ד' אמות, עכ"ל, ונ' להדיא דתלי במשך השיפוע שהוא מקום הילוכו, וכ"ה בל' הריטב"א עירובין די"ט:, פי' כי כשעלה גובה התל לי' טפחים אין "המדרון" אלא ד' אמות, עכ"ל, וכ"ה בל' הטושו"ע סימן שצ"ט, ומתלקט י' מתוך ה', פירוש שבהילוך ה' אמות של שיפוע עולה י' טפחים וכו', ואם הוא משופע יותר, שבהילוך ד' אמות עולה י' טפחים, עכ"ל.

ולכאו' הי' נ' שכ"ה גם דעת הר"ח בסוגיין, ז"ל, והצד שכנגדו משופע כמדרון שמתוך ד' אמות בשיפוע המדריגה

דס"ג. תוד"ה כל, פש לי' כ' אמה עד כותל דרומי, כי מטי כבש עד הכותל לא משחת לאמה אלא ב' אמות וטפח ואצבע ושליש אצבע, והו"ל הילוך ע"י הדחק כדמוכח בשבת ובעירובין במתלקט י' מתוך ד' וכו', עכ"ל.

וצ"ע בזה, דהרי הא דמתלקט י' מתוך ד', היינו שיש בשיפוע ד', ולא תלי כלל בהקרקע, וכמבו' כן ברש"י עירובין דנ"ח:, ובחי' הריטב"א עירובין די"ט:, ובטושו"ע או"ח סי' שצ"ט, וע' כן גם בגאו"י עירובין שם, אך בחזו"א כלאים סי' י"ב סוסקכ"ג פשיטא לי' דתל המתלקט י' מתוך ד' תליא בהמישור שיהא בו ד', וצ"ע, וע' דרך אמונה כלאים פ"ו ה"ה, וא"כ הרי אם הי' הכבש בקרקעיתו כ' אמות, והוי גובהו ט' אמות, א"כ הרי נמצא דהוי אורך השיפוע קרוב לכ"ב אמה, וממילא דבכל גובה י' טפחים הוי השיפוע מעט יותר מד' אמות, דוק ותשכח, שו"ר באבהא"ז פ"ב מביהב"ח שהעיר בזה.

אמנם ראיתי בצ"ק כאן, שנקט שבדין תל המתלקט שהביאו התוס', כל שמתלקט י' טפחים בפחות מה' אמות הוי בכלל תל המתלקט י' מתוך ד', עיי"ש, וע' גם בפיהמ"ש עירובין פ"ה שמבו' כן, ולפ"ז ניחא ד' התוס'.