פתיחת חלון במקום ציבורי בחורף
קטגוריות: שו_ע / חושן משפט / חושן משפט - דור המלקטים

**פתיחת חלון במקום ציבורי בחורף**

1. **תלוי בקיץ או חורף**.
   1. עי' ששכ"ה (אסיפת יצחק ניסן תשס"ח) – שאלה: "במקום ציבורי כגון בבית מדרש שיש שרוצים החלון פתוח ויש שרוצים סגור, איך מכריע". תשובה: "בעניין מקום ציבורי כגון ביהמ"ד שיש הרוצים חלון פתוח ויש הרוצים סגור, רצוי שהרב האחראי או הגבאים שאחריות המקום עליהם והקהל נתן להם הסמכות שהם יכריעו (העולם נהגו לחלק בין הקיץ לחורף, והמיעוט נגרר אחר רגילות האנשים בחורף סגור ובקיץ פתוח)".
   2. הגר"י בעלסקי זצ"ל (halachiclly speaking ח"ב מספר ל"ג הע' קכ"ב, הע' קכ"ד) -

Many times in Yeshiva there is a person who is cold in the summer and he wants to close the window, or is hot in the winter and wants the window to be open. In the winter the halacha is according to the ones who want to keep the window closed and in the summer the halacha is like those who want to keep the window open ... An air conditioner has different halachos. One who is afraid he will become sick from the cold air, has a right to turn off the air conditioner even in the summer.

* 1. הגר"א נבנצל שליט"א (אסיפת יצחק כ' אדר א' תשס"ח) – שאלה: "במקום ציבורי כגון בית מדרש שיש שרוצים החלון פתוח ויש שרוצים סגור, איך מכריע". תשובה: "נהוג שבחורף סוגרים ובקיץ פותחים".
  2. הגר"א שלזינגר שליט"א (אסיפת יצחק כ"ה אדר א' תשס"ח) – שאלה: "במקום ציבורי כגון בבית מדרש שיש שרוצים החלון פתוח ויש שרוצים סגור, איך יש להכריע". תשובה: "מנהג העולם לדון בזה לפי הזמן, בקיץ יגבר הרוצה חלון פתוח, בחורף יגבר הרוצה חלון סגור, ואם הוא זמן ביניים ימצא פשרה ביניהם ובלבד שלא יגיעו לידי קטטה".
  3. משפטי התורה (ח"א סי' פ"ט) – "בימי החורף הדין הוא עם מי שרוצה לסגור את החלון, אפילו אם רוב הנמצאים בחדר רוצים שהחלון ישאר פתוח. בימי הקיץ הדין הוא עם מי שרוצה לפתוח את החלון אפילו אם רוב הנמצאים בחדר רוצים לסגור את החלון. דין זה קיים אפילו במקרה שיכול להיגרם כתוצאה מכך נזק בריאותי לצד השני שמתנגד לכך ...".

1. **הולך אחר הקר, שזה גורם היזק**.
   1. רבבות אפרים (ח"ד סי' רי"ט) – "בכתה לפעמים לכל הכתה חם ולאחד קר מאד אפילו אם לובש בגד והשאלה מה לעשות לפתוח את החלון כמו שכולם רוצים או להשאיר סגור. ונראה הנה לאלו שחם אין היזק אם יהיה סגור ורק להנאתן הן רוצים לפתוח ואילו לזה שקר יש לו חשש של בריאות וזה לעיכובא דאסור להזיק ליחיד. ופשוט לכאורה שיסגרו".
   2. אבני ישפה (אסיפת יצחק כ"ה אדר א' תשס"ח) – תשובה: "שאלת במקום ציבורי כמו בית המדרש יש רוצים חלון פתוח ויש רוצים סגור, מי מכריע. שמעתי בשם גדול אחד שליט"א שאלה שרוצים סגור קובעים. וטעם הדבר שאלה חוששים לבריאות שהם יתקררו, אבל הרוצים פתוח חוששים לנוחיות שחסר להם אויר צח. ולכן הבריאות יותר חשובה".
   3. משנת יוסף (אסיפת יצחק ז' אדר ב' תשס"ח) – שאלה: "במקום צבורי כגון בבית מדרש שיש שרוצים החלון פתוח ויש שרוצים סגור, מי צודק". תשובה: "מקובל בזה פסק הגאון רבי שמואל סלנט זצ"ל רבה של ירושלים, שיש לתחשב עם הרוצה חלון סגור, שהכל חולים אצל צינה (עי' שו"ע ס' רע"ו,ה), וזה שצריך רק אויר להנאתו צריך לוותר, ואין לפתוח החלון, (ואם הרוצה חלון פתוח צריך רפואה, מקוצר נשימה וכדומה, ישב ע"י הדלת או בפניה ע"י החלון שלא מפריע שיפתחנו)".
2. **הולך אחר רוב**.
   1. עי' הגריש"א זצ"ל (קיצור הלכות חובל ומזיק ושמירת הגוף סעי' מ"ד) – "כשנמצאים במקום ציבורי כגון בנסיעה וכיוצ"ב אסור לאחד שחם לו לפתוח חלון, בזמן שיש מזג אויר שרוב אנשים קר להם. וכן אין לאחד לסגור חלון בזמן שלרוב אנשים חם. וכן לענין הפעלת מזגן או תנור ג"כ תלוי בזמן שרוב מדליקים".
   2. הגרח"ק שליט"א (שערי אמונה פאה פרק ד' משנה א' ד"ה אפי') – "אפי' צ"ט אומרים לחלק כו'. שמענו בשם הגרי"ס זצ"ל שאם יש הרבה אנשים בחדר ומהם רוצים לפתוח החלון ומהם רוצים לסגור ופסק שבימות החמה הדין עם הרוצים לפתוח ואפי' יחיד יכול למחות שלא לסגור אפי' ק' רוצים לסגור ובימות הגשמים להיפך והביא ראי' ממשנתינו, ולכאו' אין מכאן ראי' דכאן הוא דין דאורייתא שנלמד מפסוקים שיש לבזבז וגם בדלית ודקל הוא דאורייתא ונלמד מפסוקים וגם להסוברים שבדלית ודקל הוא מדרבנן עכ"פ הי' תקנה מדרבנן מפני הסכנה דוקא להוריד ולכן אפי' א' יכול למחות שלא ישנו מהדין אא"כ כולן מסכימין אבל כאן הרי אין דין כיצד יעשו אלא שבדרך כלל בקיץ חם ובחורף קר אבל אם יש סיבה שרוצים לסגור בקיץ או לפתוח בחורף לכאו' מסתבר שהולכין אחר הרוב כמו בכל הדברים (עי מב סי' נג סקנ"ג)".

הגרח"ק שליט"א (הליכות חיים ח"ב פרק מ"ו אות שצ"א) – "כתבתי בזה בשערי אמונה פאה עמוד רל"ד".

הגרח"ק שליט"א (אסיפת יצחק י"ב אדר א' תשס"ח) – "שאלה: ראיתי מה שכתב הרב בשערי אמונה פאה פרק ד' משנה א', שאם יש הרבה אנשים בחדר ויש שרוצים לפתוח החלון ויש שרוצים לסגור, שהולך אחר הרוב, האם ה"ה אם אחד מהאנשים חולה ורוצה החלון סגור. תשובה: אם אין יכול לצאת למקום אחר יש לדון כמה יכול להזיק לו".

1. מראי מקומות.
   1. פתחי חושן (הלכות גניבה והונאה פרק ט"ו הע' ג') – "בספר 'הזהרו בממון חבריכם' ... כתב שם בענין פתיחת חלונות או סגירתם במקומות ציבוריים, וכן בביהכנ"ס, שלפעמים יש אחד שיש לו צער ומתבייש מלומר לו, או שאינו רוצה להתקוטט (ולפעמים גורם גם מחלה ח"ו ). ובדבר זה יש לדון גם כשאינו מתבייש, כשזה מצטער מחמת פתיחת החלונות וזה מצטער מחמת סגירתם (הדבר מצוי באוטובוס, ובפרט כשיש מעשנים שזה ודאי דבר הגורם צער למי שאינו רגיל בזה, ובודאי שיש להמנע מזה), מה עדיף צער החום או צער הקור, ודבר זה צריך בירור, ולפעמים גורם הדבר חיכוכים גם בביהכנ"ס, **ומסברא היה נראה שהולכים לפי דעת רוב המתפללים וגם לפי מזג האויר**, ואם יש שחושש מפני מחלה אפשר שמוטב שישאר בביתו מאשר לגרום צער לשאר המתפללים, ופשוט שאם יש אפשרות לפתוח בחלק מביהכנ"ס ובחלק השני לסגור, שצריך לעשות כן, ומוטב לוותר על מקומו הקבוע מאשר לגרום צער לאחרים, אמנם באוטובוס הדבר קשה יותר, וכשיבינו ויתחשבו האחד בדעתו של חבירו, אפשר למצוא פתרון המניח דעת כולם".
   2. חיי הלוי (אסיפת יצחק כ"ו אדר א' תשס"ח) ***–*** שאלה: "במקום ציבורי כגון בבית מדרש שיש שרוצים החלון פתוח ויש שרוצים סגור, איך מכריע". תשובה: "שמעתי בשם החפץ חיים ז"ל שאמר בזה לחלק בין ימות החורף לימות הקיץ, אכן אפילו אם השמועה הוא אמת ונכון, מסתברא דאין זה כלל גדול ותלוי לפי הענין, ואם יש זקנים ונערים צריך לראות האיך לסדר מקומת בישיבה ובבית מדרש ולדבר על לבם של החולקים שלא יקפידו כ"כ והכל בדרך השלום, ואם יש גבאי שהוא שליח של כל הציבור יש להניח להגבאי לעשות כפי שיראה לעשות לפי הענין ולפי המקום ולפי הזמן בסייעתא דשמיא".
2. **קביעות מזגן**.
   1. שבט הלוי (ח"ח סי' ש"ז) – "יקרתו קבלתי ואשיב בקיצור כדרכי, אשר שאל בענין קביעות מזגן בבית הכנסת אשר רובם מהנמצאים שם נהנים מזה ועי"ז לשבת במנוחה בשעת תורה ותפלה, אמנם ישנם לפעמים ת"ח וזקנים וחולים שאין יכולים לסבול קירור המזגן ועי"ז פותחים החלונות וגורמים צער לאחריני, ועי"ז פתיחת החלונות א"כ עובד המזגן בחנם ואיכא גם דררא דממונא. הנה בעיקר קביעות מזגן והוא גורם צער לאחרים שאין יכולים לסבול ויש גם חשש חולי הלא פסקינן בחו"מ סי' קנ"ו ס"ב ברמ"א דבמקום חולה והקול וכיו"ב מזיק להם דלא מהני אפי' חזקה, וכ"ה ברמ"א שם סי' קנ"ה סט"ו ברמ"א דאפילו אינו מזיק לחצר אלא שיש חולי הראש לבעל החצר וקול ההכאה מזיק לו דצריך להרחיק עצמו, וכיון שגם הזקן או החולה הזה הוא ג"כ שותף בבית הכנסת או ביה"מ אי אפשר לסלקו בטענה שילך להתפלל במקום אחר, ועיין חו"מ סי' קע"א ס"א ברמ"א לענין שות' בבתי כנסת ובכמה מקומות. איברא כהיום יראה דאין אפשר למחות על עצם התקנת המזגן דנעשה בזמן ותקופה שלנו כחלק נורמלי מישוב הדירה או החזקת חבורת רבים של בתי כנסיות ובתי מדרשות והוא לתועלת התורה והתפלה אבל לענ"ד גם אי אפשר לקחת מהחולה או ת"ח זקן הזכות שלו כיון שמזיק לו שימוש המזגן ועיין סי' קנ"ה מסעיף ל"ו והלאה, ולפעמים הוא עד מחלה ממש כידוע, ואף על גב דאם פותח החלונות מצער הרבים אינו אלא צער לא גורם מחלה עפ"י רוב, ואם רק פותח קצת אהני לדידי' ולא מזיק כל כך לאחרים, ע"כ אם הוא שותף ממש באותו בית הכנסת אי אפשר לבטל אותו מלפתוח החלון שלא יחלה, וצריך לחפש מילתא דשויא לתרוייהו, ועיין בפתחי תשובה חו"מ סי' קנ"ו ס"ק ב' בשם הלבוש דכשהם בחדר אחד או בבית החורף אחת אפשר למחות זה על זה גם בעניני לימוד תשב"ר המפריעים ומכ"ש בנ"ד".
   2. דרכי משפט (הל' שכנים והשגת גבול פרק ב' אות ח') – "כולל אברכים וכיוצא שנתעורר ביניהם חילוקי דעות בענין אם להפעיל את המזגן בכלל או באיזה דרגה להפעילו, נראה שאם אין ניזוק מהם בבריאותו לכאן או לכאן יש לקבוע הדבר על פי רוב, ראה מה שכתבנו בפרק ט' (הערה א' ד"ה ובדבר). אבל אם יש ניזוק בבריאותו כשיופעל המזגן וכו', הולכין אחריו אפי' כנגד הרוב, על פי הנ"ל הלכה ו' וז', אא"כ רוב אנשים בביתם היו מפעילים אותו וכו' האז יד הנוהג כן על העליונה ועל החולה להרחיק את עצמו".
3. **קביעות מאוורר**.
   1. שבט הלוי (ח"ט סי' רצ"ח) – "שאלה: מה הדין בבהכנ"ס שחלק מהציבור רוצים שבימות הקיץ יפעלו המאווררים ולחלק מהציבור זה מפריע האם הולכים בזה אחר רוב ציבור המתפללים. תשובה: כיום לפי מצב התקופה בימות הקיץ הוא דבר רגיל ושמוש רגיל להקל החום ע"י מאווררים ובפרט אם הרוב רוצים כך, לענ"ד דאין המיעוט יכולים לעכב, ואינו דומה להרחקת נזקין אפילו בדבר טבעי ורגיל דהתם ברי הזיקא ודאי וגם אין לו שייכות לב"ב כ"ג ע"א, **ובכהא לענ"ד לכו"ע על האיסטנת להרחיק עצמו**".

"שאלה: מה הדין אם רק בחלק משטח בהכנ"ס יש מאווררים ובחלקו אין האם הדין עם המעונינים שיופעל כי הדבר נכנס בכלל מדת סדום היות ויכולים להרחיק עצמם באותו בהכנ"ס למקום אחר ולא לצער את הבאים לחסות בקרבת המאווררים. תשובה: דבר פשוט כיון שיש עצה שלא יזיק להם, אין מונעים מאלו הרוצים בכך".

"שאלה: מה הדין אם חלוקים הדיעות אם עתה חם וצריך מאווררים, וכן האם יש הבדל בכל זה בין שעות היום שחם יותר לבין שעות הלילה ולפנות בוקר שאז לפעמים קריר יותר ואעפ"כ חלקם מעונינים. תשובה: כל זמן שאפשר לסבול החום בדרך הטבע, הוא בכלל ועשית הישר והטוב להתחשב עם מצד חביריו".