הרחקות
קטגוריות: שו_ע / יורה דעה / הלכות נדה - הרב משה ששון

**מראי מקומות**

**נדה**

**הרחקות – סי' קצה**

**ציונים בסוגיות הש"ס**

**ובדברי הראשונים והאחרונים**

**וציון דברי הפוסקים**

**המבארים את גדרי ההלכות אשר בשו"ע**

**כ"ז ערוך ע"פ סדר הנידונים וההלכות שבשו"ע**

**כולל אהבת שלום – תל ציון**

**בענין יסוד ומקור איסורי הרחקה בנדה**

**ואיסור שכיבה במטה אחת - סעי' ה' ו'**

מתני' יא., גמ' יג.'איבעיא להו' – יג: מתני', רש"י, ותוס', עי' רי"ף, ועי' רא"ש.

הכא איכא שינוי – עי' ברש"י [וצ"ב דהתם איירי בתשמיש].

ביאור הנידון האם מועיל היכר – עי' נודע ביהודה יו"ד תנינא סי' קכב, וע"ע בראבי"ה [ח"א סי' קעג].

'ת"ש מקיש אשה נדה וכו'' - ביאור ההיקש [מדוע לא מועיל השינוי] – עי' רש"י, עי' ביאורו בתוס' רא"ש, וע"ע בדבריו בסוף מסכת נדה [הלכות נדה בקצור בסופו], וע"ע בפני יהושע [על התוס'], ועי' תוס' ד"ה מה אשת רעהו, ועי' מהר"ם, וביישוב תמיהתם, עי' תוס' סנהדרין לז.

ופליגא דר' פדת – מהי הראיה דר"פ דמתיר בבגדיהם - עי' רש"י, ועי' חי' הריטב"א [ביאור רש"י], ועי' תוס', עי' מהרש"א.

מעשה באותו תלמיד 'וישן עמי' - באיזה אופן נאסר [בבגדיהם / קירוב בשר], ומדוע – דו"ק בגמ' [בבריתא, ובני מערבא], עי' רש"י, ועי' פי' ר"ח, ועי' חי' הריטב"א [החדשים], וכ"כ בר"י מלוניל, וע"ע בתוס' רא"ש, ועי' בסדר אליהו רבה פרק טו.

בפלוגתא דר"פ כמאן הלכה – עי' היטב ברי"ף, ועי' ברא"ש, ועי' ברמב"ם [הל' איסורי ביאה פרק יא הל' יח], ולהלן יצויין עוד בזה.

**איסור קריבה בעריות ובנדה**

עי' אבות דרבי נתן פרק ב, עי' ספר המצוות לרמב"ם לאוין שנג ובהשגות הרמב"ן, וע"ע במגילת אסתר, עי' חי' הרמב"ן הריטב"א [החדשים] והר"ן [החדשים] בסוגיין, עי' בעלי הנפש תחילת שער הפרישה.

יסוד האיסור וגדרו – עי' ספר המצות לרמב"ם לאוין שנג [ערווה ונדה הושוו בלאו זה, ולפי"ז יש להשוותם אף בשאר הנידונים דלהלן בקריבה לעריות], אך עי"ש בהשגות הרמב"ן, עי' רמב"ם הל' איסורי ביאה פרק כא הל' א, עי' ר"ן מסכת ע"ז [דף ט. בדפי הרי"ף בד"ה חוץ מעצי אשרה], עי' שו"ע אבן העזר סי' כ סעיף א, ועי' ביו"ד סי' קנז ש"ך ס"ק י.

ביאור ההיקש בסוגיין מאשת איש, ע"פ הנ"ל – עי' חי' הרמב"ן בסוגיין, וע"ע בדבריו בזה בהשגות בסה"מ, ועי' חי' הר"ן [החדשים – ריטב"א הישנים; 'לפיכך נראין לי', כעין הרמב"ן, ואפי' בלא קירוב בשר], וכ"כ בחי' הריטב"א [החדשים].

ביאור דעת רב פדת - עי' בחי' הרמב"ן, ע"ע בדבריו בהשגות בסה"מ, אך עי' בחי' הר"ן, ועי' בחי' הריטב"א.

הכרעת מחלוקת זו – וביאור האיסור במעשה בתדב"א - עי' חי' הריטב"א [החדשים], וכעי"ז מבואר בהשגות הרמב"ן בסה"מ [ל"ת שנג], אך עי' בחי' הר"ן [החדשים], ועי' היטב במגיד משנה פכ"א ה"א מהל' איסו"ב, ובמגילת אסתר [על סה"מ] בביאור שיטת הרמב"ם, ועי' אבות דרבי נתן פרק ב, עי' בעלי הנפש ריש שער הפרישה, עי' הלכות נדה לרמב"ן [פ"ח הל' ב' ג'], עי' תורת הבית [ריש שער השני]. ועי' בהשגות הרמב"ן בסופו מש"כ בביאור האבות דר"נ.

יש להתבונן בדברי ראשונים אלו בטעם האיסור [חשש ביאה / איסור קריבה], ובגדר האיסור [דרבנן / דאוריתא], ועי' בשו"ת הרשב"א [ח"ז מיוחסות סי' קכז, התשב"ץ ממשפחת הרמב"ן ייחס תשובה זו לרשב"א], עי' בחי' מהר"ל – גור אריה, בסוגיין.

גדר איסור מטה אחת – האם דווקא כשסמוכין – דו"ק בתוס' בשבת יג: ד"ה מטה חדא, עי' תוס' סנהדרין [לז. ד"ה התורה], עי' מרדכי [סי' רלח בשם מהר"ם], ויש לדון בל' הרמב"ם [הל' איסורי ביאה פי"א הי"ח].

איסור שכיבה וישיבה על מטת האשה – יש להתבונן מה נאסר, ומהו המקור - עי' בבעלי הנפש סוף שער הפרישה, עי' תורת הבית הארוך [ג:] והקצר [ד.], עי' הלכות נדה לרמב"ן פ"ח ה"ז, עי' ברא"ש בקיצור הלכות נדה, אך עי' באגרת התשובה לרבינו יונה דרוש הנשים יד [נדפס בספר הלכות נדה לרמב"ן].

ישיבה על ספסל אחד, ונסיעה יחד בעגלה – עי' במרדכי שבת סי' רלח בשם רש"י, ועי' בשערי דורא סי' יח, ובהגהות שם, ועי' היטב בשו"ת תה"ד סי' רנא, וע"ע באגודה מסכת נדה אות מג, ועי' מאירי נדה סד. ['וכן החמירו שלא לישב']. ויש להתבונן בדבריהם בטעם ובגדר האיסור, והאם האיסור תלוי בנדנוד.

**טור וב"י סעי' ה' ו'**

איסור ישיבה על ספסל אחד – אופן האיסור – עי' היטב בב"י ועי' ד"מ, ועי' דרישה אות א, בטעם האיסור - דו"ק בב"י ד"ה כתב המרדכי הר"ם.

איסור שכיבה – האם דווקא בסמוכין – עי' ב"י, ועי' ב"ח, ועי' היטב בתשובות התשב"ץ ח"ג סי' מב, וסי' נח אות ו [לכאורה סתירה, יתכן שחילק בין מיטלטל למחובר], ועי' ברכי יוסף אות טז מש"כ בזה.

**שו"ע סעיף ה**

ישיבה על מטתה – עי' ט"ז, אך עי' ש"ך ונקה"כ, [ולעיל צוין בזה מרבינו יונה באגרת התשובה], ועי' תוה"ש סק"ז, ועי' סד"ט ס"ק יא, ועי' פת"ש סק"ט, ועי' בן איש חי פרשת צו כג.

שכיבת האשה על מטתו – עי' ט"ז סק"ו, ועי' סק"ז ['מצאתי'], אך עי' תורת השלמים סק"ז, ועי' ברכי יוסף יד, ועי' סדרי טהרה ס"ק יא, ועי' חכמ"א ה, ועי' פת"ש ח.

ישיבה על ספסל המתנדנד – טעם וגדר האיסור – דו"ק בט"ז סק"ו, אך עי' בש"ך בנקה"כ.

הכרעת דין זה – עי' ברכי יוסף אות טו, ועי' בן איש חי אות כג.

גדר מתנדנד – עי' בתורת השלמים אות ז, ועי"ש בנחלת שבעה ח"ב סי' ז, ועי' בית לחם יהודה, ויש לדון לפי"ז באינו כבד שבפועל אין מתנדנד.

דין נסיעה בעגלה אחת – עי' ברכי יוסף אות טו, ועי' שו"ת רב פעלים יו"ד ח"ג סי' יז.

ישיבה בעגלה ובלבד שלא יגעו – גדר הדבר - דו"ק בשאלה שבתה"ד [התה"ד עצמו כתב השאלות], ועי' ד"מ ה.

דין נגיעה בבגדים – עי' תשב"ץ ח"ג סי' ט, ועי' רוקח סוף סי' שיח, עי' פתחי תשובה ג, ועי' בברכי יוסף אות טו [נגיעת מלבושיהם זב"ז].

**סעיף ו**

גדר איסור שכיבה במטה אחת – עי' ביאור הגר"א אה"ע סי' כ' סעיף א ['הרמב"ם בסה"מ כתב בשם ת"כ לא תקרבו לגלות ערוה אין לי אלא שלא יגלה מנין שלא יקרב וכו' ובאבות דר"נ ריש פ"ב איזהו סייג שעשתה תורה לדבריה ה"ה אומר ואל אשה בנדת טומאתה לא תקרב יכול יחבקנה וינשקה וכו' ת"ל לא תקרב יכול יישן כו'].

מיטות נוגעות – עי' פתחי תשובה, ועי' קב הישר פרק יז מהאריז"ל.

מטה של בנין – עי' ש"ך ס"ק יא, ועי' סדרי טהרה [ס"ק יא], ועי' ברכי יוסף [אות טז, האריך בזה], וע"ע בפתחי תשובה סוף ס"ק יא, ועי' חכמת אדם [סעיף ה' באמצעיתו].

**איסור נגיעה ושימוש נדה - סעי' טו - יז**

גדר איסור נגיעה - עי' רמב"ם הל' איסורי ביאה פכ"א ה"א, ועי' בית שמואל אה"ע סי' כ סק"ב [ונהנה – או נהנה], ודו"ק ברמב"ם פכ"א מהל' איסורי ביאה הל' יט, עי' שערי תשובה [שער ג אות פ], ובאגרת התשובה [דרוש הנשים אות יט] [דו"ק בדבריהם באופן ובגדר האיסור], ודו"ק בשו"ת הרשב"א [ח"ז מיוחסות סי' קכז].

נגיעה באצבע קטנה – דו"ק בגמ' במעשה באותו תלמיד, עי' בתוס' ד"ה בימי ליבוניך ['ונראה לר"י'], עי' רמב"ם פי"א מהל' איסורי ביאה הל' יח, ועי' בתורת הבית הקצר [צ"ב מהי הרבותא 'אצבע קטנה'], ועי' מאירי נדה סד. ['אפילו של אצבע קטנה ואפילו שלא בדרך חבה אסור'], וע"ע בראבי"ה [ח"א סי' קעג 'ומדאסרינן הרחצת פניו', דן להתיר].

דין יהרג ואל יעבור בנדה – האם נדה בכלל כל העריות – עי' מנחת חינוך [מצות רצו כא, ומצוה תר י], ועי' ריטב"א [פסחים דף כה.] מהרא"ה, וכן יתבאר להלן מהב"י והפוסקים, וע"ע בשו"ת פני יהושע ח"ב סי' מד שהאריך לדון בזה.

דין יהרג ואל יעבור בלאו דלא תקרב – עי' יו"ד סי' קנז סעי' א ברמ"א, ועי"ש בש"ך סק"י, ועי"ש בברכי יוסף [אפי' בדרבנן] מהרמב"ן בתורת האדם [שער המיחוש ענין הסכנה], עי' סדרי טהרה סי' קצה ס"ק כד ['מיהו מה שנראה מדברי הפוסקים'].

נגיעה ושימוש באיש או אשה חולים – עי' שו"ת הרא"ש כלל כט ג, עי' שו"ת הרשב"א [מיוחסות סי' קכז], עי' שו"ת תרומת הדשן סי' רנב, עי' שו"ת רדב"ז ח"ד סי' ב, וע"ע בשו"ת תשב"ץ ח"ג סי' נח אות ח.

**טור וב"י סעי' טו, טז, יז**

דין מישוש הדופק - עי' בית יוסף [מש"כ דהרמב"ן לשיטתו, העירו דתשובות אלו הם לרשב"א, כמש"כ איהו גופיה במק"א], ועי' ד"מ.

**שו"ע סעיף טו**

באיזה שימוש התירו – עי' היטב בב"י, ודו"ק בסעי' טז.

**סעיף טז**

ביאור המחלוקת והאם איירי אף במקום סכנה – עי' ביאור הגר"א.

**סעיף יז**

גדר איסור נגיעה - עי' ש"ך, וע"ע מש"כ ביו"ד סי' קנז סק"י, אך עי' בית שמואל אה"ע סי' כ סק"א, ועי' תורת השלמים, אך עי' סדרי טהרה [ס"ק כד], ועי' עזר מקודש אה"ע סי' כ [ד"ה כתבתי במק"א, כעין התוה"ש], ועי' פתחי תשובה.

ביאור הכרעת השו"ע – דו"ק בלשון הב"י, ועי' בביאור הגר"א בסעיף טו, ועי' זרע אמת ח"ג סי' קטז שהאריך בזה.

ביאור הכרעת הרמ"א וטעמו – עי' בש"ך סוף סק"כ, ועי' בתוה"ש סוף ס"ק טו, ויש לדון ע"פ דבריהם כשאין סכנה, וצ"ב מסעי' טז, ועי' לחם ושמלה ס"ק לב.

**איסור דברים בטלים, הושטה, וזריקה – סעי' א' ב'**

איסור דברים בטלים – עי' אבות דר' נתן פרק ב, 'דברים בטלים' – פירושו – עי' ראב"ד בעלי הנפש [ריש שער הפרישה], עי' רשב"א בתורת הבית הארוך, ובקצר, ועי' מאירי נדה סד. ['ר"ל שיחת שעשוע ודברי הרגל'], ועי' רמב"ם הל' איסורי ביאה פכ"א ה"ב, וה"ד, ועי' מסכת אבות פ"א משנה ה' עי"ש ברש"י, ועי' בתורת הבית [ד. 'תניא בנדרים אל תרבה שיחה עם האשה'], וע"ע בתשב"ץ [ח"ג סי' נח אות ז].

איסור רמיזה וקפיצה – עי' מנין המצות הקצר [לפני ספר המדע, והביאו הרמב"ן בהשגתו על הרמב"ם בסה"מ], ע"ע בפירוש המשניות לרמב"ם סנהדרין [פ"ז מ"ד 'וכן המשחק . . . והקריצה . . בשני לאוין'], אך עי' בדבריו בהל' איסורי ביאה [פכ"א ה"ב, דרבנן], ועי' ברמב"ן בהשגות [בסה"מ לאוין שנג בסופו 'ומזה הוסיף הרב רמיזה וקפיצה'].

איסור הושטה – עי' תוס' שבת יג. ד"ה בימי ליבוניך, עי' רא"ש כתובות סי' כד [ורבינו שמעיה כתב, ורבינו שמעיה הביא] עי' חי' הרמב"ן כתובות סא. ועי' בהלכותיו פ"ח ה"ה, עי' ברמב"ם הל' אישות פכ"א ה"ח, ועי' במגיד משנה, ועי' בתורת הבית הקצר [ד.], דו"ק בדבריהם בטעם האיסור, ויש לדקדק בזה מל' הרשב"א בשו"ת [ח"א סי' אלף קפח, הו"ד בב"י אה"ע סוף סי' כא], וע"ע בשטמ"ק כתובות סא. בשם תלמידי רבינו יונה ['דהושטה כנגיעה דיינינן ליה'].

נגיעה ע"י דבר אחר – עי' מאירי נדה סד. ['וכן לדעתנו מה שנאמר'].

**טור וב"י סעי' א' ב'**

בטור 'בשום דבר לא יתקרב אליה' - עי' הל' נדה לרמב"ן פ"ח הל' ב הל' ה והל' ז, עי' רא"ש בקיצור הל' נדה [בסופו 'ומשעת ראייתה'], דו"ק ברמב"ם הל' איסורי ביאה [פי"א הי"ח] עי' היטב במאירי נדה סד..

זריקה – עי' ד"מ, ועי' ב"ח תשובת מהר"ם, אך עי' תשובת התשב"ץ סי' נח ה, ועי' דרישה ד, ופרישה ג, אך עי' סד"ט ס"ק יט.

**שו"ע סעיף ב**

הושטת תינוק – עי' ברכי יוסף ז, ועי' בפת"ש סק"ג [ודו"ק בטעם ההיתר, ויש לדון לפי"ז במה שדן מהמג"א].

זריקה – גדר וטעם האיסור – עי' ט"ז סק"ח ['ואין לומר דהא גם'], עי' סדרי טהרה ס"ק יט.

עי' ברכי יוסף ה' ו', ועי' פתחי תשובה ד.

נפיחה – עי' תורת השלמים ב, ועי' סד"ט סוף סק"ד, ועי' ברכי יוסף אות ד [דו"ק בדבריהם בטעם האיסור], ועי' פתחי תשובה ד.

**איסור אכילה על שולחן אחד**

מתני' יא., גמ' יג. 'כיוצא בו לא יאכל הזב', עד 'ת"ש לא יאכל הזב . . . שינוי ליכא'.

עי' רמב"ם פרק י"א מהל' איסורי ביאה הי"ח, עי' בעלי הנפש ריש שער הפרישה, עי' תורת הבית ריש שער שני, ועי' בדק הבית ומשמרת הבית, עי' רא"ש, ועי' קיצור הל' נדה לרא"ש.

טעם האיסור – דו"ק במתני', וברש"י, ועי' ברא"ש, ועי' ברמב"ם בפירוש המשניות, וע"ע במשה"ב ריש שער הפרישה.

האם האיסור בקערה אחת או אף בשולחן אחד [יש להתבונן בדעת המחמירים מהו מקורם, והאם מעיקר הדין] – עי' ברמב"ם הל' איסורי ביאה פי"א הי"ח והי"ט, אך עי' בהשגת הראב"ד, ועי' מ"מ, עיין היטב בבעלי הנפש ריש שער הפרישה, וע"ע בר"ן שבת, וע"ע ברמב"ם הל' טומאת אוכלין פט"ז הל' יא, עי"ש בראב"ד ובכס"מ, ועי' בתורת הבית הארוך ג:, ועי"ש בקצר ד., ועי' בספר התרומה סי' צ, ועי' הג"מ ברמב"ם שם, ועי' רא"ש שבת סי' כ, ועי' מש"כ בקיצור הל' נדה [סוף מסכת נדה], ועי' במאירי נדה סד. שהוסיף בביאורו ['נמצאו משתמשים זה בשל זה'], ועי' ברבינו יונה [דרוש הנשים, ובהל' נדה לרבינו יונה] ועי' שטמ"ק כתובות סא. מתלמידי רבינו יונה.

האם מועיל היכר – עי"ש בבעלי הנפש, ועי' רא"ש, אך עי' ראבי"ה ח"א קעג, הו"ד בקיצור בהגהות מרדכי שבת סי' ריש סי' תנב, וע"ע בשנות אליהו על המשניות מסכת שבת.

גדר ואופן ההיכר – עי' היטב בחולין בתוס' קז: ד"ה כעין תפיסה, וברא"ש חולין פ"ח סי' כ, ודו"ק ברא"ש נדה, ועי' ספר התרומה [מפסיק בין קערותיהם], ועי' בעלי הנפש, ועי' הגהות אשרי על הרא"ש בשבת.

האם דווקא בסמוכים, ודווקא באוכלים לבדם – דו"ק היטב ברא"ש שבת, ועי"ש בקיצור פסקי הרא"ש [לבנו הטור], עי' בדק הבית ג., אך עי' במשמרת הבית, דו"ק בתרומה בסימנים [מפתחות, סי' צ], ועי' רבינו יונה בדרש הנשים.

**טור וב"י סעיף ג**

דין שינוי באכילה משתי קערות – עי' ד"מ סק"ג, ועי' במש"כ בסק"ב, ועי' סד"ט סק"ו ביאורו, אך עי' ב"ח [ג ד"ה ולא יאכל].

**שו"ע סעי' ג**

גדר ההיכר – דו"ק בלשון השו"ע, ועי' ביו"ד ד"מ סי' פח [סק"א 'קצת גבוה'], עי"ש בט"ז סק"ד.

מהם הדברים שמועילים – עי' ב"י או"ח בסוף סי' קעג [ד"ה כתבו ההגהות אשרי], ועי' ביו"ד סי' פח ב ברמ"א, עי"ש בש"ך סק"ו, עי' ט"ז [סי' קצה סק"א], ועי' חכמ"א, אך עי' תוה"ש סק"ג, ועי' סד"ט סק"ו.

האם מועיל שינוי באכילה משתי קערות – עי' רמ"א, אך עי' ש"ך סק"ז, ועי' סדרי טהרה סק"ז שהאריך לדון בזה [ועי"ש היטב ביאור גדרי איסור זה], ובביאור מש"כ הש"ך בסו"ד ['ואין דבריו מוכרחים'] - עי' עצי לבונה, ועי' סדרי טהרה [ריש סק"ז], אך עי' בברכי יוסף [סוף אות י].

נטילה מקערה אחת – עי' ט"ז סק"ב, ועי' ש"ך סק"ד, ועי' פת"ש סק"ה.

האם מועיל בני בית על השולחן – עי' ש"ך ס"ק ז, ועי' סד"ט סק"ז, ועי' ברכי יוסף י יא.

בעיקר ההיתר של היכר – עי' בביאור הגר"א, וע"ע מש"כ בסי' פח.

ברמ"א 'יש אומרים', יצויין בסעיף הבא.

**שתיה ואכילה מכלי אחד**

איסור שתיה מכוס אחת - עי' במתני' 'לא יאכל', יש לדון האם שתיה בכלל, ועי' בגמ' במעשה דאותו תלמיד ['אכל עמי שתה עמי'], עי' תוס' ד"ה בימי ליבוניך בסופו, ועי"ש מהרש"א, עי' בתוס' עי' בספר יראים [מצוה כו], ועי' בהגהות מימוניות [איסורי ביאה פרק יא אות ל'], ועי' במרדכי שבת [רמז קלז], שהוסיפו על דבריו, ועי' ראבי"ה [סי' קעג], ועי' מרדכי שבועות [סי' תשמג], אך עי' סמ"ק, ועי' ארחות חיים, וע"ע ריטב"א כתובות סא., ועי' היטב ברמב"ם הל' טומאת אוכלין בסופו, ועי"ש ראב"ד וכס"מ, ויש להתבונן בטעם האוסרים [האם האיסור מטעם הכלי או מטעם שייריה], ובטעם המתירים.

איסור אכילה מקערתה – עי' בארחות חיים.

עי' טור וב"י ודרכי משה [אות ד] סעי' ד, ועי' בדברי הב"ח שדן בגדר איסור זה.

**שו"ע סעי' ד**

איסור שתיה עמה – מקורו - עי' בביאור הגר"א אות י.

איסור אכילה מקערת האשה – עי' ברמ"א סעיף ג', ועי"ש בש"ך סק"ח, ועי' ביאור הגר"א אות י בסופו, ועי' בסדרי טהרה סק"ח.

היתר שלא בפניה – עי' רע"א ופת"ש ז משו"ת יד אליהו, אך עי' ברכי יוסף [או"ח סי' עא א, בסופו מד"ה הגם הלום ראיתי], ועי' שו"ת רב פעלים יו"ד ח"ב סי' יט, ועי' בן איש חי צו אות כב.

**עשיית מלאכות ע"י אשתו נדה**

גמ' כתובות סא. 'ארבעה יושבת בקתדרה' עד 'רב פפא אשרשיפא'. רש"י תוס', עי' רא"ש סי' כד, ופ"א סי' ט ['הא דאמרינן גבי נדה' – 'אפי' באצבע קטנה'], עי' חי' הרמב"ן, עי' תורת הבית הארוך [ג: 'גרסינן בכתובות פרק אע"פ' - 'אפילו בצונן קאמר'], ובתורת הבית הקצר, עי' רמב"ם הל' אישות [פכ"א הל' ח] והל' איסו"ב [פי"א הי"ט], עי' הלכות נדה לרמב"ן פ"ח הל' ו, עי' פסקי נדה לרבינו יונה – דרשות הנשים סעי' יג טו.

טעם האיסור במלאכות אלו – דו"ק ברש"י, ועי' ברמב"ם בהל' אישות [פכ"א ה"ח], ובהל' איסו"ב [פי"א הי"ט].

האם יש חילוק בין ימי ליבון לימי נדה – דו"ק ברש"י, עי' בתוס' שבת יג:, עי' בבעלי הנפש [שער הפרישה אות ד], עי' תורת הבית הארוך [ד.], עי' רמב"ם הל' איסורי ביאה [פי"א הי"ח].

**איסור מזיגת הכוס**

האם האיסור בהושטה לידו או בהנחה על השולחן – דו"ק בתוס' וברא"ש בריש דבריהם [ודו"ק ברש"י ד: ד"ה חוץ ממזיגת הכוס], עי' היטב בספר התרומה סי' פט [בשם מורי רבינו – ר"י בעל התוס'], וכ"כ הסמ"ג, ודו"ק ברמב"ם [הל' אישות פכ"א ה"ח], ועי"ש במגיד משנה, וע"ע בדבריו בהל' איסו"ב [פי"א הי"ט], ועי' היטב בספר היראים, אך עי' בתוס' שדחו, ועי' ברא"ש, ועי' בחי' הרמב"ן, ועי' בהל' נדה לרמב"ן [פ"ח ה"ו], ועי' בתורת הבית הארוך [ג:], וע"ע בחי' הריטב"א.

האם האיסור מחמת ההגשה, או דווקא בצירוף המזיגה – עי' בספר יראים, ועי' הג"מ [הל' איסו"ב פי"א אות נ], עי' ברא"ש ['ולי נראה'], ועי' חי' הרמב"ן, ועי' הל' נדה לרמב"ן [פ"ח הל' ו], ודו"ק בתורת הבית, וברמב"ם, וע"ע בפסקי רבינו יונה בדין זה, אך יש לדון משיטת התוס' התרומה והסמ"ג [משמע ההושטה לחוד], ועי' במאירי בנדה שדן במחלוקת זו.

גדר המזיגה, ובאיזה משקין – עי' בהגהות מימוניות [אות נ 'ונראה דמזיגה'], דו"ק ברא"ש, עי' תורת הבית הקצר [ד.'מזיגת הכוס'], ועי' בחידושיו [ד"ה אמר רב הונא], עי' פסקי נדה לרבינו יונה אות יג, ועי' מגיד משנה [הל' איסו"ב פי"א הי"ט], ודו"ק בספר התרומה [ויש להתבונן בטעמם ויש לדון לפי"ז בהכנת קפה].

הצעת המטה – מהי הצעת המטה – עי' רש"י, ועי' תוס' לעיל ד: ד"ה והצעת המטה, ועי' ברא"ש בפ"א, ודו"ק בלשונם בטעם החילוק, ועי' בחי' הרשב"א [ד"ה א"ר יצחק].

גדר שלא בפניו – עי' בתורת הבית הארוך.

הרחצת פניו – באיזה פעולה איירי – עי' בהל' נדה לרמב"ן פ"ח הל' ו, ודו"ק ברא"ש בפ"א, ודו"ק בתורת הבית הארוך והקצר, אך עי' בפסקי נדה לרבינו יונה אות טו [ודו"ק לענין הכנת מגבת].

שליחת כוס – עי' בעלי הנפש [שער הפרישה אות ח], ועי' תורת הבית הארוך והקצר.

מזיגת הכוס ע"י הבעל – עי' בתורת הבית הקצר.

**טור וב"י סעי' י - יד**

איסור מזיגת הכוס - עי' ב"ח ד"ה מצאתי כתוב, וד"ה כתב ב"י נראה.

איסור רחיצה – עי' דרישה אות ד.

איסור שליחת כוס - עי' פרישה יא, אך עי' שו"ת שאילת יעב"ץ ח"א סי' קכו.

**שו"ע סעי' י - יד**

סעיף י

איסור הגשת מאכל – עי' ט"ז סק"ג, ועי' ש"ך יג, ועי' תורת השלמים אות יב, ועי' סד"ט יח, עי' חכמת אדם, ועי' בן איש חי פרשת צו כד.

מזיגה בפניו – עי' ברמ"א, ועי' בביאור הגר"א יד, ועי' בש"ך יד, וצ"ע מדלעיל ס"ק יג, ועי' מחה"ש, ועי' חכמת אדם, ועי' פרי דעה, ודו"ק היטב בש"ך בס"ק יח.

באיזה משקין יש איסור – עי' ש"ך ס"ק יג.

סעיף יא

הצעה ע"י הבעל – עי' חכמת אדם קטז י.

סעיף יב

גדר איסור רחיצה – עי' ט"ז ס"ק ח ועי' נקה"כ, ועי' ש"ך ס"ק טז.

סעיף יג

מקור איסור מזיגת הכוס ע"י הבעל – עי' ביאור הגר"א, ויש לדון לפי"ז בגדרי האיסור.