ב - ביסוד שיעורא דזע_ז בסוכה, ובד_ הרי_ף והרמב_ן בדין סוכה קטנה
קטגוריות: ש_ס / יח סוכה / סוכה פ_ק - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / שיעורים נוספים בפ_ק דסוכה

**סימן ב**

**ביסוד השיעור דזע"ז טפחים בסוכה**

**ובד' הרי"ף והרמב"ן בדין סוכה קטנה**

## דעת רב הונא בשיעור הכשר סוכה

א] **סוכה ג' א',** א"ר שמואל בר יצחק הלכה צריכה שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, וגירסת הרא"ש ועוד מקמאי א"ר שמואל בר יצחק א"ר הונא הלכה וכו'.

**והערול"נ** לעיל ב' ב' הק' על גירסא זו, ממה שדנו בגמ' שם לפרש דטעמא דרב הונא דאם יש בה יותר מדע"ד אמות אפי' למעלה מכ' אמה כשרה, הוא משום דס"ל דהכשר סוכה בד' אמות, והריטב"א שם כתב דהיינו דרב הונא גופי' ס"ל הכי, וע"כ פירש לדברי רב לפי דעתו, ואם להדיא א"ר הונא הכא דהכשר סוכה הוא במחזקת ראשו ורובו ושולחנו היאך ס"ד למימר דס"ל דהכשר סוכה בד' אמות.

## פלוגתת הראשונים בטעמא דב"ש דפסלי בסוכה קטנה

ב] **והנה** בסוגיין מסקינן דב"ש וב"ה בתרתי פליגי פליגי בסוכה קטנה ופליגי בסוכה גדולה וחסורי מיחסרא וה"ק מי שהי' ראשו ורובו בסוכה ושולחנו בתוך הבית ב"ש אומרים לא יצא ובית הלל אומרים יצא, ושאינה מחזקת אלא כדי ראשו ורובו בלבד ב"ש פוסלין וב"ה מכשירין.

**ולקמן** ז' ב' אמר אביי דהא דפסלי ב"ש סוכה שאינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו פסולה הוא משום דדירת קבע בעינן, ולפ"ז בפשוטו הא דפליגי ב"ש וב"ה בסוכה קטנה והא דפליגי בסוכה גדולה תרי פלוגתי נינהו, דבסוכה קטנה פליגי אם יש עלי' תורת דירה, ובסוכה גדולה פליגי בגזירה שמא ימשך אחר שולחנו, ועפי"ז כתבו הבעה"מ לקמן ז' ב' ודעימי', דאף דקי"ל כב"ש בסוכה קטנה לא קי"ל כוותייהו בסוכה גדולה.

אך הרי"ף לקמן ז' ב' כתב, דהא דקי"ל כב"ש בסוכה קטנה, הוא משום דלא קי"ל כאביי דטעמייהו הוא משום דבעינן דירת קבע, אלא טעמייהו משום דגזרינן שמא ימשך אחר שולחנו, ועפי"ז כתב הרי"ף לקמן כ"ח א' דהלכה כב"ש בתרוייהו דחד טעמא נינהו.

## ביאור דברי הרי"ף דפסולא דסוכה קטנה הוא מגזירה דשמא ימשך אף שאין לו שולחן כלל

ג] **והנה** הבעה"מ לקמן תמה ע"ד הרי"ף, ז"ל, וקאמר הרב ז"ל דטעמייהו דב"ש משום דגזרינן שמא ימשך אחר שולחנו, הא ליתא אלא בסוכה גדולה, אבל בסוכה קטנה ודאי טעמייהו דב"ש משום דירת קבע הוא שהרי אין לו שולחן בתוך הבית שימשך אחריו, עכ"ל.

**והרמב"ן** במלחמות שם כתב לפרש בד' הרי"ף, ז"ל, דטעמא דב"ש בסוכה קטנה נמי משו"ה הוא משום שמא יביא שולחן וימשך אחריו, וכ"ש הוא דכיון שאין לו מקום בסוכתו להניח בו שולחנו פסולה שאם מניחו בחוצה לה ימשך אחר שולחנו, אפי' לישן ולשנן ולטייל בה או לאכול ופתו בידו פסולה, שכל שאינה ראוי' לאכילה כדרכה ולכל מילי דסוכה אינה סוכה, עכ"ל.[[1]](#footnote-1)

## אם יש ללמוד מהכא דסוכה שאינה ראוי' לכל עניני דירה פסולה

ד] **והנה** בפשוטו מבו' לפ"ד הרמב"ן, דהא דפסלינן בסוכה קטנה שאין מחזקת כדי ראשו ורובו ושולחנו הוא משום הגזירה דשמא ימשך, ואף דאין לו שולחן שימשך אחריו גזרינן שמא יביא שולחן וימשך אחריו, והא דהיא פסולה לגמרי הוא משום דאינה ראוי' לאכילה כדרכה משום גזירת חכמים, וכל שאינה ראוי' לאכילה כדרכה אינה סוכה.

**והביה"ל** בח"ג סימן נ"ג כתב להוכיח מזה כד' המרדכי שהביא הרמ"א בסימן תר"מ דסוכה שהוא מצטער בה בשינה אינו יוצא בה גם באכילה משום דבעינן תשבו כעין תדורו שיהא יכול לעשות בה כל צרכי אכילה שתי' ושינה בלא צער, ותמה ע"ד החכם צבי שהכשיר בזה, עיי"ש, וכן עמד בזה החזו"א בסימן ק"נ סק"ב.

## בטעם הא דבעינן שיהא בסוכה זע"ז ולא סגי שיהא בה ז' על ו'

ה] **והנה** בשיעורא דמחזקת ראשו ורובו ושולחנו כתב הרי"ף לקמן כ"ח א' דהוא זע"ז טפחים, וכ"כ הרמב"ם בפ"ד מסוכה ה"א, והרא"ש בסימן א' כתב דהא דז' טפחים הוא כדי ראשו ורובו ושולחנו הוא משום דגברא באמתא יתיב ושולחנו הוא טפח, וכ"כ הבעה"ע בהל' סוכה והמאירי בסוגיין.[[2]](#footnote-2)

**והפנ"י** בסוגיין עמד בזה, דכיון דשיעור ראשו ורובו הוא ו' טפחים והטפח השביעי הוא לשולחנו, הי' בדין דלא ניבעי להטפח השביעי אלא לאורך או רוחב הסוכה לצורך שולחנו, ומהיכ"ת נימא דצריך טפח עודף לאורך וטפח עודף לרוחב דלאו כל אדם זוכה לב' שולחנות.[[3]](#footnote-3)

**והמאמר** מרדכי בסימן תרל"ד סק"א כתב לפרש בזה, דכיון דבעינן ז' מצד אחד בעינן שיהא בה ז' מכל צד כדי שיוכל האדם לישב בכל מקום,[[4]](#footnote-4) והביאו השעה"צ שם סק"א.

ו] **וצ"ע** דכ"ז ניחא לדעת הסוברים דהא דבעינן מחזקת ראשו ורובו ושולחנו הוא מדאורייתא, אך לדעת הרי"ף דאי"ז אלא מדרבנן משום גזירה שמא ימשך והא דהיא פסולה לכל מילי הוא משום דאינה ראוי' לאכילה כדרכה, הי' בדין דכל שיש בה ו' על ז' והיא ראוי' לאכילה כדרכה תהא כשרה, והרי בדינא דהמרדכי דכל שאינו יכול לעשות בה כל צרכי דירה פסולה, פשוט דכל שהיא ראוי' לאכילה ולשינה בענין אחד, היא כשרה ול"ב שתהא ראוי' בכל ענין, והעירוני דכ"ה להדיא בד' התרוה"ד סימן צ"ב דסגי במה שהיא ראוי' לשינה באלכסון, עיי"ש.[[5]](#footnote-5)

## סוכה שאין בה זע"ז ויש לה פסל

ז] והנה הביה"ל שם כתב, דלפ"ד הרי"ף דכל הא דבעינן שיהא בסוכה זע"ז טפחים הוא משום הגזירה שמא ימשך, הדין נותן דכל שיש בסוכה עצמה ו' טפחים ויוצא ממנה פסל תהא כשרה, שהרי עיקר שיעור הסוכה הוא ו' טפחים וא"כ הסוכה מצ"ע כשרה, ושוב יש לה פסל וגם הוא כשר על ידה ושוב ליכא חששא דשמא ימשך דיש לו מקום להניח השולחן בתוך הפסל.

**ועיי"ש** שהק' ע"ז ממה שאמרו לקמן ד' א' דהיתה גבוהה מכ' אמה ובנה בא איצטבא דאינה כשרה אלא בשיש באיצטבא הכשר סוכה דהיינו ז' טפחים, ועיי"ש שכתב די"ל דדעת הרי"ף דאין כשרה חוץ לאיצטבא, וע"כ בעינן שיהא באיצטבא ז' טפחים, - ועד"ז קשיא גם ממה שאמרו לקמן ט"ז א' בחוטט בגדיש דאינה כשרה אלא אם יש שם חלל טפח במשך ז', ודעת כמה מקמאי שם דכל שיש בה כשיעור זה כשרה כל הסוכה מדין פסל ואפ"ה לא סגי שיהא בה חלל טפח במשך ו', אך י"ל בדעת הרי"ף דפליג וס"ל דאף כשיש בה כשיעור זה אין שאר הסוכה כשרה.

## לדעת הרי"ף קשיא ממה שמצינו בכ"ד דשיעור דופן סוכה הוא ז' טפחים

ח] **והביה"ל** שם הק' עוד ע"ד הרי"ף ממה שאמרו לקמן ז' א' בסוכה העשוי' כמבוי דעושה פס ד' ומשהו ומעמידו בפחות מג' סמוך לדופן, ופירש"י דהוא כדי שיהא בדופן שיעור משך סוכה, והרי שם הסוכה בעצמה גדולה היא דיש לה ב' דפנות ארוכות וגם רחבה הרבה וע"י זה הפס נכשרת כל הסוכה, וא"כ מ"ט בעינן שיהא בדופן ז' טפחים, הרי אף אם יהא בו פחות מז' טפחים יש להכשיר, כיון דעי"ז תהא כשרה כל הסוכה וליכא להגזירה דשמא ימשך.

**ועד"ז** קשיא גם ממה שאמרו שם בסוכה העשוי' כמין גאם דעושה לו טפח שוחק ומעמידו בפחות מג' סמוך לדופן, ופירש"י דהוא משום דמשך סוכה ז' ונמצא רובו של דופן עשוי, ואם עיקר שיעור הסוכה הוא ו' טפחים מ"ט בעינן רוב דופן ז' עשוי, אך י"ל דדעת הרי"ף הוא כהני קמאי שפירשו דהא דבעינן לזה אי"ז משום דבעינן רובו של דופן עשוי, אלא משום דבציר מד' לא חשיב.

## עוד קשיא לדעת הרי"ף מהא דסכך פסול פוסל בג' בסוכה קטנה

ט] **עוד** הקשו בזה ע"ד הרי"ף, מהא דקי"ל דסכך פסול פוסל בג"ט בסוכה קטנה שאין בה זע"ז טפחים דסכך כשר, ולדעת הסוברים דסכך פסול פחות מד"ט ישנים תחתיו תיקשי דמ"ט בעינן שיהא בהסכך הכשר ז' טפחים, הרי כל שיש בו ו' טפחים כבר יש בה לשיעור סוכה, וכל הא דבעינן ז' טפחים הוא כ"ה דלא ניחוש שימשך אחר שולחנו, ולזה מהני אף סכך פסול דישנים תחתיו.

## עוד קשיא לדעת הרי"ף מהא דאויר פחות מג"ט מצטרף ואין ישנים תחתיו

י] **עוד** הק' הביה"ל שם ממה שאמרו לקמן י"ט א' דאויר בסוכה קטנה פחות מג' טפחים מצטרף ואין ישנים תחתיו, דאמאי הוא מצטרף להשלים השיעור כיון דאין ישנים תחתיו, והרי אם לא היתה הסוכה מחזקת אלא ו' טפחים לחוד היתה פסולה משום דחיישינן שמא ימשך, ומאי הרויח במה שיש בה עוד פחות מג"ט אויר כיון שאין ישנים הא איכא הך חששא גופא דשמא ימשך, ובשלמא לדעת הסוברים דפסול סוכה קטנה אינו משום שמא ימשך רק דחסר לו השיעור דאורייתא שפיר מצטרף האויר להשלים השיעור, אבל לדעת הרי"ף דעיקר פסולא דסוכה קטנה הוא משום שמא ימשך, מה מהני הא דיש בה עוד אויר, כיון דאסור לאכול תחת האויר.

## דרכו של הביה"ל דמכח הגזירה דשמא ימשך תיקנו דשיעור משך סוכה הוא ז' טפחים

יא] **והביה"ל** שם כתב די"ל בדעת הרי"ף, דאף דעיקר פסולא דסוכה קטנה הוא מכח הגזירה דשמא ימשך, מ"מ מכח הא דבסוכה קטנה איכא להגזירה דשמא ימשך תיקנו חכמים שיהא שיעור משך סוכה ז' טפחים, וכל שאין בה ז' טפחים פסולא אף כשאין בה להגזירה דשמא ימשך,[[6]](#footnote-6) וע"כ הוא דכל שאין בה ז' טפחים פסולה אף כשיוצא ממנה פסל, וע"כ נמי בעינן פס ד' ומשהו בסוכה העשוי' כמבוי, עיי"ש.

**אך** כמדומה דאי"ז מתישב במש"כ הרמב"ן במלחמות דלפ"ד הרי"ף דהפלוגתא בסוכה קטנה והפלוגתא בסוכה גדולה הוא מחד טעמא, הרי דהא דפליגי ב"ש וב"ה בתרתי הוא בגדולה להודיע כחן דב"ש ובקטנה להודיע כחן דב"ה, ואי נימא דבדינא דסוכה קטנה נתחדש דכל שאין בה לשיעור זה פסולה אף כשאין בה להחשש דשמא ימשך, הרי דודאי דהוצרכו ב"ש לחלוק בסוכה קטנה להשמיע לדין זה דכל שאינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו פסולה בכל ענין, ומה הוצרך הרמב"ן לפרש דהא דפליגי בקטנה הוא להודיעך כחן דב"ה.[[7]](#footnote-7)

## בד' המג"א דקרן זוית שבסוכה שאין בו זע"ז אסור לישב בו

יב] **והנה** כתב המג"א בסימן תרל"ד סק"א, ז"ל, ונ"ל דאפי' הסוכה גדולה הרבה ובמקום אחד יש קרן אחד משוך לפנים שאין בו זע"ז אסור לישב שם כיון שהמקום צר לו לשבת שם, וכ"מ בגמרא דף ג' ע"ש בקיטונית, עכ"ל, והיינו דבההיא דקיטונית נתחדש דאף דהסוכה עצמה היתה גדולה ול"ה בה לפסולא דלמעלה מכ', מ"מ הקיטוניות שבה מיפסלי שהן קטנים מיפסלי משום למעלה מכ', והרי דהקיטוניות נידונים כמקום דירה לעצמם, וא"כ ה"נ כשאין בקיטוניות זע"ז פסולה.[[8]](#footnote-8)

## קו' החזו"א ע"ד המג"א דמ"ש מסוכה קטנה דיש אויר פחות מג"ט דכשרה אף דאין ישנים תחת האויר

יג] **והחזו"א** בסימן קמ"ד סק"ו כתב דממש"כ המג"א דטעם פסולא דקרן זוית הוא משום דצר לו לשבת שם מבו' דפסולא דקרן זוית אי"ז משום דחשבינן לי' כסוכה בפנ"ע משום דיש לו ג' מחיצות והגדולה מוגדרת ממנו בעומד מרובה ובעינן שיהא בו זע"ז, אלא אף דהוי מכלל הסוכה, מ"מ כיון דהוא מקום בפנ"ע בעינן שיהא ראוי לדירה, וכל שאין בו זע"ז וצר לו לשבת שם פסול.

**ועיי"ש** שהק' ע"ז מהא דמכשרינן בסוכה קטנה שיש בה אויר פחות מג"ט, אף דאין ישנים תחת האויר, ולכאו' מכוון דבריו דיסוד דינא דהמג"א דאין לישב בקרן זוית שאין בו ז' טפחים משום דצר לו לשבת שם הוא דאף דהוי מכלל כל הסוכה שיש בה ז' טפחים מ"מ כיון דבפועל צר לו לשבת שם פסול, וע"ז הוא שהק' מהא דמכשרינן בסוכה קטנה שיש בה אויר פחות מג"ט אף דאין ישנים תחת האויר, דמזה נלמד דשיעורא דז' טפחים הוי שיעור בעלמא דבעינן שיהא בסוכה ז' טפחים וכיון דאויר מצטרף לסוכה וחשיב דיש בה ז' טפחים כשרה, וע"כ ה"נ יש להכשיר בקרן זוית אף דצר לו לשבת שם.

## פלוגתת האחרונים בדין סוכה שיש בה כדי לרבע זע"ז טפחים

יד] **והנה** נחלקו רבוותא בהא דבית שאין בו דע"ד אמות פטור מן המזוזה, אם סגי במה דיש בו כדי לרבע דע"ד אמה, או דבעינן שיהא בו דע"ד ממש, והב"ח בסימן תרל"ד כתב דלדעת הסוברים דסגי במה דיש בו כדי לרבע דע"ד אמה, הרי דה"נ הוא בהא דבעינן בסוכה שיהא בה זע"ז טפחים סגי במה דיש בה כדי לרבע זע"ז טפחים.

**והמג"א** שם סק"א כתב ע"ז דלכו"ע בעינן שיהא בה זע"ז טפחים ממש ולא סגי במה דיש בה כדי לרבע זע"ז טפחים, ול"ד למזוזה דסגי שיש בבית כדי לרבע דע"ד אמות, דהכא בעינן שישב בה ראשו ורובו ושולחנו ולהכי בעינן מרובע.

## מהא דנויי סוכה ממעטין מן הצד מבו' דהא דבעינן בסוכה זע"ז אין עיקר השיעור זע"ז אלא עיקר השיעור הוא שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו ומה"ט ל"מ הא דיש בה כדי לרבע זע"ז

טו] **ובביאור** דבריו נראה, דהנה לקמן י' ב' אמרו דנויי סוכה אין ממעטין בסוכה ומן הצד ממעטין, ופירש"י, ז"ל, ומן הצד ממעטין לה משיעור ז' טפחים דהא אינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, עכ"ל, והריטב"א שם הוסיף לפרש, ז"ל, אין ממעטין בסוכה וכו' ואפי' צלתן מרובה מחמתן דבטילי גבה כיון דהוו נויין דידה, ומן הצד ממעט דהשתא ודאי ממעט תשמישתא ומשוו לה דירת עראי דעראי, עכ"ל, ועד"ז כתבו הר"י מלוניל והפסקי רי"ד שם, והלבוש בסימן תרל"ד ס"ג הוסיף לפרש, ז"ל, אע"ג דלענין גובה ונמוך אין הנויין מעלין ולא מורידין, מן הצד הם פסולין, דהא על כרחך אינה מחזקת ישיבת ראשו ורובו ושולחנו כי צר לו המקום לשבת שם ואנן שיעור ישיבה בה בעינן, עכ"ל.

**ויש** ללמוד מזה, דשיעורא דז' טפחים בסוכה אינו שיעור בעלמא דבעינן שיהא בה ז' טפחים, אלא עיקר השיעור דסוכה הוא דבעינן שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, וע"כ הוא דאף דנויי סוכה אין ממעטין בחלל הסוכה, מ"מ הן ממעטין משיעורא דז' טפחים, דאף דחשיב דיש בסוכה ז' טפחים, מ"מ כיון דאינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו לי"ב לעיקר השיעור דסוכה.

טז] **ויש** לסייע לזה ממה שאמרו בסוגיין דצריכה שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו ולא אמרו דצריכה שיהא בה ז' טפחים, וגם בפלוגתא דב"ש וב"ה אמרינן דפלוגתייהו אם בעינן מחזקת ראשו ורובו ושולחנו או דסגי במחזקת ראשו ורובו, ולא אמרינן דפלוגתייהו אם שיעור סוכה ז' טפחים או ו' טפחים, ובתלמודין לא נתפרש להדיא דשיעורא דמחזקת ראשו ורובו ושולחנו הוא ז' טפחים והראשונים הביאו לזה מירושלמי, ומשמע מזה דעיקר השיעור הוא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו ושיערו חכמים שהוא ז' טפחים.[[9]](#footnote-9)

יז] **ואשר** זהו מש"כ המג"א דאף אם בדין דע"ד אמות דבעינן במזוזה סגי במה שיש בו כדי לרבע דע"ד דעי"ז חשיב דיש בו דע"ד, מ"מ בסוכה לא סגי במה שיש בה כדי לרבע זע"ז טפחים, דאף דעי"ז חשיב דיש בה זע"ז, מ"מ כיון דאינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו אין בה לעיקר השיעור ופסולה.

## טעמא דהמג"א דאין לישב בקרן זוית שאין בה ד"ט

יח] **ובזה** מתפרש גם מש"כ המג"א דאין לישב בקרן זוית שאין בה ז' טפחים משום דהמקום צר לו לשבת שם ולא סגי במה דאיכא בסוכה זו ז' טפחים, דכיון דשיעורא דז' טפחים אינו שיעורא בעלמא אלא עיקר השיעור הוא שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, ומה"ט הוא נויי סוכה ממעטין מן הצד, משום דלא מיתדר לי' ואף שיש בסוכה ז' טפחים, ע"כ ה"נ בקרן זוית דכוותה כיון דצר לו המקום לישב שם פסולה.

## דעת הרמ"ז דסוכה שיש בה ו' על ו' ויש בה דופן שעביו טפח כשרה

יט] **ויש** להוסיף, דמאידך גיסא מצינו דקייל שיעורא דזע"ז מכח הא דעיקר השיעור הוא שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, והוא במש"כ בתשו' הרמ"ז סימן ל' לצדד להכשיר סוכה שיש בה ו' על ו' ויש בה דופן שעביו טפח אף אם אין גובה י' טפחים מעל הדופן, דכיון דהא דבעינן זע"ז הוא משום דבעינן שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, מה לי אם השולחן יהא מונח על הקרקע או תלוי באויר או קבוע בכותל, וע"כ יש להכשיר אף כשאין גובה י' ממקום השולחן לסכך דלא מצינו שיהי' צריך גובה י' מן השולחן ולמעלה, עיי"ש, ועמש"נ לדון בזה לעיל סוסק"ד בהערה.

**ומבו'** להדיא בדבריו כמש"נ, דאין עיקר שיעורא דסוכה זע"ז טפחים, אלא עיקר השיעור הוא שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, וע"כ הוא די"ל דמהני אף אם מקום השולחן אינו בגובה אחד עם שאר הסוכה ואף אם אין י' טפחים מן השולחן ולמעלה.

## אף למ"ד דשיעור סוכה ד' אמות מ"מ נפ"מ בהא דבעינן שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו דלא סגי במה שיש בה כדי לרבע

כ] **וע"פ** דברים אלויש לישב למשה"ק הערול"נ דמאי ס"ד דרב הונא ס"ל דהכשר סוכהב ד' אמות, הרי רב הונא גופי' קאמר דהלכה צריכה שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, ולהנ"ל ניחא דאף דהכשר סוכה בד' אמות מ"מ איכא נפ"מ רבתא בשיעורא דמחזקת ראשו ורובו ושולחנו, דאם משום דינא דד' אמות, היתה כשרה כשיש בה ה' טפחים על כ' אמה, כיון דיש בזה כדי לרבע דע"ד אמות, אך משום דינא דמחזקת ראשו ורובו ושולחנו פסולה בכה"ג כיון שאינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, וע"כ שפיר מצינו למימר דס"ל לרב הונא דהכשר סוכה בד' אמות, והא דקאמר דצריכה שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו הוא דין נוסף, דאף בכה"ג דיש בה לרבע ד' אמות צריכה שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו.

**אמנם** הנה אי"ז מתישב לדעת הרא"ש בהל' מזוזה סימן ט"ז דבכל הני מילי דבעינן בהו ד' אמות בעינן שיהא בהן דע"ד ממש ולא סגי בכדי לרבע, וגם בדעת הרמב"ם אין הדבר ברור דסגי במה שיש כדי לרבע, והט"ז בסימן תרל"ד כתב סק"ב דמודה הרמב"ם דלא סגי בכדי לרבע, וכ"כ המרכה"מ בפ"ו ממזוזה והחזו"א ביו"ד סימן קס"ט סק"ה, ועוד דבסוגיית הגמ' לקמן ז' ב' מוכח דלמ"ד דבעינן בסוכה ד' אמות לא סגי במה שיש בה כדי לרבע ד' אמות, וכ"כ הב"ח בסימן תרל"ד והחת"ס ביו"ד סימן ר"פ, (אך הראשל"צ לקמן שם כתב דסוכה העשו' ככבשן גריעא, עיי"ש), ולפ"ז הדק"ל דמאי ס"ד דרב הונא ס"ל דהכשר סוכה בד' אמות, הרי איהו גופי' קאמר דצריכה שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו.

## נפ"מ בשיעורא דמחזקת ראשו ורובו דנויי סוכה או כלים הקבועין בה ממעטין משיעור זה

כא] **ונראה** דזה מתישב היטב לפ"מ שאמרו לקמן דנויי סוכה ממעטין מן הצד משום דאינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, ומסתברא מילתא דכל הא דהן ממעטין הוא משיעורא דראשו ורובו ושולחנו, אך משיעורא דד' אמות אינם ממעטין דומיא דהא דאינם ממעטין מגובה י"ט.

**ולפ"ז** נמצא דאף למ"ד דהכשר סוכה בד' אמות איכא נפ"מ רבתא בשיעורא דמחזקת ראשו ורובו ושולחנו, והוא בגונא דיש בה ד' אמות ויש בה נויי סוכה רחבים ג' אמות, דחשיב שפיר דיש בה ד' אמות דאין הנויין ממעטין משיעור זה, ומ"מ היא פסולה משום דאינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, ושפיר י"ל דזהו דקאמר רב הונא דצריכה שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו אף אם ס"ל דהכשר סוכה בד' אמות.

כב] **ונראה** עוד, דאין הנפ"מ בזה רק בנויי סוכה, דהוא דבר רחוק שיהיו נויים רחבין ג' אמות, וגם דשמא בכה"ג שהם רחבים כ"כ נפקי מכלל נויים וה"ה ממעטין, אלא נפ"מ בזה בכל כלים הקבועין בסוכה ומשמשין אותה, וזה אי נימא דבשיעורא דד' אמות בבית אין כלים הקבועין בה שמשתמשין בהן ממעטין משיעורא דד' אמות, וחדר שיש בו ד' אמות חייב במזוזה אף שיש בו כלים קבועין ואינם ממעטין מן השיעור, ומשא"כ בשיעורא דמחזקת ראשו ורובו ושולחנו ודאי דהן ממעטין כיון דאינו יכול לישב שם ראשו ורובו ושולחנו, ולא עדיפי כלים הקבועין מנויי סוכה הממעטין מן הצד.[[10]](#footnote-10)

**ולפ"ז** נמצא דאף למ"ד דהכשר סוכה בד' אמות, איכא נפ"מ רבתא בשיעורא דמחזקת ראשו ורובו ושולחנו, והוא בגונא דיש בה ד' אמות, ויש בה כלים קבועין שמשתמשין בהן רחבים ג' אמות, דחשיב שפיר דיש בה ד' אמות, ומ"מ מיפסלא משום דאינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, וזהו דקאמר רב הונא דצריכה שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו אף אם ס"ל דהכשר סוכה בד' אמות.

## נפ"מ בשיעורא דמחזקת ראשו ורובו ושולחנו דאין לישב בקרן זוית דאין בה זע"ז

כג] **ונפ"מ** עוד בשיעורא דמחזקת ראשו ורובו ושולחנו הוא למש"כ המג"א דאין לישב בקרן זוית שאין בה ז' טפחים, דאף למ"ד דהכשר סוכה בד' אמות, מ"מ מצי לישב בקרן זוית אף שאין בה ד' אמות, דכיון דיש דיש בסוכה עצמה ד' אמות אף הקרן זוית כשרה, וכמש"כ החזו"א בדעת המג"א דלא חשבינן להקרן זוית כסוכה בפנ"ע, ורק כשאין בה ז' טפחים אין לישב שם משום דאינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו וצר לו לישב שם, וזהו דקאמר רב הונא דצריכה שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו אף אם ס"ל דהכשר סוכה בד' אמות.[[11]](#footnote-11)

## בטעם הא דאויר מצטרף בסוכה קטנה אף דאין ישנים תחתיו ולא חשבינן לה כאינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו

כד] **ואמנם** בעיקר הך מילתא דלא סגי במה שיש בסוכה זע"ז טפחים ובעינן שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, ומה"ט הוא דנויי סוכה ממעטין מן הצד, ומה"ט כתב המג"א דאין לישב בקרן זוית שאין בה זע"ז, קשיא משה"ק החזו"א מהא דמכשרינן בסוכה קטנה שיש בה אויר פחות מג"ט אף דאין ישנים תחת האויר ואינה מחזקת בפועל ראשו ורובו ושולחנו.[[12]](#footnote-12)

**ונראה** לישב, דעיקר הא דבעינן שתהא הסוכה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, הוי זה דין במשך הסוכה דבעינן דיהא בה כשיעור דירה וע"כ בעינן שיהא בה כדי ראשו ורובו ושולחנו ובכה"ג יש עלי' תורת דירה דסוכה, וכל דיש במשך הסוכה כדי ראשו ורובו ושולחנו, הרי דהגם דמטעם אחר אינה ראוי' לדור בה ראשו ורובו ושולחנו כשרה, וע"כ באויר דמצטרף לסוכה וחשיב דיש במשך הסוכה כדי ראשו ורובו ושולחנו, הרי דאף דאינה ראוי' לדור בה משום האויר ה"ה כשרה, ול"ד לנויי סוכה הממעטין ולקרן זוית דאין במשך הסוכה כדי להחזיק ראשו ורובו ושולחנו.[[13]](#footnote-13)

## טעם הפלוגתא אם בעינן שתהא הסוכה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו או סגי במחזקת ראשו ורובו

כה] **והנה** הבעה"ע בהל' סוכה כתב בטעם פלוגתא דתנאי בשיעור הכשר סוכה, ז"ל, ומסתברא דשלשתן מקרא אחד דרשו בסוכות תשבו שבעת ימים, ב"ש סברי תשבו כעין תדורו ובעינן מקום ישיבה ואכילה וראשו ורובו לישובו ושולחנו לאכילה, וב"ה סברי ישיבה לחודא בעינן ובאכילה לא קפיד קרא וכו', עכ"ל.

**ומבו'** בדבריו דטעמא דב"ה דמכשרי כשאינה מחזקת אלא כדי ראשו ורובו, אי"ז משום דס"ל דגם כשאינה מחזקת כדי שולחנו חשיב כמקום אכילה, אלא הוא משום דס"ל דסגי במה שיהא בה מקום הראוי לישיבה ול"ב שיהא בה מקום הראוי לאכילה, דבאכילה לא קפיד קרא.

כו] **אמנם** הנה מד' כמה מקמאי יש להוכיח דפליגי ע"ז, דהנה הריטב"א בסוגיין ולקמן ז' ב' והר"ן לקמן כ"ח א' כתבו די"ל דהא דמפרש אביי דטעמא דב"ש הוא משום דדירת קבע בעינן, היינו דירת קבע שאין לחוש שימשך ממנה אחר שולחנו, ומבו' לפ"ז דלתורת דירה דסוכה בעינן שתהא ראוי' לאכילה וכל שאינה ראוי' לקביעות דאכילה פסולה.

**והנה** בד' הריטב"א והר"ן מבו' דאף ב"ה דפליגי ומכשרי בסוכה קטנה הוא משום דלא ס"ל להא דשמא ימשך, אך מודו דבעינן דירה הראוי' לקביעות דאכילה, ובע"כ לפ"ז דהא דמכשרי ב"ה כשאינה מחזקת אלא כדי ראשו ורובו, אי"ז משום דבאכילה לא קפיד קרא, אלא הוא משום דאף כשאינה מחזקת אלא כדי ראשו ורובו חשבינן שיש בה מקום אכילה, והיינו משום דראוי לאכול בה ושולחנו בחוץ, או משום דראוי לאכול בה בלא שולחן, ואף ב"ש מודו לזה דחשיב שיש בה מקום אכילה, אלא דס"ל דכיון דיש לחוש שימשך אחר שולחנו לאו דירת קבע היא.

## טעם הא דאחר שגזרו חכמים שמא ימשך פסולה סוכה קטנה לכל מילי

כז] **ולפ"ז** נראה לפרש למש"כ הרמב"ן דכיון דסוכה קטנה אינה ראוי' לאכילה כדרכה אינה סוכה, והיינו דאחר שגזרו חכמים שאסור לאכול אכילה כדרכה בסוכה שאין בה כדי ראשו ורובו ושולחנו, משום דשמא ימשך, הרי נמצא דכל שאין בה ז' טפחים אי"ז מקום הראוי לאכילה, וממילא דהו"ל כסוכה שאינה מחזקת ראשו ורובו דפסולה, משום דבעינן מקום ישיבה ואכילה.

**והדברים** מתפרשים למש"נ דשיעור ז' טפחים בסוכה אינו שיעור בעלמא דז' טפחים אלא עיקר השיעור הוא שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, ומה"ט כל שיש בה ז' טפחים וחשיב דאינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו פסולה, וה"נ הוא למ"ד דשיעור סוכה הוא שתהא מחזקת ראשו ורובו, דאי"ז שיעור בעלמא דו' טפחים, אלא עיקר השיעור הוא שיהא בה מקום הראוי לישיבה ולאכילה, וכדילפינן לה מקרא דתשבו כעין תדורו, וע"כ אחר שגזרו דכל שאין בה כדי ראשו ורובו ושולחנו אסור לאכול בה אכילה כדרכה, נמצא דאי"ז מקום הראוי לאכילה, ואין בו כשיעור סוכה.

**ונמצא** לפ"ז דהא דמדרבנן כל שאין מחזקת כדי ראשו ורובו ושולחנו פסולה משום שאינה ראוי' לאכילה כדרכה, אי"ז דין בפנ"ע דכל שאין הסוכה ראוי' לאכילה שתי' ושינה ה"ה פסולה, אלא הוא חד דינא עם עיקר שיעור סוכה דאורייתא דיסודו הוא דבעינן שיהא בה מקום הראוי לישיבה ולאכילה, ואך דמדאורייתא כל שיש בה כדי ראשו ורובו הו"ל מקום הראוי לישיבה ולאכילה, ומדרבנן כל שאין בה כדי ראשו ורובו ושולחנו אי"ז מקום הראוי לאכילה, וע"כ היא פסולה, - ונמצא דמדרבנן כל שאינה מחזקת כדי ראשו ורובו ושולחנו אין בה לשיעור סוכה דאורייתא, וע"כ הוא דפסולה.[[14]](#footnote-14)

## טעם הא דשיעורא דזע"ז הוא אף בננס ואף באדם גדול

כח] **ועפי"ז** נראה במש"כ השפ"א בסוגיין לדון לדעת הרי"ף בטעם הא דכל שאין בה ז' טפחים פסולה אף לננס דבפחות מכך היא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו וליכא למגזר שמא ימשך אחר שולחנו, ולפמש"נ נראה דהטעם בזה הוא, דכ"ה דלמ"ד דמדאורייתא בעינן שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו משום דזהו מקום ישיבה ואכילה, משערינן לזה באדם בינוני ושיערו חכמים שהוא זע"ז טפחים, ה"נ הוא לדעת הרי"ף דאי"ז אלא מדרבנן, דמ"מ כיון דהא דבעינן לשיעור זה הוא משום דמדרבנן אינו מקום ישיבה ואכילה אכילה בפחות משיעור זה, משערינן לזה באדם בינוני.

**ומה"ט** נראה דסוכה שיש בה זע"ז כשרה אף לאדם גדול שאין בה כדי ראשו ורובו ושולחנו, עמש"כ השפ"א לדון בזה, דכ"ה דלמ"ד דמדאורייתא בעינן כדי ראשו ורובו ושולחנו, כשרה כשיש בה זע"ז אף לאדם גדול, וחשיב דיש בה מקום ישיבה ואכילה, משום דמשערינן לזה באדם בינוני, ה"נ הוא לדעת הרי"ף דמדרבנן בעינן כדי ראשו ורובו ושולחנו משום דמדרבנן זהו שיעור המקום הראוי לאכילה, כשרה כשיש בה זע"ז אף לאדם גדול.

## טעם הא דבעינן שיהא בסוכה זע"ז ולא סגי במה שיש בה ז' על ו'

כט] **ולפ"ז** מתישב היטב לדעת הרי"ף הא דבעינן שיהא בסוכה זע"ז, ולא סגי במה שיש בה ז' על ו' אף דבכה"ג היא ראוי' לאכול בה כדרכה, דכ"ה דלמ"ד דמדאורייתא בעינן כדי ראשו ורובו ושולחנו בעינן שיהא בה זע"ז כדי שיוכל לישב ולאכול בה בכל מקום ובלא"ה אין תורת דירה דסוכה עלי', וכמש"כ המאמ"ר בסימן תרל"ד סק"א, הרי דה"נ הוא למ"ד דל"ב שיהא בה כדי ראשו ורובו ושולחנו אלא מדרבנן, דכיון דהוא משום דכל שאין בה כדי ראשו ורובו ושולחנו אי"ז מקום הראוי לאכילה, והוי זה דומיא דהא דלאידך מ"ד בעינן מדאורייתא שיהא בה כדי ראשו ורובו ושולחנו, בעינן שיהא בה זע"ז כדי שיוכל לישב ולאכול בה בכל מקום, ובלא"ה אין תורת דירת סוכה עלי'.

## טעם הא דסוכה שאין בה זע"ז פסולה אף כשיוצא ממנה פסל, והא דסכך פסול פוסל בסוכה קטנה בג"ט אף דישנים תחתיו

ל] **ובזה** מתפרש גם טעם הא דכל שאין בה ז' טפחים ויוצא ממנה פסל פסולה, אף דאם תהא כשרה יהא אף הפסל כשר וליכא בזה להגזירה דשמא ימשך, - והיינו משום דכ"ה דלמ"ד דשיעור סוכה דאורייתא הוא כדי ראשו ורובו ושולחנו בעינן שיהא בעיקר הסוכה כשיעור זה ולא סגי במה שיהא בה שיעור זה בצירוף הפסל, ה"נ הוא למ"ד דל"ב כדי ראשו ורובו ושולחנו אלא מדרבנן, כיון דהוא משום דמדרבנן מקום שאין בו זע"ז אינו מקום אכילה ולי"ב לשיעור דירה דסוכה, בעינן שיהא שיעור מקום זה בעיקר הסוכה, ולא סגי במה שיש בה שיעור זה בצירוף הפסל.

**ועד"ז** נראה גם בהא דסכך פסול פוסל בג"ט בסוכה קטנה שאין בה ז' טפחים ולא סגי במה שיש בה ו' טפחים, אף דישנים תחת הסכך הפסול וליכא בזה להגזירה דשמא ימשך, דכ"ה דלמ"ד דשיעור סוכה דאורייתא הוא כדי ראשו ורובו ושולחנו כל שאין בה כשיעור זה ואינה ראוי' בפנ"ע לדירה דאכילה הויא כסוכה קטנה וסכך פסול פוסל בה בג"ט, אף דישנים תחת הסכך הפסול ויכול להניח שולחנו שם, ה"נ הוא למ"ד דשיעור סוכה דרבנן הוא כדי ראשו ורובו ושולחנו, דכל שאין בה כשיעור זה ואינה ראוי' בפנ"ע לדירה דאכילה הויא כסוכה קטנה וסכך פסול פוסל בה בג"ט.

**אך** יש לפקפק בזה, שהרי בהני גווני אם תהא הסוכה כשרה ויהא אף הפסל כשר ויהיו ישנים אף תחת הסכך הפסול, תו ליכא למיגזר בה שמא ימשך, וממילא דיש בהסוכה עצמה כשיעור מקום אכילה, ול"ד להא דלמ"ד דשיעור סוכה דאורייתא הוא כדי ראשו ורובו ושולחנו דלא מכשרינן בהני גווני, משום דאין בסוכה עצמה כשיעור ראשו ורובו ושולחנו ול"מ הא דיש בה כשיעור זה בצירוף הפסל ובצירוף מקום הסכך פסול, - וצ"ל דמ"מ כיון דקודם שיהא הכשר על הפסל ועל מקום הסכך פסול אין בסוכה מקום אכילה ואין בה לשיעור סוכה, לא מכשרינן לה, וצ"ע.[[15]](#footnote-15)

## טעם הא דאויר פחות מג"ט מצטרף לסוכה קטנה אף דאין ישנים תחתיו

לא] **ובזה** מתישב היטב משה"ק הביה"ל מהא דאויר מצטרף לשיעור סוכה אף דאין ישנים תחתיו ואכתי איכא להגזירה דשמא ימשך, דכי היכי דמצטרף האויר להכשר סוכה דכדי ראשו ורובו אף דאין ישנים תחת האויר ובפועל א"א לישב בה ראשו ורובו, ה"נ הוא מצטרף להכשר סוכה דכדי ראשו ורובו ושולחנו אף דבפועל א"א לישב בה.

**ואמנם** דאכתי תיקשי, דמ"ש היכא דא"א לאכול בה משום דאין ישנים תחת האויר דכשרה, מהא דהיכא דא"א לאכול בה משום גזירת חכמים דשמא ימשך דפסולה.

**אך** זה מתישב היטב למש"נ לעיל סקכ"ד, דהא דהאויר מצטרף להכשר סוכה אף דבפועל א"א לישב בה, הוא משום דכל עיקר הא דבעינן שתהא הסוכה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו הוי זה דין במשך הסוכה דבעינן דיהא בה כשיעור דירה וע"כ בעינן שיהא בה כדי ראשו ורובו ושולחנו ובכה"ג יש עלי' תורת דירה דסוכה, וכל דיש במשך הסוכה כדי ראשו ורובו ושולחנו, הרי דהגם דמטעם אחר אינה ראוי' לדור בה ראשו ורובו ושולחנו כשרה, וע"כ באויר דמצטרף לסוכה וחשיב דיש במשך הסוכה כדי ראשו ורובו ושולחנו הרי דאף דאינה ראוי' לדור בה משום האויר כשרה, - וע"כ כ"ז הוא באויר דיש במשך הסוכה כדי ראשו ורובו ושולחנו ומטעם אחר הוא דאינה ראוי' לדור בה, אך בסוכה קטנה דאסרו חכמים לאכול בזה מגזירה שמא ימשך, הרי נמצא דאין במשך הסוכה כדי דירה הראוי' לאכילה, וע"כ היא פסולה.[[16]](#footnote-16)

## למש"נ נמצא דהא דסוכה קטנה פסולה לכל מילי אי"ז חד דינא עם דינא דהמרדכי דסוכה שאינה ראוי' לאכילה שתי' ושינה אינו יוצא בה וכמה נפ"מ בדבר

לב] **והנה** לפמש"נ נמצא, דדינא דהרי"ף דסוכה קטנה פסולה דאינה ראוי' לאכילה מכח הגזירה דשמא ימשך פסולה לכל מילי דסוכה, אי"ז חד דינא עם דינא דהמרדכי דסוכה שאינה ראוי' לאכילה שתי' ושינה אינו יוצא בה, דדינא דהרי"ף הוא משום דאין בה שיעור סוכה דשיעורה הוא מקום הראוי לישיבה ולאכילה, אך דינא דהמרדכי הוא דאף דיש בה לשיעור סוכה, מ"מ כל שאינו יכול לדור בה באכילה שתי' ושינה פסולה משום דאי"ז כעין תדורו.

לג] **וכמה** נפ"מ בדבר, חדא, דהנה נתבאר לעיל סק"ו דבדינא דהמרדכי סגי במה שהיא ראוי' לאכילה ולשינה בענין אחד ול"ב שתהא ראוי' בכל ענין, וכאשר כ"ה מבו' בד' התרוה"ד דסגי במה שהיא ראוי' לשינה באלכסון, אך בדינא דסוכה קטנה לדעת הרי"ף הרי חזינן דבעינן שיהא בה זע"ז ולא סגי שיהא בה ז' על ו', והיינו משום דלשיעור סוכה לא סגי במה שהיא ראוי' לאכילה בענין אחד, אלא בעינן שתהא ראוי' לאכילה בכל מקום שבה.

לד] **עוד** נפ"מ בזה, דבדינא דסוכה קטנה לדעת הרי"ף, הרי דכל שאינה ראוי' לאכילה כדרכה פסולה אף שהיא ראוי' לאכילה ופתו בידו, והיינו משום דשיעור סוכה הוא שיהא בה מקום הראוי לאכילה כדרכה, אך בדינא דהמרדכי מסתברא מילתא דסגי במה שהיא ראוי' לאכילה ופתו בידו, ול"ב שתהא ראוי' לאכילה כדרכה.

לה] **עוד** נפ"מ בזה, דהנה בדינא דהמרדכי כתב השעה"צ בסימן תר"מ סקמ"א כתב בשם הנהר שלום והפמ"ג דאף אם היא ראוי' לסתם בנ"א לשינה, מ"מ אדם שמצטער בשינה שם אינו יוצא בה יד"ח אף באכילה, עיי"ש בשעה"צ שפקפק בזה, ובדינא דסוכה קטנה לדעת הרי"ף נתבאר לעיל סקכ"ח דודאי דסוכה שיש בה זע"ז כשרה אף לאדם גדול, שאינה מחזקת כדי ראשו ורובו ושולחנו, כיון דמשערינן לשיעור מקום דירה באדם בינוני.[[17]](#footnote-17)

**ומאידך** נראה לדון דבדינא דהמרדכי, הרי דכל שהוא אינו מצטער בה בשינה, אף דרוב בנ"א מצטערין בה, יוצא בה יד"ח, כיון שהיא ראוי' לו אף לשינה, ובדינא דסוכה קטנה לדעת הרי"ף הרי כל שאין בה זע"ז פסולה אף לאדם ננס שהיא ראוי' לו לאכילה כדרכה, משום דאין בה הרי כל שאין בה ז' טפחים היא פסולה אף לאדם ננס שהיא ראוי' לו לאכילה כדרכה, משום דאין בה שיעור מקום אכילה כדרכה לאדם בינוני, וכמש"נ לעיל סקכ"ח.

לו] **והעירוני** דנפ"מ עוד בזה, דבדינא דהמרדכי משמע דכל שעשאה מתחילה במקום הראוי לשינה ואח"כ נתחדש דבר המצערו יוצא בה יד"ח, ונתבאר במק"א הטעם בזה, אך בדינא דהרי"ף, ודאי דאף שעשה סוכה שיש בה זע"ז, ואח"כ נתחדש בה דבר הממעטה משיעורה פסולה משום דאין בה לשיעור מקום דירה דסוכה.

## סוכה שאין בה זע"ז הסמוכה לסוכה גדולה ונתן שולחנו בסוכה גדולה

לז] **בתוס'** הגרע"א לקמן כ"ח א' כתב, ז"ל, ונ"ל דבסוכה קטנה סמוך לסוכה גדולה וראשו ורובו בסוכה קטנה שאינו זע"ז ושולחנו בסוכה גדולה, בזה הרי"ף לקולא ותוס' לחומרא, דלהרי"ף יצא דל"ש למגזר שמא ימשך דהא גם שולחנו בתוך סוכה כשרה,[[18]](#footnote-18) ולתוס' פסולה דמ"מ הקטנה דירה סרוחה היא, עכ"ל.

**וצ"ע** לפ"ז במה שסתם המג"א בסימן תרל"ד דאין לישב בקרן זוית שאין בו זע"ז, שהרי לפ"ד הרי"ף שפיר מצצי לישב שם כשיש שם ו' טפחים, וכבר עמד ע"ז הביאוה"ל שם וכתב דד' המג"א שם קיימי לדעת הר"ן דפסולא דסוכה שאין בה זע"ז טפחים הוא משום דלאו דירה היא, וכמו שהזכיר המג"א בתו"ד לד' הר"ן, וצ"ע.[[19]](#footnote-19)

לח] **ולמש"נ** נראה לדון בזה, דהנה בטעם הא דמדאורייתא סוכה קטנה כשרה וחשיב דהיא ראוי' לאכילה, משמע בד' הרמב"ן דאי"ז משום שראוי לאכול בה כששולחנו בחוץ, דזה ל"מ מידי כיון דאין שולחנו בתוך מקום הדירה, אלא הוא משום דראוי לאכול בה אכילה כדרכה בלא שולחן, וע"כ הוצרך הרמב"ן לפרש דמדרבנן אינה ראוי' לאכול בה אכילה כדרכה בלא שולחן משום דגזרינן שמא יבא שולחן וימשך אחריו.

**והנה** במש"כ הגרע"א דכל שראשו ורובו בסוכה קטנה ושולחנו בסוכה גדולה יצא יד"ח, נראה דבדוקא נקט כן, והיינו משום דבכה"ג ליכא למיגזר שמא ימשך, אך אם בא לאכול בהסוכה קטנה אכילה כדרכה בלא שולחן, נראה דלא יצא יד"ח, דגזרינן שמא יביא שולחן וימשך אחריו, ועמש"נ הטעם בזה בהערה.[[20]](#footnote-20)

**ולפ"ז** י"ל דמה"ט היא פסולה אף שהיא ראוי' לאכילה כדרכה כששולחנו בסוכה הגדולה, דהרי לשיעור סוכה בעינן שיהא במשך הסוכה מקום הראוי לאכילה כדרכה, וכיון שאין במשך סוכה זו מקום הראוי לאכילה כדרכה, דהא דבידו לאכול כששולחנו בסוכה הגדולה ל"מ כיון דאין שולחנו בתוך מקום הדירה, ונמצא דמקום דירה זה בפנ"ע אינו ראוי לאכילה כדרכה, ע"כ היא פסולה.

1. השעה"צ בסימן תרל"ד סק"ז כתב דמשמע מד' הרמב"ן דמדאורייתא אינו יוצא בסוכה שמחזקת רק ראשו ורובו, והיינו שפיר דמש"כ הרמב"ן דאינה ראוי' לאכילה כדרכה, דהוא משום דאין שם מקום לשולחן וא"כ לו לאכול אכילה כדרכה עם שולחן, וכיון דאינה ראוי' לאכילה כדרכה, ע"כ היא פסולה אף לאכילה ופתו בידו, ועיי"ש שעמד ע"ז דהוא דלא כמש"כ הרי"ף דטעמא דב"ש בסוכה קטנה הוא מגזירה שמא ימשך אחר שולחנו, וגם לכאו' אי"ז מתישב עם מש"כ הרמב"ן בתחילת דבריו דטעמא דב"ש בסוכה קטנה הוא משום דשמא יביא שולחן וימשך אחריו, ולהדיא דטעמא דב"ש בסוכה קטנה הוא משום גזירה שמא ימשך, וכ"ה מבו' גם מה שעמד דמ"ט פליגי בתרתי כיון דתרוייהו הוא משום שמא ימשך, וכ"כ בסוף דבריו דהוא מגזירה שמא ימשך ובסוכה קטנה שכיח למיגזר טפי שמא ימשך.

   ובע"כ מכוון ד' הרמב"ן דבלא הגזירה דשמא ימשך שפיר חשבינן לה כראוי' לאכילה כדרכה, דאפשר לו לאכול אכילה כדרכה עם בלא שולחן, שהוא יושב ומניח כלי האכילה על רגליו, ואך דבזה גזרינן שמא יביא שולחן וימשך אחריו, ומכח זה אין הסוכה ראוי' לאכילה כדרכה, וע"כ אף דאכתי היא ראוי' לאכילה דפתו בידו, שאוכל בלא כלי אכילה ואין אכילה זו זקוקה לשולחן כלל ואין לגזור בזה שמא יביא שולחן וימשך אחריו, מ"מ כיון שאינה ראוי' לאכילה כדרכה פסולה. [↑](#footnote-ref-1)
2. אך צ"ע, שהרי בכ"ד מבו' דשעור האדם כולו הוא אמה, וא"כ מ"ט א"א לישב בו' טפחים אלא ראשו ורובו, ועמד ע"ז המאמ"ר בסימן תרל"ד סק"א, - ומצאנו בפי' רבינו מנוח בפ"ה מסוכה הט"ו, ז"ל, מאי דאמרינן בירושלמי כמה שולחנו טפח, הוא לחשבון גברא באמתא יתיב והם ו' טפחים ונמצא שרוחב השולחן טפח, מיהו לא דק דודאי רוחב השולחן הוי ג"ט, דכי אמרינן גברא באמתא יתיב ה"מ ראשו וכל גופו אבל ראשו ורובו דהיינו ב' חלקי גופו ל"ה אלא ב' חלקי אמה דהיינו ד' טפחים ונשתיירו לאורך השולחן ז' טפחים ולרחבו ג' טפחים, עכ"ל, ועד"ז כתב הר"י מלוניל לקמן כ"ח א', ולכאו' לפי דבריהם נמצא דלדעת ב"ה דמחזקת ראשו ורובו כשרה סגי בד' טפחים, אך בד' ש"ר מבו' דלא כן, וצ"ע. [↑](#footnote-ref-2)
3. ועיי"ש שכתב לדון דאה"נ דסגי בז' על ו' טפחים, וצ"ע ממה שאמרו לקמן ט"ז ב' דשיעור משך סוכה שבעה, והרי דאף ברוחב הסוכה בעינן שיהא ז' טפחים. [↑](#footnote-ref-3)
4. וצריך להוסיף, דגם לא סגי שיהא בה זע"ז חסר טפח על טפח בקרן הגם דבכה"ג ראוי לישב בה עם שולחנו בארכה וברחבה, והיינו משום דכיון דהכשרה הוא מכח כל הז' טפחים, בעינן שיהא ראוי לישב בה בכל מקום ומקום ממנה, - ועפי"ז יש לדון במש"כ בתשו' הרמ"ז סימן ל' לצדד להכשיר להכשיר סוכה שיש בה וע"ו ויש דופן שעביו טפח, דכיון דהא דבעינן זע"ז הוא משום דבעינן שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו מה לי אם השולחן יהא מונח על הקרקע או תלוי באויר או קבוע בכותל, עכ"ד, ונתבאר להלן סקי"ט, ולהנ"ל י"ל, דכיון דבעינן שתהא ראוי לישב בכל מקום ומקום ממנה, ה"ה פסולה, ובזה י"ל סתימת הפוסקים דהא דנוי סוכה ממעטין ברחבה, הוא אף בשהם פרוסים למטה, ואף שבידו להעמיד עליהן שולחן, (ובתשו' הרמ"ז שם כתב להכשיר בכה"ג, עיי"ש). [↑](#footnote-ref-4)
5. והחזו"א סימן ק"נ סק"ב רמז לפרש כן בד' הרא"ש שתמה ע"ד הרי"ף דמשמע דסוכה קטנה פסולה אף אם הכניס שולחנו לתוכה, והיינו כשיש בה ו' על ז' והכניס שולחנו בריוח, עיי"ש, ושם סק"ג כתב לפרש בד' הרי"ף דהיא פסולה מה"ת כיון דהוא עלול לימשך אחר שולחנו לאו דירה היא, וכתב דאף אם היא ו' על ז' פעמים שיהפך ישיבתו וישכח סוכתו וימשך אחר שולחנו, עכ"ד, וצ"ע אם י"ל כן גם אי נימא כפשטות ד' הרי"ף והרמב"ן דאין פסולה אלא מדרבנן מגזירה שמא ימשך. [↑](#footnote-ref-5)
6. וצ"ל לפ"ז דמה שהוצרך הרמב"ן לפרש דהא דפסולה אף לישן ולשנן ולטייל בה וכו' הוא משום דאינה ראוי' לאכילה כדרכה, היינו משום דכל מה שתיקנו חכמים דבעינן שיהא בסוכה שיעור זע"ז, הוא רק אחר דדינא הוא דכל שאינה ראוי' לאכילה כדרכה אינה סוכה, אך אלמלי כן ל"ה מצריכים חכמים שיהא בסוכה זע"ז. [↑](#footnote-ref-6)
7. וכבר עמד החזו"א בסימן ק"נ סק"ג ע"ד הרמב"ן אלו דמבו' בדבריו דהא דסוכה קטנה פסולה לגמרי אף לשינה וכו' אי"ז רבותא כלל, דהא הוי מילתא דפשיטא דכיון דאינה ראוי' לאכילה כדרכה מכח הגזירה דשמא ימשך אינה סוכה, וכל הא דפליגי בסוכה קטנה הוא לרבותא דב"ה, עיי"ש, - ואך דצ"ע דלמש"כ החזו"א שם לעיל מינה דהא דסוכה קטנה פסולה לדעת הרי"ף והרמב"ן הוא מדאורייתא דכיון דהוא עלול להמשך אחר שולחנו לאו דירה היא, והיינו שאין הסוכה ראוי' לקבוע בה אכילה כדרכה שמא ימשך וע"כ אינה סוכה כלל, דא"כ ודאי דהוצרכו ב"ש לאשמועינן להך מילתא דסוכה קטנה פסולה מעיקר הדין, ומה הוצרך הרמב"ן לפרש דהא דפליגי בקטנה הוא להודיעך כחן דב"ה, וצ"ע. [↑](#footnote-ref-7)
8. ונתחדש בזה דלא אמרינן דקרן זוית זו הויא בכלל הסוכה וכיון דעיקר הסוכה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו ותורת דירה עלי' ע"כ אף הקרן זוית שבה הויא מכלל דירת הסוכה וכשרה, ול"ב בזה לדינא דפסל היוצא מן הסוכה דאף בלא דינא דפסל יש להכשיר למקום זה דיש עליו תורת דירה, כיון דהוי מכלל דירת הסוכה, וכמו בבית דבעינן דע"ד דלא נימא דמקום המתקצר קצת אין עליו תורת דירה דודאי דכיון דאינו מקום לעצמו והוא מכלל הבית יש עליו תורת דירה, - וכנראה דזהו עיקר מה שלמד המג"א מהא דפסלינן בקיטוניות דמזה יש ללמוד דקיטוניות שבסוכה אינם נטפלים לעיקר הסוכה, וחשיבי כמקום דירה לעצמו, וע"כ יש בהן לפסולא דלמעלה מכ', וע"כ ה"נ כל שאין הקרן זוית ראוי' לדירה דראשו ורובו ושולחנו פסולה ול"מ מה דהסוכה עצמה יש בה שיעור דירה. [↑](#footnote-ref-8)
9. אמנם הנה בהקדמת הרמב"ם לפיהמ"ש כתב, ז"ל, אמר לו ד' בסוכות תשבו שבעת ימים, וגם הודיעו ד' יתעלה שסוכה זו וכו' ולא יהא חללה פחות מז' טפחים אורך על ז' טפחים רוחב, עכ"ל, ומשמע דעיקר השיעור שנמסר מהלמ"מ בסוכה הוא שיהא בזה ז' טפחים על ז' טפחים, וכ"נ גם בד' הרמב"ם בהלכותיו בפ"ד מסוכה ה"א דשעור רוחב הסוכה אין פחות מז' טפחים על ז' טפחים, ולא הזכיר הרמב"ם בהלכותיו כלל להא דמחזקת ראשו ורובו ושולחנו, - ונראה לדעתו דהא דנויי סוכה ממעטין מן הצד אף דאין ממעטין בגובהה, הוא כמש"כ הרי"צ גאות בהל' סוכה דהוא משום דהם כשרים לעשות מהן דופן ואין כשרין לעשות מהן סכך, וכ"ה מבו' בד' המכתם לקמן י' ב', וכ"כ רבינו מנוח בפ"ה מסוכה הי"ח, ואכמ"ל. [↑](#footnote-ref-9)
10. ומצאנו עיקר הדין מפורש בד' הבעה"מ בשלהי מכילתין, ז"ל, דבשלמא סוכה קטנה מיפסלא בשרגא משום דליתי' לשיעורא דסוכה מידי דהוה אנויי סוכה שממעטין בסוכה מן הצד כך כל דבר שהוא ממעט בישיבת סוכה שלא נשאר ממנה ז' טפחים פנויין לישיבה הוו מיעוט בסוכה קטנה, עכ"ל, וכ"ה פשטות ד' רש"י לקמן כ"ט א', והנה אמנם ש"ר שם פליגי ע"ז ופירשו טעם פסולא דשרגא בסוכה קטנה בע"א, וגם הריא"ז לקמן בפירקין כתב דכלי תשמיש שבסוכה אינם ממעטין מרוחב ז', (והביאו הביאוה"ל בסימן תרל"ד), אך כמדומה דהוא משום שאינם קבועין שם, וכ"ה מבו' בד' הב"ח בסימן תרל"ט והביכורי יעקב בסימן תרל"ד סק"ד, ואכמ"ל. [↑](#footnote-ref-10)
11. אך אחר העיון נראה דכל נפ"מ אלו אינם מישבות לעיקר הקו', והיינו משום דהרי טעמא דמ"ד דהכשר סוכה בד' אמות, הוא משום דדירת קבע בעינן, וכמו אמרו לקמן ז' ב', ולפ"ז הרי דלדידי' כ"ש דבעינן שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, דכל שאינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו הוי טפי דירת עראי מכל שאין בה ד' אמות, וכל עיקר פלוגתת ב"ש וב"ה בשאינה מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, הוא רק משום דס"ל דל"ב שיהא בה ד' אמות, ונחלקו אם בעינן עכ"פ שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, אך למ"ד דהכשר סוכה בד' אמות ודאי דאף בעינן שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, ונמצא דאם אכן הוה ס"ל לרב הונא דהכשר סוכה בד' אמות ודאי דאף בעינן שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו ולא תליא זה בפלוגתא דב"ש וב"ה, ומהא דקאמר רב הונא הלכה צריכה שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו יש ללמוד דס"ל דל"ב בסוכה דירת קבע דד' אמות, והוצרך לפסוק כב"ש דבעינן שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו, ולפ"ז הדק"ל דהיאך ס"ד דרב הונא ס"ל דהכשר סוכה בד' אמות, וצ"ע. [↑](#footnote-ref-11)
12. והגע עצמך, הרי שהי' בסוכה זע"ז ויש בה טפח אויר כשרה, ואם נתן באותו טפח נויי סוכה ה"ה ממעטין בה, ולכאו' הרי לא נגרע כלום ע"י הנויין, שהרי בלא"ה לא הי' ראוי לישב תחת האויר, וא"כ ממעטין בה הנויין. [↑](#footnote-ref-12)
13. וי"ל עוד, דבהא דבעינן שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו סגי במה שהיא ראוי' לדירה בעלמא דראשו ורובו ושולחנו דבכה"ג יש עלי' תורת דירה, ול"ב שתהא ראוי' לצאת בדיורים אלו יד"ח סוכה, וע"כ כיון דמקום האויר הוי בכלל מקום הסוכה, דזהו עיקר דינא דאויר מצטרף, הרי נמצא דמקום הסוכה ראוי לדירה דראשו ורובו ושולחנו ויש עלי' תורת דירה, וע"כ אף דבדיורים אלו לא יצא יד"ח סוכה ה"ה כשרה. [↑](#footnote-ref-13)
14. ויש להוסיף, דבל' הרמב"ן משמע דלא סגי במה שהיא ראוי' לאכילה אלא בעינן שתהא ראוי' לכל מילי דסוכה, והיינו משום דמקרא דתשבו כעין תדורו ילפינן דשיעור סוכה הוא שיהא בה מקום הראוי לכל עניני דירה, ומש"כ הבעה"ע דבעינן ישיבה ואכילה, היינו משום דהטעם דבעינן שתהא מחזקת אף כדי שולחנו הוא משום דבעינן מקום הראוי לאכילה, וכל שאין בה מקום הראוי לכל עניני דירה, לי"ב לשיעור סוכה ופסולה. [↑](#footnote-ref-14)
15. וי"ל עוד, דלעולם הגזירה דשמא ימשך היא בכל גווני דכל שאין בסוכה כדי שולחנו אסור לאכול שם אכילה כדרכה, ואף היכא דיש לה פסל איכא לעיקר הגזירה, אלא דמתקיים הגזירה במה שיש במקום הפסל כדי שולחנו, אך מ"מ כיון דבהסוכה בפנ"ע ליכא משך מקום הראוי לאכילה, דאינו ראוי לאכילה אלא בצירוף הפסל, ע"כ היא פסולה. [↑](#footnote-ref-15)
16. והנה לעיל שם בהערה נתבאר דיש לפרש עוד בזה דהא דהאויר מצטרף להכשר סוכה אף דבפועל אין ישנים תחתיו, הוא משום דבהא דבעינן שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו סגי במה שהיא ראוי' לדירה בעלמא דראשו ורובו ושולחנו דבכה"ג יש עלי' תורת דירה, ול"ב שתהא ראוי' לצאת בדיורים אלו יד"ח סוכה, - ואמנם לכאו' אי"ז מתישב עם מש"נ הכא, דלפ"ז הי' בדין דאף אחר שגזרו חכמים בסוכה קטנה שאסור לאכול בה לא חשיב דאין בה מקום הראוי לאכילה, שהרי מקום זה ראוי לדירה בעלמא דאכילה ואך שאינו ראוי לצאת בו יד"ח סוכה.

    אמנם אי נימא דהא דגזרו חכמים שמא ימשך, אי"ז גזירה בעלמא אלא גדר הגזירה הוא דישיבה כששולחנו בחוץ לא חשיבא כלל כישיבה בסוכה, וכאשר כן דקדקו ממש"כ הרמב"ם דכאילו לא אכל בסוכה, יש מקום לומר דע"כ מכח גזירה זו חשיב דאין הסוכה ראוי' לדירת אכילה כלל, דאף שהיא ראוי' לאכילה כששולחנו בחוץ או בלא שולחן, הרי מדרבנן אין אכילה זו חשובה כאכילה בסוכה. [↑](#footnote-ref-16)
17. והאמנם דיש לדון דמ"מ יש לפסול סוכה דזע"ז לאדם גדול משום דינא דהמרדכי, דכיון שאינו יכול לדור בה באכילה פסולה לדידי', אך נראה דאין לפסול כלל בסוכה קטנה משום דינא דהמרדכי, שהרי היא ראוי' לו לאכילה ופתו בידו או לידחק בה ולאכול, ורק בסוכה שאין בה זע"ז הוא דפסלינן משום דאין בה לשיעור סוכה שהוא מקום הראוי לאכילה כדרכה לאדם בינוני. [↑](#footnote-ref-17)
18. הגר"מ אטיק זצ"ל אמר בשם הגר"ח שנסתפק במי שיושב בב' סוכות ראשו בזו ורובו בזו אם יוצא יד"ח, וכמה מחכמי הדור נקטו דודאי דלא יצא יד"ח, - אך כמדומה דמד' הגרע"א יש ללמוד דבכה"ג יצא יד"ח, דאל"כ מ"ט פשיטא לי' דכל שראשו ורובו בסוכה זו ושולחנו בסוכה זו ליכא להגזירה דשמא ימשך, הרי שפיר יש לגזור שמא ימשך מקצתו לסוכה השני', ולא יהא ראשו ורובו בסוכה אחת, וצ"ע. [↑](#footnote-ref-18)
19. ולמש"נ לעיל סק"ל בטעם הא דפסלינן כשאין בה זע"ז אף כשיוצא ממנה פסל, י"ל דה"נ הכא דכוותה כיון דהסוכה הקטנה עצמה אין בה מקום הראוי לאכילה, ל"מ מה שהיא ראוי' לאכילה מכח הסוכה הגדולה שבצידה, - אך מסתברא מילתא דאי"ז כן, דכיון דבכה"ג שיש סוכה גדולה בצידה לא גזרו חכמים דשמא ימשך, נמצא דבכה"ג ראוי' הסוכה הקטנה בפנ"ע לאכילה, ושפיר יש להכשירה, ואמנם למש"נ לעיל שם בהערה לדון לפרש בע"א בטעם הא דפסלינן כשאין בה זע"ז אף כשיוצא ממנה פסל, הדין נותן דה"נ הכא ל"מ מה שהיא ראוי' לאכילה מכח ששולחנו בסוכה הגדולה שבצידה. [↑](#footnote-ref-19)
20. ואין לומר דגם בכה"ג יצא יד"ח דאין לגזור שמא יביא שולחן וימשך אחריו, דאם יביא שולחן יביאנו למקום הסוכה הגדולה, דמלבד דודאי דיש לגזור שמא יביא שולחן למקום אחר שמחוץ לסוכה וימשך אחריו, דמהיכ"ת דיביא השולחן דוקא להסוכה הגדולה, הרי גם היכא דא"א לו להביא שולחן אלא לסוכה גדולה ג"כ נראה דלא יצא יד"ח, שהרי הדבר פשוט דהא דסוכה שאין בה זע"ז פסולה הוא אף היכא שאין לה פתח אלא נכנסים לה דרך סולמות, הגם דבכה"ג ליכא למיגזר שמא יביא שולחן וימשך אחריו, והיינו משום דלא פלוג רבנן ואסרו לאכול אכילה כדרכה בסוכה שאינה מחזקת כדי ראשו ורובו ושולחנו, וא"כ ה"נ יש לאסור כשהסוכה הקטנה סמוכה לסוכה גדולה, וכל מש"כ הגרע"א דיצא יד"ח הוא רק כששולחנו בסוכה גדולה, דס"ל דבכה"ג אינו כלל בכלל הגזירה, וליכא למימר בזה דלא פלוג רבנן. [↑](#footnote-ref-20)