ג - צירוף לעשרה כשרואין אלו את אלו
קטגוריות: ש_ס / א ברכות / ברכות - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים / צירוף לציבור בב_ מקומות, וע_י רואין אלו את אלו, והמסתעף

אור ליום ב' י"ב ניסן תש"פ

סימן ג'

בדין צירוף לעשרה כשרואין אלו את אלו

בדבר השאלה הנוגעת למעשה בזמן המכה המהלכת עתה בעוה"ר לא תקפ"ץ, אם מהני לצרף עשרה לתפילה בציבור ולקריאת התורה ולכל דבר שבקדושה מב' מקומות כשהם רואין אלו את אלו, ונבאר בעזה"י תחילה את יסודי הדינים בזה, ועפי"ז יתברר העולה לדינא בנידו"ד.

א] בתשו' הרשב"א ח"א סימן צ"ו נשאל על מה סמכו שיהא ש"צ עומד בתיבה שהיא גבוהה י' ורחבה ד' ושיש לה מחיצות גבוהות, ומוציא את הרבים בתפילה ועונין אחריו קדיש וכל דבר שבקדושה וכו'.

והרשב"א שם השיב דכיון דאין התיבה עומדת לתשמיש בפנ"ע וכו' אינה מפסקת, ונתבאר בסימן א' סקי"ד, עיי"ש, וכתב עוד, ז"ל, עוד אני אומר שאפשר לומר שכל שרואין אלו את אלו כאילו הן בבית אחד דמי ומצטרפין, ודומיא דזימון של ברהמ"ז דתנן ב' חבורות שהיו בבית אחד בזמן שמקצתן רואין אלו את אלו הרי אלו מצטרפין לזימון, ולא תימא דוקא בבית ממש, דבית אחד היינו בירה אחת, וכמו שאמרו דקרו לבירה בית, וכן מבית לבית האמור בפסחים דהיינו מבירה לבירה אחרת, ומפינה לפינה ממקום אחד למקום אחר שבבירה דהיינו מאיגרא לארעא, ועוד דבירושלמי פירשו כן בביאור, דגרסינן התם וכו' לב' בתים נצרכא וכו', עכ"ל.

ונתחדש בד' הרשב"א, דכ"ה דלענין צירוף לזימון כל שמקצתן רואין אלו את אלו מצטרפין, ואף שאינם בבית אחד ממש, ה"נ לענין צירוף לתפילת הציבור, כל שמקצתן רואין אלו את אלו ה"ה מצטרפין,[[1]](#footnote-2) ואמנם נראה בד' הרשב"א שלא הכריע כן, שלא כתב כן אלא בדרך אפשר.[[2]](#footnote-3)

ב] ומצאתי כן גם בד' הראבי"ה בסימן קל"ד, ז"ל, בזמן שמקצתן רואין אלו את אלו הרי אלו מצטרפין לזימון וכו', ובה"ג כתוב ל"ד בבית אחד, וה"נ איתא כדבריהם בירושלמי וכו', וכמו דשרי הכא לצירוף, כך הדין נמי אם ש"צ עומד לבדו והצבור עומדין לבדן, דבעינן שיעמדו יחדיו, דאם רואין זא"ז ה"ה כבבית אחד, ולכך הורגלו שהש"צ לבדו עומד על המגדל ואומר קדיש אחר קריאת התורה, ואע"פ שמקצת מחיצות והפתחים שיש להם צוה"פ נידונים כמחיצה וכו', ואע"פ שאין עשרה על המגדל וכו', כיון שרואין זא"ז, וכן היושבין חוץ לביהכנ"ס עונין, ובלבד שיהיו רואין זא"ז ואפי' אין להם מנין בחוץ וכו', עכ"ל, - ועיי"ש שכתב עוד, דמה שאמרו דציבור בקטנה וש"צ בגדולה אין יוצאין יד"ח, וט' בקטנה וא' בגדולה אין מצטרפין, מיירי שאין רואין זא"ז.

ג] אמנם הנה מד' רבינו פרץ בהגה' סמ"ק סימן רפ"ב וספר הבתים שערי התפילה שער ט' שדנו אם העומד ע"ג התיבה מצטרף, אף דסתמא דמילתא הן רואין זא"ז, כאשר כ"ה מבו' בד' הראבי"ה והרשב"א שם דפשיטא להו דהן רואין זא"ז, מבו' דס"ל דכל שהן עומדין ברשות חלוקה, אינם מצטרפין לעשרה, אף שהן רואין זא"ז.

**ד**

ד] ובד' המג"א בסימן נ"ה סקי"ב מבו' שנקט כן לדינא כד' הרשב"א, דכ"ה דלענין צירוף לזימון קי"ל בסימן קצ"ה דכל שרואין זא"ז מצטרפין, ה"נ הוא לענין צירוף לתפילת הציבור, עיי"ש, וכ"נ גם בדבריו שם סקי"ד, וכ"כ הפר"ח שם סי"ג והפמ"ג באש"א שם סקי"ב וסקי"ד והמחה"ש שם סקי"ד והגר"ז שם סט"ז וי"ז וכ"א,[[3]](#footnote-4) והמחזיק ברכה שם אות ח' והחקרי לב בח"א סימן כ"ח הביאו שכ"כ המטה יוסף בח"ב או"ח סימן י"ג, והבית דוד באו"ח סימן ל"ג, - ועפי"ז כתבו הפר"ח והפמ"ג שם את זה, דמש"כ השו"ע שם דמן האגף ולחוץ כלחוץ, ודט' בקטנה וא' בגדולה אין מצטרפין, ודש"צ בתיבה מצטרף מפני שהיא בטילה לגבי ביהכנ"ס, הוא רק כשאינם רואין זא"ז, דכל שאין רואין זא"ז בכל ענין מצטרפין.

והמ"ב שם סקמ"ח וסקנ"ב וסקנ"ד וסקנ"ז ובביאוה"ל שם סי"ג ד"ה ולחוץ נקט כן לעיקר דכל שהן רואין זא"ז ה"ה מצטרפין בכל ענין.[[4]](#footnote-5)

ה] אמנם הנה בד' הב"י בסימן נ"ה שהביא לד' הרשב"א דהתיבה אינה מפסקת משום דהיא לתשמיש ביהכנ"ס וכו', ולא הביא למש"כ הרשב"א בסו"ד דאינה מפסקת משום דרואין זא"ז, משמע דס"ל לדינא דל"מ הא דרואין זא"ז, וכמש"כ כן השכנה"ג בהגה' ב"י סוף אות ו',[[5]](#footnote-6) וכתב עפי"ז לדינא דחצר ועליות אין מצטרפין אף דרואין זא"ז, והביאו הא"ר שם סקי"ב.

וכ"נ גם מסתימת ד' השו"ע שלא הביא להך דינא דכל שרואין זא"ז מצטרפין, וסתימת דבריו דבכל הני גווני דאין מצטרפין, הוא אף כשרואין זא"ז, כאשר כ"ה סתמא דמילתא בעומד באגף ובחצר קטנה וגדולה ובתיבה שבביהכנ"ס דהן רואין זא"ז, (וכאשר כ"ה בד' הראבי"ה והרשב"א דהעומד בתיבה והעומדין בביהכנ"ס רואין זא"ז), וכן הוכיחו המחזיק ברכה שם אות ח' והביא דכ"כ בס' מלכי בקדש, והמאמ"ר שם סקי"ד, והזרע אמת בח"א סימן י', והחקרי לב בח"א סימן כ"ח, ונקטו כן לדינא, וכ"נ בד' השע"ת בסימן נ"ה שהסכים לדינא לד' המחזיק ברכה.

וכ"ה מבו' גם בד' המהריק"ש בהגהתו לסימן נ"ה סי"ד, ועמד ע"ז המחזיק ברכה שם, וכן פשיטא לי' להחיי אדם בכלל ל' ס"א, וכ"כ המשכנות יעקב בסימן ע"ה, וכ"כ האפיקי מגינים בסימן נ"ה סק"ח, והערוה"ש שם ס"כ, וכן נראה בד' הבית מאיר שם על המג"א בסקי"ב, וגם הגר"א שם סי"ט פקפק בדין זה, אך בדבריו בסי"ד משמע שהסכים לדין זה.

ו] וכשנבא לדון בהך דינא, הנה מג' טעמים יש לדון דלא יצטרפו לעשרה אף כשהן רואין זא"ז, **א** דל"מ הא דרואין זא"ז רק בבית אחד, ולא בב' בתים חלוקין, ונתבאר בסימן ד'. **ב** דל"מ הא דרואין זא"ז אלא לענין צירוף לזימון ולא לענין צירוף לתפילת הציבור, ונתבאר בסימן ה'. **ג** דאף לענין זימון ל"מ הא דרואין זא"ז אלא כשיש בכל חבורה כדי זימון, ונתבאר בסימן ו', ועמש"נ בסימן ז' העולה לדינא לפמש"נ, - ועמש"נ עוד בסימן ח' במהות ההפסק בין הבתים דלכו"ע אינם מצטרפין זל"ז, ומש"נ בסימן ט' מהו דחשיב כרואין זא"ז.

1. ובסידור רס"ג בהל' ברהמ"ז עמ' ק"ו כתב, ז"ל, **וכ"ש שאנשים רואין זא"ז מצטרפים לברכה ולתפילה, ואם יש עמהם איש שלא ראה אותו אף אחד מהם אינו נמנה עמהם, עכ"ל, ומבו' בדבריו דשוה דין צירוף לתפילה לדין צירוף לברכה, דכל שהן רואין זא"ז מצטרפין, - אך לא נתפרש בדבריו שם דאף בב' בתים הם מצטרפין, וי"ל דס"ל דאף לענין זימון אין מצטרפין אלא כשהן בבית אחד, וכמש"כ האו"ז בהל' קר"ש סו"ס ה' בשם הגאונים.** [↑](#footnote-ref-2)
2. וכ"כ המחזיק ברכה בסימן נ"ה אות ח', והמאמ"ר שם סקי"ד, והזרע אמת בח"א סימן י', והחקרי לב בח"א סו"ס כ"ח, שהרשב"א לא הכריע בדבר, שלא כתבו אלא בדרך אפשר, וכסניף לצירוף לטעמא קמא. [↑](#footnote-ref-3)
3. אך בד' הפמ"ג במש"ז סימן קצ"ה סוסק"א מבו' דלא פסיקא לי' הך מילתא, ודעתו נוטה טפי דלצירוף לעשרה ל"מ הא דרואין אלו את אלו, עיי"ש. [↑](#footnote-ref-4)
4. ואמנם בסקמ"ח כתב לדעת החולקים ע"ז בשם ויש מחמירין, ובסקנ"ב כתב דאם בנקל הוא לו לירד לביהכנ"ס יש לחוש לכך, וכ"כ בביאוה"ל שם דלכתחילה יותר טוב להחמיר בזה, אך בסקנ"ז כתב רק דבמקום הדחק אפשר דיש להקל, וצ"ע, ושמא דבריו בסקנ"ז קיימי בב' בתים חלוקין, ובזה יש להחמיר טפי, וגם בד' הגר"ז לא מצינו דמהני רואין זא"ז כשהן בב' בתים חלוקין, עיי"ש. [↑](#footnote-ref-5)
5. ויש להוכיח כן גם מד' המהר"י אבוהב והב"י שם סי"ד שכתבו דהא דהעומד אחורי ביהכנ"ס ומכניס ראשו בחלון ומראה פניו מצטרף, הוא מכח הא דהחלונות כלפנים, ובלא"ה ל"ה מצטרף, אף שהם רואין זא"ז, ונתבאר בסימן י"א. [↑](#footnote-ref-6)