מראי_מקומות_שיט_י-יא
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / הלכות שבת - הרב יהושע ננקינסקי

**סימן שיט י-יא**

★משקה צלול מותר אפי' במשמרת [מלבד לרמב"ם שאסר].

הגדרת צלול "שראוי לשתות כך בלי סינון **לרוב** בנ"א או **שכולם** יכולים לשתות כך וכו'".

יל"פ אם הכוונה ששותים כך **ובולעים** את הקיסמים, או שרק שותים כך ומוציאים מפיהם את הקיסמים ובכ"ז שרי.

ועיין לבוש ולדבריו גם אם מוציאים מהפה שרי לסנן.

ויל"ע לפ"ז גרעינים של קלמנטינה וכדו' שבד"כ מכניסים לפה פלח מהפרי ומוציאים את הגרעינים מתוך הפה שיותר להוציאם ביד" וי"ל.

★וצ"ל דהקיסמים נחשבים **למין אחד עם היין**, דאחרת יאסר מדין ברירה בשני מינים [איה"נ אינם נידונים כפסולת אבל יש כאן הפרדה, וצ"ל כנ"ל].

★**לאסטניס** שאינו יכול לשתות נאסר לברור עיין ביאה"ל בשם הפמ"ג.

**יל"ע** אם נאסר מדאוריתא או דרבנן. [כעין משקה עכור קצת ומאכל שנאכל ע"י הדחק].

יל"ע האם אזלינן בתר הבורר או עבור מי שנעשה עבורו, ונפק"מ האם אסטניס יכול לברור לאחר, וכן אחר האם יכול לברור לאסטניס.

ועיין ביאה"ל [ש"ב ס"א ד"ה והוא] "גבי המנער טלית שחורה והוא שמקפיד" שדן במקפיד שמנער עבור אינו מקפיד.

★"משקה עכור לגמרי חיב עליו".

עיין נשמ"א [כלל טז סק"ה] שדן בדברי השו"ע [סט"ז] שאסר לסנן מים מתולעים, האם מיירי בתולעים מאוסים, ורק בזה נאסר, אבל תולעים שלא נמאס מהם ולולי האיסור היה אוכלם מותר לברור או דגם בהנ"ל נאסר.

★ב' מיני משקה מעורבים דינם כמשקה "עכור לגמרי" שנאסר מדאוריתא.

★**יל"ע** למה פסולת ואוכל שרוב בנ"א שותים כך אינו מוגדר תיקון ומותר להוציא את הפסולת, ואילו ב' מיני אוכלים שרוב בנ"א אוכלים כך בתערובת ואני לא חפץ באחד שאסור להוציא.

כגון סלט שרוב בנ"א אוכלים בתערובת ומוציא מתוכו ירק אחד שאינו חפץ בו דחייב, ונחשב תיקון, [בפרט לפי הפמ"ג שכל שני מיני אוכלים נאסר רק מדין אוכל ופסולת שאותו שחפץ נחשב אוכל והשני נחשב פסולת], וי"ל.

★יש לדון מי שאינו שותה מים בלי סינון האם נידון כאסטניס ונאסר או י"ל היות ובפועל לא **הפריד** שני דברים איה"נ המים תוקנו והושבחו אבל לא ניכר לעין אוכל ופסולת ושרי.

★דנו מי שמקפיד לא לשתות מים בפסח מבלי שיסנן האם מותר או אסור.

וי"ל דהרי אם לא מצא חמץ ודאי שלא עבר שלא ברר דלמעשה לא הפריד כלום. וכמו אחד שניפה תבואה בנפה ולא מצא פסולת, דחשב לעשות עבירה אבל בפועל לא ברר.

וא"כ מדינא הרי לא צריך לחשוש שימצא חמץ וא"כ מותר לסנן.

ועיין עוד חזו"א קנ-כג.

★למג"א = מים במשמרת מותר דבנקי לא אמרינן שריתן זה כיבוסו, **וסודר** אסור גזירה שמא יסחוט.

לגר"א = מים **בסודר** אסור "שרייתו זה כיבוסו" [גם בנקי] והא דהותר במשמרת [מים] עיין ביאה"ל בשם התו"ש, כיון שהוא עשוי לכך".