דף עב חמישה ששבתו בטרקלין
קטגוריות: ש_ס / יג עירובין

בס"ד

**מ"מ חמישה ששבתו בטרקלין דף עב**

**מחיצות מגיעות לתקרה**- הקשו הראשונים מה החילוק בין חדרים ועליות למחיצות המגיעות לתקרה-ב**רש"י** משמע (וכ"כ **התור"פ** להדיא בשיטת רש"י) שהחילוק הוא אם המחיצות **היו מעולם** או לא. **והתוס'** (ד"ה במחיצות) כתבו שתלוי **בקביעות** המחיצות. והתור"פ כותב שתלוי **בחשיבות** של המחיצות.

ו**המ"ב** פוסק כהתוס' **והח"א** חושש לדעת רש"י ולכן כותב שבאופן זה יערב בלא ברכה, אמנם **השעה"צ שם** משיג שלדינא גם רש"י מודה עיי"ש, **והחזו"א סי' צג** הסכים לדינא עם הח"א.

עוד נחלקו **המחצה"ש (שעב סקל"א) והחזו"א (צג סק"ט)** היכן שלכל אחד יש פתח לחצר המיוחדת לו ויש מחיצות שאינן מגיעות לתקרה האם נחשבים כחדא או דאסרי אהדדי אפילו לטלטל כל אחד בביתו, **ובמ"ב שם** משמע כהמחצה"ש.

**מחיצות שאינן קבועות כלל- הרמ"א** (ס"ד) מביא מה**רי"ו** שאם המחיצות נעשו לשעה בלבד אינן מחלקות כלל. והקשו ש**הבה"ל שפב ס"כ** ד"ה ויש מביא **שהרשב"א** מסתפק בזה (ואולי שאני התם דאיירי לגבי חילוק בין דיורי ישראל לדיורי עכו"ם דעדיף טפי וצ"ע).

**מחיצות קבועות שאינן מגיעות לתקרה**- יל"ע לפי התוס' האם המחיצות הם קבועות ולא מגיעות לתקרה, האם כוונת התוס' שאם הם קבועות לעולם הם מחלקות, או רק כאשר הם גם קבועות וגם מגיעות לתקרה. **ובתוס' עט.** מבואר שאם הן קבועות הם מחלקות גם אם לא מגיעות לתקרה. אמנם **המ"ב סקכ"ז** כותב שאם לא מגיעות אינן מחלקות, **והחזו"א** משיג מדברי התוס' בדף עט שלכאו' מבואר להדיא שאם המחיצות הם קבועות הרי הם מחלקות אפילו אם אינן מגיעות, ותמה שהמ"ב עצמו סתר משנתו **בשעה"צ שעב סקק"ה** שכתב לגבי גדיש שמונח בתוך בית שבין ב' חצירות שכיון שהוא מחיצה גרועה אינו מחלק אם אינו מגיע לתקרה, ומשמע שאם היה מחיצה גמורה היה מהני אפילו שאינו מגיע לתקרה. (ואולי צריך לדחוק דשאני התם דלא איירי שהמחיצה בתוך הבית ממש אלא בבית התבן שבין ב' בתים ולכן אם היה מחיצה קבועה היה סגי בזה וצ"ע)

ע"ע **בשו"ע נה סי"ט** הביא את **הסמ"ק** שמחיצות הבימה בביהכנ"ס אינן מחלקות לגבי צירוף למנין משום שהם מחיצות שאינן מגיעות לתקרה. וחזי' שאע"פ שקבועות מ"מ כיון שאינן מגיעות לתקרה אינן מחלקות. (אמנם השו"ע שם פוסק בסתם דלא כהסמ"ק, אלא שבפשטות לא משום שס"ל שמחיצות קבועות מחלקות אפילו אם אינן מגיעות אלא משום שהדין כאן נאמר רק לגבי דיני עירובין ולא לגבי דיני מנין ויש ביניהם חילוקים רבים)

-ע"ע ב**שעה"צ שעב סקק"ה** שתמה על הריטב"א שם שלא מצינו שמחיצות שאינן מגיעות לתקרה אינן מחלקות אלא לגבי דיורים דבית ולא לגבי אם ב' חצרות שפרוצות זל"ז.

-עי' ב**ריטב"א עט.** שהתקרה מחברת אפילו אם אינה לה מחיצות מסביב.

-ע"ע **או"ש סוכה פ"ד ה"ד** לגבי מחיצות סוכה שאינן מגיעות לסכך.

**עב:**

תנא וכו' **ברש"י** כתב שיש מחלוקת בין הסוגיה דלעיל לברייתא זו, וכ"כ לעיל במשנה שלדעת ב"ש הרי הם אוסרים זע"ז. ועי' **ברשב"א ובריטב"א** שבי' שאין מחלוקת כלל, וכ"מ **בתוד"ה אבל**. וברש"י לכאו' יל"ע מדוע לא פירש כהראשונים.

מחיצות מגיעות לתקרה האם מהני כאשר עירובן בא אצלן- מבואר **בתוס'** שב"ה מודו שאם המחיצות מגיעות לתקרה שאם עירובם בא אצלן דמהני לכולם, אולם **הרשב"א בעבוה"ק והרמב"ם** פליגי שבעינן עירוב לכל חד וחד.

ולפי תוס' צ"ב מדוע שאני מוליכין את עירובם דבעינן לכל אחד ואחד, **והט"ז** כתב שהוא משום מיגו דאסרי כמבואר בד' עג. וכ"כ **המ"ב** (ולכאו' תמוה שהרי מפורש בתוס' ד"ה כמאן שלא שייך כאן מיגו משום שהדיורין שבחצר אינם שייכים לטרקלין (ולכאו' צ"ל שהתוס' שם איירי רק לגבי מחיצות שאינן מגיעות ומחוברים זל"ז דרך המחיצות, אבל מחיצות שמגיעות אינן יכולים להשתייך זל"ז אלא דרך החצר בלבד וצ"ע) והחזו"א מבאר באו"א. אמנם עי' **ברשב"א ובריטב"א** שבי' שטעמא דב"ש הוא משום שכאשר מוליכין את עירובן למקום אחר מבדרי אבדורי (וקצ"ב דלכאו' היה אפש"ל כן גם בתו' לגבי מחיצות שמגיעות לתקרה לפי ב"ה)

**תוד"ה כמאן**- "יוצאין דרך טרקלין" צ"ב במאי מיירי, דלא יתכן שעוברים דרך הדיורין האחרים דא"כ זה בית שער, ואם לא עוברים דרכם הרי אין מיגו כמ"ש בתוס' קודם לזה. **והבית מאיר** (שע ס"ג על הרמ"א) כתב שאיירי בתוס' שרוצים לטלטל באותו בית שער דלגבי אותו מקום יש מיגו.

**ברשב"א ובריטב"א** מבואר שאם יש דיורין אחרים אמרי' מיגו דאסרי, ודלא כהתוס'.