לילה
קטגוריות: כללי / דור המלקטים עניינים כלליים / כללי

***1. פני מבין (בראשית דף ח: ד"ה עוד י"ל***

***2. הגר"ד פיינשטיין שליט"א (לתורה והוראה ח"י עמ' ל"ח אות ל"ג).***

***3. תפארת ישראל (שבת, ברכות בועז סוף פרק א'), הו"ד בפסקי תשובה (סי' רנ"ג).***

***4. ספר אהל מועד (חלק ב' סי' ק"ד***

***5. שו"ת בית יצחק (אה"ע ח"ב סי' י"ג***

***6. אוצר הברית (פרק ד' ס"ל***

***7. מהרי"ל דיסקין (פר' בראשית***

***8. קובץ כנסת חכמי ישראל (סי' ב'***

***9. משפטי עוזיאל (מ"ת או"ח סי' כ"ט***

***10. טעם ודעת (פר' בראשית, בפסוק יהי מאורות ברקיע השמים***

***11. ישכיל עבדי (ח"ח או"ח סי' כ"ב אות ט', עי' סי' ל"ח אות א').***

***12. צהר אהל ברוך (עמ' תשכ"ב אות ז'***

***13. שערים מצויינים בהלכה (סי' ע"ב סוף ס"ק א'***

***14. וילקוט יוסף (תרס"ה, חלק ז' סי' קי"ז).***

***15. הגר"י רייזמאן שליט"א (שמואל ב' מספר 87.***

***16. דברי חכמים (ווארשא תרל"ו דף ג.***

***17. ספר הברית (חלק א' מאמר ד'***

***18. דודאי השדה (סי' צ"ה***

***19. נפש חיה (מרגליות או"ח סי' שד"מ ד"ה סה"ס***

***20. ייטב לב (פר' אמור דף לט: ד"ה עוד י"ל***

***21. כוזרי (מאמר ב' אות י"ח***

***22. הבאר (שנה ז' סי' ח'***

***23. אבן יקרה (מהדו"ק או"ח סי' י"א***

***24. ארצות החיים בסוף תשובה***

***מראי מקומות.***

***1. רמב"ם (מלאכים פרק ה' הל' ז') – "ומותר לשכון בכל העולם חוץ מארץ מצרים".***

***2. בעל המאור (ר"ה דף כ:, דף ה: ברי"ף).***

***3. כמוציא שלל רב (פר' בראשית פרק א' פסוק ה').***

***4. קונ' קול התורה (חוברת נ' עמ' רפ"א).***

***5.*** Tradition ***(חלק ז' מספר א' עמ' כ"ז 1965, עי'*** Orthodox Jewish Scientist ***חלק ב' עמ' 175, 1969).***

*שבת****: מקום אחד הוא יום ובשני הוא לילה באותה זמן, איך ינהגו לעינן שבת.***

***1. כל העולם עגול ככדור – ירושלמי (ע"ז פרק ג' הל' א' דף יג: , "שראה את העולם ככדור"), תוס' (ע"ז דף מא. ד"ה ככדור), חינוך (הקדמה ד"ה ואולם), יעב"ץ (ע"ז דף מא. על תד"ה ככדור, "****מהכא מוכח בהדיא דפשיטא ליה לרבי דהעולם שלנו כדורי הוא****"), ספר הברית (חלק א' מאמר ד' פרק ז', מאמר ט' פרק ג'), עי' רב פעלים (חלק ב' או"ח סי' א' ד"ה וגם).***

***2. לפי מקום שהוא – ספורנו (ויקרא פרק כ"ג פסוק ג', "שבת היא לה'. הוא היוצר אור ובורא חשך קובע אותם בכל מושבותיכם. אף על פי שתשתנה תחלת היום והלילה כפי השתנות האורך בגלילות מתחלפות ועם זה היתה השבת הראשונה משוערת כפי איזה אורך מיוחד בהכרח מכל מקום תהיה תחלת השבת וסופה בכל אחד מהגלילות ליושביו כפי התחלת היום והלילה בגליל ההוא"), רדב"ז (סי' ע"ו, "דע כי השבת נמסרה לכל אחד מישראל שנאמר כי אות היא ביני וביניכם וכמו שאות הברית הוא לכל א' וא' כן השבת נמסר לכל א' וא' וכיון שהשבת נמסר לכל א' בכל מקום שהוא מונה ששה ימים ובסוף הששה עושה שבת שהוא זכר למעשה בראשית שנאמר כי ששת ימים עשה ה'"), חתם סופר (הו"ד בחזון למועד סי' ח', הו"ד בשערים מצויינים בהלכה), ספר הברית (ח"א מאמר ד' פרק י"א), שואל ומשיב (מהדורא ד' חלק ב' סי' קנ"ד, דברי שאול מהדו"ת פר' וישלח מ"ט-ד' ד"ה ויחן), מלבים (ארצות החיים סי' א' ארץ יהודה סוף ס"ק ג'), מנחת שבת (סי' ע"ה ס"ק א' סוף אות ו'), רב פעלים (ח"א בסוד ישרים סי' ה'), פרדס יוסף (פר' וישלח אות מ"ד ד"ה ובדברי, פר' כי תשא אות ל"ז ד"ה ובמלא), שערים מצויינים בהלכה (סי' ע"ב ס"ק א' ד"ה ועיין), עי' פרשת דרכים (דרוש כ"ג עמ' רנ"ז ד"ה עוד נקדים).***

***3. מקומות שהיום מתערך חודש שני חדשים ויש ששה חדשים – עי' או"ח סי' שד"מ, לשיטות ומראי מקומות.***

*עומד שמש ברקיע****.***

***1. מראי מקומות – ירושלמי (כתובות פרק י"ב הל' ג'), פרקי דר"א (נ"ב, שמש בגבעון), חוות יאיר (סי' רי"ט, "ששמעתי מפי מלומד גדול אינו בן ברית ראיה לשמור ביום א' ולקדשו תחת יום שבת מפני שנתאחרו הימים יום שלם בימי יהושוע כשאמר שמש בגבעון דום כיום תמים ושחקתי עליו כי כלפי לאי שאם זו סיבה הוא יותר טעם לתוגרמיים ששובתים יום הששי"), חבלים בנעימים (ח"ד סי' ג').***

*מקום אחד יום ומקום שניה לילה****.***

***1. מראי מקומות – בעל המאור (ר"ה), יעב"ץ (ס' מטפחת ח,ב פרק ח' אות י"ג), אוצר ישראל (ערך יום), שערים מצויינים בהלכה (סי' ע"ב ס"ק א').***

***מראי מקומות – ירושלמי (כלאים פרק ט' ה"ג, כתובות פרק י"ב ה"ג), מדרש תהילים (פרשה צ"ב), יהושע (י' י"ב), עי' ע"ז (דף כ"ה), פרקי דר"א (פרק נ"ב,*** *ע"ש* ***ברד"ל).***

***קו תאריך – תאריך ישראל, תחומין (ח"ז עמ' תע"ט).***

***תלמוד בבלי מסכת פסחים דף ח/ב***

***"שלוחי מצוה אינן ניזוקין"***

***ער"מ (רוצח י"א י"ב), שם (חמץ ב' ה'), אגרת תימן (בסוף), סמ"ג (עשין ל"ט), טושו"ע (או"ח תל"ג, ז' ח'), טשו"ע (יו"ד קט"ז).***

***תלמוד בבלי מסכת פסחים דף ח/א***

***"האומר סלע זו לצדקה בשביל שיחיה הרי זה צדיק גמור"***

***עי' ר"מ (תשובה י' ה'), שם (הל' א', ב', ד'), סמ"ג (לאוין ד'), יראים (שס"א), עי' טור (יו"ד רמ"ז, ב"י שם), שו"ע (יו"ד ר"כ סעי' ט"ו).***

סי' ר"ס,

מלאכה ערב שבת (וערב יו"ט, צפיפה ער"ש, מלאכה מוצ"ש, פסחים דף נ),

הלכות פסח ל' יום קודם ***(פסחים ו.)***,

***שלוחי מצוה אינן ניזוקין (פסחים ח.),***

***האומר סלע זו לצדקה בשביל שיחיה הרי זה צדיק גמור (פסחים ח:),***

לא תחנם ***(פסחים כא:)***,

מכירה לגוי,

אחשביה ***(פסחים כ"ב)***,

ערום לפני נרות (חוט שני חלק ד').

הגומל,

תפילת הדרך (פסחים דף מו),

צידה,

שטרי הדיוטית,

מוציא ט"ב,

עובר לעשיתן

הדסים

***פשט ברש"י ד"ה קריה "מהוד מעטה לבושו" – מבקשי תורה (פסחים סי' ט"ו).***

***א) מיתיבי, ראיה אור יום (פסוק).***

***ב) מיתיבי, ראיה אור יום (פסוק).***

***ג) מיתיבי, ראיה אור יום (פסוק).***

***ד) מיתיבי, ראיה אור לילה (פסוק).***

***ה) מיתיבי, ראיה אור יום (פסוק).***

***ו) מיתיבי, ראיה אור יום (פסוק).***

***ז) מיתיבי, ראיה אור יום (פסוק).***

***ח) מיתיבי, ראיה אור לילה (משנה) – ש"מ.***

***ט) מיתיבי, ראיה אור לילה (משנה).***

***י) מיתיבי, ראיה אור לילה (משנה) – ש"מ.***

***יא) מיתיבי, ראיה אור יום (משנה).***

***יב) מיתיבי, ראיה אור לילה (משנה) – ש"מ.***

***יג) מיתיבי, ראיה אור לילה (משנה) – ש"מ.***

***יד) ת"ש, ראיה אור לילה (משנה) – ש"מ.***

***טו) ת"ש, ראיה אור לילה – (משנה) ש"מ.***

***ב' – ת"ש.***

***ו' – ש"מ לילה.***

***ז' – ראיה ליום.***

***ח' – ראיה ללילה.***

***י"ג – מיתיביה.***

*אור*

***א. א"ת "לשון תורה לעצמה, לשון חכמים לעצמו" – ע"ז (דף נח:), חולין (דף קלז:).***

***ב. וכן פסחים פרק א' משנה ב' "אֵין חוֹשְׁשִׁין שֶׁמָּא גֵרְרָה חֻלְדָּה מִבַּיִת לְבַיִת וּמִמָּקוֹם לְמָקוֹם" – תוס' יו"ט (פרק א' משנה ב'), הו"ד ביד מלאכי (סי' שנ"ד).***

***ג. י"ל – יד מלאכי (סי' שנ"ד), הו"ד בשדי חמד (מערכת הלמ"ד כלל קט"ו).***

***פסחים (דף ג:)***

***"לעולם ישנה אדם לתלמידו דרך קצרה וכל היכא דכי הדדי נינהו משתעי בלשון כבוד".***

***1. "לפי שמתקיימת גירסא שלה יותר מן הארוכה" – רש"י (פסחים דף ג: ד"ה וכל).***

***2. "ישובח האדם כשימעט הדברים בו, והזהירו אנשי המוסר מהרבות בו דברים ... צריך להזהר משני דברים. האחד מהם שיהיו מעשיו מסכימים לדבריו ... והענין האחר הוא הקיצור ושישתדל להרבות הענינים במעט דברים לא שיהיה הענין בהיפך, והוא אמרם (פסחים ג:, חולין סג:) לעולם ישנה אדם לתלמידיו דרך קצרה" – רמב"ם (פירוש המשניות, אבות פרק א' משנה י"ז).***

***3. שערמצ"ב (פסחים דף ג:).***

4. נוב"ת (חו"מ סי' י"ט, "ק"ו אדם הכותב לחבירו").

5. מקור ברוך (מבוא בי"ד פרקים, פרק ג').