אורח חיים קפב - ציונים ומראי מקומות לשמעתא דכוס של ברכת המזון
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / הלכות זימון וברכות הנהנין - הרב אברהם שלייפר

בעזרת השם יתברך

**ברכת המזון – האם טעונה כוס**

**מהו עניין 'ברכה על כוס' בכלל, ובפרט בברכת המזון והזימון**

מצאנו בכמה ברכות בודדות אשר תקנו חז"ל לאמרם על הכוס, והם: קידוש, הבדלה, ברכת אירוסין, ברכת נישואין, ברכת הברית. לגבי ברכת המזון מבואר בסוגיותנו שהוא מחלוקת. ולגבי ברכת שהחיינו דרגלים מבואר בגמ' (סוכה מ"ז:) שהיה צד שצריך לאמרו על הכוס והתחדש שלא.

ולגבי קידוש והבדלה, מבואר בתוס' (פסחים ק"ו. ד"ה "זוכרהו") שהטעם הוא משום "נזכירה דודיך מיין" – אשר קידוש והבדלה שהם מדין זכירת השבת, צריכים להיות על יין. ולפי"ז הוא טעם מיוחד שלא שייך בשאר ברכות. ובאמת ברכות האירוסין והנישואין והברית, לא הוזכר במפורש בש"ס שטעונים כוס, והתפרשו יותר בדברי הגאונים. אבל עי' בספר "הרי יהודה" להרב יהודה יוסף שליט"א שהביא מקורות מירושלמי, זוהר, מסכת כלה, מסכת סופרים, גם לברכות הנישואין והאירוסין. וצריך לדעת מדוע תיקנו כוס דווקא בברכות אלו. ובפשטות היה נראה שתוקנו במעמדות של שמחה הנעשים ברוב עם, ואשר יש בהם גם סעודת מצווה, ומתאים שתיעשה הברכה על הכוס.

ולגבי ברכת המזון, לא התפרשו בגמ' טעמי הצדדים לכאן ולכאן. אמנם כבר בגמ' נראה שברכת המזון משפיעה שפע של ברכה, ותלויה היא בכוס של הברכה[[1]](#footnote-1), וזה עניין שיגור כוס של ברכה המפורש בגמ'. ובזוהר (בכמה מקומות שהובאו בפוסקים) מפורש שעניין כוס של ברכת המזון סובב הולך סביב הברכה שמשפיעה ברכת המזון, וגם החילוק שמחלק הזוהר (שהובא בב"י, ובעוד מקומות בזוהר [עי' כף החיים בסימננו]) דרק בזימון יש כוס, הוא מחמת שרק בשלושה יש את השפעת הברכה, כמפורש בדבריו.

**האם ברכת המזון טעונה כוס – סיכום**

למעשה, נחלקו הראשונים האם ברכת המזון טעונה כוס. ופשטות הסוגיות היה נראה ודאי שטעונה, (א) שהרי הגמ' בפסחים (ק"ה:) הוכיחה מהברייתא שהצריכה לאכול קודם הבדלה כדי שתהיה לו כוס גם לברכה (והתירה בשביל זה את האיסור לאכול קודם הבדלה), ולא הביאה הגמ' שום חולק. (ב) וכן במשנה בברכות (נ"א:) נחלקו ב"ש וב"ה במי שבא לו יין בסוף הסעודה ("לאחר המזון") אשר ב"ש מתירים לו לשתותה בסעודה, ואילו ב"ה מצריכים לשמרה לאחר ברכת המזון. והוכיחה הגמ' מדברי ב"ש שברכת המזון אינה טעונה כוס, ומשמע בפשטות שב"ה סוברים שטעונה כוס. ואכן כן פסקו הרא"ש והטור שברכת המזון טעונה כוס. אמנם הראשונים (ראב"ד רמב"ן רשב"א ר"ן) הוכיחו מדברי הרי"ף בפרק ערבי פסחים שהביא את דחייתו של רבא לראיה מהמשנה בפסחים דף קי"ז: אשר אין להוכיח משם שברהמ"ז טעונה כוס, ומשמע שכן הכריע הרי"ף. ומעתה צריך ליישב את שתי הראיות הנ"ל. ולגבי דברי ב"ה במשנה בברכות – ביאר הר"ן שהוא משום מצווה מן המובחר, ולא משום חיוב. אמנם לא ביאר הר"ן כיצד ניישב את הברייתא הנ"ל שהתירה והצריכה לאכול קודם הבדלה, דלכאורה משום מצווה מן המובחר גרידא, לא נתיר איסור אכילה קודם הבדלה. ועל זה מבואר ברשב"א בברכות שאכן אין הלכה כאותה הברייתא (אך לא הצלחתי להבין מדבריו היכן נמצא התנא החולק על ברייתא זו).

אמנם ברבינו מנוח יישב את הברייתא הנ"ל בדרך אחרת. דהנה הרמב"ם (פ"ז הט"ו) פסק שברכת המזון אינה טעונה כוס ואפ"ה כתב בפשיטות (שם הלכה י"ד) שאם יש יין, מביאים יין לברכה. וביאר רבינו מנוח דברי הרמב"ם שאמנם ברכת המזון אינה טעונה כוס "לעיכובא", אבל ודאי כשיש יין בבית צריך להביא יין לברכה משום המצווה מן המובחר. ועוד מבואר בדבריו שזהו הפשט בדינא דהנכנס לביתו במוצאי שבת, אשר משום המצווה מן המובחר צריך לשמור את הכוס לאחר ברכת המזון. ומבואר בדברי רבינו מנוח שהמצווה מן המובחר אינו עניין של מצווה גרידא, דא"כ לא היו מתירים בשביל כך אכילה קודם הבדלה. וכשאומרים שאינה טעונה כוס, הכוונה "לעיכובא". וגם דעת הראב"ד היא כרבינו מנוח, אשר כתב (בהשגות לבעל המאור) שכשפסק הרי"ף שאינה טעונה כוס הכוונה שאינה טעונה לעיכובא, וביאר שם שהיינו שאינה דומה לקידוש והבדלה שאין עושין אלא על הכוס. **ומבואר בדברי הראב"ד חידוש**, שלצד שברכת המזון טעונה כוס – ללא כוס לא היו מברכים[[2]](#footnote-2), ורק מזה בא הרי"ף לאפוקי.

ונראה א"כ שגם לאחר שהעמידו הראשונים בדברי הרי"ף שברכת המזון אינה טעונה כוס בתור חובה אלא רק בתור מצווה מן המובחר – יש כאן שתי הבנות חלוקות מהי רמת החיוב של אותה מצווה מן המובחר. לדעת הרמב"ן הוא עניין לכתחילה, אבל אין בכחו לדחות את איסור אכילה קודם הבדלה, וגם אין צריך מחמתו "לחזור אחר היין", וכן היא משמעות הרמב"ם שרק "אם יש לו" יין בבית, מזמן עליו. ואילו לדעת הראב"ד ורבינו מנוח – הוא מצווה גמורה אשר דוחה אף איסור אכילה קודם הבדלה, אלא שאם אין לו יין, יכול לברך בלי יין.

**וממילא עולה גם מחלוקת בין הראשונים** מהו הפשט במשנה דפרק אלו דברים אשר מבואר שם הן לב"ש והן לב"ה שעושה הבדלה על כוס של ברכת המזון. לראב"ד ורבינו מנוח ייתכן שהמדובר במשנה שם הוא באותו מקרה של הברייתא של הנכנס לביתו במוצאי שבת ואין לו כוס אשר אוכל קודם הבדלה, וא"כ גם במשנה מבואר עניין זה של המצווה לברך על הכוס (אף שאינה חובה) – וכן נראה מפורש בדברי הראב"ד, שכתב כאן פסק הרי"ף את דינא דגמ' שמחמת ברכת המזון הטעונה כוס צריך לאכול לפני הבדלה (עי' בדבריו). ואילו לרמב"ן והר"ן שאליבא דהרי"ף אין הלכה כאותו ברייתא צריך להעמיד המשנה באדם שגמר לאכול את סעודת השבת – וכבר הגיע זמן הבדלה, אבל לא באדם שאכל לפני הבדלה בשביל הברכה על הכוס, ומשום דאין הלכה כאותה הברייתא.

**ההבדל בין שלושה לאחד**

נחלקו הראשונים האם נידון הגמ' האם ברכת המזון טעונה כוס, הוא אף באחד המברך או דווקא בשלושה. ובאמת פשטות הסוגיות נראית שלצד שטעונה כוס – אף באחד כן הוא וכמבואר בראשונים (וכן פסקו הרא"ש והטור). אמנם בזוהר הרי מבואר להדיא שרק בזימון טעונה הברכה כוס. ולכאורה היה מקום לומר שאה"נ, נידון הגמ' האם ברכת המזון טעונה כוס הוא אף על המברך לבדו, ועל זה הכריע הרי"ף שאינה טעונה כוס, וכמבואר בדחייתו של רבא לראיה מכוס שלישית של ארבע כוסות. אמנם כל זה על המברך יחידי – אבל על זימון, יש לומר שמעולם לא היה נושא, ובזה ודאי צריך כוס, וכלשון המפורסם "הב לן ונבריך" שמשמעותו היא להביא כוס לברכת המזון. ואם כן יש לומר שבאמת הזוהר הוא כהצד בגמ' שברכת המזון **אינה טעונה כוס,** ועל כן יחיד המברך אינו מביא כוס, אלא רק בזימון וכנ"ל.

**חידוש הרא"ש שמי שאין לו כוס צריך לצום**

חידש הטור ומקורו ברא"ש בפסחים (פ"י סי"ז) (כמבואר ברעק"א על המ"א ובגליון מהרש"א על הרא"ש) שלמ"ד ברכת המזון טעונה כוס – מי שאין לו כוס, צריך לדלג על סעודה אחת. והמקור לחידוש זה הוא לכאורה כדלהלן: הרי מבואר בגמ' (פסחים ק"ז.) שאיסור האכילה לפני הבדלה חשוב דיו כדי לדחות מחמתו סעודה אחת וכאמימר ש"בת טוות" (ישן בצום) כשלא היה לו יין להבדלה. ומאידך מבואר שבשביל כוס של ברכה – נדחה איסור זה של אכילה לפני הבדלה. וא"כ כל שכן שבשביל כוס של ברכה יצטרך לדלג על סעודה אחת.

ויש להעיר על מקור זה שלוש הערות: א, האיסור לאכול למי שאין לו כוס – הרי זה נובע מחומר חיוב **המצווה** של כוס של ברכהמ"ז – אשר מחמתו צריך לבטל סעודה. ולכאורה דבר זה אין ללמוד מדין הבדלה שהרי שם אם יאכל, יעבור על **איסור** אכילה לפני הבדלה, וזה אין מה שיתיר לו (וקצרנו במקום שיש להאריך) וזה תוכן טענתו הראשונה של המ"א (סק"א). ב, יש לחלק בין מחויבות למצוות שחיובם כבר חל, כמו מצוות הבדלה, לבין מצוות שחיובם עוד לא חל, כמו ברכת המזון שחיובה מגיע רק לאחר האכילה, וזו טענתו השניה של המ"א. (והנפ"מ בין שתי הטענות, היא לו יצוייר שאכל כזית פת והתחייב בברכה וכעת עדיין רעב הוא, ויש לו ברירה לקנות במעות שבידו – או אוכל להשביע רעבונו, או כוס לברכת המזון. אשר לטענתו הראשונה של המ"א, יוכל לקנות את האוכל. ולטענתו השניה, לא. ג, מעירים העולם הערה נכבדה על דברי הרא"ש והטור (לא רק על מקור הדין, אלא על עצם הדין), דהנה חידש המרדכי – ונפסק כן בשו"ע – שמדאורייתא מותר לאדם ללבוש בגד של ד' כנפות אף אם אין לו חוטי ציצית לשים עליו. והיינו שאין איסור לאדם להכניס עצמו לחיוב של מצוות עשה, אף אם אנוס הוא על קיומה. וממילא צריך לצאת לכאורה שאף אדם שאין בידו לברך ברכת המזון כלל, מותר לו לאכול, ולא צריך לצום כדי שלא להתחייב בברכת המזון, וכל שכן שלא יצטרך להמנע מלהתחייב בברכת המזון, רק בשל חסרון הכוס.

**מהו המחייב את הכוס**

העירני הר"מ רום שליט"א לדברי התוס' בפסחים (ק"ה: ד"ה שמע מינה ברכה טעונה כוס) שחדשו שאף לר"ג שכל ז' מינים טעונים ברכת המזון – לא תהיה טעונה ברכה זו כוס, "דלא תקנו כוס אלא אחר סעודת לחם", ומבואר שלא עצם ברכת המזון היא הטעונה כוס. ולעומת זאת בתוס' בברכות (ל"ז. ד"ה "נתן ר"ג") מבואר שלא היה להם כזה צד ופשיטא להו שגם ברכת המזון זו שלאחר פירות ז' המינים תהיה טעונה כוס, כמו שאר ברכת המזון.

1. ועי' במ"ב שלמד בדברי המ"א שאין חיוב ברכת האורח אלא כאשר מברכים על כוס, ומתאים לדברים הנ"ל, שהברכה מושפעת על ידי הכוס. אמנם המ"ב עצמו תמה על המ"א, ובמ"א עצמו ניתן ללמוד אחרת. [↑](#footnote-ref-1)
2. ועי' במ"א שהביא ראיה נגד חידוש הטור שללא כוס צריך לצום, מהמבואר בסוגיא בסוכה בפשיטות שבימי חול (ואף חול המועד) לא היה מצוי בבתי ישראל יין, ולפי הטור – הרי בלי יין אסור לאכול. והנה הטור יענה על הקושיא שרק סעודה אחת צריך להפסיד, אבל באופן שבדרך קבע אין יין, ברור שאין צריך לצום בדרך קבע בשביל כך. אמנם לכאורה עדיין אפשר להוכיח מסוגיא זו, שאין הכוס 'לעיכובא', ואפשר לברך גם בלי כוס, דבלא"ה ודאי לא היה שייך שלא יהיה יין בבתי הישראל. [↑](#footnote-ref-2)