חבורה  על דף ו ז חלק ב_
קטגוריות: ש_ס / מ מנחות / מנחות חבורות - הרב משה יפהן

חבורה ו: ז. חבורה ב'

יש לדון מהו המשא ומתן שמבואר בגמרא לגבי שחיטה דדנה הגמרא דמצינו עבודה שכשרה בזר דזהו עבודת השחיטה ודנה הגמרא דשחיטה לאו עבודה היא והקשתה הגמרא ולא והרי מצינו שחיטה שצריכה כהן ואם כן סימן שהיא עבודה אמרה הגמרא שאני פרה דקדשי בה"ב היא.

וביאר רש"י דלא שייך בה עבודה ואם כן הוי גזה"כ שצריך כהן ולא מטעם עבודה . והקשה המקשן ולאו כ"ש הוא בה"ב בעי כהן קדשי מזבח לא כ"ש. וביאר רש"י דהשאלה היתה דאם בקה"ב היא עבודה בקדשי מזבח בוודאי הויא עבודה דחתה הגמרא מידי דהוי אמראות נגעים דצריך כהן אע"ג דלא הוי עבודה.

והנה בקריאה פשוטה היה נראה דיש כאן מחלוקת בין המקשן לתרצן דהמקשן למד דהתרצן למד דבוודאי בדק הבית לא הוי עבודה והמקשן למד דכן הוי עבודה אפילו בבדק הבית. והגמרא דחתה דשמא הכהונה היא לא משום העבודה אלא משום מידי דהוי אמראות נגעים.

אמנם נראה יותר בפירוש הגמרא. באופן זה דהמקשן טען דמסברא לא שייך עבודה בקדשי בה"ב וממילא בהכרח. דהא דבעי כהונה אינה מטעם עבודה אלא הוי גזה"כ. והתרצן הבין את דבריו דכוונתו היא דבעי כהונה מדין שירות ומכל מקום לא הוי עבודה.

וזה הוא פליג דבהכרח אם בעי כהונה מדין שירות בהכרח דהוי מעשה עבודה אע"פ שבעצם הוא מודה לסברא דלא שייך עבודה בקדשי בה"ב אמנם אם מבואר דבעי שירות בהכרח דהוי עבודה ואם הוי עבודה בקדשי בה"ב בהכרח דשחיטה היא עבודה בקדשי מזבח ומכל מקום מצינו דהוכשר זר.

ועל זה הוא תירץ לו דכוונתו היתה דבעי כהונה לא מדין שירות אלא דומיא דמראות נגעים דבעי כהונה להכשר מעשה ולא מדין שירות לפני המקום. וממילא ברור דלא הוי עבודה דהרי הסברא היא דבקדשי בה"ב מסברא ל"ש עבודה.

הגמרא דנה דמצינו זר שכשר בבמה. והגמרא דנה מהו דתימא מבמה לא ילפינן וכו'. וביאר רש"י דילפינן מבמה שעבדו הבכורות קודם שהיתה עבודה בכהנים. והתוספות דייקו מרש"י דלאחר שהובדל אהרן אז גם בשעת התר במות רק כהנים ראויים לעבודה בבמות והקשו התוספות דמצינו דרשא להתיר עבודה בזרים בזמן התר במות וכן משמואל ושאול שהקריבו בזמן התר במות.

והנה קצת יש לעיין מדוע התוספות לא הקשו על רש"י מהמשנה תחילת פרק חטאת שמבואר שם דעין כיהון בבמה. ולכאורה איירי שם במשנה על זמן התר במות.

והנה התוספות הקשו משמואל שהקריב בזמן התר במות. ויש לעיין על התוספות דהרי בירושלמי מבואר דזה היה הוראת שעה ואם כן מה הקשו על רש"י דמבואר דהיה מחוסר זמן וקרב בעורו ולוי היה. ומבואר להדיא דההתר להקרבה היה הוראת שעה ומשמע דבאופן פשוט זר מנוע מהקרבה בזמן התר במות.

ונראה דהתוספות סברו דההוכחה היא מזמן התר במות שהותר בו זר ולא בעי כהן. ומדוע רש"י לא ביאר דההוכחה היא מזמן הזה.

ונראה באופן זה דהנה נראה בדעת רש"י דרש"י סבר דבאמת כמבואר במשנה בזמן התר במות הותר לזרים לעבוד אלא דלא ניתן להביא הוכחה מהקרבה בבמה דאין לה כלל דין של שירות אלא דכל אחד עושה הקרבה ולא מצינו זר כשר לשירות אמנם מקרבן ציבור דמצינו דזרים שהם בכורות כשרים להקריב מזה מצינן להביא הוכחה.

והנה מצינו בירושלמי דביאר דשמואל לוי היה והוי הוראת שעה. ויש לעיין דהרי זה זמן התר במות וביאר המהר"מ מרוטנבורג שערי תשובות שער שני תשובה יח דרק זרים הותרו ולא לויים דהנה הלוים הופרשו מעבודת הלויה והורחקו מעבודת הכהונה. וממילא בבמה הותר לעבוד לזרים אבל לא ללווים ולכהנים גם הותר כי הם ראויים בעבודה וזה מה שביאר הירושלמים דלוי היה אמנם אם זר היה עושה את העבודה לא היה הוראת שעה. אמנם יש להעיר מה התוספות הקשו משם כיוון דבין כה וכה היה הוראת שעה. והנה בביאור הענין נראה דעיי"ש שכתב דיסוד האיסור הוא דהם בשלכם ואתם בשלהם במיתה. והנה יש לעיין מדוע לוי שעבד עבודת כהן חייב מיתה האם משום שהוא נגע בחלק דאינו שלו. ויש לעיין דאם כן מדוע זר אינו במיתה באופן שעשה עבודה אלא רק לאו. ונראה דיסוד האיסור הוא משום שהוא פוגם בלוויה דהלוי התייחד לעבודת הלויה והוא צריך להיות מיוחד לזה ובזה שפועל דבר שאינו עבודתו הרי הוא פוגם בייחודו וממילא מתבאר דהלויים הופרשו לעבודת הלויה ולכן גם בבמה שהותר לזרים נאסר ללויים דהלווים מיוחדים לעבודתם ולא שייך בהו עבודה אחרת ובאמת נראה דגם בזמן התר במות אם הלוי יעבוד לא יחלל את העבודה אלא שנאסר עליו וזה הלשון של הירושלמי דג' עברות נעבדו בפרו של שמואל.

[אלא דבאמת יש להקשות קצת על רש"י דבשלמא לפי התוספות דבמת יחיד הוא אותו שם הקרבה של במת ציבור אם כן לוי פסול לעבודה אלא לדעת רש"י דיש לו שם אחר של עבודה אם כן לוי לא צריך להיות פסול לעבודה זו. וצ"ע.] עוד חזינן בחלק זה דבזמן איסור במות גם הופקע זר מעבודה ולא דלעולם הותר לזר לעבוד בבמה אלא דנאסרה הבמה אלא בזמן איסור במה נאסר הזר בעבודה וחלק זה הוא גם מבואר לפי התוספות דבמת יחיד אית לה שם עבודה אלא דאין זה מוכרח.