42 היקף לדירה
קטגוריות: ש_ס / יג עירובין / עירובין - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים / עירובין  פ_א - פ_ג

יום ועש"ק בשלח י"א שבט תשס"ה

א] עירובין דכ"ג., ועוד אמר רבי יהודה בן בבא הגינה והקרפף שהן שבעים אמה ושיריים על שבעים אמה ושיריים המוקפות גדר גבוה עשרה טפחים מטלטלין בתוכה ובלבד שיהא בה שומירה או בית דירה או שתהא סמוכה לעיר.

ופירש"י, ז"ל, שומירה סוכת שומרין, ואע"ג דהוקף לדירה בית סאתים הוא דשרי טפי לא, סמוכה לעיר, דהואיל וקרובה לביתו דעתו להשתמש בה תמיד וכהוקף לדירה דמי, עכ"ל.

אמנם התוס' שם כתבו, ז"ל, נראה לפרש דפחות מע' אמה נמי צריך שומירה או בית דירה, וביתר מבית סאתים לא סגי בשומירה ובית דירה, אלא פתח ולבסוף הוקף הקרפף לצורך הבית וכו', ומה שפירש"י אפי' בהוקף לדירה לא שרי ריב"ב ביותר מבית סאתים אין נראה אלא בפתח ולבסוף הוקף מהני אפי' ביתר מבית סאתים, דהא שרו רבנן לעיל בדיר וסהר ומוקצה אפי' בי' כורים, וכמה חצירות ומבואות שהיו בירושלים יתרות על בית סאתים, וכי יאסור ריב"ב בכולם לטלטל, ודווקא בשומירה הוא דקאמר דלא מהני ביתר מבית סאתים אבל פתח ולבסוף הוקף מהני אפי' יותר, ולרש"י שמא יש לחלק דבדיר וסהר ומוקצה וחצר לפי שתשמישתן רב יותר אפי' י' כורין אבל קרפף אפי' פתח ולבסוף הוקף לא מהני ביתר מבית סאתים, עכ"ל.

והנה פשטות ד' התוס' נ', דהא דשומירה ובית דירה ל"ה היקף לדירה מעליא, הוא רק משום דהוי הוקף ולבסוף פתח, אך אילו הי' שומירה ובית דירה מעיקרא ואח"כ הוקף הוי היקף לדירה מעליא ומהני אף ביותר מבית סאתים, וכן ביאר דבריהם בתורע"א למתניתין, וכ"ה מפורש בחי' הריטב"א, וכ"ה בתור"פ לקמן דכ"ו. דמהני שומירה ובית דירה, אך בחי' הרשב"א והר"ן מבו' דהאמנם בבית דירה כל מה דל"ה היקף מעליא הוא רק משום דהוקף ולבסוף פתח, אך בשומירה אף אם הקיף אח"כ נמי ל"מ, ופירש הטעם בזה, ז"ל, דשומירה לאו בית דירה היא והיקף אדעתא דשמירה לא הוי כהוקף לדירה, דשומירה תשמישה לאויר הוא וגריעא מבורגנין שבשדות, ואפילו הם בעצמן לא שרו אלא בבית סאתים אבל יתר מיכן לא וכדאמרי' לעיל וכו', וכל שכן שאין מתירין קרפף יתר מבית סאתים מחמתן, עכ"ל, וכ"ה בחי' הר"ן, וכן מבו' במג"א סי' שנ"ח סק"ד ובביאור הגר"א שם בדעת התוס', ואך שחידש המג"א דמש"כ התוס' דל"מ שומירה ביותר מבי"ס היינו רק לדעת ריב"ב, אך לדידן מהני שומירה להקיף לדירה אף ביותר מבי"ס, וכנראה למדו כן ממש"כ התוס' דביתר מבית סאתים לא סגי בשומירה ובית דירה, אלא פתח ולבסוף הוקף הקרפף "לצורך הבית", ומ' דבאו לומר דבעי' דוקא לצורך בית דירה ולא לצורך השומירה, ובד' הב"י בסי' שנ"ח נ' שדעתו דלדעת התוס' גם בית דירה ל"מ אף בפתח ולבסוף הוקף, וכ"ה משמעות ל' תוס' שנץ שהביא מהרש"ל, אך אי"ז מוכח, וי"ל דמה דהוי זה דירה גרועה הוא משום דהולב"פ, וכ"ה בל' תוס' הרא"ש, וצ"ל דאיירי בשאי"ז דירה גמורה, ע' רבינו יהונתן שבית דירה היא דירה לבעה"ב שדר שם לפרקים.

ובדעת הסוברים דמכח השומירה הוי היקף מעליא לדירה, אשר צ"ע כמו שתמהו הרשב"א והר"ן דמה עדיף זה מבורגנין שבשדות דל"ח דירה, ע' חזו"א סי' ק"י סקכ"ח שכתב בדעת הג"א שפסק להלכה דשומירה מהני, דאין להקשות דלא יהא הקרפף ששומירה בתוכה עדיף משומירה עצמה שאינה ניתרת ביותר מבי"ס, דשפיר י"ל דשומירה גריעא טפי כיון דעשוי' לדירה ואין דירתה רצוי', אבל קרפף דבעי' רק שיהא אדם משמש בה והרי הוא משמש בה, ואין נפקותא במה שהאדם דר בשומירה בע"כ, דמ"מ הקרפף שסביבה משמש להאדם שימוש הגון ורצוי, עכ"ל, וצריך להוסיף בזה, דהגם שכתב החזו"א סי' כ"ה סקי"ז דגדר התירא דבית פתוח לתוכו הוא משום שע"י הבית גם החצר מיקרי דירה ע"י שאר תשמישי האדם, והיינו דלעולם החצר מצ"ע ל"ח היקף לדירה, אף שמשתמש בה תשמישי חצר, ורק ע"י דהויא חלק מן הבית אשר הוא חשיב מקום דירה הוא דהויא דהויא החצר מוקפת לדירה, וע"כ כתב החזו"א דאם מפסיק ביניהם רשות שאינה מכלל הדירה, תו לא מיקרי בית פתוח לתוכו, ולפ"ז הרי דאם שומירה גופה ל"ח דירה, היאך יהא הקרפף דירה, אך נראה, דהרי החזו"א קאי שם על דעת הג"א, ודעתו שם דאף סמוכה לעיר מהני, משום שדעתו להשתמש בה תדיר, והרי דאף שאין הקרפף חלק מדירה גמורה, שאין הבית פתוח לתוכו, מ"מ כל שדעתו להשתמש בו תדיר מהני, וחשיב משו"ז מוקף לדירה, ואשר ע"כ ה"נ חשיב מוקף לדירה מכח השומירה שבתוכו, אמנם לפ"ז לא יתישב דעת הראשונים שפסקו להלכה דסמוכה לעיר ל"מ לחשבו מוקף לדירה ובעי' שיהא בית פתוח לו, ומ"מ ס"ל דשומירה מהניא, וצ"ע בזה.

ובפשוטו י"ל עוד, כמש"כ הביאוה"ל ר"ס שנ"ח בהא דדיר וסהר חשיבי מוקפין לדירה ול"ד לבורגנין, ז"ל, בתו"ד, אלא די"ל דלר' יהונתן ניחא, דלדידי' אפשר דגם בשמירת השדות חשיבא דירה אם השומר יושב שם תמיד יום ולילה וכדמשמע בפ' בתרא [במשנה שם אילן המיסך שכתב שם לפי שהוא אינו מוקף לדירה כלומר לדור בו יומם ולילה וכו' וכמו שכתב התו"ש וכעין זה משמע ג"כ קצת בפ"ב ד"ה ובלבד שיש שם לו שמירה וכו'] והכא מיירי שהשומר יושב שם תמיד וכו', עכ"ל, והיינו דשאני שומירה שהשומר יושב שם בקביעות יום ולילה כל השנה, וע"כ שפיר חשיבא דירה.

וי"ל עוד בזה, דהנה הביאוה"ל שם תמה ע"ד רבינו יהונתן דדיר וסהר חשיבי מוקפין לדירה משום שהשומר דר שם, דמאי עדיפא דירה זו מדירה שהיא לשמירת השדות דלא מהניא, ומש"כ לישב דאיירי שהשומר דר שם תמיד, כתב ע"ז דזה דוחק דכיון דדיר וסהר הם דבר המטלטל היום כאן ולמחר כאן כמו שפירש"י במתניתין דוחק גדול לומר דהוא דירה קבוע ליום ולילה לשומר, עכ"ד, וביותר קשיא לדעת רש"י שהביא הביאוה"ל שם דהא דדיר וסהר חשיבי מוקפין לדירה הוא משום דנכנס ויוצא שם תמיד, וכ"ה דעת הריטב"א דהוא משום שהרועה עומד שם תמיד, ותמה ע"ז הביאוה"ל שם, דהלא הכל יודעים דשלא לשם דירה הוא שם, דהלא עיקר היקף הדיר בשביל בהמות נעשו, אלא דממילא כשישנו שם בהמות צריך אדם לטפל בהם, וא"כ עכ"פ ההיקף לא נעשה בשביל דירת אדם, וגם קשיא דמי עדיף מבורגנין דל"ח דירה אף שהאדם דר שם, כיון שאינו דר שם אלא לצורך שמירת השדות, וא"כ כ"ש דלא יהני מה שהאדם עומד שם לטפל בבהמות.

ואמנם עיקר מש"כ הביאוה"ל שדעת רש"י דהא דדיר וסהר חשיבי מוקפין לדירה הוא משום שעשויין לכניסה ויציאה תמיד, הנה כפי הנראה למד כן מל' רש"י לעיל דכ"ב. ד"ה כל אויר, ז"ל, אע"פ שאינו מקורה אם תשמישו לדירת אדם לכניסה וליציאה תמיד וכו', עכ"ל, ומזה למד הביאוה"ל דהא דדיר וסהר חשיבי מוקפין לדירה הוא משום שעשויין לכניסה ויציאה תמיד, אך צ"ע רב, שהרי להדיא פירש"י לעיל די"ט: ד"ה דיר, ז"ל, מוקף לדירה שהרועה דר שם בלילה, עכ"ל, והרי להדיא דכל הא דחשיב מוקף לדירה הוא משום שהרועה דר שם בלילה, ולא משום שהוא נכנס ויוצא שם לטפל בהבהמות, ומה שדקדק הביאוה"ל מל' רש"י דהוא משום שנכנס ויוצא תמיד, הנה הראוני שכל' רש"י זה כתב גם רבינו יהונתן לעיל ספ"ק, ז"ל, אם תשמישו לדירת אדם כלומר לכניסתו ויציאתו תמיד כגון דיר וסהר וכו', עכ"ל, ואפ"ה פירש רבינו יהונתן במתני' דהא דחשיבי מוקפין לדירה הוא משום שיש בית בתוכו לרועה, וצ"ע עוד בזה.

ונ' לדון בזה, דהנה בהא דבורגנין לא חשיבי מוקפין לדירה, פירש"י לעיל דט"ו. ד"ה משום, ז"ל, משום דהוי דירה שתשמישה לאויר וכו', אבל דירה זו אינה עשויה לצורך תוכה אלא לצורך אויר שחוצה לה לדור שם שומרי השדות ועשוי' להציל מן החמה, ואין מטלטלין בדירה זו אלא בית סאתים, כדתניא בפ"ב כלל אמר רשב"א וכו', וכל דירה שתשמישה לאויר כגון בורגנין שבשדות בית סאתים מותר יותר מבית סאתים אסור, דלאו דירה הוא דעל כרחו הוא דר שם, עכ"ל, וצ"ב שמתחילה פתח רש"י דהא דל"ח דירה הוא משום שעשוי' להציל מן החמה, ובסוף דבריו פירש דלאו דירה היא דעל כרחו הוא גר שם.

ונ' בביאורו, דהנה עיקר לישנא דרשב"א מורה, דהא דבורגנין ל"ח דירה, הוא משום שהיא עשוי' לשמירת אויר שחוצה לה, ואינה עשוי' לצורך תוכה, וצ"ע שהרי הטעם הוא כמו שפירש"י דבעל כרחו הוא דר שם, ומ"ש זה להא דהיא עשוי' לשמירת אויר שחוצה לה, ולכאו' צל"פ דהמציאות היא כן, דכל שעשוי' לשמירת אויר שחוצה לה נמצא שהוא דר שם בעל כרחו, וע"כ לא חשיבא דירה.

] אמנם בהג"א סי' ב' כתב, ז"ל, אבל גינה וקרפף שהקיפום בגדר גבוה עשרה טפחים ויש שם שומירה דהיינו סוכת שומרים או בית דירה או שתהא סמוכה לעיר דהואיל וקרובה לביתו דעתו עליה להשתמש בה תדיר וכהוקף לדירה דמי אפי' גדולים הרבה שרי, מא"ז, עכ"ל, והרי שדעת האו"ז דקי"ל הכי דכל שסמוכה לעיר חשיב מוקף לדירה.

והרמ"א בסי' שנ"ח ס"א הביא ב' הדעות בזה, ועיי"ש במג"א סק"ד שכתב ע"ז, ז"ל, אך בסמוכה לעיר יש חולקים כמ"ש סי' שנ"ט דרחבה אסורה ע"ש, והג"א ס"ל דרחבה שאני שלא נעשו המחיצות לשם הרחבה אלא שבנאה בתים סביבם ומוקפת מאילי' כמ"ש ב"י סי' זה בשם הריטב"א כנ"ל, עכ"ל, והיינו דקשיא לי' ע"ד ההג"א, שהרי חזינן דרחבה אינה חשובה מוקפת לדירה כ"ז שאין הבית פתוח לה, והגם שהיא בתוך העיר, וכ"ש דלא יהני מה דסמוכה לעיר, וקו' זו כבר הק' בחי' הר"ן בסוגיין, ז"ל, וה"ט נמי דסמוכה לעיר, דהא ודאי ל"ה משו"ה מוקפת לדירה דלא עדיפא מרחבה שאחורי הבתים דאמרי' בגמ' שאם היא יותר מב"ס והוקפה ולבסוף פתח בה פתח אין מטלטלין בה אלא בד' אמות, עכ"ל, וע"ז הוא שכתב דהא דרחבה ל"ח מוקפת לדירה הוא משום שלא נעשו המחיצות לשם הרחבה.

ועיי"ש בשעה"צ סקי"ט שכתב ע"ד הג"א, ז"ל, ובאמת עיקר ד' הג"א תמוהים, שהוציא כן מדברי או"ז ובאו"ז אין שום משמעות לזה, אלא שהעתיק בדברי ריב"ב פירש"י ומזה לא מוכח כלל, כמו שאינו מוכח דרש"י ס"ל סברא זו לפסק הלכה, ואדרבה האו"ז עצמו העתיק דינא דרחבה ופירש כפירש"י שם, אלמא דלא שני לי' וכו', עכ"ל, והיינו דלפמש"כ ההג"א, הרי בע"כ דהא דרחבה ל"ח מוקפת לדירה הוא משום שלא נעשו המחיצות לשמה, והאו"ז עצמו פירש דינא דרחבה כפירש"י דהא דאינה מוקפת לדירה הוא משום שאין הבית פתוח לתוכה, וא"כ בע"כ דל"מ סמוכה לעיר לאשוויי מוקף לדירה, וצ"ע בזה בד' ההג"א.

והנה מש"כ השעה"צ דממה שהעתיק האו"ז פירש"י בדברי ריב"ב אין מוכח כלל, כמו שאינו מוכח דרש"י ס"ל כן לפסק הלכה, הנה באמת צ"ע בזה, דלכאו' גם לפירש"י יש להוכיח דאף להלכה קי"ל הכי, דכיון דריב"ב ס"ל דמהני סמוכה לעיר לאשוויי מוקף לדירה, א"כ מהיכ"ת דרבנן פליגי עלי' בזה, דהאמנם לדעת ש"ר דמפרשי כפי' התוס' דמודה ריב"ב דביותר מבי"ס נמי מהני היקף לדירה, ואך דשומירה וכו' איירי בשאי"ז היקף מעליא לדירה, וע"כ ל"מ זה רק בבית סאתים, דסגי בדירה גרועה, הרי דלפ"ז ה"נ הא דסמוכה לעיר מהני לדידי', הוא משום דאף שאי"ז היקף מעליא לדירה, מ"מ בבית סאתים סגי בדירה גרועה, אך לפ"מ שפירש"י בדעת ריב"ב דאע"פ שהוקף לדירה לא שרי ביותר מבית סאתים, הרי דלפ"ז אין לנו מקור לומר דלדעת ריב"ב סגי בדירה גרועה, אלא לעולם הוי זה דירה מעליא, ואפ"ה ל"מ זה ביותר מבית סאתים, וא"כ מהיכ"ת לומר דסמוכה לעיר ל"ה דירה מעליא, הרי מהא דשרי ריב"ב בסמוכה לעיר, הגם דלדידי' בעי' היקף לדירה אף בבית סאתים, הרי בע"כ דסמוכה לעיר הוי היקף דירה גמור, ובזה לא מצינו שנחלקו חכמים עליו.

אמנם הנה למש"כ התוס' בסוף דבריהם, דלרש"י שמא יש לחלק דבדיר וסהר ומוקצה וחצר לפי שתשמישתן רב יותר אפי' י' כורין אבל קרפף אפי' פתח ולבסוף הוקף לא מהני ביתר מבית סאתים, עכ"ל, וכ"כ בתוהרא"ש ובפסקיו, הרי נמצא דטעמא דריב"ב דל"מ היקף דירה ביותר מבית סאתים, הוא משום דס"ל דאף בשפתח ולבסוף הוקף אי"ז היקף דירה גמור, כיון שתשמישו מועט, אך לעולם בהיקף דירה גמור מודה ריב"ב דשרי אף יותר מבית סאתים, והא דבבית סאתים שרי ריב"ב בהיקף זה, הגם דלדידי' ל"ח זה דירה גמורה, הוא משום דבבית סאתים סגי בדירה שאינה גמורה, ולפ"ז הרי שוב שפיר י"ל, דהא דשרי ריב"ב בסמוכה לעיר, הוא משום דלדידי' הרי בלא"ה קרפף אף שפתח ולבסוף הוקף ל"ח דירה גמורה, ואפ"ה ה"ז מועיל להתיר בבית סאתים, וע"כ ה"נ מהני להתיר אף בסמוכה לעיר הגם שאי"ז דירה גמורה.

אך הנה בדעת רש"י גופי' מוכח שלא כד' התוס', ולא שרי ריב"ב אף בדירה גמורה ביותר מבי"ס, וזה ממש"כ רש"י בע"ב ד"ה ר"ע היינו תנא קמא, ז"ל, דאמרו לו לא אמרו בית סאתים אלא לגינה ולקרפף אבל אם היה כו', אלמא "היכא דאיכא בית דירה אפילו טובא" ובשלא הוקף לדירה בית סאתים כר' עקיבא, עכ"ל, ומפורש בד' רש"י דמש"א ר"ע היינו ת"ק, היינו אף בהך מילתא דהיכא דאיכא בית דירה אפי' טובא, דכ"ה דעת ר"ע, וכן ס"ל גם לאמרו לו, וזהו ממה שאמרו דבדיר וסהר וכו' אפי' בית י' כורים, והרי להדיא דריב"ב דפליג ס"ל דאף בדיר וסהר וחצר ומוקצה לא שרי יותר מבית סאתים, דלמה שדנו התוס' בדעת רש"י דריב"ב מודה בדיר וכו', א"כ הרי אין לנו מקור דאמרו לו פליגי בזה על ריב"ב וס"ל כר"ע, וע' בגאו"י שכבר כתב כן בדעת רש"י דאף בדיר וכו' ס"ל לריב"ב דלא שרי יותר מבי"ס, דאל"כ מהו שאמרו ר"ע היינו ת"ק.

ולפ"ז הרי הדר יש להוכיח לדעת רש"י דסמוכה לעיר הוי היקף דירה מעליא, דהרי לא מצינו שנחלקו רבנן וריב"ב אלא דרבנן ס"ל דבהוקף לדירה שרי אפי' יותר מבית סאתים, ובלא הוקף לדירה שרי כל שאינו יותר על בית סאתים, ולריב"ב בהוקף לדירה שרי כל שאינו יותר על בית סאתים ובלא הוקף לדירה לא שרי כלל, אך לא מצינו שנחלקו בדרגת ההיקף דבעי' ליחשב מוקף לדירה, וע"כ כיון דריב"ב ס"ל דסמוכה לעיר חשיב מוקף לדירה, מהיכ"ת דפליגי רבנן עליו בזה.

ושו"ר בחזו"א סי' קי"ב סק"ו שנקט כן, דלפירש"י סמוכה לעיר חשיב מוקף לדירה אף לדידן, וע"כ אף יותר מבית סאתים הסמוכה לעיר שרי, עיי"ש.

ולפ"ז מתישבים ד' הג"א שלמד כן מד' האו"ז דמהני סמוכה לעיר ליחשב היקף לדירה, כיון שהעתיק פירש"י, וגם בהא דאמרי' ר"ע היינו ת"ק פירש כפירש"י, ואשר לפ"ז מוכח דסמוכה לעיר הוי היקף גמור לדירה, וכמש"נ.

וכדעה זו דאף לדידן כל סמוכה לעיר חשיבא מוקפת לדירה, נ' דכ"ה גם לדעת הרי"ד בתוספותיו ובפסקיו בסוגיין, שפירש דריב"ב שרי בשומירה וכו' גם ביותר מבי"ס, אלא דס"ל דאף בית סאתים בעי היקף לדירה, ור"ע פליג דבית סאתים ל"ב היקף לדירה, ורק יותר מבית סאתים בעי היקף לדירה, ולפ"ז הרי ודאי אין לנו מקור לומר דסמוכה לעיר ל"ה היקף דירה מעליא, שהרי ריב"ב מתיר בזה אף ביותר מבי"ס, ולא בא אלא להוסיף דאף בבית סאתים בעי' לזה, ומהיכ"ת דפליגי רבנן עלי' בזה, והרי אדרבה ריב"ב מחמיר טפי בדיני היקף לדירה, וס"ל דאף בית סאתים לא מישתרי בלא היקף לדירה, וז"ב, וכן פסק להדיא נכדו הריא"ז, וכדלהלן.

ומה שתמה ע"ז השעה"צ מהא דרחבה ל"ח מוקפת לדירה, ונ' בפירש"י ובאו"ז שהטעם הוא משום שאין הבית פתוח לתוכה, והרי דאף שהיא בתוך העיר ל"ח מוקפת לדירה, הנה מדברי הריא"ז בפסקיו למדנו הישוב לזה.

דהנה ז"ל הריא"ז בפסקיו ה"ב ס"ג, הי' שם בית דירה וכו' או שהי' ההיקף סמוך לעיר שמשתמשין בו תמיד וכו' הרי הוא כאילו הוקף לדירה ומטלטלין בו אפי' הי' בית י' כורין, עכ"ל, והרי שדעתו דקי"ל הכי דסמוכה לעיר חשיב היקף לדירה, ואולי מה שהביא ההג"א מא"ז דסמוכה לעיר הוי היקף לדירה, אי"ז מר"י או"ז שלא נתפרש כן להדיא בדבריו, אלא הוא מריא"ז.

ושם ס"ו כתב הריא"ז, ז"ל, רחבה שאחרי הבתים שאין הבתים פתוחין לה "ואין משתמשין בה תמיד" אם היתה יותר מבי"ס אין מטלטלין בה אלא בד' אמות וכו', עכ"ל, ומפורש בדבריו דהא דרחבה ל"ח מוקפת לדירה הוא בשאין משתמשין בה תמיד, ולפ"ז הרי ל"ק כלל דמה גריעא מסמוכה לעיר דחשיב מוקף לדירה, דשאני היקף הסמוך לעיר דאיירי בגונא שמשתמשין בו תמיד וכמש"כ הריא"ז, ומשא"כ רחבה שאין משתמשין בה תמיד, ואה"נ אם ע"י שהיא בתוך העיר משתמשין בה תמיד, ודאי חשיבא כמוקפת לדירה, דהר"ן והמג"א שהקשו מרחבה, הוא משום דס"ל דאף רחבה משתמשין בה תמיד, ואפ"ה לא חשיבא מוקפת לדירה דבעי' דוקא שיהא בית דירה פתוח לה, וא"כ ה"נ סמוכה לעיר אף אם משתמשין בה תמיד ל"ח מוקפת לדירה כיון שאין בית פתוח לה, אך לפ"מ שפירש הריא"ז דרחבה אין משתמשין בה תמיד, ניחא בפשוטו, דע"כ בעי' שיהא בית פתוח לה, ול"ד לסמוכה לעיר, וז"ב.