זריזים מקדימים למצות
קטגוריות: כללי / דור המלקטים עניינים כלליים / כללי

*זריזין מקדימים למצות*

1. ***מקורות.***
2. ***להלכה.***
3. ***גדרים.***
4. ***רוב עם, או זריזין.***
5. ***מצוה מן המובחר או זריזין.***
6. ***מילה.***
7. ***ציורים.***
8. ***מקורות.***
   1. *גמרא****.***
      1. ***פסחים (דף ד., יומא דף כח:) – "והשתא דקיימא לן דלכולי עלמא אור אורתא הוא. מכדי, בין לרבי יהודה ובין לרבי מאיר חמץ אינו אסור אלא משש שעות ולמעלה, ונבדוק בשית. וכי תימא:*** *זריזין מקדימין למצות****. נבדוק מצפרא, דכתיב: (ויקרא י"ב) וביום השמיני ימול בשר ערלתו ותניא: כל היום כולו כשר למילה, אלא שזריזין מקדימים למצות. שנאמר (בראשית כ"ב) וישכם אברהם בבקר ...".***
      2. ***בבא קמא (דף לח:) – "ואמר ר' חייא בר אבא אמר ר' יהושע בן קרחה לעולם יקדים אדם לדבר מצוה שבשביל לילה אחת שקדמתה בכירה לצעירה קדמתה ארבע דורות לישראל עובד ישי ודוד ושלמה ואילו צעירה עד רחבעם דכתיב ושם אמו נעמה העמונית".***
   2. *זריזין מקדימין למד מאברהם אבינו, והוא עשה ברית מילה של עצמו בחצי היום* ***– הגר"ח פלאג'י (ראה חיים פר' לך לך מעמ' י"ג ע"ב ד"ה ומאחר, נפש חיים מערכת ז' ס"ק כ"ח), רד"ל (פרקי דר"א פרק כ"ט ס"ק ג'), עי' מהרש"ם (תכלת מרדכי, פר' לך לך נר מצוה ס"ק ד'), תשובות והנהגות (ח"ב סי' תפ"ח).***
      1. ***"דעל פי הדיבור היה".***
      2. ***"דבאותה שעה נשלם דיבורו וציווי השם שיציוה למילה".***
      3. ***"משום שיתפרסם הדבר ואיכא קידוש השם".***
      4. ***"דע"י שנתפרסם הדבר רבים*** *ראו ולמדו ממנו* ***... וכל דאיכא משום סבה באיחור דחי הא דזיריזין".***
      5. ***"אין לומר ... כי אם במילה בזמנה".***
      6. ***"נשתהא אברהם עד שמשכן בדברים לכל בני ביתו ופייסם שימולו".***
      7. ***קודם מילה "לא היה בו דעת והבנת הלב לקיים מצוות גמורות, וכ"ש שלא היה מבחין בדעתו לקיים מצות זריזין מקדימין למצוות".***
9. ***להלכה.***
   1. *הלכה****.***
      1. ***ראשונים – רי"ף (פסחים דף א:), רמב"ם (מילה פרק א' הל' ח', מעשה הקרבנות פרק ד' הל' ו'), רא"ש (פסחים פרק א' סי' א'), בעל העיטור (הלכות מילה דף נ-א'), ס' האשכול (הלכות מילה דף קג-א'), אור זרוע (ח"ב סי' צ"ו אות ד', סי' רס"ד, סוף סי' ער"ה), חינוך (מצוה תקמ"ד), סמ"ג (עשה סי' כ"ח, סי' קפ"ג), אורחות חיים (הל' מילה אות א'), כל בו (סי' ס"ד), ר' ירוחם (נתיב א' ח"ב, י"ג-ד'), טור (או"ח סי' תנ"ח, סי' תרנ"ב א', יו"ד סי' רס"ב), אהל מועד (שער ראש השנה ויום הכיפורים דרך ב' נתיב ה').***
      2. ***פוסקים – מחבר (או"ח סי' תרנ"ב סעי' א', "מצות לולב ביום ולא בלילה; וכל היום כשר לנטילת לולב, שאם לא נטל שחרית, יטלנו אח"כ. ומ"מ*** *זריזים מקדימים למצות* ***ונוטלים אותו בבוקר". יו"ד סי' רס"ב סעי' א', "וכל היום כשר למילה אלא*** *שזריזין מקדימי' למצוה* ***ומלין מיד בבקר"), לבוש (סי' תל"א סעי' א', סי' תרנ"ב סעי' א'), מג"א (סי' קנ"ו ס"ק ב', "זריזין מקדימין למצות ואין מקדימין טפי מצפרא (פסחים דף ד')"), ברכי יוסף (סי' א' ס"ק ז', סי' תרמ"ד ס"ק א'), ח"א (כלל ס"ח סעי' ו', "זריזין מקדימין למצוה"), קיצור שו"ע (סי' ס' סעי' ז', סי' צ"ז סעי' ט'), גר"ז (סי' קל"א סעי' ה', סי' קנ"ו סעי' י"ז, "זריזים מקדימים למצות ואין צריך להקדים יותר מעמוד השחר"), מ"ב (סי' נ"ח ס"ק י', סי' ר"כ ס"ק ב', סי' רל"ה ס"ק כ"ו, סי' רצ"ט ס"ק ט"ז, סי' תל"ג ס"ק ה', סי' תקנ"ט ס"'ק כ"ו, סי' תרמ"ד ס"ק א'), ערה"ש (או"ח סי' תכ"ו סעי' ח', סי' תרפ"ז סעי' ד', יו"ד סי' ס"א סעי' ח', סי' רס"ב סעי' ח'), כה"ח (סי' קנ"ו ס"ק י"ד), חיים וברכה (אות ע"ח).***
   2. *מצות היום ששיך הענין של מקדימים* ***– קריאת המגילה, קריאת ההלל, תקיעת שופר, נטילת לולב, תפלת המוספין, מוספין, וידוי הפרים [פר העלם דבר של צבור, ופר כהן משיח שמתוודים עליו החטא שהביאוהו עליו], וידוי מעשר, וידוי יום הכפורים, סמיכה, שחיטה, תנופה, הגשה, קמיצה, הקטרה, מליקה, קבלה, קבלת הדם, הזיה, זריקת הדם, זיית פרים הנשרפים, חטאות הפנימיות שהיא זריקה שלהן, השקאת סוטה, עריפת העגלה, טהרת-המצורע, סידור בזיכין, וסילוק בזיכין של לחם הפנים.***
   3. *מצות הלילה ששיך הענין של מקדימים* ***– קריאת המגילה, קצירת העומר, ספירת העומר, הקטר חלבים ואברים, י"א אכילת פסחים.***
   4. *מצות ששיך הענין של מקדימים –* ***תפילת שחרית, תפילת מנחה, קריאת שמע, ברכת החמה, תפילת מעריב.***
   5. *להתפלל תפילת ערבית מיד* ***– לבוש (סי' רל"ה סעי' ג', "אמרו ז"ל [ריש ברכות] זמנה עד חצות לילה כדי להרחיק האדם מן העבירה, מיהו לכתחלה מצוה מן המובחר צריך האדם לקרותה מיד בצאת הככבים, דזריזין מקדימין למצות"), ח"א (כלל ס"ח סעי' ו', "זריזין מקדימין למצוה ... ולכן ראוי להתפלל ערבית מיד ביציאת הכוכבים"), מ"ב (סי' רל"ה ס"ק כ"ו, "מיד בצאת הכוכבים. דזריזין מקדימין למצות").***
   6. *מצוה להקדים מזמן עלות השחר****.***
      1. ***רש"י (פסחים דף ד. ד"ה נבדוק) – "שלא המתין עד הנץ החמה".***
      2. ***לבוש (סי' תרנ"ב סעי' א') – "דזריזין מקדימין למצות ... שכל מי שיש לו לעשות מצוה בו ביום צריך להשכים בבקר וגבי לולב עיקר זריזותיה הוא משתנץ החמה לכתחילה שהוא התחלת עיקר מה שקרוי יום אע"ג דוישכם דגבי אברהם פירושו הוא בבקר*** *דהיינו קודם הנץ* ***החמה היינו משום שהוא לא נצטווה על העקידה לעשותה ביום דוקא ... אבל גבי לולב ביום כתיב ואין עיקר יום אלא אחר זריחת החמה".***
      3. ***פמ"ג (סי' קנ"ו א"א ס"ק ב') – "מה שכתב זריזין מקדימין למצוה ואין מקדימין טפי מצפרא, פסחים דלי"ת א'. ורש"י ד"ה נבדוק מצפרא, קודם הנץ החמה, יע"ש. ובמילה דלכתחלה דוקא מנץ החמה, כדי שיצא הספק, עיין יו"ד [סימן] רס"ב ט"ז [ס"ק] א'. ומיהו לפי מה שכתב המהרש"א ז"ל שם בדף ב' א' כדרב יהודה יצא בכי טוב מנץ החמה, אם כן י"ל באברהם שני נעריו עמו, מה שאין כן באדם יחידי אין צריך לזרז לדרך קודם הנץ, מפני החיות, ואברהם עם ב' נעריו לא היו מתיראים מפני החיות, יע"ש".***
      4. ***גר"ז (סי' קנ"ו סעי' י"ז) – "זריזים מקדימים למצות ואין צריך להקדים יותר*** *מעמוד השחר****".***
      5. ***הגר"ח פלאג'י (נפש חיים מערכת ז' ס"ק כ"ט אות א', עי' רוח חיים סי' תרנ"ב סעי' א', ול"מ).***
         1. ***לכאורה הזמן להקדים בלילה הוי משקיעה.***
10. ***גדרים.***
    1. *האם זה חיוב גמור או שראוי לעשות****.***
       1. ***מצוה מן המובחר.***
          1. ***אור זרוע (ח"ב סוף סי' ער"ה) – "****דמצוה מן המובחר* ***הוא להקדים מיל' בהשכמ' משום דזריזין מקדימין למצות".***
          2. ***מאירי (יומא דף כח:) – "כל היום כשר למילה שנא' וביום השמיני וכו' ומ"מ*** *ראוי לזריזים* ***להקדים בה בשחרית שלא יראה כמתרשל בה מצד חמלתו על הבן*** *ולאחוז בדרכי האבות* ***שנאמר עליהם בכיוצא בה וישכם אברהם בבוקר".***
             1. ***כדאי' בגליוני הש"ס (פסחים ריש דף ד.) – "משמע מדבריו דזריזין מקדימין איננו חיוב גמור ועניינו רק מפאת שראוי לאדם לאחוז בדרכי אבות ...*** *דאין למידין מקודם מתן תורה* ***וגם לא נאמר בתורת חיוב שצריך לעשות כן רק הכתוב סיפר שאברהם עשה כן".***
          3. ***שו"ת בית יעקב (סי' קמ"ב ד"ה וששאלת בענין).***
          4. ***טורי אבן (ר"ה דף ד: ד"ה ורבנן) – "לאו איסורא איכא למאחר אלא*** *זירוז בעלמא* ***הוא מדרבנן משום דזריזין מקדימים למצות".***
          5. ***עי' גר"ז (סי' תל"א סעי' ה' קונ"א) – "ואף שלא תיקנו חז"ל תחלת הלילה אלא כדי שלא יתרשל כמ"ש הראב"ד, מ"מ ה"ז דומה לקורא ק"ש אחר חצי הלילה שנקרא עבריין ואף שאינו אלא משום סייג, עיין בעולת תמיד סי' רל"ה. וכן משמע בגמרא דאמרינן וכי תימא זריזין מקדימין כו', וקשה למה תקנו חז"ל לכל ישראל שיבדקו אור לי"ד ועשו את כולם זריזים מה*** *שלא עשו כן בכל המצות שיתקנו שכולם יהיו זריזים לקיימן בתחילת זמנן****, אלא ודאי דכל המצות הקבועים להם זמן על פי התורה או על פי חכמים כגון תפלה כנגד תמידין כיון שיש לסוף זמן עשייתה זמן קבוע כגון חצות לתפלת השחר צאת הכוכבים לתפלת המנחה אין צריך לקבוע זמן לתחלת עשייתן שיעשו אותן דוקא בתחלת זמנן, דכיון שיש לסוף עשייתן זמן קבוע לא אתו למיפשע, אבל בדיקת חמץ שאי אפשר לקבוע זמן לסופה שהרי עד סוף הפסח חייב לבדוק כמו שיתבאר בסי' תל"ה, לכך הוצרכו לתקן זמן קבוע לתחילתן דהיינו שחייבים כל ישראל להתחיל הבדיקה בזמן ידוע, וכיון שאין לבדיקה זמן מצד עצמה כמו בתפלה וקריאת שמע תקנו לה חכמים זמן, והיינו הקדמת זמן זריזין לפי הס"ד. וכיון שקבעו זמן אם כן מי שאינו בודק בתחלת זה הזמן אינו נקרא עצל אלא נקרא עבריין שעבר על גזירת חכמים והוא הדין והוא הטעם לפי המסקנא".***
          6. ***הגר"ש הכהן מוילנא (מכתב בשד"ח מערכת א' אות שכ"א ד"ה הן).***
          7. ***אג"מ (או"ח ח"ד סי' ק"ה אות ז' ד"ה וצריך) – "וגם בלא זה היה עיקר הזמן דזריזין מקדימין, לא רצו לתקן שיהיה זמן הדלקה בדיעבד גם אחר זמן בשביל אלו שאין חוששין לזריזות ואין חוששין למצוה מן המובחר שאין רוצין לבטל מלאכתן".***
          8. ***עי' דברי יציב (חו"מ סי' ק"ט אות ה') – "דמצוה מן המובחר".***
          9. ***ציץ אליעזר (חי"ט סי' ל"ו) – "וזה לא מצוה חיובית בדייקא על כל אדם, אלא היא שבח לזריזים כלשון הגמ' 'זריזים' מקדימים למצות".***
          10. ***עי' חשוקי חמד (פסחים דף ד., עמ' מ"ט).***
       2. ***חיוב.***
          1. ***הגר"ש קלוגר זצ"ל (ס' החיים סי' תר"ד סעי' א' ברמ"א, טוב טעם ודעת ח"א סי' רט"ו).***
          2. ***ערה"ש (יו"ד סי' רס"ב סעי' ח') – "ויש לנו לצווח על מנהג זמנינו שמאחרין המילה כמה שעות ביום מפני שטותים שלא באו כל הקרואים וכדומה שטותים כאלה ויש מקומות שמאחרין עד אחר חצות היום*** *והוא עון פלילי****".***
       3. ***מר"מ – אוצר הברית (פרק ג' סי' ה' הע' ז'), ס' הברית (סי' רס"ב אות י"ג).***
    2. *האם צריך להקדים אכילה בערב יום הכיפורים****.***
       1. ***יכול יתענה ערב יוה"כ עד סעודה המפסקת דודאי מן הדין סגי כשיאכל פ"א – מג"א (סי' תר"ד ס"ק א', "נ"ל דיש לנהוג כמהרי"ל דודאי אם מתענה עד סעוד' המפסקת ליכא איסורא דאפילו למ"ד דהוא דאוריי' ל"ד לשבת דהתם כתיב וקראת לשבת עונג ואסור להתענו' בו כלל משא"כ כאן דמצוה לאכול ואם אכל פעם א' ביום דיו וא"צ למיתב תענית לתעניתו"), מטה אפרים (סי' תר"ד סעי' ט"ו), ח"א (כלל קמ"ג סעי' ב'), גר"ז (סי' תר"ד סעי' א', סעי' ב'), מ"ב (סי' תר"ד ס"ק ב', "אם מתירא לנפשו ורוצה להתענות יתענה עד סעודה המפסקת דודאי מן הדין סגי כשיאכל פ"א").***
       2. ***צריך להקדים אכילה בערב יום הכיפורים – הגר"ש קלוגר זצ"ל (ס' החיים סי' תר"ד סעי' א' ברמ"א, שו"ת שנות חיים סי' ס"ד, לכאורה לשיטתו שזריזין הוי חיוב, "עיין במ"א ... ולדעתי אין נראה כן כיון דקיי"ל זריזים מקדימין למצות והוא עצמו ג"כ הוי דאורייתא שהרי ילפינן זה מאברהם ...").***
       3. ***שדי חמד (מער' יוה"כ סי' א' אות י"ד) – "מגן אברהם ... ספר החיים ... מכל מקום משמע לי דכל שאינו מתעצל במצוה ורק מפני איזו סבה מוכרחת אינו מקדים לעשותה אינו עובר משום הא דזריזין מקדימין ואם כן זה שחלם וירא לנפשו ולכן מתענה איזה שעות כדי שתתיישב דעתו ולא יהא לבו נוקפו מפחד ד' יש לומר דאין בכי האי גוונא משום זריזין מקדימין ויכול לקיים המצוה אחר כך".***
    3. *דין דרבנן או דאורייתא****.***
       1. ***דרבנן.***
          1. ***טורי אבן (ר"ה דף ד: ד"ה ורבנן) – "דתנן מי שלא חג ביט"ר חוגג וכו' דמשמע מצותו לכתחילה לחוג ביט"ר לאו איסורא איכא למאחר אלא זירוז בעלמא הוא*** *מדרבנן* ***משום דזריזין מקדימים למצות".***
          2. ***הגר"ש הכהן מוילנא (בשו"ת מקור חיים סי' ג', הו"ד ביביע אומר ח"ב יו"ד סי' י"ח ס"ק ג') – "אולם ראיתי להגאון מהר"ר שלמה הכהן מוילנא, בשו"ת מקור חיים (סי' ג, די"א סע"ד), שכ', זה כשלשים שנה ששמעתי ללמד זכות על המנהג פה שמאחרים מצות ברית מילה עד אחר חצות היום כדי שיבאו הקרואים. שאף שמבטל מצות זריזין מקדימים למצות, מ"מ מרויח בזה מצות ברב עם הדרת מלך. ואפשר ששניהם שקולים הם. דהא ודאי הא דזריזין מקדימין למצות*** *אינו אלא מדרבנן, וקרא אסמכתא בעלמא****. דאטו מאברהם ניקו וניגמר דהוה זריז טפי. ולפיכך שקולים הם. ואל תשיבני מהסוגיא דר"ה (לב:) שמפורש להדיא דזריזות עדיפא מרוב עם. דשאני התם דמצות רוב עם הויא ספק, שמי יודע אם במוסף ירבו אנשים בבהכ"נ, וביטול הזריזות ודאי, ואין ספק דוחה ודאי. משא"כ גבי מילה שניהם ודאים. וכ' שהרצה דבריו לפני הגאון ר' יחזקאל לנדא ז"ל (המו"צ דוילנא) והודה לו. עכת"ד".***
          3. ***שד"ח (מכתב לחזקיהו פסחים דף ד., ע"ע מערכת יוה"כ סי' א' אות י"ד).***
       2. ***מן התורה – שו"ת רד"ך (בית ב' חדר ה', כדאי' באנציקלופדיה הע' כ"א), הגר"ש קלוגר זצ"ל (ס' החיים סי' תר"ד סעי' א' ברמ"א, טוב טעם ודעת ח"א סי' רט"ו, לשונו לעיל).***
       3. ***מר"מ – יביע אומר (ח"ב יו"ד סי' י"ח ס"ק ג').***
    4. *דאין למידין מקודם מתן תורה****.***
       1. ***אה"נ רק ראוי לעשות – עי' גליוני הש"ס (פסחים ריש דף ד.).***
       2. ***דרבנן – שד"ח (מכתב לחזקיהו פסחים דף ד.).***
       3. ***לפי הגר"ש קלוגר זצ"ל צ"ב.***
       4. ***מר"מ – יביע אומר (ח"ב יו"ד סי' י"ח ס"ק ג', "דהיכא דאיכא טעמא למדין מקודם מתן תורה. ולא אמרו שאן למדין מקודם מתן תורה אלא היכא דהוי גזרת הכתוב. ע"ש"), אנציקלופדיה תלמודית (כרך א' ערך אין למדין מקודם מתן תורה טור תרל"ו ד"ה לעומת).***
    5. *מחאה****.***
       1. ***לא לעשות מחאה (לרבו או נשים) למי שאינו זריז, כיון שאינו מפורש בתורה – הגר"ש קלוגר זצ"ל (טוב טעם ודעת ח"א סי' רט"ו).***
    6. *במצוה דרבנן****.***
       1. ***יש דין זריזין מקדימין – פסחים (דף ד.).***
    7. *שלא לבטל תורה או זריזין****.***
       1. ***זריזין.***
          1. ***חוית יאיר (סי' י' ד"ה נלענ"ד, סי' י"א ד"ה ומה שכתב) – "הא פשיטא ליה דיש להקדים מגילה דזריזין מקדימין וחשש שמא ישכח וכמ"ש שאין בטול ת"ת לשעה מקרי עוברת".***
          2. ***הגרח"ק שליט"א (דרך שיחה ח"א עמ' ס"א) – שאלה: "העושה מילה לבנו, אם יעשה הברית בשעות הבוקר הרגילות יצטרך*** *לבטל אמירת כמה שיעורים ב****'****דף יומי****', אם כדאי שיעשה הברית בצהרים, המדובר במי שאין לו ממלא מקום יען ומסירת השיעורים מחוץ לעיר". תשובה "****מצותו לזרירין מקדימין. וא"צ לעשות חשבונות****".***

***הגרח"ק שליט"א (דרך שיחה ח"א עמ' תקי"א) – "****גם זה בכלל המצוה ומבטלים ת"ת****".***

* + 1. ***מר"מ – שו"ת שנות חיים (סי' ס"ד, "מכח זריזין מקדימין אין מפסיקין לדברי תורה", ואפשר רק ר"א שאין מפסיקין גם לתפילה ע"ש).***
  1. *לבזבז ממון בשביל זריזות****.***
     1. ***לא צריך – הגר"ש איגר זצ"ל (ס' העיקרים, ערך אונן אשכול ה', עמ' ק"ו ד"ה והרביעית, עי' הע' כ"ה שם), ציץ אליעזר (חי"ט סי' ל"ו אות ב', "לדעתי הדבר פשוט כך, ומתרי טעמא. ראשית, לא מצינו דין בזבוז עד שליש אלא למה ששייך לדבר שמקיימים בה את המצוה, אבל לא למה שנוגע לגוף האדם המקיימה. ושנית, היות וזה לא מצוה חיובית בדייקא על כל אדם, אלא היא שבח לזריזים כלשון הגמ' 'זריזים' מקדימים למצות. וא"כ אין עוד לחייבם גם לבזבז מנכסיהם עד שליש, במה שלא קיים בכלל בכזאת אצל כל בני אדם, כי הזירוז הוא דבר נפרד מעצם קיום המצוה ומשמש רק כנספח לה כאשר לא עובר זמנה, אשר זריזים מחזרים לקיים זאת, בהיותם מחבבים המצוה ומחזרים לקיימה בהקדם").***
  2. ***"דזריזין מקדימין למצות*** *לא שייך רק במצוה שעושה במעשה* ***כגון בדיקת חמץ שהיא מעשה המצוה שתקנו חכמים אבל בברכות איירי מהרחק בשב ואל תעשה וזה אתיא מושמרתם את משמרתי עשו משמרת למשמרתי"******– בנין ציון (ח"ב סי' מ'), עי' מסילת ישרים (פרק ו', "זריזות - על העשה"), אנציקלופדיה תלמודית (כרך י"ב, עמ' תט"ז ד"ה בהרחקה).***
  3. *האם יש זריזין גבי הכשר מצוה****.***
     1. ***שעל ידם יוקדם המצוה בודאי יש זריזין – גליוני הש"ס (פסחים ריש דף ד.), מתוס' (ב"ב דף ה: ד"ה כי), הגרח"ק שליט"א (דרך שיחה ח"א עמ' צ"ג-צ"ד, "במכשירין כאלו שעל ידם יוקדם המצוה בודאי יש זריזין ... וכל הנידון הוא במכשירין שהמצוה תהיה באותו זמן"), ס' הברית (סי' רס"ב אות כ"ד).***
     2. ***מר"מ – דברי יציב (יו"ד סימן ק"ס סוף אות ב').***
  4. *האם יש זריזין גבי חצי מצוה****.***
     1. ***מר"מ – הגרח"ק שליט"א (דרך שיחה ח"א ריש עמ' תע"ז).***
  5. *זריזין מקדימין שייך רק במצות שכבר מוטל עליו****.***
     1. ***חת"ס (או"ח סי' ר"ח ד"ה ומ"ש דפורים) – "וקא במצוה שכבר מוטל עליו יש לו לזרז ולהקדים ולא להמתין, אבל מצוה שאנו מקבלים עלינו תחלה ועדיין לא נתחייבנו בה, לא שייך כל כך זריזין וטוב לקבוע ביום המובחר".***
     2. ***משנה הלכות (חי"ג סי' ע"ח) – "והנה פשוט דזריזין מקדימין למצות לא שייך אלא כשהגיע כבר זמן המצוה אז אמרינן זריזין מקדימין למצות אבל כל זמן שלא הגיע זמן המצוה ליכא דין זריזין מקדימין למצות כלל וראי' לדבר מגמ' פסחים ד' ע"א ... ועיין רש"י נבדוק בצפרא דאיכא הקדמה לזריזים כדאשכחן גבי מילה ובזרוזיתיה דאברהם שנאמר וישכם אברהם בבקר שלא המתין עד הנץ החמה ומ"מ בלילה לא הקדים וע"ש בתוס' ד"ה שנאמר וישכם ומבואר מיהו דקודם צפרא ליכא זריזין מקדימין למצות דאל"כ לא הי' אברהם הולך לישן בלילה ועכ"פ לא הקדים בלילה וכמ"ש רש"י ועיין חכ"ש למהרש"ל ובמהרש"א שם עכ"פ לעשות סוכה קודם יו"כ שפיר כתב מרן כק"ז דליכא אפילו זריזין מקדימין למצות כלל אלא כפי מה שפסק בש"ע לעשות הסוכה מוצאי יו"כ. וכבר אמרתי כן גם כלפי הני שמר"ח אלול*** *הולכין יום יום לחפש בתר אתרוג ועשיית סוכה ומבטלין מלימוד התורה ושאר מצות היום תשובה ווידוי וכיוצא בו חוששני שח"ו יש בזה מעשה שטן ויצר לבטל בני תורה בימים הקדושים הללו* ***הגם שהיו קדושים שחפשו בימים האלו ג"כ אבל יש בזה חלוקים גדולים או למי שבאמת כבר בר"ה גמרו לו כל החתימה והוא צדיק גמור. והגם כי אין ברצוני לומר שיש בזה איסור ח"ו אבל רחוק הוא מזריזין מקדימין שבשעה שיש לפנינו מצות היום ויודע אני בעצמי שאכתי לא יצאתי ידי חובתי שמוטל עלי עכשיו אין לדלג ולעשות שלא כש"ע חוץ מזה אם יעשה כש"ע יקיים גם מצוה זו שזו ג"כ מצוה מוציו"כ לעסוק במצות סוכה וזו מצוה מחז"ל ודי לך מה שאמרה תורה. אם לא שחש שלא יכול לתקן סוכה לאחר יו"כ אז צריך לדאוג כמו ההולך בשיירא שבודק שלשים יום קודם וכיוצא בו אבל מי שהוא בביתו כמו בבדיקת חמץ אין בודקין קודם ליל י"ג הכ"נ הגם שיש לחלק ויודע אני מהאחרונים אחרים שציין עליהם מעכ"ת מ"מ אני לישב דברי רבינו זקיני התי"ט באתי וכפי ההלכה כי דבריו ברורים הם בס"ד".***
     3. ***מר"מ – שדי חמד (מערכת ז' כלל א' ד"ה והנה).***
  6. *דבר שיש לו מתירין כנגד* זריזין מקדימין.
     1. זריזין מקדימין.
        1. רע"א (יו"ד סי' רס"ו סעי' ח') – "ואפי' יום טוב שני של גליות. לכאורה קשה הא הוי ס"ס ס' זמנו וס' שהוא יום חול והוי כמו ספק מוכן ביום טוב ב' דכ' המחבר (א"ח סימן תצ"ז ס"ד) דשרי ואפשר לומר דהתם הוי ס"ס בדרבנן אבל הכא הוי ס"ס בדאורייתא וכמ"ש בגליון המג"א (שם סק"ד) אמנם הא כל עיקר האוסרים שם ספק מוכן ביום טוב ב' משום דס"ל דס"ס בדבר שיש לו מתירין אסור **והכא במצוה י"ל דל"ש דהוי דשיל"מ דראוי להקדים המצוה** וע' בת' בשמים ראש (סי' פ"ח וסי' רנ"ג) דס"ל דמילה שלא בזמנה דוחה ליו"ט שני עי"ש א"כ עכ"פ ראוי לסמוך בזה בספק זמנו ביום טוב ב' דבזה לא מצינו חולק".
        2. חת"ס (יו"ד ריש סי' רנ"ב) – "ע"ד שאלת חכמתו בספק מילה שלא בזמנה בי"ט שני של גליות שפסק הרב המחבר בי"ד סי' רס"ו סעי' ח' שאינה דוחה את י"ט ב' והש"ך האריך לחלוק עליו שם בס"ק ח' ובס' דגול מרבבה הקשה עוד אפילו לפסק המחבר כהרא"ש מ"מ מנ"ל שאפי' ספיקא אינו דוחה ודחיק לשנוי' משום דה"ל דשיל"מ לאחר י"ט ולכן מחמרינן בס"ס ומעלתו עמד על זה מה שייך כאן י"ל מתירי' הא דלמא הוה זמנו היום וזה א"א למחר וליומא אוחרי לקיים מ"ע של ביום השמיני ימול ובלאה"נ זריזים מקדימים למצות אלו תוכן דבריו והדין עמו בזה בלי ספק".
        3. אנציקלופדיה תלמודית (כרך ז' ערך דבר שיש לו מתירין ריש טור י"ח) – "ואחרונים כתבו שבמצוה שיש בה משום זריזין-מקדימין- למצות לא שייך דשיל"מ, שראוי להקדים המצוה, וכל שכן במילה שהיא מצוה שקבוע לה זמן, שלא שייך בה דשיל"מ, שהרי שמא היום זמנה ויעבור על מצוה של מילה בזמנה. אבל במצוה שאין בה משום זריזין מקדימין, כאכילת תרומה, ספק טבול-יום אסור לאכול בין השמשות, אף על פי שהוא ספק ספיקא, מפני שיש לה מתירין לאכול למחר".
     2. ***מר"מ*** – נוב"י (או"ח סי' ל', דגול מרבבה יו"ד סי' רס"ו).
        1. בדה"ש (סי' ק"י סעי' ח' בי' ד"ה יש, עמ' קפ"ו) – "בגליון רע"א להלן בסימן רס"ו סעיף ח' ... וכן הוזכרה סברא זו בתשו' ח"ס ריש סימן רנ"ב ... מיהו מדברי הדגמ"ר שם בסימן רס"ו ובתשו' נוב"י או"ח סימן ל' נראה דלא סבירא ליה הך סברא ע"ש, ונראה דגם לענין הא דקיי"ל דדשיל"מ אסור אף בספיקא דרבנן יש לדון בכה"ג, וצ"ע למעשה".

1. ***רוב עם הדרת מלך, או זריזין.***
   1. *רוב עם הדרת מלך, או זריזין****.***
      1. ***זריזין (שאין הידור בגוף המצוה).***
         1. ***ר"ה (דף לב:) – "משנה. העובר לפני התיבה ביום טוב של ראש השנה, השני מתקיע, ובשעת הלל, הראשון מקרא את ההלל. גמרא. מאי שנא שני מתקיע, משום (משלי י"ד) דברב עם הדרת מלך, אי הכי הלל נמי נימא בשני משום דברוב עם הדרת מלך. אלא: מאי שנא הלל דבראשון, משום דזריזין מקדימין למצות, תקיעה נמי נעביד בראשון, משום דזריזין מקדימין למצות. אמר רבי יוחנן: בשעת השמד שנו".***
         2. ***ברכי יוסף (או"ח סי' א' ס"ק ז').***
         3. ***שע"ת (סי' רכ"ט ס"ק ב').***
         4. ***ח"א (כלל ס"ח סעי' ו') – "ראוי להתפלל ערבית מיד ביציאת הכוכבים. ואפי' אם ימתין אזי יעשה ברב עם, מ"מ מוטב להיות מן הזריזין ומקדימין".***
         5. ***שו"ת ר' יהודה מילר (סי' קל"ד).***
         6. ***קיצור שו"ע (סי' ס' סעי' ז') – "לכתחלה יש לברך בבוקר מיד בהנץ החמה, משום דזריזין מקדימין למצות. וטוב אם אפשר לברך באסיפת עם, משום דברוב עם הדרת מלך ... אם אי אפשר להתאסף תיכף בבוקר, אל יתאחרו בשביל זה, אלא כל אחד יברך מיד כשרואה זריחת השמש, כי ענין זריזין מקדימין דחי ענין ברוב עם".***

***קיצור שו"ע (סי' צ"ז סעי' ט') – "מצוה לקדשה באסיפת עם משום דברוב עם הדרת מלך. אבל אל יתעכב בשביל זה כי מצות זריזין מקדימין, דחי למצות ברוב עם".***

* + - 1. ***הגר"ח פלאג'י (ראה חיים פר' לך לך, י"ג ע"ב ד"ה ולכאורה).***
      2. ***ארצות החיים (סי' כ"ה ס"ק י"ג).***
      3. ***שדי חמד (מערכת ז' כלל ג', מערכת פ' כלל ל"ט).***
      4. ***שו"ת זבחי צדק (או"ח סי' ל"ו).***
      5. ***דעת תורה (סי' תכ"ו סעי' א' ד"ה או).***
      6. ***יביע אומר (ח"ב יו"ד סי' י"ח).***
      7. ***אנציקלופדיה תלמודית (כרך י"ב, עמ' תי"ט ד"ה אף).***
    1. ***שניהם שקולים הם.***
       1. ***הגר"ש הכהן מוילנא (בשו"ת מקור חיים סי' ג', הו"ד ביביע אומר ח"ב יו"ד סי' י"ח ס"ק ג') - לשונו לעיל.***
    2. ***מר"מ – אשל אברהם (בוטשאטש, סי' תכ"ו סעי' ב' בהג"ה), אשי ישראל (פרק מ' הע' ס"ז), בתורתו יהגה (ח"ב עמ' תמ"ז), בשבילי הפרשה (עמ' שכ"ב), חכם לב יקח מצוות (עמ' רס"ז),*** קובץ הישר והטוב (ח"ג עמ' רס"ד)***.***
  1. *רוב עם הדרת מלך, או זריזין* ***- גבי ברכת החמה.***
     1. ***זריזין – שע"ת (סי' רכ"ט ס"ק ב'), בשם מחזיק ברכה, הו"ד ביחוה דעת (ח"ד סי' י"ח אות ג'), קיצור שו"ע (סי' ס' סעי' ז', לשונו לעיל).***
     2. ***רוב עם – דרך החיים (דיני ברכות פרטיות אות ו', "ואם השמים זכו בעיניו יכול להמתין עד שיצאו בשחרית מבית הכנסת ומתאספים כולם ומברכין בקהל"), הו"ד במסגרת השולחן (סי' ס' ס"ק ג').***
     3. ***מר"מ – יביע אומר (ח"ב יו"ד סי' י"ח ס"ק ו').***
  2. *רוב עם הדרת מלך, או זריזין* ***- גבי תפילת מוסף.***
     1. ***רוב עם – שו"ת יד אליהו (סי' מ"ב, ובהשמטות סוף הספר, "ונשאלתי מהרב ה"ה כבוד מהר"ר יודא אב"ד דמדינת דייץ דיש ראיה מסוגי' דש"ס דיתפלל בזריזות אף במתי מעט מהא דאמרינן בר"ה דף ל"ב ... והשבתיו דלא דמי דהתם הצבור אינם קורים את הלל ברב עם כי כל א' התפלל שחרית ביחידות כמ"ש רש"י (אך מוסף אינם מתפללים בריש שתא ביחידות) ולא רצו לדחות זריזות המצוה של הלל השייך לשחרית לקרות אחר תפילת מוסף כדי שיקראו ברב עם דזה לדחות ממצוה למצוה אחרת וכן בחנת הש"ס ודוק. אבל המוספים שבמקדש ג"כ לא היו בשחרית והרבה עבודות שהיו כולם קודם למוספים כדילפי מקראי ולא שייך אפילו זריזות וא"כ למה לא יעשה על צד היותר הטוב ברוב עם משום זריזין. ובזה ניחא נמי מה שנוהגים למול אחר התפילה כדי שיהיה ברוב עם ודוחין זריזות המצוה ודוק"), באר היטב (סי' צ' ס"ק י"ב), עי' מ"ב (סי' צ' ס"ק כ"ח, "מי שהולך בשבת ויו"ט בהשכמה להתפלל במנין עשרה כי רוב צבור מאחרים תפלתם ובאותו מנין מתפללים גם תפלת מוסף תיכף אחר תפלת שחרית ויש זמן אח"כ לילך לבהכ"נ יותר טוב לילך להתפלל מוסף עם הצבור בבהכ"נ דברוב עם הדרת מלך כ"כ בתשובת יד אליהו סימן מ"ב ודוקא אם מקום מיוחד לתפלתו הוא בבהכ"נ אבל אם אין מקומו מיוחד להתפלל בבהכ"נ טוב יותר שיתפלל כל התפלה במקום אחד").***
        1. ***אולי י"ל . מגן גבורים .***
     2. ***זריזין – שו"ת ר' יהודה מילר (סי' קל"ד).***
     3. ***מר"מ – חכם לב יקח מצוות (עמ' רע"ד).***
  3. *רוב עם הדרת מלך, או זריזין* ***- גבי ברכת הלבנה.***
     1. ***זריזין – כנסת ישראל ( ), דעת תורה (ארחות חיים סי' תכ"ו ס"ק י').***
     2. ***רוב עם – בה"ל (סי' תכ"ו סעי' ב' ד"ה אלא, "מותר לקדש אפילו ביחידי כמש"כ הפר"ח וכ"ש דלא בעי עשרה אלא דלכתחלה מצוה לעשותה ברוב עם כי ברוב עם הדרת מלך ולהכי אם יודע שיזדמן לו לברך בעשרה לאחר איזה ימים עד ליל עשירי צריך להמתין ויותר לא וכמו שכתב בהג"ה לענין מוצאי שבת כ"כ בהפר אשל אברהם ולפי מה שהוכיח הח"א בכלל ס"ת דבשלשה נמי נקרא ברוב עם אין צריך בשביל עשרה להמתין עד ליל יו"ד ובפרט בחורף בימי העננים"), חמדת ימים (הל' ר"ח).***
     3. ***מר"מ – יביע אומר (ח"ב יו"ד סי' י"ח).***
  4. *רוב עם הדרת מלך, או זריזין* ***- גבי מילה.***
     1. ***עי' לקמן גבי מילה.***

1. ***מצוה מן המובחר או זריזין.***
   1. *מצוה מן המובחר שהוי חסרון בגוף המצוה קודם זריזות****.***
      1. ***קריאת שמע בברכותיה או זריזין.***
         1. ***קר"ש בברכותיה – מ"ב (סי' מ"ב ס"ק ל"א, "כשלא יעברו מוטב לצאת ידי ק"ש עם הצבור שבצבור יקרא כל השלשה פרשיות ובברכותיה כמו שתקנו חז"ל לכתחלה").***
         2. ***מר"מ – שיח הלכה (סי' נ"ח ס"ק ח').***
      2. ***קריאת שמע בתפילין או זריזין.***
         1. ***קריאת שמע בתפילין – מ"ב (סי' נ"ח ס"ק י', "להקדים. דזריזין מקדימין למצות ומ"מ אין צריך להתפלל עבור זה ביחידי או לקרות בלא תפילין").***
      3. ***תפילה בציבור, או תפילת יחידת וזריזין.***
         1. ***תפילה בציבור – מ"ב (סי' נ"ח ס"ק י', לשונו לעיל).***
      4. ***נטילת לולב עם נענועים, או זריזין.***
         1. ***נטילת לולב עם נענועים – בתי כנסיות (סי' תרנ"ב), הגר"ח פלאג'י (שו"ת לב חיים ח"ג סי' קמ"ב).***
      5. ***תפילה מעומד, או תפילה דרך הילוכו מיד.***
         1. ***תפילה מעומד – גר"ז (סי' צ"ד סוף סעי' ה', "יכול להתפלל דרך הילוכו ... ומ"מ כדי לקיים המצוה מן המובחר נכון הוא שימתין עד שיגיע למחוז חפצו להתפלל שם מעומד אם יודע לו שיהיה לו שם מקום מיוחד ... ואין בזה משום ... וזריזים מקדימין למצוה כיון שמתכוין לקיים מצוה מן המובחר").***
   2. *מצוה מן המובחר שהוי מעלה בגוף המצוה או זריזין****.***
      1. ***מצוה מן המובחר אא"כ ראוי להסתפק שיעבור המצוה.***
         1. ***תרה"ד (ח"א סי' ל"ה).***
         2. ***רמ"א (או"ח סי' תכ"ו סעי' ב') – "אם ליל מוצאי שבת הוא קודם י' בחדש, אז ממתינין עד מוצ"ש. אבל אם הוא אח"כ, אין ממתינין עד מוצאי שבת שמא יהיו ב' לילות או ג' או ד' עננים ולא יראו הלבנה ויעבור הזמן".***
         3. ***א"ר (סי' תכ"ו ס"ק י"א) – "ובתשו' בית יעקב סי' קמ"ב האריך לחלוק ולאסור אף כשאין עוברת אף כשרוצה לעשות מן המובחר. והכל לחנם, שהרי מייתי תרומת הדשן סי' ל"ה ראייה מדתני בחליצה [יבמות לט ע"א] ובגדול עד שיבא ממדינת הים, ליתני עד שיבא ממדינה למדינה בארץ ישראל, אלא דוקא בזה שמא לא יבא לעולם ממדינת הים הוא דלא משהינן. גם מה שהאריך להקשות שם הא חיישינן למיתה אפילו זמן מועט לק"מ, דבזה שממתין כדי שיעשה מצוה מן המובחר הוי כעושה דוגמת קידוש לבנה אחר יום כיפור".***
         4. ***הגר"ח פלאג'י (ראה חיים פר' לך לך, י"ד ע"א ד"ה ומה, נפש חיים מערכת ז' ס"ק כ"ט אות ו', שו"ת לב חיים ח"ג סי' קמ"ב).***
         5. ***עי' בה"ל (סי' תכ"ו סעי' ב' ד"ה אלא).***
      2. ***מצוה מן המובחר רק אם בודאי יובא.***
         1. ***שבות יעקב (ח"א סי' ל"ד) – "אם בודאי יובא לו אתרוג מהודר יותר יש להמתין על מצוה מן המובחר".***
         2. ***חיים וברכה (אות ע"ח).***
      3. ***זריזין.***
         1. ***נשמת אדם (כלל ס"ח ס"ק א' ד"ה אך התה"ד, ח"א כלל קי"ח סעי' י"ד) – "התה"ד ... אבל בספר חסידים סי' תתע"ח כתב וז"ל כתיב 'חשתי ולא התמהמתי' כו' לא יעכב אדם את המצוה בעבור זה שאמרה תורה 'ואנוהו' התנאה לפניו במצות כו' שלא יאמר אדם שיש לו לקנות טלית אמתין עד שיבא לידי טלית יפה מאוד, אלא יקנה מיד אעפ"י שאינה יפה כ"כ, וכן עיר שאין בה ס"ת ויש שם סופר שיודע לכתוב אבל אינו יודע לכתוב כ"כ יפה כסופר אחר שלא בא כ"כ בקרוב זמן, מוטב שיכתוב אותו המצוי מיד ע"ז נאמר חשתי עכ"ל. הרי דפליג על תה"ד וכדמשמע פשטא דלשנא דגמרא ביבמות ל"ט כל שהויי מצוה לא משהינן, וכדאיתא במ"ק דמשמע אפילו לזמן מועט, ומה שכתב בס"ח שלא בא כ"כ בקרוב זמן, דמשמע דאם יבא בקרוב זמן ימתין היינו דוקא בכתיבת ס"ת, שאינו מקיים המצוה מיד עד שתגמור, ולכן ימתין זמן מועט, אבל במצוה שאפשר לקיים מיד יעשה מיד כמו שכתב בטלית יקנה מיד.*** *וכיון דתה"ד לא הביא דברי ס"ח מוכח דלא ראה אותו****, וא"כ נ"ל דנקטינן כדברי ס"ח וכדמשמע פשטא דלשנא דגמרא. ואין נראה לחלק דס"ח מיירי שיקיים המצוה בשלימות אלא שאינו מהודר כל כך, והתה"ד מיירי שלא יקיים בשלימות המצוה, כדמייתי ראיה מיבום דהיא עיקר מצוה, דזה אינו דאם כן אינו ראיה לקידוש לבנה במוצאי שבת דגם בחול עושה עיקר המצוה ולכן נ"ל כס"ח".***
            1. ***יש לדון. שהציור של הס"ח, ציצית וספ"ת, יכול לקיים המצוה כמה פעמים. וע"י להמתין, לא מקיים המצוה עכשיו. עיין.***
      4. ***מר"מ – יבמות (דף ל"ט), פנים מאירות (ח"ב סי' א'), ערה"ש (או"ח סי' תכ"ו סעי' ח'), שדי חמד (מערכת ז' כלל א' ד"ה וחקר, פאת השדה כלל ו' אות ט'), אנציקלופדיה תלמודית (כרך י"ב, ערך זריזין אות ב'), ס' הברית (סי' רס"ב אות י"ד-ט"ז).***
         1. ***חת"ס (או"ח סי' ר"ח ד"ה ומ"ש דפורים) – "והנה בלא"ה נמי צריך עיון מה ראו באמת לקבוע פורים בשני משום מסמך גאולה לגאולה עדיף, הלא זריזין מקדימין למצות ואין מעבירין על המצות עדיף מעשות מצוה מן המובחר כמבואר בתשו' רדב"ז [הישנות סי' י"ג] ותשובת ח"צ סי' ק"ו ומשנה למלך הל' מגלה פ"א הל' י"א. ומיהו לזה י"ל דוקא במצוה שכבר מוטל עליו יש לו לזרז ולהקדים ולא להמתין, אבל מצוה שאנו מקבלים עלינו תחלה ועדיין לא נתחייבנו בה, לא שייך כל כך זריזין וטוב לקבוע ביום המובחר והיינו מסמך גאולה לגאולה".***
      5. ***הספק רק בהמצוה עצמו יהיה יותר משובח – חכם צבי (סוף סי' ק"ו).***
   3. *קידוש לבנה, מיד בחול או מובחר במוצ"ש****.***
      1. ***מיד בחול – ב"ח (סי' תכ"ו ד"ה וכתב, "וכן קיבלנו מרבותינו שכך נהגו כל הקדמונים שלא להחמיץ את המצוה ולקדש אותה במוצאי שבת לאחר שעברו עליה ג' ימים"), בית יעקב (סי' קמ"ב ד"ה וששאלת בענין), שבות יעקב (ח"א סי' ל"ד), גר"א (מעשה רב סי' קנ"ט), ח"א (כלל קי"ח סעי' י"ד, "ועיין מש"כ בכלל ס"ח בדין שהוי מצוה דספר חסידים סבירא ליה דלא משהינן כלל למצוה, וכ"כ המ"א רס"י כ"ה, ואם כן אין להמתין כלל עד מוצאי שבת").***
         1. ***אחר ג' – ב"ח (סי' תכ"ו ד"ה וכתב, לשונו לעיל), גר"א (מעשה רב סי' קנ"ט).***
         2. ***אחר ז' – בית יעקב (סי' קמ"ב ד"ה וששאלת בענין).***
      2. ***מצוה מן המובחר אא"כ ראוי להסתפק שיעבור המצוה – תרה"ד (ח"א סי' ל"ה), רמ"א (או"ח סי' תכ"ו סעי' ב', לשונו לעיל), א"ר (סי' תכ"ו ס"ק י"א, לשונו לעיל), בה"ל (סי' תכ"ו סעי' ב' ד"ה אלא).***
      3. ***מר"מ – ארצות החיים (סי' כ"ה ס"ק י"ג), ערה"ש (או"ח סי' תכ"ו סעי' ח').***
   4. *זה קלי או זריזין****.***
      1. ***ספר חסידים (סי' תתע"ח) – "כתיב (תהלים פרק קי"ט פסוק ס') חשתי ולא התמהמהתי לשמור מצותיך, לא יעכב אדם את המצוה בעבור זה שאמרה תורה (שמות ט"ו ב') זה אלי ואנוהו התנאה לפניו במצות, כגון טלית נאה וספר תורה נאה, שלא יאמר אדם כיון שיש לי טלית לקנות, אמתין עד שיבא לידי טלית יפה מאד, אלא יקנה מיד טלית אע"פ שאינו יפה כל כך. וכן עיר שאין בה ס"ת, ויש שם סופר שיודע בדיוקא לכתוב, אבל אינו יודע לכתוב כל כך יפה, כמו סופר אחר שלא יבא כל כך בקרוב זמן. מוטב שיכתוב אותו המצוי מיד, אע"פ שאינו כותב יפה, כי על זה נאמר חשתי ולא התמהמהתי לשמור מצותיך".***
      2. ***פשט בס' חסידים – מקור חסד (על ס"ח שם), נשמת אדם (כלל ס"ח ס"ק א' ד"ה אך).***
      3. ***מר"מ – אנציקלופדיה תלמודית (כרך ח' ערך הדור מצוה טור רפ"ג אות ו').***
   5. *מצוה בו יותר משלוחו או זריזין****.***
      1. ***מר"מ – פתח הדביר (או"ח סי' ר"נ ס"ק ב'), שדי חמד (מערכת ז' כלל א' ד"ה ונסתפק), שבט הלוי (ח"ד סי' ס"ו ד"ה עכ"פ, "אם להדליק בזמנו ע"י שליח או מאוחר בלילה ע"י עצמו, הנה זה לכאורה נוגע למה שנסתפק הגאון חתן סופר בשער הטטפת פי"א בדין זריזין מקדימין למצות ע"י שליח אי עדיף ממצוה בו יותר בשלוחו, וגם אם אפשר לעשות מצוה מן המובחר ע"י שליח אם עדיף ע"י עצמו שלא ע"י שליח, ובעיקר ספיקתו כבר קדמו הפמ"ג או"ח ריש סי' תרכ"ה, ובספק השני עיין כיו"ב מש"כ בעניי בשבט הלוי יו"ד סי' קל"ה בשם החכמ"א, וה"נ בדידן הספק אם בזמנו ממש עדיף ע"י שליח נגד מאוחר בלילה שעכ"פ אינו נקרא מן המובחר מצד הזמן, וראיתי ..."), אנציקלופדיה תלמודית (כרך י"ב, עמ' ת"כ ד"ה במקום).***
   6. *תדיר ושאינו תדיר שתדיר קודם, או זריזין****.***
      1. ***זריזין – רמ"א (או"ח סי' כ"ה סעי' א', דרכי משה ס"ק א', "מיהו אם תפילין מזומנים בידו ואין לו ציצית, אין צריך להמתין על הציצית, אלא מניח תפילין וכשמביאים טלית, מעטפו"), מג"א (סי' כ"ה ס"ק ב'), מ"ב (סי' כ"ה ס"ק ז', "מפני שאין משהין את המצוה אף על פי שי"ל שיעשה אח"כ יותר מן המובחר מצוה בשעתא חביבא וכן בתדיר ושאינו תדיר דקי"ל דתדיר קודם אם אין התדיר לפנינו א"צ להמתין").***
      2. ***מר"מ – שבות יעקב (ח"א סוף סי' ל"ד), בית היהודי (ח"ו סי' י"ז סעי' ד').***
2. ***מילה.***
   1. *זריזין קודם רוב עם****.***
      1. ***זריזין.***
         1. ***ר' יהודה מילר (סי' קל"ד).***
         2. ***ערה"ש (יו"ד סי' רס"ב סעי' ח') – "****ויש לנו לצווח* ***על מנהג זמנינו שמאחרין המילה כמה שעות ביום מפני שטותים שלא באו כל הקרואים וכדומה שטותים כאלה ויש מקומות שמאחרין עד אחר חצות היום*** *והוא עון פלילי****".***
         3. ***שדי חמד (מערכת ז' כלל ג') – "****וצר לי* ***על מנהג איזה אנשים במקומות אלו שמאחרים המילה עד קרוב לחצי היום ...*** *ואין להם על מה שיסמוכו כדי שתעשה המצוה ברוב עם****".***
         4. ***יביע אומר (ח"ב יו"ד סי' י"ח) – "שאין להשהות מצות מילה לאחר ה' שעות מן היום ... ואפילו כוונתו להשהותה לאחר חצות היום בכדי שירבו הנוכחים שם לקיים ברוב עם הדרת מלך, אעפ"כ זריזין מקדימין למצות עדיף טפי מהא דברב עם הדרת מלך".***
         5. ***עלינו לשבח (ח"ב סי' ט"ו).***
      2. ***רוב עם.***
         1. ***יד אליהו (בהשמטות סוף הספר לסי' מ"ב) – "שנוהגים למול אחר התפילה כדי שיהיה ברוב עם ודוחין זריזות המצוה ודו"ק".***
         2. ***הגר"ש הכהן מוילנא (בשו"ת מקור חיים סי' ג', הו"ד ביביע אומר ח"ב יו"ד סי' י"ח ס"ק ג') - לשונו לעיל.***
      3. ***מר"מ – ס' הברית (סי' רס"ב אות י"ג), אוצר הברית (פרק ג' סי' ה' סעי' ד'), חכם לב יקח מצוות (עמ' רע"ד).***
   2. *זריזין גבי מילה עד חצות היום****.***
      1. ***בשם שו"ת בשמים ראש (סי' ע"ב, סי' שמ"ב).***
      2. ***לבוש (סי' תקפ"ד סעי' ד') – "וצריכין למול*** *קודם חצות* ***משום זריזין מקדימין למצות".***
      3. ***הו"ד במטה יהודה (סי' תקפ"ד ס"ק ה').***
      4. ***שבות יעקב (ח"א סי' ל') – "ועיקר הטעם נראה כמ"ש הלבוש בס"ס רפ"ד ומלין אחר שקראו בתור' ואינם ממתינים עד אחר יציאת הכנסת כמו בשאר שבתות השנים וימים טובים מפני שבר"ה מאריכים מאוד בב"ה ויבא עד אחר חצות*** *וצריכין למול קודם חצות משום זריזין מקדימין* ***למצות וכו' וכן מצאתי באגודה סוף מסכת שמחות משם הרוקח ותשוב' הגאונים שטעם זה עיקר ע"ש (ומה"ט יש למחות בחזנים שמאריכין בשבת כשיש מילה עד אחר חצות ומבטלין מצות זריזין)".***
      5. ***הו"ד בפתחי תשובה (יו"ד סי' רס"ב ס"ק ב') – "עיין בתשובת שבות יעקב ח"א סימן ל' שכתב דיש למחות בחזנים שמאריכין בשבת וי"ט כשיש מילה בבהכ"נ עד אחר חצות והם מבטלין מצות זריזין ע"ש עוד".***
      6. ***ערה"ש (יו"ד סי' רס"ב סעי' ח') – "ויש לנו לצווח ... שמאחרין עד אחר*** *חצות היום* ***והוא עון פלילי".***
      7. ***דברי מלכיאל (ח"א סי' י"ז אות ל"ב) – "מפני שמאריכים הרבה בתפלה ויזדמן למולו*** *אחר חצות****. וזה אינו נכון דהא זריזין מקדימין למצות".***
      8. ***שדי חמד (מערכת ז' כלל ג') – "וצר לי על מנהג איזה אנשים במקומות אלו שמאחרים המילה עד קרוב*** *לחצי היום****".***
      9. ***חזו"א (תשובות והנהגות ח"ב סי' תפ"ח) – "כששאלו פעם לרבינו החזו"א זצ"ל אם להקדים למול סמוך לנץ, והשיב*** *שיש להקפיד שיהיו רוב עם כמנהג ישראל****".***
      10. ***עי' אוצר הברית (פרק ג' סי' ה' סעי' ג').***
      11. ***ס' הברית (סי' רס"ב אות כ"ג) – "דודאי מצות זריזין הוי בהשכמה מיד שאפשר אבל עכ"פ עד חצות הוי עדיין ג"כ קיום זריזות היכי דלא היה אפשר קודם".***
      12. ***עי' תשובות והנהגות (ח"ב סי' תפ"ח) – "לכתחילה עד שעה תשע בבוקר כדי שיגיע קהל רב נראה דשפיר עדיף כן".***
      13. ***עי' יביע אומר (ח"ב יו"ד סי' י"ח) – "שאין להשהות מצות מילה*** *לאחר ה' שעות* ***מן היום, שנראה שמצות מילה בזויה עליו ח"ו. וכמ"ש האור זרוע. ואפילו כוונתו להשהותה לאחר חצות היום בכדי שירבו הנוכחים שם לקיים ברוב עם הדרת מלך, אעפ"כ זריזין מקדימין למצות עדיף טפי מהא דברב עם הדרת מלך".***
      14. ***הגרח"ק שליט"א (דרך שיחה ח"ב סוף עמ' שי"א) – "אמר מו"ר שליט"א*** *שגם לפני חצות* ***יש את הדין זריזין מקדימין למצוות במצוות מילה, והוסיף שסיפר לו הג"ר שכנא קולדצקי זצ"ל ששמע מחמיו רבי זרח ברוורמן זצ"ל שהיה תלמיד מהרי"ל דיסקין, ופ"א הזמין את רבו לסנדקאות, ומיד לאחר הנץ היה צריך להתקיים הברית, והמהרי"ל איחר מלהגיע, ולקח ר' זרח את הסנדקאות. אח"כ בא המהרי"ל ואמר לתלמידו שטוב נהג, כי זריזין מקדימין למצוות".***
      15. ***מר"מ – ציץ אליעזר (ח"ט סי' כ"ח אות ו').***
   3. *למה לא מילה קודם תפילה****.***
      1. ***מר"מ – יד אליהו (סי' מ"ב בהשמטות סוף הספר, לשונו לעיל), ערה"ש (יו"ד סי' רס"ב סעי' ט', "ואין לתמוה דכיון דזריזין מקדימין למצות למה לא ימולו קודם התפלה דזה א"א חדא דתפלה היא מצוה תדירית ויש בה הרבה מצות ציצית ותפילין וק"ש ותפלה ועוד שהרי מצוה לעשות סעודה וקודם התפלה לא יוכלו לטעום אמנם זהו וודאי אם הקהל כבר התפללו והמוהל או הסנדק או אבי הבן לא התפללו עדיין מאיזו סיבה ימולו ואח"כ יתפללו"), דברי מלכיאל (ח"א סי' י"ד), משנה הלכות (חי"ג סי' קפ"ה ד"ה והן), ס' הברית (סי' רס"ב אות כ"א, ובהשמטות).***
      2. ***למה לא מילה קודם מוסף – דברי מלכיאל (ח"א סי' י"ז אות ל"ב, "והא דמקדמינן מוסף למילה נראה עיקר הטעם דהא מצות מילה מוטלת רק על אבי הבן. ואין לנו להטריח כל הצבור למול קודם מוסף בשבילו. וממילא שרי לדחותה עד אחר המוסף כדי שיתפלל אבי הבן בצבור דהוי מצוה עוברת. וגם שימול בעשרה דהוי ברוב עם הדרת מלך. ורק בראש השנה מקדימים מילה למוסף כדי להסמיכה לשופר. וגם מפני שמאריכים הרבה בתפלה ויזדמן למולו אחר חצות. וזה אינו נכון דהא זריזין מקדימין למצות. וכן מפורש הטעם בס' א"ז סוף ה' ר"ה יעו"ש. וגם יומא קגרים להרבות במצוות להוסיף זכיות. ולזה לא חשו לטרחא דציבורא").***
      3. ***תפילה תדיר, הרבה מצות (ציצית, תפילין, קר"ש, תפילה), קודם תפילה א"א לטעום ומצוה מילה בסעודה, זמנם עובר בג' או ד' שעות, שתיית הכוס המילה, תפילה כמו קרבן תמיד.***
   4. *מילה שלא בזמנו****.***
      1. ***כיון דאידחי אידחי – הגר"ח פלאג'י (ראה חיים י"ד ע"ב ד"ה ומצד, נפש חיים מערכת ז' ס"ק כ"ח תרץ ה').***
      2. ***יש זריזין – אור זרוע (הל' מילה סי' צ"ו אות ג'-ד'), נוב"ת (יו"ד סי' קס"ו), הו"ד בפתחי תשובה (סי' רס"ב ס"ק ב'), שדי חמד (מערכת ז' כלל ב'), דברי יחזקאל (סי' י"ב ריש ענף ב'), אוצר הברית (פרק ג' סי' ה' סעי' ג'), ס' הברית (סי' רס"ב אות י"ט).***
   5. *מילה במנין או זריזין****.***
      1. ***במנין – עי' יביע אומר (ח"ב יו"ד סי' י"ח, "ואפילו כוונתו להשהותה לאחר חצות היום בכדי שירבו הנוכחים שם לקיים ברוב עם הדרת מלך, אעפ"כ זריזין מקדימין למצות עדיף טפי מהא דברב עם הדרת מלך. ומיהו*** *אם עושה כן כדי שיוכל לעשות המצוה בעשרה, ואם יקדימנה יצטרך לוותר על מנין. אפשר להתיר להשהותה ולעשותה במנין****"), בית היהודי (ח"ו סי' י"ז סעי' ג').***
      2. ***מר"מ – יביע אומר (ח"ב יו"ד סי' י"ח ס"ק ה'), ס' הברית (סי' רס"ב אות י"ד).***
   6. *מילה בכיבוד אב ואם כנגד זריזין****.***
      1. ***כיבוד אב ואם.***
         1. ***הגריש"א שליט"א (בשם כבוד הורים פרק י"ב סוף הע' י"ז ).***
         2. ***הגרח"ק שליט"א (דרך שיחה גליון שע"א, פר' וארא שנה תש"פ) – "רוצה לעשות ברית לבנו בשעה מוקדמת מפני זריזין מקדימין למצוות ואביו שהוא הסבא אומר שבאותו עת יש לו שעור קבוע ויכול לבא רק בצהרים מה עליו לעשות, השיב מו"ר שיאחר את הברית מפני שכבוד או"א עדיף".***
      2. ***מר"מ – אוצר כיבוד אב ואם (אות תקי"ח).***
         1. ***אבני ישפה (ח"א סי' קפ"ו ענף ב') – "דאף אם מוחה בו אביו חייב לקיים מצות זריזים מקדימים. וכל זה כתבתי מעיקר הדין כדי שיראה האדם עד היכן הוא צריך להתאמץ להקדים לעשות הברית ולפחות לפני חצות היום, מ"מ למעשה החכם עיניו בראשו אם רואה שההורים לא יוכלו להגיע לברית ולא תועיל שום עצה ומדבר כזה תוכל*** *לצמוח מחלוקת עצומה****, גדול השלום, ויאחר הברית".***
         2. ***הגרח"ק שליט"א (שערי שיח עמ' קמ"ו תשובה שפ"ח) – "שאלה: האם מותר לאחר ברית מילה לשעות אחה"צ כדי לזכות שהסנדק יהיה גדול הדור, [או שיקיימו הברית בשעות הבוקר והסנדק יהיה אדם פשוט]. תשובה: זריזין מקדימין".***
3. ***ציורים.***
   1. *לא נוהגים למקדים עשית עירוב תבשילין* ***– עירוב תבשילין הערוך (סי' י"ד סעי' ג').***
   2. *פדיון הבן* ***– חיד"א (חיים ושאל ח"א סי' ל"א), שדי חמד (מערכת פ' כלל ל"ט), יביע אומר (ח"ו סי' כ"ה), אנציקלופדיה תלמודית (כרך י"ב, ריש עמ' תט"ז).***
   3. *כיבוד אב ואם****.***
      1. ***עי' לעיל גבי מילה (אות ו').***
   4. *מי שיש לו נר שעוה בתחילת זמן הדלקה, ועתיד להיות לו שמן זית בתוך חצי שעה - מה עדיף****.***
      1. ***עי' סי' תרע"ג סעי' א', לשיטות ומראי מקומות.***
   5. *ברכת אילנות****.***
      1. ***הגרח"ק זצ"ל (מה טובו גליון י' עמ' צ"ה) – "שאלה: באופן שיכול לברך ברוב עם בציבור בחודש ניסן, האם עדיף שימתין לברך ברוב עם או שיברך מדין זריזין מיד. תשובה:*** *כרצונו****".***

***הגרח"ק זצ"ל (מה טובו גליון י' עמ' צ"ה) – "שאלה: אם ראוי שימתין לברך בניסן וכן כשיש ברוב עם, האם יש ענין שיעבור דרך אחרת ולא יראה את האילנות מלבלבים כדי שלא יצטרך להיכנס לנדון של הברכה, או שיכול לעבור כדרכו וגם אם יראה לא יברך. תשובה: כנ"ל".***

* 1. ***מראי מקומות – ב"י (ריש סי' תנ"ח), ט"ז (יו"ד סי' שמ"א ס"ק ו'), פת"ת (יו"ד סי' שמ"א ס"ק כ'), גינת ורדים (או"ח כלל א' סי' מ"ג ד"ה אמנם יש, יו"ד כלל ו' סי' י' ד"ה לבד זו), מועדים וזמנים (ח"ז סי' קצ"ב), דף על הדף (פסחים דף ד.).***
     1. ***רמ"א (סי' א' סעי' א') – "ומיד שיעור משנתו יקום בזריזות לעבודת בוראו יתברך ויתעלה".***

***"****הזריזות היא מעלה גדולה לתורה ולמצוות* ***...*** *והיא מידת הצדיקים לעבודת הבורא יתברך* ***...*** *ואתה צריך לדעת כי מידת הזריזות היא תחילה לכל המידות****"***

***ארחות צדיקים (השער החמשה עשר, שער הזריזות)***