כלים פ_ט מ_ז
קטגוריות: ש_ס / נא כלים / כלים עניינים - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / כלים ב_ק

**כלים פ"ט מ"ז**

א] **נסדק מן התנור לסרידה,** בפי' הר"ש מכת"י פירש, דהיינו דנסדק המירוח, וכן פירש הרע"ב, אמנם הנה בפי' הר"ש לקמן מ"ח הביא להא דתניא בספ"ז דבזמן שפרע מעצמו שיעורו בפו"ט, וכתב דהא דתנן לעיל גבי תנור דשיעורו מלא כוש, ה"מ בעינו, אבל ניקבה ומירחה בשפתו שיעורו כפו"ט, עכ"ד, ותמוה שהרי במתניתין דהכא דתנן דבנסדק מן התנור לסרידה שיעורו כמלא פי מרדע, והרי דגם בנסדקה המריחה שבשפתו אין שיעורו בפו"ט, ובע"כ דמתחילה ס"ל להר"ש דהא דתנן הכא דנסדק מן התנור לסרידה, היינו שנסדק התנור עצמו, וכפי' הרמב"ם, אך בנסדק המריחה שבשפתו שיעורו בפו"ט, וכ"כ במי"ט להוכיח מד' הר"ש שם.

ולפ"מ שחזר בו הר"ש ופירש דאיירי הכא בשנסדק המירוח, קשיא מהא דתניא בתוספתא דבזמן שפרע מעצמו שיעורו בפו"ט, ועמד בזה בפי' הר"ש מכת"י לקמן מ"ח, ז"ל, מהא דתניא בספ"ז וכו' והשתא ההוא שיעורא דפו"ט היכי משכח"ל, הרי אי ניקב בפי התנור שיעורו מלא פי מרדע וכו', אלא ודאי דכה"ג שנפחת לאחר שהוקף דשיעורו בטפח, עכ"ל, וצ"ב שהרי גם מתני' דהכא איירי בשנפחת קודם שהוקף, דאם נפחת קודם שהוקף ומתחילה לא מירח בכולו, הרי דאף בפחות מפי מרדע אינו מציל, וכדתניא בספ"ז שם דהי' טח בתנור ושייר ה"ז בכל שהוא.

ואולי י"ל הכא איירי בשמירח בטיט וקודם שסיים למרח נפחת מקצת מן המירוח, וע"כ ל"ד להי' טח בתנור ושייר דהוי בכל שהוא, דהתם כיון ששייר במירוח, הוי זה כנקב בידי אדם דבכל שהוא, והרי אף אם מירח ואח"כ ניקב בידי אדם, הוי בכל שהוא, אך הכא שכבר מירח במקום זה ואח"כ נפחת, הוי שיעורו בכמלא פי מרדע, ומ"מ כיון שנפחת קודם שהוקף לגמרי, אין שיעורו בפו"ט, וכמו שפירש הר"ש שם דחלוק דין נפחת קודם שהוקף מדין נפחת אחר שהוקף, וצ"ע.

ב] והרמב"ם בפיהמ"ש פירש דהיינו דנסדק גוף התנור בגבהו עד השבכה אשר על פיו, וכ"ה בדבריו בפכ"ב מטו"מ ה"ד, וכ"נ שפירש הר"ש מתחילה, וכמש"נ לעיל אות א', ועי' מי"ט שכתב והביא כן מס' משנת חכמים, שהטעם שפירש כן ולא פירשה בשנפחתה המריחה, הוא משום דבנפחתה המריחה שיעורו בפו"ט וכדתניא בספ"ז, עכ"ד, ועי' חזו"א סימן י"א סקל"א מה שעמד על פי' זה, ועמש"נ בזה להלן מ"ח אות ?.

ג] **הי' עגול אין רואין אותו כאילו הוא ארוך,** בפי' הרא"ש כתב די"ג הי' ארוך אין רואין אותו עגול, וכתב ע"ז דדייקא היא, והיינו מכח מה שתמה התוי"ט, ז"ל, ולא יכולתי לעמוד על פי' משנתינו וכו', דמהיכ"ת לראותו כאילו הוא ארוך, והרי פי המרדע שבו משערין עגול הוא וכו', עכ"ל.

ובפי' הר"ש מכת"י למד מזה דפי המרדע ל"ה עגול, ואולי כונתו, דאף דהמרדע עצמו עגול הוא, וכמש"כ הר"ש מתחילה, מ"מ "פי" המרדע אינו עגול, וכ"ה בחי' הגר"א, ז"ל, מלא פי מרדע אינו כעוביו של מרדע ואינו כצורתו ג"כ שהוא ארוך, עכ"ל, וכיון לזה הרש"ש, וזהו דתני דאם הי' הסדק עגול, אין רואין אותו כאילו הוא ארוך כצורת פי המרדע ולא יציל, אלא כל שהסדק כצורתו אינו כמלא פי מרדע, ה"ה מציל.

ובשו"ת הרמ"ע מפאנו סימן פ"ה כתב, והובא במלאכ"ש, ז"ל, דהכי קתני, הי' עגול כטבעת אין רואין אותו עגול משוך או עגול ארוך כמו פי מרדע שהוא סגלגל כביצה לא ככדור, לפיכך אם היה הנקב עגול ככדור וכטבעת אין פי מרדע נכנס בתוכו ואין משערין בו, עכ"ל, אך בס' שושנים לדוד הובא בתוא"ש העיר ע"ז, דממש"כ הר"ש והרע"ב דהקיפו טפח ורחבו אצבע ושליש אצבע, מבו' דהוא עגול ממש ככדור, ועי' עוד במים טהורים שהאריך בזה, ועי' גם מש"כ בזה הרש"ש והחזו"א סימן י"א סקמ"ב.

ד] **שם בר"ש, תניא בספ"ז כסוי כדי יין וכדי שמן וכו' הרי אלו בכ"ש,** בחזו"א סימן י"א סק"מ עמד בזה, שהרי תנן לקמן מ"ח דמגופת החבית של יין שניקבה שיעורה מלא מיצה שני' של שיפון, עיי"ש מש"כ בזה, אך הנה בספ"ז חוקת ט"ו תניא, מגופת חבית שנקבה שעורה מלא מיצה של שיפון וכו' כסוי כדי יין וכדי שמן וכסויי טפיחים הרי אלו כל שהן, ע"כ, ולהדיא דחלוק שיעור מגופת החבית, משיעור כדי יין, וזה כמו שצידד החזו"א בסוף דבריו.

ה] **שם, אמר רשב"ג הואיל ונאמר צ"פ מה אני מקיים פתוח לרבות את הסדוק,** לכאו' המכוון בזה הוא, דמן הדין הי' לנו לומר דכל שנסדקה המריחה בכ"ש אי"ז מציל, וזהו דילפי' מהא דכתיב פתוח, דכלי המוקף צ"פ מציל אף שהוא פתוח, וילפי' מינה דאף שנסדקה המריחה ה"ז מציל בצ"פ, והאמנם דכל דהי' טח בתנור ושייר ה"ז בכ"ש, משום דכל דשייר כ"ש אי"ז צמיד פתיל כלל, ומשא"כ בשפרע מעצמו לא בטל היקף הצ"פ, ואך דמ"מ הוי הכלי פתוח, ובזה הוא דילפי' מקרא דאף דהוי הכלי פתוח, מ"מ כיון דהיקף הצ"פ קיים, ה"ז מצילף וזהו דינא דמתניתין דהכא ודלקמן, דכל שנסדקה המריחה בפחות מן השיעורים דתנן, ה"ז מציל, אך יש מקום לפרש להיפך, דאתי למילף לדינא דנסדקה המריחה אי"ז מציל, ויליף לה מיתורא דקרא דכתיב פתוח, דאתי לרבויי דאף כלי שיש עליו צ"פ, מ"מ כל שהוא פתוח לא חשיב כמוקף צ"פ.