מראי_מקומות_רנד_א-ג
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / הלכות שבת - הרב יהושע ננקינסקי

**סי' רנ"ד א-ג**

**השבוע נלמד בעז"ה סימן רנד א-ג**

לימוד הסוגיא יח ע"ב "דת"ר לא תמלא אשה וכו' עד סוף הסוגיא, רי"ף, רמב"ם ור"ן.

לפני לימוד השו"ע רצוי ללמוד את הביה"ל ד"ה "אע"פ" שמביא את הקדמת התו"ש.

★ בגמ' וניחוש שמא מגיס, עיין רש"י, וברא"ש הכא, וברא"ש פרק כירה ס' יא מביא את דברי רש"י וז"ל, וכן לעיל בפרק קמא גבי יורה עקורה דפריך והלא מגיס ופירש רש"י ובמבושל הוי בישול **מדרבנן** למדנו וכו', ועי"ש בגירסת הב"ח שהשמיט את **הדרבנן.**

★ עיין רמב"ן למה בכל קדירה קטומה לא חששו למגיס.

★ בהיתר של טוחה יל"ע האם מהני מפני שזה קשה ולא יטרח בשביל חיתוי או שזה תזכורת שעד שיפתח יזכר ועיין בלשון רש"י.

★בעיקר הסוגיא פירוש רש"י ופירוש הרי"ף.

ויש כמה מחלוקות בעיקר הסוגיא.

1. **בהיתר גדי,** לרש"י שאויר מזיקו, לרמב"ם היות ומתבשל בקל ולא צריך חיתוי, לא חוששים שיחתה היות שהחיתוי יזיקנו ויחרך.
2. **בהיתר טוח,** לרש"י שלא יחתה מפני טירחא ותזכורת, לרמב"ם מפני שמזיק למאכל ע"י האויר.
3. **בישרא אגומרי** לרש"י שקל ומוכן לחיתוי [אין תזכורת] לרמב"ם **שנוגע בגחלים** ולא אכפ"ל בנזק החיתוי.

ומזה נולד עוד נפק"מ **תנור טוח והמאכל בקדרה**, לרש"י מותר שהתנור טוח, וקשה לו לחתות, לרמב"ם כל היתר מפני נזק האויר, וכה"ג שהמאכל בקדירה אין את נזק האויר.

וכן **גדי מגולה סמוך לאש** [לא נוגע] לרש"י אסור, לרמב"ם מותר דגדי בעצם לא צריך לחשוש לחיתוי דלא שוה לו לחתות שיפסיד, רק **בנוגע** בגחלים בין כך נפסד לכך אסור משא"כ סמוך שרי.

לדעת רש"י מצינו קולא של **קושי**, דהיינו טוח וכדו' **שקשה** לו לחתות זה סיבה להתיר והובאה דעה זו ברמ"א ועפי"ז כתב החזו"א [לו-ג] ד"ה "אח"כ נודע", וז"ל "אלא שאם **יתקנו מנעול** לנעול את דלת התנור יש להתיר כמו בטח בטיט".

ולדעת הרמב"ם [דעת השו"ע] אין לנו מקור לקולא זו [דהרי היתר טוח מפני שיכנס אויר ויזיק למאכל לא מפני טירחא].