סי_ קל
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / אורח חיים - דור המלקטים

**'רבונו של עולם' שאומרים בשעת נשיאת כפים**

# סימן ק"ל

1. הלכות.
2. .
3. ***הלכות.***

***ברכות (דף נה:) – "אמימר ומר זוטרא ורב אשי הוו יתבי בהדי הדדי, אמרי: כל חד וחד מינן לימא מלתא דלא שמיע ליה לחבריה. פתח חד מינייהו ואמר: האי מאן דחזא חלמא ולא ידע מאי חזא, ליקום קמי כהני בעידנא דפרסי ידייהו, ולימא הכי: רבונו של עולם, אני שלך וחלומותי שלך, חלום חלמתי ואיני יודע מה הוא, בין שחלמתי אני לעצמי ובין שחלמו לי חבירי ובין שחלמתי על אחרים, אם טובים הם חזקם ואמצם כחלומותיו של יוסף, ואם צריכים רפואה רפאם כמי מרה על ידי משה רבינו, וכמרים מצרעתה, וכחזקיה מחליו, וכמי יריחו על ידי אלישע, וכשם שהפכת קללת בלעם הרשע לברכה כן הפוך כל חלומותי עלי לטובה ומסיים בהדי כהני, דעני צבורא אמן. ואי לא לימא הכי: אדיר במרום שוכן בגבורה, אתה שלום ושמך שלום, יהי רצון מלפניך שתשים עלינו שלום".***

* 1. *הלכה****.***
     1. ***מחבר (סי' ק"ל סעי' א') – "מאן דחזא חלמא, ולא ידע מאי חזא, ניקום קמי כהני בשעה שעולים לדוכן ונימא הכי: רבונו של עולם, אני שלך וחלומותי שלך וכו', ויכוין דלסיים גם בהדי כהני, דעני צבורא אמן".***
     2. ***רמ"א (סי' קכ"ח סעי' מ"ה) – "ונוהגין שמאריכין בניגון אלו תיבות, כי כל אחת מהן היא סוף ברכה בפני עצמה, ואומרים רבון, כמו שמפורש בסי' ק"ל, ובשעה שמאריכין בניגון התיבות שבסוף הפסוקים דהיינו: וישמרך; ויחנך; שלום. והמקרא לא יאמר רבון וכו' (תשובת מהרי"ל סי' קמ"ח)".***
     3. ***ערה"ש (סי' ר"כ סעי' ה') – "וכבר נתבאר בסי' ק"ל שיש תקון לחלום לומר רבש"ע אני שלך וכו' בעת נשיאת כפים או בשעת אמירת החזן שים שלום ע"ש".***
  2. *מתי לומר בחו"ל שאין נשיאת כפים*.
     1. ***רמ"א (סי' ק"ל סעי' א') – "ובמקום שאין עולין לדוכן, יאמר כל זה בשעה שהשליח צבור אומר שים שלום, ויסיים בהדי שליח צבור, שיענו הקהל אמן (הר"ן פ' הרואה)".***
  3. *מתי לומר באר"י שיש נשיאת כפים, אבל לא מנגן*.
     1. ***שיעורי מרן הגריש"א זצ"ל (ברכות דף נה:, עמ' תרמ"ו) – "בימינו אין אפשרות לומר בשעת ברכת הכהנים, בחו"ל שהכהנים עולים רק בג' רגלים ומנגנים בסיום הברכה, היה אפשר לומר את הרבש"ע. אבל היום אין מתי לומר. ויש לומר דכל שמתחיל בשעת ברכת הכהנים אע"פ שמסיים אח"כ זה נקרא שאמר בשעת ברכת הכהנים. שאלה: כיצד למעשה מתי להתחיל לומר הרי בשעת ברכת הכהנים צריכים להקשיב למה שאומרים הכהנים. תשובה:*** *יאמר תכף בשעה שסיימו הכהנים לברך* ***קודם אדיר במרום".***
        1. ***מ"ב (סי' קכ"ח ס"ק קע"ב) – "בניגון התיבות וכו'. היינו בשעה שמאריכין בניגון הברת אות אחרונה של התיבה אבל לא בעת שאומרים התיבה דאז צריך לשתוק ולכוין כמ"ש בסכ"ו".***
     2. תשובות והנהגות (ח"ב סי' רנ"ו ד"ה ודע שאם) – "ודע שאם רוצה להתפלל בנשיאות כפים על חלום, צריך לדקדק לגמור הרבש"ע עם הכהנים באופן שהציבור עונים אמן גם על דברי בקשתו, וגם צריך לומר ג"פ הרבש"ע דוקא ולא התפלה שאומרים בסוף, שהסגולה לומר בכל ג' ברכות דברכת כהנים דוקא, וכן מבואר בש"ע ומ"ב סימן ק"ל ע"ש, ובחו"ל ביום שאין נושאין כפים ע"כ אומר רק פעם אחת בשעה שש"ץ אומר שים שלום ונזהר לגמור עם הש"ץ כשאומר בשלום בסוף ועונין אמן גם על בקשתו".
     3. ***שיח תפילה (שער י' אות ג', עמ' קצ"ז) – "אבל כאן באה"ק שעולים לדוכן בכל יום ואין הכהנים מאריכים בברכתם באופן שאפשר לומר אז את הרבש"ע, צריכים לאומרו בתוך הברכת כהנים, ומ"מ כמה שאפשר יש לאמרו לא בזמן שהכהנים אומרים המילים של הברכות אלא בין המילים, כאשר הש"ץ מקריא לכהנים, וכן כשמאריכים הכהנים בסיום המלות יברכך ויחונך וכו', שיש להאריך בהם בהברת הכ"ף (וע' במאמ"ר שהתיר לומר הרבש"ע פיסקי פיסקי מטעם אחר). ומי שקשה לאומרו ככה,*** *בשעה"ד יכול להקל לאומרו גם בזמן אמירת הכהנים ברכת כהנים****, או בזמן שהש"ץ אומר שים שלום (ע/ סי' קכ"ח סעיף מ"ה בהגה, וסי' ק"ל בהגה)".***
  4. **אשה**.
     1. חזו"א (מעשה איש ח"ג עמ' קס"ד) – "מספר רבי עזריאל בר: אחותי חלמה בזמן הריונה חלום רע. נגשתי להחזו"א, ספרתי לו על כך ואמר: אין לה מה לדאוג. שתלך לבית-הכנסת בשעת 'ברכת כהנים' ותגיד הרבונו של עולם אני שלך וחלומותי שלך חלום חלמתי וכו' (המובא במסכת ברכות דף נ"ה ע"ב)".
  5. **כהן שחלם חלום איך יטיבנו**.
     1. חשוקי חמד (יומא דף כב:, עמ' קפ"ו) – "תשובה. נראה שאחר שישא את כפיו ובירך את העם, ילך למנין אחר, וישמע מהם ברכת כהנים, ואז יאמר את תפילת הרבש"ע. אך צ"ע בזה, דהנה ז"ל הפמ"ג (סין קכח א"א סק"ג) ואם כן כשיש הרבה בתי כנסיות וכהן יוצא מאחת, אין רשאי לעמוד בשניה בשעת נשיאת כפים, ופגמא ודאי איכא, דהרואה לא ידע שכבר נשא כפיו, עכ"ל. ויעוין בחידושי רב נסים גאון (בברכות שם) שביאר את דברי הגמרא שברכת כהנים מועילה לבטל חלום רע על פי דברי המדרש תנחומא (פרשת נשא ס"ט) וז"ל: הנה מטתו שלשלמה ששים גבורים, מהו ששים. אלו ששים אותיות שבברכת כהנים, כלם אחוזי חרב, שכל אחד ואחד שמו של הקדוש ברוך הוא נזכר בו יברכך ה' יאר ה', ישא ה', איש חרבו על ירכו מה ראה ירך להיותה נזכרת כאן, אלא אפי' רואה אדם בחלומו, החרב שלופה ונתונה בצוארו וקוטע את יריכו, משכים והולך לבית הכנסת מפחד שראה בלילות בחלומו, ורואה הכהנים נושאין את כפיהם החלום רע מתבטל ממנו, לכך נאמר מפחד בלילות. ואם כן עיקר מה שמהני לבטל את החלום הוא הברכת כהנים עצמו, ולכן יתכן שהחלומות של הכהן נהפכות לטובה אף בלי אמירת הרבש"ע. ויעוין בספר חסד לאלפים (תשובה ז) שכתב שחלומות הכהנים נמתקים על ידי שמברכים את ישראל, ואם ירצו יעשו סדר הטבת חלום בפני שלושה".
  6. **ביום טוב שחל בשבת**.
     1. אין לומר הרבון, אם לא כשחלם לו חלום רע באותו הלילה.
        1. מג"א (סי' קכ"ח ס"ק ע') – "ובקצת מקומות נוהגין כשחל שבת בי"ט שאין נ"כ ולא ידעתי טעם לדבר ואפשר משום שאומרים רבש"ע וכו' ויש בו איסור תחנה בשבת **משא"כ בי"ט דלא קפדי כולי האי** כמ"ש בא"מ שא"א בשבת אח"כ מצאתי בס' פתרון חלומות כ' שמצ' בתשובת הגאונים שא"ל הרבון בשבת אא"כ כשמתענ' בשבת ת"ח והוא חולק עליהם וכ' אם מותר להתענות כ"ש לומר הרבון ע"כ ול"נ דדברי הגאונים שרירן וקיימין דבשלמ' תענית ודאי מבטל החלום לנעורת כאש והוי כמו פקוח נפש משא"כ הרבון וכמ"ש בי"ד ס"ס קכ"ה דבעי' שתהיה הרפואה ידוע ע"ש ולכן יש לנהוג כמ"ש הגאונים דאין בנו כח לחלוק עליהם בסברא בעלמ' וגם י"ל".
        2. מ"ב (סי' ק"ל ס"ק ד') – "כשנושאין כפים ביום טוב שחל בשבת אין לומר הרבון דאין אומרים תחנה בשבת אם לא כשחלם לו חלום רע באותו הלילה (אחרונים)".
        3. בקשות בשבת (פרק ב' סעי' י', פרק ה' סעי' ד').
     2. לומר הרבש"ע.
        1. משיב דבר (ח"א סי' מ"ז ד"ה ולענין, כל לשונו מובא לעיל) – "וכן באמת המנהג פ"ק וולאזין לומר הרבון בשבת שחל ביום טוב".
  7. **לענין הטבת חלום**.
     1. ***עי' סי' ר"כ, לשיטות ומראי מקומות.***
  8. מראי מקומות.
     1. חזו"א (קובץ אגרות ח"ב אות קמ"ט) – "הרבה פעמים חלמתי כמו אלה ולא שמתי לב לזה. נכון שתאמר הרבש"ע בשעת נשיאת כפים".

***חזו"א (ארחות רבנו ח"ג עמ' רי"ג*** אות ל"ה) – "ספר לי הרפ"ש (שליט"א) ז"ל תלמידו הנאמן של מרן החזו"א זצוק"ל שמרן לא שם לב לחלומות רעים ואף לא אמר את הרבש"ע בברכת כהנים וכ"ש שלא הטיב את החלום ולא צם, מרן סבר **שהחלומות בזמננו לא מראים שום דבר רק באים מהרהורי הלב**. מו"ר (שליט"א) זצוק"ל אמר לי שמרן החזו"א זצוק"ל אמר למי שחלם חלום לא טוב שיאמר את הרבש"ע כשהכהנים נושאים כפים. (עי' ארחות רבנו ח"א עמ' צ"א אות ק"ו). לאחד שחלם חלום שכתוב בסדות הגריעב"ץ שנהגו להתענות עליו אפי' בשבת".

* + 1. ***קהלות יעקב (ארחות רבנו ח"א עמ' צ"א אות ק"ו, דפו"ח עמ' קע"ז אות ד') – "מו"ר (שליט"א) זצוק"ל אמר לי בשם מרן החזו"א זצוק"ל כשבאו לפניו עם חלום (לא טוב) אמר מרן זצוק"ל שיאמרו את הרבש"ע (להטבת חלום שנדפס בסוף תפלת מוסף לג' רגלים) בשעה שהכהנים נושאים את כפיהם, וכן מורה מו"ר לי ולאחרים.*** אמנם בכ"ג טבת תשל"ט, חלמתי שת"ח א' שנפטר לפני כמה חדשים הלך עמי לנחם משפחה אחת ושמח אתי ולא ידעתי בחלומי שנפטר, ולא הרהרתי בו זמן רב, והיינו ידידים, ואמר לי מו"ר שאעשה הטבת חלום הפסוקים הכתובים בגמ' בפני ג' וכן שאגיד הרבש"ע בברכת כהנים, והוסיף לי מו"ר אני בעצמי לא שם לב לחלומות כי הם באים מהרהורי הלב וממה שחושבים במשך הזמן. (עי' מש"כ בחלק עובדות והנהגות [חלומות] הנהגת מו"ר בצעירותו). וכן במרחשון תשמ"א חלמתי מנפטרים והורה לי מו"ר לעשות הטבת חלום ואמר לי בכל חלום (לא טוב) צריך לעשות הטבת חלום וכן נהג הגרי"ז זצוק"ל מבריסק עכ"ל".
    2. חשוקי חמד (נדה דף סה.) – "אך כהיום בזמן הזה, ידוע מה שכתב החזו"א (אגרות ח"ב קמט) שהרבה פעמים חלמתי חלומות כאלה, ולא שמתי לבי לזה, ונכון שיאמר בעת ברכה כהנים הרבש"ע. וביאר בספר נחלת אבות (אות מ) שבזמנים הקדומים שהיו קדושים, אז החלומות היו קרובים לנבואה, אבל בזמנים אלה, החלומות שוא ידברון".