מקורות - אם נדה דבר שבערוה
קטגוריות: כללי / דור המלקטים עניינים כלליים / כללי / ביחד עם אבי מורי

*מקורות*

*אם נדה דבר שבערוה*

*ואם זה שייך ליהרוג ואל יעבור*

* 1. ***מחובר.***
     1. ***ר"ת (ספר הישר סימן ע"ט).***
     2. ***נובע ביהודה (מהדורה קמא - אבן העזר סימן נ"ה).***
     3. ***הגר"י ענגיל זצ"ל (אתוון דאורייתא כלל כ"א).***
     4. ***דברות משה (גיטין פרק א' סימן י"ד הערה י"ז).***
     5. ***ציץ אליעזר (חלק כ' סימן ל"ו).***
     6. ***הגר"ע יוסף שליט"א (שו"ת יביע אומר חלק ו' - יודע דעה סימן ט"ו).***
     7. ***הגר"ע יוסף שליט"א (טהרת הבית חלק א' עמ' י"ב).***
     8. ***נשמת אברהם (חלק ג' סימן כ"ב הערה ג'), בשם הגרש"ז אויערבאך זצ"ל.***

*סיכום.*

* 1. *אין דבר שבערוה פחות משנים, אם נדה דבר ערוה* ***[נ"מ, נאמנות של רופא].***
     1. ***ערוה.***
        1. ***רשב"א (חולין דף י: ד"ה ונשים) – "נ"ל דאיצטריך קרא דוספרה לה משום דהוי דבר שבערוה דבעלמא אין פחות משנים והכא בודקת וסופרת לעצמה ונאמנת".***
           1. ***אמנם עי' חזו"א (אה"ע סי' כ' ס"ק י"א ד"ה וראיתי) – "דבהדיא מבואר ברשב"א ריש גיטין כל' התו' דהוי ס"ד דנדה הוי דבר שבערוה, ומש"כ בחולין י' דהוי דבר שבערה ר"ל דבעצם הוי ערוה וחדשה תורה לענין נאמנות דהוי כאיסורא דעלמא".***
     2. ***אינו ערוה.***
        1. ***ר"ת (ס' הישר סי' פ' אות א') – "וכן אין דבר שבערוה פחות משנים אין חזקת נדה בכלל ולא ספירתה".***
        2. ***נוב"ק (אה"ע סי' נ"ה) - לשונו לקמן.***
        3. ***הגר' יצחק אלחנן (אהל ארץ נוד סי' קצ"ה ד"ה אחד"ש) – "נדה אין זה בכלל עריות דהא קימ"ל אין דשב"ע פחות משנים ונדה נאמנת כדין כל ע"א נאמן באיסורין".***
        4. ***מור ואהלות (אהל ארץ נוד סי' קפ"ג אות י"ג) – "ורק לענין נאמנות לא הוי דשב"ע עי' תוס' גיטין ב' ע"ב ד"ה הוי דשב"ע".***
        5. ***אג"מ (יו"ד ח"ד סי' י"ד סי' קפ"ה סוף סעי' ג') – "דלענין זנות שהוא להוציא מבעלה הרי הוא דבר שבערוה, שעיקר דין שנים נאמר בסוטה ליאסר לבעלה, (סוטה ב' ע"ב), אבל לומר שהיא נדה אין זה דבר שבערוה".***
        6. ***עי' הגרשז"א זצ"ל (נשמת אברהם ח"ג סי' כ"ב סוף הע' ג') – "יתכן דאף שלענין נאמנות של עד אחד אין זה כדבר שבערוה וחשיב רק כחלב ודם".***
        7. ***טהרת הבית (הקדמה עמ' י"א, יביע אומר ח"ו יו"ד סי' ט"ו אות ב') – "וכן עיקר".***
     3. ***דעת תוס' (גיטין דף ב: ד"ה הוי) – "אמאי איצטריך וספרה לה לעצמה ויש לומר דס"ד דחשיב כמו דבר שבערוה".***
        1. ***ערוה.***
           1. ***מעיל צדקה (סי' ל"ד ד"ה אך, ד"ה מכל) – "מוכח להדי' דס"ל להתו' דגם נידה מקרי דבר שבערוה אלא שהאמינתה התורה לספור לעצמה ואף שלשנא של התוס' משמע דהוי ס"ד דהוי דבר שבערוה אבל אין האמת כן י"ל דכוונת דס"ד דהוי דבר שבערוה וצריך שנים קמ"ל דנאמן באחד".***
           2. ***המקנה (קידושין דף סו. רד"ה סמוך) – "כמ"ש תוס' בריש גיטין דמוכח מקרא דוספרה לה דנאמנת אשה על הספירה אע"ג דנדה הוי דבר שבערוה".***

***המקנה (דף סה: תד"ה נטמאו) – "לפמ"ש תוס' בריש גיטין בד"ה ע"א וכו' דנדה הוי לי' כדבר שבערוה".***

* + - 1. ***אינו ערוה.***
         1. ***מהרי"ק (שרש ע"ב ד"ה אלא) – "וי"ל דס"ד דחשיב כמו דבר שבערוה עכ"ל התוספות משמע דאי נדה חשיב כמו דבר שבערוה לא הוה מהימנה".***
         2. ***נוב"ק (אה"ע סי' נ"ה) – "שהתוס' בריש גיטין דף ב' ע"ב כתבו בד"ה הוי דבר שבערוה וכו' דאיצטריך בנדה וספרה לה דס"ד דנדה חשיב דבר שבערוה, ואף דבאמת נדה לא חשיב דבר שבערוה אף שהיא בכרת וכדמוכח מלשון התוס' שכתבו דהוה ס"ד בנדה וכו' משמע שהאמת אינו כן היינו משום דעכ"פ תפסי בה קידושין והולד כשר ויש היתר לאיסורה ע"י טבילה אבל שאר עריות כולהו לענין זה דבר שבערוה נינהו ואין דבר שבערוה פחות משנים".***
         3. ***רע"א (סי' קכ"ד ד"ה אולם מסוף, בס' זכרון וזאת יהודה עמ' נ"ג) – "מסוף דברי תוס' נשמע בהיפוך מדכתבו דאצטריך וספרה לה דס"ד דהוי דבר שבערוה מבואר דאלו היה דבר שבערוה לא היתה נאמנת, אף דליכא חזקת איסור".***
         4. ***כת"ס (גיטין דף ב: ד"ה והנה המהרי"ק) – "דבאמת נדה לאו דב"ע הוא וצריך וספר' לה דה"א שיהי' כערוה קמ"ל כנ"ל".***
         5. ***חמד שלמה (גיטין דף ב: ד"ה אמנם).***
         6. ***בית שלמה (אה"ע סוף סי' ל"ה ד"ה תבנא) – "כ' בס' המקנה ... ומאוד אני תמה על הגאון הזה. דמתוס' הנ"ל שלפנינו איפכא מוכח דכ' דהוי ס"ד דהוי דבר שבערוה. ש"מ דהאמת אינו כן".***
         7. ***מלבושי יו"ט (יו"ד סי' ו' ד"ה ועוד אפשר) – "דעת הרשב"א בחולין ... וכן הביאו האחרונים בשם הגאון בעל מעיל צדקה. וכ"כ הגאון בעל המקנה קדושין (סו) דדעת התוס' ריש גיטין הוא דנדה הוה דבר שבערוה ... אך האחרונים השיגו ע"ז וכתבו דדעת התוס' ריש גיטין אינו כן. מדכתבו ס"ד דהוה דבר שבערוה. וכן מבואר בדברי מהרי"ק".***
         8. ***מהרש"ם (ח"ב סי' קפ"ב, מפתחות) – "התוס' בגיטין (דף ב' ע"ב) ד"ה הוי ... הדבר ברור דלמסקנא לא הוי דשב"ע וכן מצאתי בספר הישר לר"ת בענינים שונים שבסופו (דף פ"ג ע"ד) שהאריך להוכיח בראיות דנדה לא הוי דשב"ע".***
         9. ***מור ואהלות (אהל ארץ נוד סי' קפ"ג אות י"ג), לשונו לעיל.***
         10. ***הגר' יצחק אלחנן זצ"ל (אהל ארץ נוד סי' קצ"ה ד"ה אחד"ש) – "בתוס' גיטין דף ב' ע"ב ד"ה הוי דשב"ע דנדה לא הוי דשב"ע".***
         11. ***אתוון דאורייתא (סי' כ"א ד"ה ועיין) – "מתוס' גיטין ד"ב ע"ב ד"ה הוי דמוכח מדבריהם דנדה לא חשיב דשב"ע".***
         12. ***קובץ ביאורים (גיטין אות א') – "תוס' ד"ה הוי ... וי"ל דס"ד דחשיב כמו דבר שבערוה עכ"ל. ... לא הוי איסור נדה דשב"ע".***
         13. ***חזו"א (אה"ע סי' כ' ס"ק י"א ד"ה גם) – "וגם דעת תו' גיטין ב' ב' ד"ה הוי, מבואר דאין ע"א נאמן בדבר שבערוה אפי' לא אחחזק, דהקשו אי ע"א נאמן באיסורין אפי' אתחזק אמאי אצטריך וספרה, [פי' דא"כ אי אפשר לומר דיליף מוספרה דהא התם לא אתחזק כמש"כ בד"ה ע"א]. ותירצו דס"ד דחשוב כמו דבר שבערוה, וא"כ מבואר דבדבר שבערוה אפי' לא אתחזק אין ע"א נאמן, וכ"כ הגרע"א בתשובה סי' קכ"ד".***
         14. ***דברות משה (גיטין פרק א' סי' י"ד הע' י"ז) – "דכתבו התוס' ... דמשמע דבאמת אין לנדה דין דבר שבערוה".***
         15. ***טהרת הבית (הקדמה עמ' י"א, יביע אומר ח"ו יו"ד סי' ט"ו אות ב').***
      2. ***מר"מ – יהודה יעלה (ח"ב סי' קפ"ג, סי' קפ"ד), ציץ אליעזר (חי"ז סי' ל"ב אות ד', חי"ח סי' כ"ו אות ב', "ואילו מדברי התוס' בגיטין סבור היה הגרי"א ז"ל שכן יש הוכחה ברורה דס"ל דלא הוה דבשב"ע ממ"ש בלשון "דס"ד דחשיב כמו דבר שבערוה", כדביארתי בספרי שם, ולכן צירף זה לצדדי ההיתר שכתב בנידונו שם, ואמנם בעל המחבר מר ואהלות שמביא בדבריו דברי הגרי"א ז"ל מעורר עליו בשולי המכתב די"ל דרק לענין נאמנות כתבו התוס' כן. וכן כותב לעיל מזה בסימן קפ"ג אות י"ג ע"ש"), ט"ז וש"ך השלם (סי' קצ"ה ש"ך ס"ק נ"ו).***
  1. *גלוי עריות הוי יהרג ואל יעבור, אם נדה מיקרי גלוי עריות****.***
     1. ***יהרג.***
        1. ***רא"ה.***
        2. ***הו"ד בריטב"א (פסחים כה. ד"ה וכתב) – "הרא"ה ז"ל דגילוי עריות ... כגון ישראל שבא על אחת מן העריות או על הנדה".***
        3. ***עי' רש"י (גיטין דף ו: ד"ה גילוי) – "גילוי עריות: כשמגיע זמן טבילתה בעת צינה והיא יראה לומר לא טבלתי ומשמשתו נדה".***
        4. ***ב"י (יו"ד סי' קצ"ה ס"ק י"ז) – "דנגיעת ערוה אסורה מן התורה הכא אע"פ שיש בו פיקוח נפש אפשר דאסור משום דהוי אביזרא דגילוי עריות וצ"ע".***
        5. ***רדב"ז (סי' אלף ע"ו) – "הרי ערוה וכל אביזרהא אמרינן ימות ואל יעבור מההיא עובדא דההוא דהעלה לבו טינא".***
        6. ***הו"ד בפתחי תשובה (יו"ד סי' קצ"ה ס"ק ט"ו).***
        7. ***ש"ך (יו"ד סי' קצ"ה ס"ק כ') – "אם החולה מסוכן ואין שם רופאים ... להרמב"ם דנגיעת ערוה אסורה מן התורה הכא אע"פ שיש פיקוח נפש אפשר דאסור משום אביזרא דג"ע וצ"ע עכ"ל ב"י".***
        8. ***תפארת ישראל (סי' קצ"ה ס"ק ו') – "והוא בכלל ג"ע ... וניתנה להיות בכלל יהרג ואל יעבור".***
        9. ***גר"א (סי' קצ"ה ס"ק כ') – "דאפי' בפיקוח נפש אסור כמ"ש בפ"ב דפסחים (כ"ה א') בכל מתרפאין חוץ כו' ובעצי אשירה ליכא אלא לאו בעלמא אלמא אפילו לאו דג' עבירות אין מתרפאין בהן".***
        10. ***חיי אדם (כלל כ"א סעי' י"ג) – "וג' מסירות נפש הן. א) ע"ז, גלוי עריות, שפיכות דמים, אפי' בצנעה ואפי' אם מכוין להנאת עצמו ולא להעבירו על דת, מחויב למסור עצמו למיתה. ולא על הבעילה לבד, אלא אפי' על חיבוק ונישוק של כל העריות או נדה שאין בה אלא לאו, אפ"ה הדין דיהרג ואל יעבור".***

***חכ"א (כלל פ"ח סעי' א') – "אפילו פנויה והיא נדה או גויה אף על פי שהוא מסוכן למות מוטב שימות".***

* + - 1. ***אור גדול (סי' א' ז' - ב' ד"ה וגם, ט' - ב' ד"ה ובעיקר).***
      2. ***מנ"ח (מצוה רצ"ה אות כ"א) – "נדה דהיא מחייבי כריתות והיא בכלל עריות המבוארים בפרשת אחרי מות, אף שקידושין תופסין בנדה כמבואר ביבמות מ"ט ע"ב מ"מ לענין זה הויא בכלל ערוה שיהרג".***
      3. ***לחם ושמלה (לחם ס"ק ט') – "וכתב בפלתי ... והיא לא טהורה מטומאתה ... וניתן להיות בכלל יהרג ואל יעבור".***
      4. ***חפץ חיים (ס' המצות ל"ת קל"ב סוף ד"ה והנה, נדחי ישראל פרק מ"א אות כ"ג ד"ה והנה) – "ואיסור נדה מפורסם בכל ישראל ... ואפילו אם יכפוהו עכו"ם לזה, צריך למסור נפשו ולא יעבור על זה - שהוא שקול כמו עבודה זרה".***

***חפץ חיים (אהבת חסד ח"ג פרק ו' בהג"ה א') – "דבתולות דידן בכלל נדות הם ... שצריך להרג ולא לעבר עליהן".***

***חפץ חיים (נדחי ישראל פרק י"ט אות ב', עי' שם ריש פרק כ"ד) – "עם נדות ועריות ונכריות ועוברים ברצון נפשם על עבירה חמורה כזה, שהדין דצריך להרג ולא לעבר אפילו אם רוצים לאנסו. וגם חיב כרת על איסור זה".***

***חפץ חיים (בית ישראל פרק ג' אות ד', אגרות ומאמרי ח"ח מילואים אות ד') – "דבר הידוע לכל בן תורה כי נדה היא בכלל עריות שהיא אחד משלשה עבירות שמחויב כל איש ישראל למסור נפשו להריגה ולשריפה שלא לעבור עליהם והם ע"ז ג"ע וש"ד ... והוא מפני שפגם הנפש מאלו העונות גדול כ"כ, שמוטב לו לאדם למות ולא לעבור".***

***חפץ חיים (טהרת ישראל פרק ד') – "וידוע דאיסור נדה אפילו היא אשתו הוא בכלל עריות כמפורש בתורה וגמ' ופוסקים. ולאו דוקא על הבעילה לבד אלא אפילו על חיבוק ונישוק של כל העריות או נדה אפ"ה הדין דיהרוג ואל יעבור דכל דבר שהוא אסור משום ע"ז וג"ע וש"ד אפילו אין בו מיתה אלא לאו בעלמא מחוייב למסור עצמה למיתה".***

***עי' מ"ב (סי' ע"ה ס"ק י"ז) – "וכן פנויה שהיא נדה מכלל עריות היא ובתולות דידן כולם בחזקת נדות הן משיגיע להן זמן וסת".***

* + - 1. ***מור ואהלות (אהל ארץ נוד סי' קפ"ג אות י"ב, אות י"ג).***
      2. ***טהרת ישראל (הקדמה אות ג') – "אפילו על חיבוק ונישוק של נדה הדין דיהרג ואל יעבור אף שרוצים לאנסו".***
      3. ***קובץ הערות (סי' ג' אות י').***
      4. ***שערי טוהר (שער א' סעי' י"א) – "חיבוק ונישוק בנדה אסור מה"ת ואפשר שהוא בכלל יהרג ואל יעבור".***
      5. ***חבלים בנעימים (ח"ג סי' נ"ה) – "פשוט דנדה הוי ערוה כמ"ש ביבמות נד. אשכחן נדה שאר עריות מנלן, וכ"כ רמב"ם פ"א מאישות ה"ה כל שחייב על ביאתו כרת והם האמורות בפ' אחרי מות הן הנקראים עריות, וכ"כ בפ"ד שם הי"ב המקדש אחת מן העריות לא עשה כלום שאין קדושין תופסקים לערוה חוץ מן הנדה, וכ"כ בפ"ד מה' א"ב ה"א הנדה הרי היא כשאר העריות המערה כו'. ובס' חלקת יואב חיו"ד סי' כ"ט כתב דנדה אינה ערוה ומביא ראי' מירושלמי פ"ז מסנהדרין ה"ה דנדה אסורה רק משום טומאה. ואי אפשר לומר כן, דהוא נגד המבואר למעלה. ומ"ש בירושלמי שאין חייבים עליה אלא משום טומאה, הפירוש אף דנדה היא ערוה מ"מ לא דמי לכל העריות, דבכולם אין קדושין תופסין משא"כ נדה, וכמ"ש מראה הפנים שם. וא"כ נדה בכלל גילוי עריות שלא הותר משום פקוח נפש וכ"כ ריטב"א ... וכ"כ ש"ך שם סק"כ".***
      6. ***דברות משה (גיטין סי' י"ד הע' י"ז, עי' אג"מ יו"ד ח"א סוף סי' נ"ה) – "שלענין יהרג ואל יעבור משמע שנדה נמי בחשיבות ערוה".***
      7. ***בני בנים (ח"א סי' ל"ט ד"ה וכיון) – "שו"ת פני יהושע ... לפי דעתו אפילו בתשמיש נדה ליכא יהרג ואל יעבור ונהי שאין מורים כן על כל פנים ליהוי כסניף".***
      8. ***שבט הלוי (ח"ו סי' קי"ט אות ב', ששבה"ל סי' קצ"ה סעי' ט"ז ס"ק ב') – "דודאי בכ"מ מוכח דהוא גילוי עריות".***
      9. ***שיעורי טהרה (פרק א', עמ' ט"ו) – "ולדעת רוב הפוסקים חומר איסור נדה כחומר שאר עריות שיהרג ואל יעבור וכן בנדה, ודלא כשו"ת פני יהושע".***
      10. ***תורת היחוד (פרק א' הע' ב' ד"ה אכן).***
      11. ***בדה"ש (בי' עמ' ג') – "כתב הב"י ... יהרג ועל יעבור שאם מאנסים אותו לבא על הנדה חייב למסור נפשו על זה".***
      12. ***פתחי הלכה (ארטסקרול, עמ' מ"ח).***
      13. ***הגר"ש איידר זצ"ל (ח"א עמ' ג', סוף ח"ב סוף הע' תכ"ג).***
      14. ***דרכי טהרה (עמ' נ"ה, מכתב בציץ אליעזר חט"ז סי' ע' אות ב') – "ג' עבירות שעליהן 'יהרג ואל יעבור', ולא עליהן בלבד, אלא אף על אביזריהן (עבירות השייכות אליהן) ואחת מג' אלו היא: 'גילוי עריות' ובכלל עריות גם הנדה".***
      15. ***יסוד הטהרה (פרק ב' הע' א') – "ויש בזה יהרג ואל יעבור".***
    1. *יעבור****.***
       1. ***שו"ת פני יהושע (ח"ב סי' מ"ד) – "פשיטא דאינה בכלל ג"ע".***
       2. ***הו"ד בקול סופר (על משניות בח"ת שבסוף הספר בסוגיא דמאכילין קל קל אות י').***
       3. ***תורה לשמה (סי' תצ"ד) – "לענין הלכה אם בא לשאול צריך להורות לו דאין זה בכלל יהרג ואל יעבור שגם מר"ן ז"ל לא קאמר אלא בדרך אפשר".***
       4. ***דעת תורה (סי' קצ"ה סעי' י"ז, מהרש"ם ח"ב סי' קפ"ב במפתח, נחל ברית קונ' דברי שלום אות ל"ט) – "עי' תשו' פנ"י ... והעלה דנדה אינה בכלל גילוי עריות".***
       5. ***עי' אבני נזר (יו"ד סי' תס"א אות י') – "קשיין לי דברי הב"י ... נדה שאין בה דין זה אין מצילין אותו בנפשו ואינו בהקישא דרוצח ויעבור ואל יהרג גם אין שייך בו אביזרייהו דג"ע כיון דאיסור אחר הוא לגמרי וצע"ג".***
       6. ***חלקת יואב (יו"ד סי' כ"ט בהג"ה) – "ולפלא לי על הש"ך ביו"ד סוס"י קצ"ה דסובר דבנדה יהרג ואל יעבור. והוא פלא דודאי כיון דקידושין תופסין בה אינה ערוה כלל, וכמו שהבאתי בפנים בשם הירושלמי דנדה לא יקרי ערוה. דהרי חזינן דלא נקראת זונה. וכן הוא במקנה סוף האומר דבנדה לא ניתן להצילו בנפשו, ודברי החת"ס באה"ע סי' ק"ס שכתב להיפוך. תמוהין".***
       7. ***עי' הגרשז"א זצ"ל (נשמת אברהם ח"ג סי' כ"ב סוף הע' ג', שולחן שלמה ערך רפואה ח"ג עמ' מ') – "יתכן דאף שלענין נאמנות של עד אחד אין זה כדבר שבערוה וחשיב רק כחלב ודם וכן גם לענין יהרוג ואל יעבור".***
       8. ***ציץ אליעזר (ח"ו סי' מ' פרק א' אות י"ז, חט"ז סי' ע' אות ב', חי"ז סי' ל"ב אות ד', חי"ח סי' כ"ו אות ב', ח"כ סי' ל"ו אות א', נשמת אברהם ח"ג סי' כ"ב הע' ג' ד"ה ועיין) – "אולם למעשה אין זה משנה ממה שכתבתי בדברי שם בעיקרה של זאת ההלכה אם נדה בכלל עריות, ואפילו אם נניח שהח"ח ז"ל כוון בדבריו בקונטרסיו להלכה למעשה בזה, ולא לשם זירוז לשמירת קיום מצוה חמורה זאת (כי איננו מצטט שום מקורות לקביעתו בזה), אפ"ה עם כל הכבוד אין בזה בכדי לשנות ממה שקבעו בזה אחרת גדולי ואדירי פוסקים אחרים קדמונים ואחרונים, ולשלול האפשריות להסתמך עליהם כאשר הסתמכתי ובססתי עליהם את דברי שס"ל במפורש שנדה איננה בכלל עריות שדינם ליהרג ולא לעבור ושעל אחת כמה שלא חל הדין הזה לגבי קריבה כחיבוק ונישוק, הלא המה: שו"ת פני יהושע, שו"ת זרע אמת, שו"ת מהרש"ם שו"ת שם אריה, ואחרון אחרון גאון הדורות הגרי"א ז"ל מקאוונא".***
       9. ***טהרת הבית (הקדמה עמ' י"ב, ח"ב עמ' רכ"ג, יביע אומר ח"ו יו"ד סי' ט"ו אות ג').***
    2. ***מר"מ – הגר"ש קלוגר (חכמת שלמה יו"ד סי' קנ"ז, שנות חיים קונ' פרט ועוללות ע"ד-ג' ד"ה והנה, "דהוי פלוגתת הפוסקים"), דרכי תשובה (ס"ק ט"ו, סי' קנ"ז ס"ק ו'), שערי טהר (ח"ו סי' ו'), ט"ז וש"ך השלם (סי' קצ"ה ש"ך ס"ק נ"ז).***
       1. ***חת"ס (אה"ע ח"ב סי' ק"ס ד"ה והנה) – "והנה הב"ח בח"מ סי' פ"ז שדא בי' נרגא בהך שבועה שעל אתנן כי כל נשים שלנו שהם פנויות נדות הן וקים לי' בדרבא מיני' וש"ך שם סקנ"ח תמה עליו דהא לא קיי"ל כר"נ בן הקנה שהי' עושה יום הכפורים כשבת ולפע"ד טעמי' דהב"ח משום דניתן להצילו בנפשו ובחידושי הארכתי ואין כאן מקום להאריך ואין לנו אלא דברי רמ"א שישבע".***
       2. ***חזקת טהרה (סי' קצ"ה סעי' י"ז סוף ס"ק ג') – "ובעיקר הענין דמשוה לנדה כערוה, עיי' בספר חלקת יואב חי"ד סי' כ"ט בהגה שם, דלכאורה דעת הרמב"ם ז"ל אינו כן עיי"ש".***
  1. *אם דבר שבערוה תלוי ביהרג ואל יעבור****.***
     1. ***תלוי זה בזה.***
        1. ***אתוון דאורייתא (סי' כ"א ד"ה ועיין, גליוני הש"ס גיטין דף ב:) – "דנדה לא מיקרי ערוה רק איסור גרידא ונ"מ לענין יהרג ואל יעבור ולענין אין דשב"ע פחות משנים".***
        2. ***דובב מישרים (ס' זכרון זכר שלמה עמ' תע"ח).***
        3. ***עי' שבט הלוי (ח"ו סוף סי' קי"ט).***
        4. ***דברי מרדכי (גיטין סי' ז').***
        5. ***טהרת הבית (עמ' י"ב, יביע אומר ח"ו יו"ד סי' ט"ו אות ג') – "אי נדה הויא דבר שבערוה איכא נ"מ טובא אי אמרינן גבי נדה יהרג ואל יעבור או לא. וי"ל".***
        6. ***אוצר מפרשי התלמוד (גיטין דף ב:).***
        7. ***מראה מקום (גיטין דף ב:).***
     2. ***אינו תלוי זה בזה.***
        1. ***מור ואהלות (אהל ארץ נוד סי' קפ"ג אות י"ג, סי' קצ"ה ד"ה אמר) – "דנדה מקרי ג"ע ... ורק לענין נאמנות לא הוי דשב"ע".***
        2. ***דברות משה (גיטין פרק א' הע' י"ז) – "דכתבו התוס' ... דמשמע דבאמת אין לנדה דין דבר שבערוה, אף שלענין יהרג ואל יעבור משמע שנדה נמי בחשיבות ערוה, הוא משום דס"ד משום חומר האיסור דהוא מפושעין בגופן דנחשב חמירי משאר עבירות דהן בכרת ואף במיתה ... שלכן גם נדה שג"כ היא מאיסורי ביאה ובחיוב כרת הן בחומר זה דבעי שני עדים והוצרך קרא דוספרה לה לומר שנאמנת ככל איסורים משום דזה שבעינן שני עדים בדבר שבערוה הוא משום דהוא חדוש דבר שזה לא שייך בנדה אלא בגיטין וקידושין וזנות דא"א להאסר על בעלה".***
     3. ***מר"מ.***
        1. ***נודע ביהודה (קמא אה"ע סי' נ"ה) – "ועיקר דבר שבערוה ילפינן מכי מצא בה ערות דבר והיינו אשה שזינתה תחת בעלה והיא באמת אינה ערוה גמורה דאטו אשה שזינתה היא בכרת על בעלה הא ודאי שאין בה כרת אבל טומאה כתיב בה כעריות ולכן מיחשב דבר שבערוה".***