זכויות שמורות
קטגוריות: כללי / דור המלקטים עניינים כלליים / כללי

**זכויות שמורות**

Copyright

* 1. ***מר"מ –*** אבני ישפה (ח"ד סי' קי"ט), רבבות אפרים (ח"ו סי' תנ"ח אות ט'),קובץ נהוראי (עמ' תצ"ה), הערות בהלכה (ח"א),gray matters (עמ' 119)***.***
     1. אג"מ (או"ח ח"ד סי' מ' אות י"ט) – "מי שעושה טייפ מד"ת ואוסר להעתיקו בדבר אחד שעשה טייפ מדברי תורה וכותב שאוסר לעשות מטייפ שלו עוד טייפס ודאי אסור כי הוא ענין שוה כסף ועשה הטייפ להרויח מזה שאחרים שירצו יצטרכו לשלם לו שא"כ ליכא משום מדת סדום, וממילא כיון שהוא חפצו אין רשאין ליקח אותו להשתמש בו שלא ברשות, ואף כשלא שמעו ממנו שאינו נותן רשות אסור להעתיק ממנו בסתמא כל זמן שלא הרשה בפירוש, ואדרבה בעל הדברי תורה כיון שאמר זה ברבים שכל אחד יכול להעתיק על טייפ אין לו שום רשות למנוע מלעשות טייפס, אם לא כשאמר לכל אלו שבאו לשמוע שאינו אומר אלא כשיבטיחו לו שלא יעשו טייפס מזה מאיזה טעם שאינו רוצה לפרסם דאף שלא שייך איסור גזל על זה איכא עכ"פ איסור מלעבור על דעתו אף כשיודעין השומעין שאינו רוצה גם בלא התנה וכ"ש בהתנה שאסור שהרי הטריחוהו באופן שאמר שאינו רוצה והוי כעשו מלאכה באחד בעל כרחו. ואף שהוא דברי תורה שחייב הרב להשמיע יש הרבה שאינו ראוי לפרסם משום שאין למסור אותם לכו"ע ויש שאין מורין כן וכדאשכחן בגמ' טובא, ולפעמים מחמת שלא ברור להרב אם דבריו נכונים ובדעתו שעוד יעיין בדבר אם הם ראוין, ויש נמי רשות להרב לאסור בשביל זה שלא יעשו טייפס דשמא יראה אח"כ הרב שאין דבריו נכונים ויתבייש, אף שמסתבר דאין לו רשות לאסור על התלמידים דבר כדי שלא ישכחו וכדי שיוכלו לחזור עליהן דהא זהו ג"כ מצורכי הלמוד לתלמידים הוא אך שיצום שלא יפרסמו עד שיאמר להם שהוא ראוי גם לפרסם, אבל על טייפ שהוא נעשה על זמן רב וליתן גם לאחרים יכול לעכב שלא יעשו כלל, אבל עכ"פ הוא ענין איסור אחר ולא איסור גזלה, אבל לעשות טייפ אחר מטייפ אחד שלא ברשות הוא איסור גזל".
     2. בצל החכמה (ח"ד סי' פ"ה) – "מותר להעתיק מספר חבירו וכן להדפיס ח"ת שלו גם נגד רצונו כשאין לו הפסד".
     3. אבן ישראל (רבבות אפרים ח"ו סי' ת"ט אות ח') – "להעתיק - בלא רשות הבעלים - קלטות ודיסקטים וכדו' ... ובשם הגרי"י פישר להקל בזה, אם הוא נפוץ".
     4. משנה הלכות (חי"ב סי' תי"ג) – "בדבר שאלתו שיש על כמה ספרים נדפס עליהם כל הזכויות שמורות ויש שמוסיפין ואפילו חלק ממנו אם יש איזה נפ"מ בזה. לפענ"ד פשוט שאותם שכותבין כל הזכויות שמורות ההקפדה שלא להדפיס הספר כולו כי אדם אוסר דבר שהוא שלו על אחרים הגם שיש בזה עיקולין ופשורין מ"מ כבר נהגו כן אבל המוסיף ואפילו חלק ממנו הכוונה שלא יקח חלק מהספר ג"כ וידפיסנו לעצמו ומ"מ גם אלו אין כוונתם שלא יוכל לצטט איזה דברים מהספר ולרשום מבטן מי יצאו אלו הדברים אלא שאין נותן לו רשות להדפיס דברים כהויתן כל הספר או מקצתו כמובן".

משנה הלכות (חי"ב סי' תי"ד) – "מה ששאל עוד כגון מע"כ שהוא מלמד תשב"ר ועושה הרבה פעמים צילומים בשביל הילדים כדי להבינם ביותר למשל זמירות ותמונות וכיוצא בזה האם גם זה בכלל שאסור לצלם מספר כזה ששמע שאם לא להרוויח מותר ולפ"ז גם כשעושה לעצמו ג"כ מותר. באמת כי דבר זה קשה להגיד ברורות כי זה תלוי בדעת האדם אמנם הא ודאי מה שאמר כל שלא להרויח מותר אין זה אמת דהמדפיס או המחבר לא איכפת ליה אם מי שהוא מרויח אלא שהוא לא יפסיד בממון או החיבור שעשה, וא"כ כן צ"ל כל שהמדפיס לא יפסיד בשביל זה אז מותר ומעתה פשוט שאם אדם עושה לעצמו צילום מספר שקנה אחד הרי בזה מפסיד בעל הספר שלולי שעשה צילום זה היה קונה לעצמו ספר מהמחבר ועכשיו אינו קונה ממנו אלא עושה צילום וא"כ לכאורה גם הצילומים שעושה להתינוקות אפשר שהוא כן ומ"מ נראה דעל כה"ג לא מקפיד המחבר שעושים צילום בשביל תינוקות של בית רבן ולכן נלפענ"ד דלעשות צילום מאיזה ענין או דף מהדפים מותר לתינוקות אבל לצלם כל הספר לפענ"ד אין לצלם, והגם שי"ל דההקפדה הוא דוקא להדפיס ולא לצלם מ"מ הראשון נראה".

משנה הלכות (חי"ב סי' תט"ז) – "היות כי נשאלתי הרבה פעמים בענין זה ובמדפיסי ספרים בכלל שלוקחין ספר ישן או חדש וחוזרים ומדפיסים אותו וכותבין עליו כל הזכויות שמורות אי יכול לאסור על אחרים הדפסת ספר זה ואי יש כח בידו להביאם לד"ת ולהוציא ממון היזק מידם או כתיבה זו לא הוי אלא פטפוטי דברים דאין בידו לאסור ספרי אחרים שהדפיס אציג כאן מה שכתבתי בענין זה, ואף כי אין הז"ג מ"מ לא אוכל לעבור מלהעיר קצת בדבר זה עכ"פ ליתן מקום למעיינים בהלכה זו. ואין בדעתי לפסוק בעניני דיני דמלכותא אלא ע"פ חק תורתינו הקדושה. והנלפענ"ד בעצם דין דכל הזכיות שמורות ולעבור על אלו הדברים קצת, דהנה מצינו ...".

* + 1. הגריש"א זצ"ל (רבבות אפרים ח"ו סי' ת"ט אות ח').
    2. הגרחפ"ש זצ"ל (רבבות אפרים ח"ו סי' ת"ט אות ח') – "אסור בשום פנים ואופן להעתיק - בלא רשות הבעלים - קלטות ודיסקטים וכדו'".
    3. שבט הלוי (ח"י סי' רע"ו, עי' ח"ד סי' ר"ב) – "יקרתו קבלתי ואשיב בקיצור, ע"ד שאלתו בהא דרגילים לכתוב על ספרים, תוכנות מחשב, קסטות וכדומה כל הזכיות שמורות, האם יש בכח המוכר למנוע מהלוקח מלהעתיק את הספר או התוכנה לצורך עצמו, וכן אם אסור להעתיקו ולמכרו ברבים, וכב' העיר קצת מדברי גדולי האחרונים. הנה כבודו מדמה זה לענין מש"כ בתשובת מרן הח"ס חו"מ סי' מ"א דצריך לחדש החרם אצל כל מדפיס ספר וע"ש דעת מרן הגאון רבי מרדכי בענעט זי"ע בזה. הנה כבודו מדמה דברים שאינם שוין, דלא זו למרן הח"ס שמחמיר מאד בענין ההסכמות והטלות גבול זמן וכיו"ב להחזיק זכותו של ראשון, אלא גם למש"כ מרנא מהר"ם בינעט זי"ע בתשובת ח"ס שם, והקיל קצת בזה. מכ"מ הוא לא מיירי אלא בעיקר הדפסת שסין וכיו"ב שלא השקיע הראשון אלא עמל והוצאה של הדפוס והמכירה, אבל עצם תוכן הספרים הם מכבר נחלת כל ישראל, והמדפיסים רק מחדשים אורם כבראשנה, אבל דברים כתוכנות וכה"ג, או חידושים פרטים של מחבר ספר שיגע והמציא, צורה החדשה הזאת, פשיטא דבזה אדם יכול לאסור שלו, ואין זה נכנס בגדר הסכמות בעלמא שמהם דברו הגאונים הנ"ל הח"ס זי"ע ומהרמ"ב זי"ע. וממילא אין זה שייכות ג"כ למש"כ כב' מתשובת פרשת מרדכי, ותשובת צמח צדיק יו"ד סי' קצ"ה דבמלאכת שמים אין יכול לעכב דקנאת סופרים תרבה חכמה, דכולם איירי בספרים ששייכים בכל אדם, אבל עקר השאלה וכיו"ב נוגע לאיסור מזיק וגנבה, וכבר דברתי בענינים אלה במק"א, וכאן קצרתי".
    4. הגרח"ק שליט"א (נזר ישראל עמ' ר"כ אות קע"א) – "האם מותר להקליט קלטות או תוכנות מחשב לעצמו שלא על מנת למכור. תשובה מרן שליט"א: אם הוא גורם הפסד לבעל הקלטת כגון שאם לא היה מקליט היה קונה אותה אסור, אך אם זה לא נצרך לו כ"כ עד כדי שהיה קונה אותה מותר להקליט כיון שלא גורם בזה נזק, ואם לא כתוב שאסור להקליט כגון כל הזכויות שמורות וכדומה ודאי שמותר".
    5. הלכה ברורה (volume 9 issue 4).
    6. ***ילקוט יוסף (קיצור שו"ע חו"מ סי' רע"ו, רפ"ט סעי' ו') – "מי שחיבר ספר, כל הזכויות שמורות למחבר, ואסור לאחרים להדפיס את ספרו בלא הסכמתו, אף אם רצונם לזכות את הרבים, שאין אדם גוזל את חבירו כדי לזכות את הרבים. ולכן אם נפטר, מעביר את זכותו לבניו אחריו, וכן פשט המנהג לאסור לאחרים להדפיס הספר, הן מצד דינא דמלכותא דינא, והן על פי גזרת והסכמת המחברים, והרבנים המסכימים לחיבור, והן מצד חוקי המדינות. [יביע אומר חלק ז' חלק חושן משפט סימן ט]".***

***ילקוט יוסף (קיצור שו"ע חו"מ סי' ש"ע סעי' י"ג, סעי' י"ד) – "שמחבר ספר שהדפיסו והוציאו לאור עולם, אין רשות לאחרים להדפיס את ספרו בלי רשותו. וכל הזכויות שמורות לו. ויש בזה גם דין ירושה. קלטות שכתוב עליהם "כל הזכויות שמורות" אם השקיעו על הוצאת הקלטת הוצאות, כמו הקלטות של מקהלות שונים, אסור לאדם להקליט את כל הקלטת. אבל מותר להקליט שירים מהרדיו, או שירים ששרו אותם בהופעות ציבוריות. וכל שכן שמותר להקליט, או להעתיק מקלטות, דברי תורה של רבנים ובעלי מוסר".***

* 1. הורדת אינטרנט - תחומין (חלק כ"ד עמ' צ"ו), קובץ הישר והטוב (ח"ג עמ' ק"ס).
  2. הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל) -

Is one permitted to get licensed software without paying for it?

R' Y. Berkovits wrote: If it is quite simple to get hold of, then its hefker and permitted. However, if it requires some talent to find, then it is not hefker and not permitted. Regarding Jewish software and music, there may be additional בין אדם לחבירו reasons to pay for it. [Agav - the concept of "תקנת השוק" doesn't really apply here. Chazal made certain תקנות in order that it should be worthwhile for people to do business, that without these תקנות people will just quit. In a type of business that people won't quit, just be less profitable, we don't find תקנות.]

הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל) –

Students often want to share music with friends. This music has usually been downloaded from the net or received from others. The student usually has no idea if the original download from the web was legal under 'dina demalchuta'. (1) Can they share that music with others even though they don't know if it was originally legal. (2) Does it make a difference if the music was originally taken from a bought CD which it IS definitely illegal to copy (but already copied)? (3) In any of these cases is there an obligation to delete the music?

R' Y. Berkovits wrote: We have mentioned this on the site already - that if it's simple to get hold of, then it's hefker.

הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל) -

Is it permitted to Produce an original ‘Kovetz’ mefarshim, gleaned from digital available sources like BarIlan Responsa (which I legally own), HebrewBooks.org, Otzar HaChochma, for commercial purposes? The idea is to produce and publically sell, a ‘kovetz mefarshim’ adapted to include a unique layout and additional features not currently available? Although all the texts (rishonim & achronim) are classically available in all batei medrashim, it is far easier to ‘cut-and-paste’ them from these sources. Can these programs halachically prevent me from using this material? Even if it's permitted m’ikar hadin, is there a problem going against the publishers wishes?

R' Y. Berkovits wrote: No. They cannot be used for commercial use - and they can probably sue you.

הגר"י ברקוביץ שליט"א - שיעורים בקולטת - 2013-12-27 Z'chuyos Yotzrim

ר' ישראל טרטנר - copyright law in halakha.doc.

2) רב מרברגר שליט"א – copyright laws.mp3

3) Rav Moshe Dov Fox (יש שיעור).