כלים פי_ד מ_ד
קטגוריות: ש_ס / נא כלים / כלים עניינים - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / כלים ב_מ

**כלים פי"ד מ"ד**

א] **הטמאין שבעגלה,** בחזו"א סימן י"ט סק"ה כתב, דאין לפרש למשנתינו בשעת חיבורן, וע"י א' מהטמאים מיקרי כל עגלה של מתכת, שהרי תנן לקמן פכ"א מ"ב דהעול והקטרב אינם חיבור, אלא משנתינו בטומאת א' א' בפנ"ע, דהם חשובים כלים בפנ"ע אע"ג דהם נרכבים יחד בשעת מלאכתן, וחשיבי כפרח של מנורה ובסיסה, עכ"ד, ועיי"ש מש"כ לדון בגונא דא' מכלי העגלה של מתכת והשאר פשוטי כ"ע, אימתי הם מקבלין טומאה בשעת חיבורן.

ב] **הקטרב,** הרמב"ם והרא"ש פירשו דהוא העץ המונח לארכו על חזה ב' הבהמות והעול באמצעיתו, והר"ש הביא פי' רה"ג והערוך דב' עצים נקובים יש מב' צידי העול, ומכניסין בתוך אותו נקב עץ ושמו קטרב וכו',, ובפי' הר"ש מכת"י הק' ע"ז, דאם הוא פשוטי כלי עץ למה הוא טמא, וכתב דשמא ענין אחר הוא.

והנה בתוי"ט ג"כ עמד ע"ז, וכתב דצ"ל בין לפי' הערוך ובין לפי' הרמב"ם דקטרב דמתניתין בשל מתכות, ומש"כ דהוא עץ, היינו שכן הוא הרגילות, עכ"ד, וצ"ע, שהרי בד' הרמב"ם מפורש דהוא של עץ, שהרי פירש דהא דכנפיים שהם בב' ראשי הקטרב העשויות לנוי טהורות, הוא משום שה"ה מתכת המשמש את העץ, והרי להדיא דהקטרב הוי מעץ, וצ"ע לפ"ז דמ"ט הוא מקב"ט, גם צ"ע סתירת ד' הרמב"ם למש"כ בפ"י מכלים ה"ה, ז"ל, אלו "כלי מתכות" המתטמאות בעגלה העול של מתכת והקטרב והכנפיים וכו', והרי להדיא דהקטרב הוי של מתכת.

ג] ואולי י"ל בזה, דהא דהקטרב מקב"ט אף שהוא מעץ, הוא משום הכנפיים המקבלות את הרצועות המחוברות לו, דמכח זה חשיב אף הקטרב כעץ המשמש את המתכת וטמא, והא דתנן והקטרב והכנפיים, כלי א' הוא, דדינו ככלי מתכת, ולפ"ז י"ל דזהו גם מש"כ הרמב"ם בהל' כלים דהם כלי מתכות, דהגם דהקטרב הוא של עץ, אך הקטרב והכנפיים יחד, חשיבי ככלי מתכת, ומקור גדול לזה, הוא ממש"כ הרמב"ם דהא דהכנפיים העשויות לנוי טהורות, הוא משום שהן כמתכת המשמש את העץ, ותמוה דכיון דמ"מ הקטרב מקב"ט, א"כ מ"ט יהיו הכנפיים טהורות מכח מה שהן משמשין לו, ובע"כ דבכה"ג שהכנפיים עשויות לנוי, אף הקטרב עצמו אינו מקב"ט, ונת' בזה להלן מ"ה אות ד', וי"ל עוד, דהא דהקטרב של עץ מקב"ט, הוא משום שהוא משמש את העול הנתון באמצעיתו, וגם לפ"ז י"ל דמש"כ הרמב"ם דהם כלי מתכות, היינו דהעול והקטרב יחד חשיבי ככלי מתכת.

ד] **והברזל שתחת צוארי בהמה,** בבועז לקמן מ"ה הק', דמ"ט הוא מקב"ט, ומ"ש מסנדל של בהמה שאינו מקב"ט אלמלי הא דמשמש אף לאדם משום דמשמשי בהמה טהורין, וכתב לישב, דכיון דהוא מחובר בהעול ומועיל לה במשיכתה בעול והמשא, לא גרע מהעול גופא דמקב"ט משום שמועיל להמשא, עכ"ד, וכעי"ז כתב בחזו"א סימן י"ט סק"ט, עיי"ש.

ה] **והמחגר,** הרמב"ם והרא"ש פירשו דהוא יתד מברזל וכו', אך הר"ש פירש שהוא חבל שקושרים תחת צואר השור, וכ"ה בפי' רה"ג ובערוך ע' מחגר, ובחי' הגר"א ובא"ר תמה ע"ז דהא כולה מתניתין בכלי מתכות, וכתב דהוא של ברזל שסביבות הבהמה כעין חגור, ובתוי"ט כתב גם לדעת הר"ש דהכא איירי בשלשלת של מתכת.

ו] **והתמחויות,** הרמב"ם בפיהמ"ש פירש דהוא בתי קיבול ששמים בהן את האבנים או כל מה שמובילין בהן, ובחי' הגר"א הק' ע"ז, דעגלה דמתניתין איירי בעגלת המחרישה, וע"כ הסכים לפי' הערוך והר"ש.

ז] **העינבל,** הרמב"ם בפיהמ"ש כתב דהוא הפעמון, אך רה"ג הר"ש והרא"ש פירשו דהוא הברזל שבתוך הזוג המקיש בדופני הזוג ומשמיע את הקול, והנה בפירש"י ובתוס' שבת דנ"ח: כתבו לדעת רבא, דהעינבל בפנ"ע אינו מקב"ט, עיי"ש, ולפ"ז צ"ל דהא דתנן הכא דהעינבל טמא, הוא בעודו בזוג, וכ"כ במשנ"א ובתפארת יעקב.

ח] **והצינורא,** הרמב"ם בפיהמ"ש כתב דהוא הוו שתוקעים במשא שעל העגלה כדי שלא יפול, וצ"ב דמ"ט הוא מקב"ט, ומ"ש מהא דתנן לעיל פי"ב מ"ב דאונקליות של כתפים טהורה, ופירש הרמב"ם דהוא וו גדול מברזל וכו' ואוחזים וכו' וקצה הוו במשוי שעל כתפיהם כדי שלא יפול המשוי, והרי דכל כה"ג לא חשיב ככלי מעשה, וצ"ע.

ט] **מסמר א' מחבר את כולן,** הרא"ש כתב דמפרש בתוספתא דהוא מסמר שמחבר בו את הגלגל שלא ישמט, וכ"כ הר"ש לקמן מ"ה, ובחזו"א סימן י"ט סק"ח כתב, דכ"ה משמעות לישנא דמסמר א' מחבר את כולן, דמשמע שאינו אלא א' מיוחד והוא מתפרק וחוזר ומתחבר, וע"כ הוא מקב"ט.

אך הרמב"ם בפיהמ"ש כתב דכל מסמר המחבר את חלקי העגלה עד שנעשית אחת ה"ה מתטמא, והא דתנן לקמן מ"ה דשאר המסמרות טהורין, הם מסמרות העשויות לנוי, ובחזו"א שם הק', מהא דתניא בתוספתא שהביא הר"ש לעיל פי"ב מ"ה צינורות התופשות את הרחיים מלמעלה טהורות שאינם עשויות אלא לחיזוק, והרי דמסמר העשוי לתקיעה אינו מקב"ט, עיי"ש, ועי' בתפא"י מש"כ בזה, וצ"ע.