קידושין לב לג
קטגוריות: כללי / דור המלקטים עניינים כלליים / כללי / קידושין

בס"ד

**קידושין לב. – לג:**

א) **קידושין (דף לב.).**

"אלעזר בן מתיא אומר אבא אומר השקיני מים ומצוה לעשות מניח אני כבוד אבא ועושה את המצוה שאני ואבא חייבים במצוה איסי בן יהודה אומר אם אפשר למצוה ליעשות ע"י אחרים תיעשה על ידי אחרים וילך הוא בכבוד אביו".

שו"ע יורה דעה סימן ר"מ סעיף י"ב.

"אמר לו אביו השקני מים ויש לפניו לעשות מצוה עוברת כגון קבורת מת או לויה אם אפשר למצוה שתעשה ע"י אחרים יעסוק בכבוד אביו [ואם התחיל במצוה תחלה יגמור דהעוסק במצוה פטור מן המצוה] (ב"י בשם הר"ן) ואם אין שם אחרים לעשות יעסוק במצוה ויניח כבוד אביו [מיהו אם אין זמן המצוה עוברת יעסוק בכבוד אביו ואח"כ יעשה המצוה] (רבינו ירוחם נתיב א' בשם רא"ש)".

1. רק מצות חיובית ולא מצוה קיומית – שו"ת חות יאיר (סי' רי"ד), פוסקים.
2. מה הדין אם כבר התחיל במצות כיבוד אב ואם.

א. פטור משאר מצוות – ט"ז (חו"מ סי' רס"ו), קובץ הערות (סי' ח' אות ט'), ברכת פרץ (פר' ויגש), ס' על פי התורה (יתרו פרק י"ג סעי' קל"ט).

ב. מר"מ – הערות במסכת קידושין (לב. ד"ה אתה), ס' צהר (חלק ד' עמ' ק"ד), מבקשי תורה (חלק ד' עמ' רל"ג), שפ"א, חי' ר' שלמה (כתבים סי' ל"ז).

1. ויגש פרק מ"ו פסוק כ"ט.

"וַיֶּאְסֹר יוֹסֵף מֶרְכַּבְתּוֹ וַיַּעַל לִקְרַאת יִשְׂרָאֵל אָבִיו גּשְׁנָה וַיֵּרָא אֵלָיו וַיִּפֹּל עַל צַוָּארָיו וַיֵּבְךְּ עַל צַוָּארָיו עוֹד".

רש"י – "ויבך על צואריו עוד - לשון הרבות בכיה וכן (איוב לד) כי לא על איש ישים עוד לשון רבוי הוא אינו שם עליו עילות נוספות על חטאיו אף כאן הרבה והוסיף בבכי יותר על הרגיל אבל יעקב לא נפל על צוארי יוסף ולא נשקו ואמרו רבותינו שהיה קורא את שמע".

שפתי חכמים – יוסף הצדיק היה עוסק במצות כיבוד אב.

א) מר"מ – ברכת פרץ (פר' ויגש), מבקשי תורה (חלק ד' עמ' רל"ג), ילקוט יוסף (כיבוד אב ואם חלק ב' עמ' קל"א).

4) המאירי מועד קטן (דף ט:).

"אף על פי שאמרו העוסק במצוה פטור מן המצוה אין תלמוד תורה בכלל זה אלא מי שהיה עוסק בתורה ואירעה מצוה לידו אם אפשר לאותה מצוה על ידי אחרים אין לו לבטל עליה ואל תשיבני בטול תורה להוצאת המת ולהכנסת כלה שאף הם אי אפשר באחרים בראוי לה שהכל צריכין להם להרבות בכבוד ואם אי אפשר לו על ידן אחרים כגון שאין שם ראוי לה אלא הוא או שהיא מצוה המוטלת על גופו כגון לולב ושופר וכבוד אב ואם וקבורת מת מצוה במקוס שאין לו קוברים ודומיהם המצוה קודמת ומבטל תלמוד תרה כדי לקיימה ואינו מפקיע חיובה מעליו בקיום מצות תלמוד תורה אפי' מצוה קלה ואף על פי שהעוסק במצוה פטור מן המצוה לא נאמר כן בתךמוך תורה הואיל ועקרה לידיעת קיום שאר מצות מבטלין אותה ביבביל כל מצוה שאי אפשר לקיימה על ידי אחרים כך היא שטת גדולי המפרשים ויש שואלין והרי אף בשאר מצות כן שהרי אמרו במסכת קדושין ל"ב א' אמר לו אביו השקני מים ויש לו מצוה לעשות אם אפשר למצוה ליעשות על ידי אחרים כבוד אביו קודם תירצו גדולי המפרשים שתלמוד תורה הוצרך להשמיעני שלא תבטל הואיל ואפשר למצוה להתקיים שהייתי סובר הואיל ועקרו לקיום מצות יבטל מפני כל מצוה אף באפשר לעשותה באחרים וגדולי הדורות מתרציס שכבוד אביו שעה עוברת היא ואם לא היתה שעה עוברת היה יכול לבטלו לקיום המצוה אף על פי שהיה אפשר לעשותה באחרים אבל תלמוד תורה אף על פי שאינה שעה עוברת אינו מניחו לקיים מצוה שאפשר ליעשות באחרים הואיל וכלל תלמוד תורה כל שעה שעה עוברת היא ואם אי אפשר לעשותו באחרים תיבטל תלמוד תורה אף על פי ששעתה עוברת".

ב) **קידושין (דף לב:).**

"תנו רבנן מפני שיבה תקום יכול אפילו מפני זקן אשמאי ת"ל זקן ואין זקן אלא חכם שנאמר אספה לי שבעים איש מזקני ישראל רבי יוסי הגלילי אומר אין זקן אלא מי שקנה חכמה שנאמר ה' קנני ראשית דרכו יכול יעמוד מפניו ממקום רחוק ת"ל תקום והדרת לא אמרתי קימה אלא במקום שיש הידור יכול יהדרנו בממון ת"ל תקום והדרת מה קימה שאין בה חסרון כיס אף הידור שאין בו חסרון כיס יכול יעמוד מפניו מבית הכסא ומבית המרחץ ת"ל תקום והדרת לא אמרתי קימה אלא במקום שיש הידור יכול יעצים עיניו כמי שלא ראהו ת"ל תקום ויראת דבר המסור ללב נאמר בו ויראת מאלהיך רבי שמעון בן אלעזר אומר מנין לזקן שלא יטריח ת"ל זקן ויראת איסי בן יהודה אומר מפני שיבה תקום אפילו כל שיבה במשמע".

1. אם צריך לנתן מקום באוטובוס לזקן.

א. לא – משנה הלכות (ח"ו סי' ק"ס), ס' דרך שיחה (עמ' שע"ה).

ב. מסופק – הגריש"א שליט"א (מבקשי תורה קובץ כ"א עמ' רמ"ט אות כ"ו).

ג. כן – שו"ת באר משה (ח"ז קונ' עלק' סי' נ"ג. דרך ארץ, אין הכסא שלו, בזיון), שו"ת אז נדברו (ח"י סי' ל' וסי' ל"א אות ב'), שו"ת שבט הלוי (ח"ב סי' קי"ד, קימה שיש בו הידור), ס' אהלך באמיתך (פרק כ' הל' ל"ט, כופין על מידת סדום כיון שא"א לישב בזמן שהזקן עומד [תוך ד' אמות]), שו"ת יחוה דעת (ח"ג סי' ע"א, כופין על מידת סדום כיון שא"א לישב בזמן שהזקן עומד [תוך ד' אמות]),

ד. מר"מ – ס' הידור פנים (סי' ב' אות ג'), טעם ודעת (פר' קידושים).

ה. ספק זקן

1) יש להקל – ס' דרך שיחה (עמ' שע"ה, מצד רוב וחזקה).

2) יש להחמיר

ג) **קידושין (דף לג.).**

"כל בעלי אומניות עומדים מפניהם ושואלים בשלומם ואומרים להם אחינו אנשי מקום פלוני בואכם לשלום אמר רבי יוחנן מפניהם עומדים מפני תלמידי חכמים אין עומדים אמר רבי יוסי בר אבין בוא וראה כמה חביבה מצוה בשעתה שהרי מפניהם עומדים מפני תלמידי חכמים אין עומדים".

**בכל דבר מצוה שאדם הולך ומתעסק בה יש לעמוד לפניו**

א) לשון זה בפוסקים – ס' חסידים (סי' תק"פ), רע"ב (ביכורים פרק ג' משנה ג'), ט"ז (יו"ד סי' שס"א ס"ק ב'), רע"א (יו"ד סי' שס"א), באר היטב (שם ס"ק ג'), חכמת אדם (כלל קנ"ה ס"ג), קיצור שו"ע (סי' קצ"ח סעי' ח'), דעת תורה (יו"ד סי' שס"א על ס"ד), יביע אומר (ח"ו אה"ע ס"ח), ילקוט יוסף (ח"ז סי' ו' אות ה'), יקרא דחיי (סי' י' סעי' י"ג), ס' על פי התורה (פר' תרומה פרק כ' אות קי"ג), ועוד.

ב) ביכורים – ביכורים (פרק ג' משנה ג'), ירושלמי (שם), קידושין (דף לג.), ס' חסידים (סי' תק"פ), רמב"ם (פירוש המשניות לביכורים פרק ג' משנה ג'), משנה ראשונה (שם), חי' אנשי שם (שם), מהרש"א (קידושין לג. בח"א), המקנה (שם ד"ה אמר), חי' מהרי"ט (שם סוף לג.), רע"א (יו"ד סי' שס"א).

ג) מפני נושאי המטה – ירושלמי (ביכורים פרק ג' משנה ג'), ס' חסידים (סי' תק"פ), רע"ב (ביכורים פרק ג' משנה ג'), ים של שלמה (כתובות פרק ב' סי' ה'), יו"ד (סי' שס"א סעי' ד'), והנו"כ (שם), תפארת ישראל (ביכורים פרק ג' אות כ'), שו"ת דרשת וחקרת (יו"ד סי' נ'), שאר פוסקים. [אמנם עי' חדרי דעה (סי' שס"א על הט"ז), יד אליהו (סי' נ"ד ד"ה ולולי)].

ד) כשמביאין התינוק למולו – רע"ב (ביכורים פרק ג' משנה ג'), תפארת ישראל (ביכורים פרק ג' אות כ'), [משא"כ חי' אנשי שם (שם ד"ה ומפני)], מהרי"ט (קידושין סוף דף לג.), שיירי כנה"ג (סי' רס"ה אות ב'), עי' ברכי יוסף (שם ס"ק ב'), רע"א (יו"ד ריש סי' רס"ה), אוצר הברית (פרק ג' סי' ט"ו ס"ד), יביע אומר (ח"ו אה"ע ס"ח).

ה) עמידה לשבע ברכות – עי' יביע אומר (חלק ו' אה"ע סי' ח').

ו) גובה צדקה – שו"ת יד אליהו (סוף סי' נ"ד, וד"ה וי"ל), פתחי תשובה (יו"ד סי' רנ"ו ס"ק א'), אור צדיקים (פרק ב' סי' ס"ו), ס' צדקה ומשפט (פרק ז' הערה ד'), ס' על פי התורה (פר' ויקהל פרק כ"ח סעי' י"א, ועי' סוף פרק כ"ט, ופר' תרומה פרק כ' אות קי"ז), ס' אמרי צדקה (ארטסקרול, פרק ט' הערה כ"ב), הגרח"ק שליט"א (דרך אמונה הל' מתנ"ע פרק ט' ס"ק ו', ובציון ההלכה ס"ק כ"ה, ס' דרך שיחה עמ' תקנ"ח), עי' מנחת יצחק (חלק י' סי' פ"ו), תשובות והנהגות (ח"ד סי' רי"ח), [עי' פלא יועץ (ערך כבוד הבריות), חיי משה (יו"ד פרק כ"ד סעי' מ"ו)].

ז) אם יכול למחול – המקנה (קידושין לג. ד"ה אמר), ס' על פי התורה (פר' תרומה פרק כ' אות קט"ז).

ח) אם הגדר כמו רבי או ת"ח – גשר החיים (ח"ב סוף עמ' ק"ה, וחלק א' פרק י"ד אות י"ח), ס' דברי סופרים (סי' שס"א סוף ס"ק מ"ה), ציץ אליעזר (ח"ה קונטרס אבן יעקב סי' כ'), נטעי גבריאל (הל' אבילות, [שבט יהודה, מסגרת השולחן]), תשובות והנהגות (ח"ד עמ' שכ"ד הע' י"ד).

ט) חסידות או מעיקר הדין –שלטי הגבורים (על המרדכי שבת סי' תכ"ב), תשב"ץ (סי' תקל"ט), ב"י (יו"ד סי' שס"א), ס' דברי סופרים (סי' שס"א עמק דבר ס"ק קנ"ט).

י) אם צריך לבטל מתלמודו – ס' חסידים (סי' תתק"ל [ומקור חסד שם ס"ק ב']), ס' דברי סופרים (סי' שס"א ס"ק מ"ה, גבי עמק דבר ס"ק ק"ס), לכאורה לא גרע מתלמיד חכם.

יא) אם צריך לבטל ממלאכה – שו"ת יד אליהו (סי' נ"ד ד"ה ובאמת), פתחי תשובה (סי' שס"א ס"ק ג'), ס' דברי סופרים (שם ס"ק מ"ה, גבי עמק דבר ס"ק קס"א), ס' על פי התורה (פר' תרומה פרק כ' אות קט"ו).

יב) הכשר מצוה – חי' אנשי שם (ביכורים פ"ג מ"ג ד"ה ומפני), ס' משמר הלוי (בכורות סי' י' עמ' ע"ג), בתורתו יהגה (ח"ב עמ' ר"ח הע' ו').

[יג) עמידה לחתן – יביע אומר (ח"ו אה"ע ס"ח), בתורתו יהגה (ח"ב עמ' ר"כ הע' ה'), חיי משה (יו"ד פרק כ"ד סעי' מ"ה).

יד) קימה מפני אנשי מעשה – תשובות והנהגות (ח"ד סי' רי"ח), ס' על פי התורה (פר' תרומה פרק כ' אות ק"ז-קי"ב)].

טו) קימה מפני העוסקים במצוה, רק במצוה המוטלת על הצבור – ס' על פי התורה (פר' תרומה פרק כ' אות קי"ד), עי' שו"ת ר' יהודה מילר זצ"ל (סוף סי' קל"ד).

טז) אחד לבוש בתפילין [ואחד מחזיק התפילין ביד] – פסקי תשובה (סי' קנ"ז), שו"ת ר' יהודה מילר (סוף סי' קל"ד), שו"ת אבן ישראל (חלק ח' סי' ה'), עי' ס' משמר הלוי (בכורות סי' י' עמ' ע"ג סוף ד"ה ובעניי)

י"ז) מר"מ – קובץ אור ישראל (גליון ח' עמ' קמ"ב, גליון כ"ג עמ' ר"ל), אמת ליעקב (יומא פ"ז. רש"י ד"ה מכתפי).

1. רע"ב בכורים פרק ג' משנה ג'.

"כל בעלי אומניות שבירושלים עומדים מפניהם - אע"ג דאין בעלי אומניות חייבים לעמוד מפני תלמידי חכמים בשעה שעושים במלאכתן כדי שלא יתבטלו ממלאכתם, מכל מקום היו חייבים לעמוד מפני מביאי ביקורים דחביבה מצוה בשעתה, ומטעם זה עומדים מפני נושאי המטה שהמת בה ומפני נושאי התינוק לברית מילה".

2. שו"ע יורה דעה סימן שס"א סעיף ד'.

"אפילו במקום שאינו צריך ללוות את המת צריך לעמוד מפניו".

3. המקנה (דף לג.).

"אמר ר"י מפניהם עומדים וכו'. וכתב מהרש"א ז"ל דהטעם הוא כמ"ש הרמב"ם ז"ל דדוקא מצוה זו כיון שסגני כהונה והפחות הלכו נגדם איכא כבוד צבור והרע"ב במס' בכורי' כתב דה"ה בכל מצוה. ומטעם זה עומדים מפני נושאי המטה ומפני נושאי התינוק לברית מילה ע"ש ומשמעות הלשון חביבה מצוה בשעתה משמע כדבריו ז"ל וכן משמע מדברי ר' יוחנן דאמר מפניהם עומדין דדייק לישנא דמתניתין דאף שיצאו כנגדם סגני כהונה והפחות כדקתני שם ברישא דמתניתין ומסתמא הי' ת"ח ואפ"ה דייק מתניתין שלא קמו בעלי האומנות אלא מפני מביאי בכורים עצמן ולא מפני סגני' והפחות והיינו דקאמר ר' יוחנן בוא וראה כמה חביבה מצוה בשעתה ונראה עוד דסמך ר' יוחנן דבריו אברייתא דשמעתין משום דאי לאו הכי הוי מצי למימר דלא משום חביבותא הוא דמצוה דעדיפא הוא אלא משום דת"ח יכול למחול על כבודו כדמשמע לעיל גבי רבנן דלא קמו מקמי רבא כיון שמחל על כבודו ומסתמא מחלו לבעלי האומנות שלא יפסידו וכ"ש אם הם נשכרין אצל אחרים וכיון דאמרינן דיכול למחול מטעם דאורייתא דילי' הוא מה שאין כן בעוסקים במצוה י"ל דאינם יוכלין לימחול על כבודם דהמצוה לאו דידהו הוא אבל מדקאמר בברייתא דמצד הדין אינו מחויב לקום במקום שיש חסרון כיס שפיר יליף ר"י חביבה מצוה בשעתא ודו"ק".

4. חכמת אדם (כלל קנ"ה סעיף ג')

"הרואה את המת ואינו מלוהו עובר משום לועג לרש ובר נידוי הוא ולפחות ילונו ד' אמות ואפילו במקום שאינו צריך ללוות את המת צריך לעמוד מפניו ולא מפני המת הם עומדים אלא מפני העוסקים שהם עושים מצוה וכן הדין בכל דבר מצוה שהאדם מתעסק בו צריך לעמוד לפניו".

5. קיצור שו"ע (סימן קצ"ח סעיף ח').

"הרואה את המת ואינו מלוה אותו, עובר משום לועג לרש ובר נדוי הוא. ולפחות ילוהו ד' אמות. ובמקום שאינו צריך ללוותו (כדלקמן סעיף ט'), מ"מ צריך לעמוד בפניו. ולא מפני המת הוא עומד, אלא מפני העוסקים בו, שהם עסוקים במצוה. וכן הדין בכל דבר מצוה שהאדם עוסק בו, צריכין לעמוד בפניו. וכן היז בעלי אומניות עומדים בפני מביאי ביכורים".

6. ספר חסידים (סימן תק"פ).

"רבי יוסי בר' בון בשם ר' הונא בר' חייא בא וראה כמה גדול כוחן של עושי מצות, שמפני זקן אינן עומדים בעלי מלאכה בשעת מלאכתן, ומפני עושי מצות עומדים, א"ר יוסי בר בון (אמר לן) [אילין] דקיימי מקמי מיתאי, לא מקמי מיתא אינון קיימין, אלא קמי אילין דגמלין לי' חסד. אפי' עמי הארץ נושאין את המת, או עוסקין במצות, יש לעמוד כנגדן, שהרי כנגד מביאי בכורים עומדים, ולכך אם ע"ה עוסק במצוה יעמדו כנגדו".

7.ספר חסידים (סימן תתק"ל).

"וכבר היו חכמים יושבים והיה אחד מהן בידו חומש, ועבר אחד ובידו ארבעה ועשרים ספרים לפניהם ועמדו, וזה שבידו ספר לא עמד, כי העוסק במצוה פטור מן המצוה, ולא היה לו לעמוד לפני ספר וחכם. אע"פ שהתלמידי חכמים עומדים לפני מביאי בכורים כדי שיביאו פעם אחרת".

ד) **קידושין (דף לג.).**

"איבעיא להו מהו לעמוד מפני ספר תורה ר' חלקיה ור' סימון ור' אלעזר אמרי קל וחומר מפני לומדיה עומדים מפניה לא כל שכן".

שו"ע יורה דעה (סימן רפ"ב סעיף ב').

"הרואה ס"ת כשהוא מהלך חייב לעמוד לפניו ויהיו הכל עומדים עד שיעמוד זה שמוליכו ויגיענו למקומו או עד שיתכסה מעיניהם: הגה אבל לפני חומשים שלנו אין צריכים לעמוד (ב"י בשם הרמב"ם) ויש מחמירים (רשב"א סי' קמ"ד)".

א) חיוב כבוד ספר תורה מדאורייתא – פמ"ג (או"ח מש"ז ריש סי' קנ"ג), אג"מ (או"ח חלק ה' ריש סי' ל"ח), ס' חיי משה (יו"ד פרק י"ב ס"א).

ב) אם חיוב לעמוד בזמן שעוסק בתורה – פתחי תשובה (יו"ד (סי' רפ"ב ס"ק ג'), ערה"ש (שם סעי' ח'), ועי' הליכות שלמה (תפילה פרק י"ב הע' 37).

ג) אם צריך לעמוד בפתיחת הארון הקודש – ט"ז (יו"ד סי' רמ"ב ס"ק י"ג), ערה"ש (יו"ד סי' רפ"ב ס"ק י"ג), ציץ אליעזר (חלק ט"ו סי' ל"ב אות ד'), חת"ס (חו"מ סי' ע"ג ד"ה ע"כ), אג"מ (או"ח ח"ה סי' ל"ח [ועי' בקונטרס עם התורה מהדור' ב' חוברת ו']), שער הציון (סי' קמ"ו ס"ק י"ח), [נשמת אברהם (או"ח סי' קמ"ו)], שו"ת תורת יקותיאל (או"ח סי' מ"א), ס' צהר (חלק י"ב עמ' קס"ד אות ט"ו).

ד) אם חיוב עמידה לספרים – רמ"א (יו"ד סי' רפ"ב ס"ב), עי' ש"ך (שם ס"ק ג'), רע"א (שם) [ושו"ת אור נעלם (ס"א), והו"ד בצד השו"ע של טלמן], שו"ת הרשב"א (ח"א סי' קמ"ד).

.ספר חסידים (סימן תתק"ל).

"וכבר היו חכמים יושבים והיה אחד מהן בידו חומש, ועבר אחד ובידו ארבעה ועשרים ספרים לפניהם ועמדו, וזה שבידו ספר לא עמד, כי העוסק במצוה פטור מן המצוה, ולא היה לו לעמוד לפני ספר וחכם. אע"פ שהתלמידי חכמים עומדים לפני מביאי בכורים כדי שיביאו פעם אחרת".