ח (א) - בדין חללה י_ לבר מסככה, ובדעת רש_י בדין גו_א בעמוד
קטגוריות: ש_ס / יח סוכה / סוכה פ_ק - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / שיעורים

אור ליום ה' ה' תמוז תשע"ד

א] סוכה ד"ד:, היתה גבוהה מעשרים אמה ובנה בה עמוד שהוא גבוה י' טפחים ויש בו הכשר סוכה, סבר אביי למימר גוד אסיק מחיצתא וכו', ופירש"י, ז"ל, גו"א מחיצתא של עמוד שמבחוץ סביב, הגביהם עשרה סביבות ראשו והרי יש בהן גובה י', וחשובה סוכה על ראשו, ודופני העמוד דופנותי' ע"י גו"א וכו', עכ"ל.

ומבו' בד' רש"י, דהא דמכשרינן להמקום שע"ג העמוד מדינא דגו"א, היינו דמגביהין מחיצות העמוד י' סביבות ראשו, ונתחדש בדבריו תרתי, חדא, דל"ב להגביהם עד הסכך, וסגי במה שמגביהם י', וזה כפי המבו' בד' הר"ן בסוגיין דהא דמהני מחיצות י' בסוכה גבוהה, ל"ב בזה לדינא דגו"א, ודלא כמש"כ כמה מקמאי לקמן דט"ז. דהוא מדינא דגו"א, ועוד, דלא סגי במה שמגביהם מעט סביבות ראשו, אלא בעינן להגביהם י' סביבות ראשו.

אמנם הנה בפירש"י לקמן דכ"ה., ז"ל, ותל מוקף מחיצות הוא, דכל שגבוה י' אמרינן גו"א מחיצות שלו והקף בהן את ראשו, עכ"ל, וכעי"ז כתב בפירש"י בשבת ד"ו: ובעירובין דט"ו. ודפ"ט., עיי"ש, ובכל הני דוכתי לא פירש"י אלא דמגביהין את המחיצות ומקיפין בהן את ראשו, ולא פירש דמגביהין אותם בגובה י' סביבות ראשו, וזה דלא כמש"כ רש"י בסוגיין דל"מ אלא משום דמגביהין את המחיצות י' סביבות ראשו.

ובפשוטו הי' נראה, דילמד סתום מן המפורש, וד' רש"י בכל הני דוכתי מתפרשים כדבריו בסוגיין דהא דאמרינן גו"א היינו דמגביהין את המחיצות י' סביבות ראשו.

ב] אמנם הנה מצאנו דברים מפורשים בזה בד' רש"י בשבת ד"ז:, והוא במש"א התם, זימנין משני לי' בכותל דלי"ב חור, ממאי מדקתני רישא זרק למעלה מי' טפחים כזורק באויר, ואי ס"ד בכותל דאית ביה חור אמאי כזורק באויר הא נח בחור, וכי תימא מתניתין דלית בהו דע"ד, והא"ר יהודה א"ר חייא זרק למעלה מי' טפחים והלכה ונחה בחור כ"ש באנו למחלוקת ר"מ ורבנן, דר"מ סבר חוקקין להשלים ורבנן סברי אין חוקקין להשלים, ופירש"י, ז"ל, אמאי כזורק באויר, הא הו"ל מרה"ר לרה"י, דהו"ל גבוה י' ורשות לעצמו, עכ"ל.

ובתוס' הרא"ש שם כתב ע"ד רש"י, ז"ל, ולא מסתבר למימר הכי דבחור כל שהוא חוקקין להשלים לאחשובי רה"י כאילו היה חקוק לרוחב דע"ד ולאויר בגובה י', דבענין אחר לא חשיב רה"י, דאפי' עמוד גבוה י' ורחב ד' אם הי' עליו גג ובין הגג לעמוד פחות מי', אין העמוד קרוי רה"י, כיון שאין חלל י' עליו, הלכך הי' צריך לחוק רוחב דע"ד בגובה י', ובכולי האי לא אמרינן חוקקין וכו', עכ"ל, וכ"ה גם מכוון ד' התוס' שם, וכמש"כ המהרש"א שם, וכ"ה בתו"י יומא די"א:, עיי"ש.

אמנם הנה בד' רש"י מבו' דפליג על יסוד ד' התוס' והרא"ש, וס"ל דאף דאין החור גבוה י', מ"מ כיון דהוא גבוה י' מרה"ר, הו"ל רה"י, ול"ב להא דחוקקין להשלים, אלא להשלים שיעור דע"ד, וכאשר כ"ה מבו' בד' רש"י בד"ה ר"מ סבר, דא"צ לחוק אלא בעובי וברוחב, עיי"ש, וכן דקדק הבית מאיר בסימן שמ"ו ס"ד מד' רש"י שם ד"ה אמאי, עיי"ש.

ג] והנה בביאור ד' התוס' דל"ה החור רה"י אא"כ יש בחללו גובה י', כתב הגר"ח בס' מגנזי הגר"ח סימן ד' דאזלי לטעמייהו דס"ל דהא דעמוד הוי רה"י הוא מדינא דגו"א, והיינו משום דבעינן שיהיו המחיצות במקום הרשות, ול"מ המחיצות שמתחת הרשות, וע"כ בעינן שיהא חלל החור בגובה י', דאם אין חללו י', הרי אף אם אמרינן גו"א על המחיצות התחתונות, מ"מ כיון דליכא מחיצות י' במקום הרשות, ל"ה רה"י, עכ"ד, ולהלן סקי"ז נת' טעם אחר בד' התוס' בזה.

אמנם הנה בד' רש"י דפליג ע"ז מבו', דאף דס"ל דהא דעמוד הוי רה"י הוא מדינא דגו"א, מ"מ ל"ב שיועיל הגו"א שיהיו מחיצות י' סביבות ראשו, וע"כ אף אם יש גג מעל העמוד, ואין לו מחיצות י' סביבות ראשו, הו"ל רה"י, - וזה להדיא כמש"נ לדקדק מל' רש"י בכ"ד, דבהא דתל ועמוד הוו רה"י, סגי במה שמגביהין את המחיצות מעט סביבות ראשו, ול"ב להגביהן בגובה י' סביבות ראשו.

ד] וקשיא לפ"ז בדעת רש"י תרתי, חדא, דמ"ש דלענין סוכה ל"מ להכשיר מכח גו"א, אלא משום דמגביהין את המחיצות י' סביבות ראשו, ולענין שבת סגי במה שמגביהין את המחיצות מעט סביבות ראשו, - ועוד, דכיון דס"ל לרש"י דהא דתל ועמוד הוו רה"י הוא רק משום גו"א, והיינו משום דבעינן שיהיו המחיצות במקום הרשות ול"מ המחיצות שתחת הרשות, הרי הדין נותן דבעינן שיהיו מחיצות י' במקום הרשות, וכמש"כ הגר"ח, וא"כ מ"ט באמת סגי במה שמגבי' את המחיצות מעט סביבות ראשו, ול"ב שיגביהם י' סביבות ראשו.

**ב**

ה] והנה במה שחילק רש"י בין סוכה לשבת, הי' מקום לפרש בזה, לפמש"א לקמן ד"ה:, דהא דסוכה שאינה גבוהה י' טפחים פסולה, איכא תרי קראי, חדא, דארון ט' וכפורת טפח וכו', ומהתם ילפינן דאין מחיצה פחותה מי', ועוד, מקרא דוהיו הכרובים וגו' סוככים, דמהתם ילפינן דבעינן חללה י' לבר מסככה, ולדעת ר' יהודה דליכא להני קראי, הוו דינים אלו מהלמ"מ.

ובפשוטו הי' נראה, דהני תרי דיני הם ב' דינים חלוקים ולא שייכי זל"ז כלל, דדינא קמא הוא דין בהל' מחיצה, דכיון דעד גובה י' הוי מכלל הרשות, ע"כ ל"מ מחיצה פחותה מי', שאינה גודרת את כל גובה הרשות, וכאשר כ"ה בפירש"י בעירובין ד"ד:, ז"ל, אלמא י' הוי מחיצה, דלמעלה מי' לא חשיב לי' רשות תחתית אלא רשותא אחריתי, עכ"ל, ודינא בתרא הוא דין ברשות הסוכה, דהיא צריכה חלל י', ובלא"ה אין לה הכשר.

ולפ"ז י"ל, דאף דהך דינא דבעינן מחיצה י' אי"ז דין מסוים בסוכה, ואף בשבת בעינן לזה, מ"מ הך דינא דבעינן חלל י', הוי זה דין מסוים בסוכה, ולא ילפינן מינה לשבת, ובשבת יש עלי' תורת רה"י אף בשאין בה חלל י', ולא מיבעיא למש"כ בפי' ר"א מן ההר לקמן שם, דהא דילפינן לה מכרובים, הוא מגז"ש דסככה, דודאי י"ל דהוי זה דין מסוים בסוכה, דבעיא חלל י', אך גם לפשטות ד' רש"י שם דילפינן לה מדקרי לי' סוכה, נמי י"ל דהוא דין מסוים בהל' סוכה, דלא חשיבא כסוכה אלא כשיש בה חלל י'.

ומקור לזה הוא ממה שנסתפק הביאוה"ל בסימן שמ"ה סט"ו, בהא דבית שאין תוכו י' וקירויו משלימו לי', דל"ה תוכו רה"י, דשמא מה"ת רה"י הוא, אלא דרבנן גזרו דליהוי כרמלית לחומרא שלא יטלטלו בו אלא בד' אמות, עיי"ש, - ומצינו כן בד' הרשב"א בעבוה"ק ש"ג פ"א, ז"ל, בית "יתר מבית סאתיים" ואין בחללו י' וקרויו משלימו לי', על גגו רה"י ומטלטלין בכולו, בתוכו אין מטלטלין בו אלא בד' אמות, לפי שאין תוכו ראוי לדירה וה"ז ככרמלית, עכ"ל, ובפשוטו מבו' בדבריו, דלעולם מן הדין הוי רה"י אף שאין בו חלל י', ואך דכיון דכל שאין בו חלל לא חזי לדירה, הו"ל כקרפף שלא הוקף לדירה, דכל שיש בו יותר מבית סאתים אין מטלטלין בו אלא בד' אמות,[[1]](#footnote-2) - ועכ"פ נלמד מדבריהם, דהך דינא דבעינן חללה י' לבר מסככה הוא דין מסוים בסוכה, ובשבת ל"ב לזה.

ו] ולפ"ז י"ל בדעת רש"י, דע"כ הגם דלענין סוכה בעינן להגבי' מחיצות העמוד בגובה י' סביבות ראשו, מ"מ לענין שבת ל"ב לזה, וסגי להגבי' את המחיצות כ"ש סביבות ראשו, וע"כ אף אם אין בחלל שע"ג העמוד גובה י', הוי רה"י, והיינו משום דלעולם בעינן שיהו המחיצות כנגד עיקר גובה הרשות, וע"כ בסוכה דדינא הוא דלא חשיבא כרשות סוכה אלא כשיש בחללה י' טפחים, בעינן שיהיו המחיצות כנגד כל גובה י', ומשא"כ לענין שבת דאף אם אין בחללה י' טפחים הויא רה"י, וכאשר כ"ה מבו' מד' רש"י, דאף שאין בגובה חלל החור י' טפחים הוי רה"י, ל"ב שיהיו המחיצות כנגד גובה י', וסגי במה שמגביהם כ"ש סביבות ראשו.

**ג**

ז] אמנם הנה פשטות הדברים הוא דדינא דבית שאין בתוכו י' דל"ה רה"י, הוא מדאורייתא, וכן הוכיחו האחרונים מד' התוס' בשבת ד"ח. בסוגיא דכוורת, והמהרש"א לקמן ד"ה: כתב דילפינן לה מהא דחללה י' לבר מסככה, עיי"ש, ולפ"ז אין לפרש כמש"נ דזהו הטעם שחילק רש"י בין דין סוכה לדין שבת.

ח] וגם עיקר מש"נ דדינא דחללה י' לבר מסככה הוא דין בהרשות סוכה דבעינן שיהא בה גובה י"ט ובלא"ה אין לה הכשר, הנה כמדומה דאין הדברים מתישבים בד' רש"י, דהנה בפירש"י לקמן ד"ה: כתב, ז"ל, לר' יהודה וכו' כל שיעור מחיצה הלכתא גמירי לה מסיני, וגמירי דבציר מעשרה לבר מסככה לאו מחיצה היא ובהכי הויא מחיצה, עכ"ל, ונ' להדיא בדבריו, דדינא דחללה י' לבר מסככה, אינו כלל דין בהרשות, אלא הוא דין בהמחיצה, דלא חשיבא כמחיצה אלא כשהיא כנגד חלל י', ועמש"נ להלן ענף ה' לפרש לזה.[[2]](#footnote-3)

וכ"ה גם משמעות ד' רש"י לקמן דט"ז., ז"ל, אבל אם יש שם כו', חלל טפח אהל הוא, נמצא שם סכך על אותו גדיש, וכשחוטט בו מלמטה למעלה עד שמגביה את החלל לשיעור גובה י', אי"ז עשייתו, "שהרי אינו מתקן אלא הדפנות" ובדפנות לא אמרינן תעשה ולא מן העשוי וכו', עכ"ל, ונ' להדיא דעיקר הא דבעינן שיהא בהסוכה חלל י' אי"ז דין ברשות סוכה, אלא הוא דין בהדפנות.

ולפ"ז הרי הדין נותן, דכיון דאף לגבי שבת בעינן שתהא המחיצה גבוהה י', הרי דכ"ה דלענין סוכה בעינן שיהא חללה י' לבר מסככה, ה"נ לגבי שבת בעינן שיהא חללה י', ובלא זה לא חשיבא המחיצה כגבוהה י', ומה"ט הוא דבית שאין בתוכו י' ל"ה רה"י.

ובאמת דהדברים מפורשים כן בד' רש"י בשבת ד"ז., ז"ל, אלא בארבע, דכיון דלא גבוה המחיצה י' הוי כרמלית, עכ"ל, והרי להדיא דהא דל"ה הבית רה"י, אי"ז משום דבעינן שיהא בהרה"י חלל י', וכמש"כ כמה מקמאי שם דהוא משום דפחות מי' לא חזי לדירה, (ובמק"א נת' לדון אם הוי זה דין בפנ"ע ואינו שייך כלל להבדלת המחיצות, או דהיינו דלא חיילא הבדלת המחיצות, אלא על מקום הראוי לדירה, דמצינו לחשבו כרשות לעצמו, ואכמ"ל), אלא הוא משום דחשיב דאין המחיצה גבוהה י', וזה כמש"נ בדעתו.[[3]](#footnote-4)

ט] והנה אמנם אף שנתבאר בדעת רש"י דעיקר דינא דחללה י' לבר מסככה הוא משום המחיצה דלא חשיבא כמחיצה אלא כשהיא כנגד חלל י' לבר מסככה, וליכא דין בפנ"ע דבעינן חלל י', וע"כ חור שבכותל הוי רה"י, אף שאין חללו י', מ"מ הרי לענין סוכה ודאי דאיכא דין בפנ"ע דיהא בה חלל י', דבלא"ה הו"ל דירה סרוחה.

ולפ"ז הי' מקום לפרש, דמה"ט הוא דבעינן בסוכה להגבי' המחיצות י' סביבות ראשו, דכיון דהכשר הסוכה הוא רק כשיש בה חלל י', ע"כ בעינן להגבי' המחיצות כנגד כל החלל, ומשא"כ בשבת דהוי רה"י אף כשאין בו חלל י', סגי להגבי' המחיצות מעט סביבות ראש העמוד.

אך כמדומה דאי"ז מתישב, דכיון דחזינן דסגי במה שמגביהין המחיצות י' סביבות ראשו, ול"ב להגביהם עד הסכך, והיינו משום דבכל המחיצות לגדור את המקום שמעל המחיצות, הרי ממילא דאם לגבי שבת סגי להגבי' המחיצות מעט סביבות ראש העמוד, בדין דגם בסוכה יהא סגי בזה, דאף דבעינן שיהא בה חלל י' כ"ה דלא ליהוי דירה סרוחה, מ"מ אי"ז טעם להצריך להגבי' המחיצות לגובה י', שהרי אף בלא שיגבי' המחיצות לגובה י', יועילו המחיצות לגדור את כל הסוכה, ויל"ע עוד בזה.

**ד**

י] ונראה בדעת רש"י, דהנה בעיקר הפלוגתא אם חור הוי רה"י אף שאין בחללו גובה י', הבאנו לעיל סק"ג מש"כ הגר"ח, דלדעת הסוברים דהא דעמוד הוי רה"י הוא משום גוד אסיק, אשר היינו משום דבעינן שיהיו המחיצות במקום הרשות, ול"מ המחיצות שמתחת הרשות, יש להצריך שיהא חלל החור בגובה י', דבלא זה ל"ה רה"י, כיון דליכא מחיצות י' במקום הרשות, - אמנם הנה הרי בד' רש"י מבו' דאף דס"ל דהא דעמוד הוי רה"י הוא משום גו"א, מ"מ ס"ל דל"ב שיהא בחללו גובה י', וצ"ב הטעם בזה.

ונראה ללמוד מזה, דהא דעמוד ל"ה רה"י אלא משום גו"א, אי"ז משום דבעינן שיהיו המחיצות במקום הרשות ול"מ המחיצות שתחת הרשות, אלא הוא משום דלא חיילא תורת רה"י, אלא על מקום שבתוך המחיצות, ובלא דנימא גו"א, הרי אין קרקע העמוד בתוך המחיצות, וע"כ הוא דבעינן לדינא דגו"א, שיהא קרקע העמוד בתוך המחיצות.[[4]](#footnote-5)

ולפ"ז שפיר ניחא הא דסגי במה שמגביהין המחיצות מעט סביבות ראשו, ול"ב להגביהם בגובה י', שהרי לעולם לדין מחיצות י' מהני אף המחיצות שתחת קרקע העמוד, וכל הא דבעינן לגו"א הוא כדי שיהא קרקע העמוד בתוך המחיצות, ולזה סגי במה שמגביהין את מחיצותיו מעט סביבות ראשו, דעי"ז הוי קרקע העמוד בתוך המחיצות.

ועמש"נ בסימן ח' (ב) סקט"ז לפרש לפ"ז מש"כ הריטב"א בשבת דצ"ט:, דאף לדעת הרמב"ן דאויר העמוד ל"ה רה"י, מ"מ כל שיש לו מחיצות אף שאינם גבוהות י', ה"ה קולט את אוירו עד לרקיע, ונת' שם לפ"ד רש"י, דלתורת רה"י דעמוד סגי במה שמגביהין המחיצות מעט סביבות ראשו, ונמצא דכל דיש לו מחיצות גמורות סביבות ראשו, אף שאינם גבוהות י', הוי רה"י גמורה במחיצות.

יא] אמנם הנה בחי' הגר"ח בפ"ד מסוכה כתב בדעת הרמב"ן, דהא דבעמוד לא אמרינן דרה"י עולה עד לרקיע, הוא משום דבמחיצות העמוד לא אמרינן גוד אסיק, עיי"ש, ונת' בזה באורך בסימן ח' (ב), - והנה לפ"ז הרי בע"כ דהא דקרקע העמוד הוי רה"י, אף דלא אמרינן על מחיצותיו גו"א, הוא משום דפני העמוד חשיב שהוא בתוך המחיצות, ורק האויר שע"ג העמוד ל"ה בתוך המחיצות בלא דנימא גו"א, אך בגנזי הגר"ח שם מבו' שנקט דאף פני העמוד ל"ה בתוך המחיצות, ופירש להא דקרקע העמוד הוי רה"י בע"א, עיי"ש.

ואי נימא כן, הרי בע"כ דטעמא הני קמאי דס"ל דהא דהעמוד הוי רה"י הוא מכח דאמרינן גו"א, הוא משום דס"ל דל"ה רה"י אלא כשיש מחיצות י' ע"ג מקום הרשות, שהרי אף בלא דנימא גו"א, הוי פני העמוד בתוך המחיצות, ודלא כמש"נ, - אך אי נימא דפני העמוד ג"כ ל"ה בתוך המחיצות בלא דנימא גו"א, הרי דשפיר י"ל דהא דבעינן למימר גו"א, הוא משום דלא חיילא תורת רה"י אלא על מקום שבתוך המחיצות, ודלפ"ז י"ל דסגי במה שמגביהין המחיצות מעט סביבות ראשו, וכמש"נ.

**ד**

יב] והנה דעת כמה מקמאי בסוגיין, דמש"א דבעינן מחיצות הניכרות וליכא, היינו דלא אמרינן גו"א כלל במחיצות שאינם ניכרות, והא דבשבת הוי ע"ג העמוד רה"י אף דלא אמרינן גו"א, הוא משום דסגי במחיצות העמוד לגדור את המקום שע"ג העמוד, ול"ב בזה לדינא דגו"א.

ובטעם הא דבסוכה לא סגי בזה, כתב הרי"ד בסוגיין, ז"ל, ורבא אמר לך ל"ד, דהתם גבי שבת לא בעינן סככה אבל בסוכה בעינן סככה ואם אין המחיצות ניכרות לא אמרי' בהו גו"א מחיצתא, אבל בשבת היכא בעי לאסוקינהו, עכ"ל.

וביאור דבריו הוא, למש"כ בפסקיו לקמן דט"ז. ובעירובין ד"ד: דהא דמהני דפנות י' אף שאין מגיעות לסכך, הוא מדינא דגו"א, ומבו' בדבריו בעירובין שם, דלענין שבת לעולם ל"ב לדינא דגו"א, והיינו משום דמחיצות י' גודרות המקום עד לרקיע, וכ"ה דס"ל דאף בעמוד ל"ב לדינא דגו"א, משום דמחיצות י' התחתונות גודרות אף את המקום שעל גביו, ורק לענין סוכה בעינן לדינא דגו"א משום דבעינן דפנות המגיעות לסכך, - והדברים מתפרשים למש"כ בחי' הגר"ח בפ"ה מסוכה דדינא דדפנות מגיעות לסכך, הוא דבעינן שיהיו הדפנות והסכך מצורפין זל"ז, עיי"ש, וע"כ כל הא דמהני דפנות י', אף דאין מגיעות לסכך, הוא משום דאמרינן גו"א, - וע"כ אף דעמוד הוי רה"י משום דמחיצות העמוד גודרות אף את המקום שעל גביו, מ"מ בסוכה ל"מ, משום דאין הדפנות מגיעות לסכך.

יג] אמנם הנה בחי' הגר"ח בפ"ד מסוכה פירש הטעם בזה בע"א, ז"ל, אלא דבזה חלוק סוכה משבת, דבסוכה ל"מ כלל הא דהמחיצות התחתונות גודרות את המקום עד לרקיע, כ"א דבעינן דפנות ממש במקומה, וצריכינן לזה דוקא לההילכתא דגו"א, דחשבינן להו לעצם המחיצות כאלו הן עולות למעלה, אבל בלא זה דחשבינן לעצם המחיצות כאלו הן עולות למעלה, כ"א דהמחיצות שלמטה גודרות את המקום שלמעלה, זה ל"מ רק לדין רה"י ולא לדין דפנות דסוכה עכ"ל.[[5]](#footnote-6)

יד] ולפ"ד הגר"ח י"ל כן גם בדעת רש"י, דהגם דלענין שבת ס"ל דסגי במחיצות התחתונות, ול"ב לדינא דגו"א רק כדי שיהא קרקע העמוד בתוך המחיצות, מ"מ בסוכה שמצותה בדפנות, בעינן שיהיו דפנות ממש במקומה, ולזה הוא דבעינן לדינא דגו"א, - וע"כ אף דלענין שבת ס"ל דסגי במה שמגביהין המחיצות מעט סביבות ראשו, מ"מ בסוכה דבעינן שיהיו הדפנות במקומה, בעינן להגביה המחיצות גובה י' סביבות ראשו, שהרי כל דהא דלענין שבת סגי במה שמגבי' המחיצות מעט, הוא משום דבשבת ל"ב כלל שיהיו המחיצות במקום הרשות, אך בסוכה דבעינן שיהיו המחיצות במקום הרשות, בעינן שיהיו שם מחיצות י', וז"ב.

**ה**

טו] נת' לעיל סק"ח בדעת רש"י, דהא דבעינן מהלמ"מ שיהא חללה י' לבר מסככה, אינו כלל דין בהרשות, אלא הוא דין בהמחיצה, דלא חשיבא כמחיצה אלא כשהיא כנגד חלל י'.

אמנם הדברים צ"ב, לדעת ר"מ דיליף לה מכרובים, לכאו' בע"כ דהוי זה דין ברשות סוכה, שהרי התם ל"ה מחיצה כלל, וא"כ היאך נימא דלר' יהודה דהוי זה מהלמ"מ הוי זה דין במחיצה, והרי משמעות הדברים דדינא דחללה י' לבר מסככה לר"מ ולר' יהודה חד דינא הוא, וגם דאי נימא דאה"נ לדעת ר"מ הוא דין ברשות סוכה ולדעת ר"י הוא דין במחיצה, הרי לכאו' איכא בזה נפ"מ לדינא, וא"כ מ"ט אמרינן בגמ' דלר"מ ל"ב לההלכתא דמחיצין לשיעור מחיצה.

טז] ונראה דהביאור בזה הוא, דהנה נת' לעיל סק"ה מד' רש"י בעירובין, דהא דילפינן מארון וכפורת דאין מחיצה פחותה מי', אף דמהתם לא למדנו אלא דלמעלה מי' מיפסקא רשותא, הוא משום דכל דאין המחיצה גודרת את כל גובה הרשות ל"ה מחיצה, וכיון דעד י' הוי מכלל הרשות, ע"כ כל שאין המחיצה בגובה י' ל"ה מחיצה.

ולפ"ז נראה דזהו גם הא דילפינן מקרא דכרובים דבעינן חללה י' לבר מסככה, והיינו, דעיקר הא דס"ד דסגי בחללה י' בהדי סככה, הוא משום דס"ד דאף מקום הסיכוך הוי מכלל הרשות, וע"כ הוא דמהני גם חלק המחיצה שכנגד מקום הסיכוך, וע"ז הוא דילפינן מקרא דכרובים דמקום הסיכוך אינו מכלל הרשות, וע"כ ל"מ חלק המחיצה שכנגד מקום הסיכוך להצטרף למחיצה, - דדוקא אם מקום הסיכוך הוא מכלל הרשות, הוא דמהני אף חלק המחיצה שכנגד הסיכוך להצטרף למחיצה, אך אם מקום זה אינו מכלל הרשות, אין חלק המחיצה שכנגדו מצטרף למחיצה, ול"ד לתל ועמוד דהוו רה"י מכח המחיצה שתחתיהן, (ולדעת רש"י ל"ב להעלות המחיצות בגובה י', וכנ"ל), דשאני חלק המחיצה שכנגד מקום הסיכוך דאינו מועיל כלל לגדור את החלל שבתוך הרשות, דהו"ל כסילוק מחיצות, ודו"ק.

**ו**

יז] ובעיקר מש"נ בדעת רש"י דהא דבעינן חללה י' לבר מסככה אי"ז דין בהרשות דבעינן שיהא בה חלל י', אלא הוא דין בהמחיצה, נראה לפ"ז, דבזה הוא דפליגי רש"י ותוס' ותוהרא"ש בשבת ד"ז:, אם הוי החור רה"י אף כשאין בו גובה י', - דרש"י לטעמי' דס"ל דליכא דין בפנ"ע שיהא חלל י' ברה"י, וכל הא דבעינן שיהא בו חלל י', הוא משום דבעינן מחיצה י', וכל דליכא מחיצה כנגד חלל י' לבר מסככה לא חשיבא מחיצה, הרי דהתם דהמחיצה היא גידוד העמוד, ואית לי' מחיצה י', הוי רה"י, דכל הא דחלק המחיצה שכנגד הקירוי אינו מכלל המחיצה, הוא משום דהו"ל כסילוק מחיצות, אך גידוד העמוד שפיר הוי מחיצה מעליא, אף שאינו כנגד חלל הרשות, אך התוס' ותוהרא"ש ס"ל דהא דבעינן חללה י' לבר מסככה, הוא דין בהרשות, דבעינן שיהא בה חלל י', ומה"ט הוא דבית שאין בתוכו י' ל"ה רה"י, וע"כ אף בחור שבכותל בעינן שיהא בו חלל י', וכל שאין בו חלל י' ל"ה רה"י.[[6]](#footnote-7)

יח] ובאמת דבדעת התוס' הרא"ש יש ללמוד כן, ממש"כ שם דהא דבבית שאין בתוכו י' וחקק בו להשלימו לי' הוי רה"י, הוא משום המחיצות החיצונות הגבוהות י', וכ"כ התו"י שם, והרי להדיא דאף חלק המחיצה שכנגד הקירוי הוי מכלל המחיצה, והא דכל שאין בתוך הבית חלל י' ל"ה רה"י, הוא משום דבעינן שהרשות עצמה תהא גבוהה י', וע"כ כל שחקק בו והשלימו לי', הוי רה"י, וזה כמש"נ בדעתו, דדינא דחללה י' לבר מסככה, הוא דין בהרשות דבעינן שיהא בה חלל י', אך לעולם אף חלק המחיצה שכנגד הסכך הוי מכלל המחיצה, וחשיב דהמחיצה גבוהה י'.

יט] ויש להוסיף עוד בזה, דהנה התוס' ביומא די"א: הקשו בדין בית שאין בתוכו י' דנימא חוקקין להשלים, ונז' קו' זו גם בריטב"א יומא שם ועירובין די"א:, - ונראה לדון, דכל קו' זו היא לטעמייהו, דהא דבית שאין בתוכו י' ל"ה רה"י הוא משום דבעינן שיהא בהרשות חלל י', וע"כ י"ל בזה דחוקקין להשלים, דומיא דהא דחוקקין להשלים לרוחב ד', אך לדעת רש"י דהא דבית שאין בתוכו י' ל"ה רה"י הוא משום דלי"ב מחיצות י', מסתברא מילתא דל"מ ע"ז הא דחוקקין להשלים, דדינא דחוקקין להשלים ל"מ במקום דאיכא חיסרון מחיצות, - והנה אמנם יש מקום לומר, דכיון דהא דאין חלק המחיצה שכנגד הקירוי מצטרף למחיצה, הוא משום דהו"ל כסילוק מחיצות, ע"כ שפיר מהני ע"ז הא דחוקקין להשלים, אך לכאו' בסילוק מחיצות דעלמא ודאי דלא נימא חוקקין, ועי' כן בחזו"א סו"ס ק"ח.

1. אך מכבר ראיתי לפרש ד' הרשב"א בע"א, דלעולם אף כשאינה יתירה על בית סאתים ל"ה תוכה רה"י, ואך דמ"מ ל"ה כרמלית כיון דלא שלטי בי' רבים, וכמו שעמדו ע"ז התוס' בעירובין דפ"ט:, וע"כ הוא שהצריך הרשב"א שיהא בה יותר מבית סאתים, דבכה"ג הויא ככרמלית אף דלא שלטי בי' רבים, וככל קרפף יותר מבית סאתים דאף דהוא מוקף מחיצות ולא שלטי בי' רבים הוי ככרמלית. [↑](#footnote-ref-2)
2. ואמנם ילה"ע בזה מסוגיית הגמ' בעירובין ד"ד: דאמרינן דהא דבעינן מחיצה י' נלמד מארון וכפורת, וצ"ע שהרי בסוגיין מסקינן דילפינן לה מכרובים, והנה אי נימא דבאמת הוו ב' דינים חלוקים, והא דבעינן מחיצה י' נלמד מארון וכפורת, והא דילפינן מכרובים הוא דבעינן רשות י', הרי דלעולם בעינן אף להילפותא מארון וכפורת, דמכח זה בעינן שיהא מחיצה י', דאי משום הילפותא מכרובים הוה סגי במה שיש חלל י' ברשות, ול"ה בעינן שתהא המחיצה גבוהה י', וגם בתל ובעמוד ל"ה בעינן שיהא גובהם י', וראיתי לדון עוד דמשום הילפותא מכרובים, הרי דבמחיצה לענין כלאים, ל"ה בעינן שיהא בה גובה י', אך למש"נ בדעת רש"י דגם הא דילפינן מכרובים הוא דבעינן שתהא המחיצה גבוהה י' כנגד החלל, תיקשי דא"כ אחר דילפינן מכרובים, תו ל"ב להילפותא מארון וכפורת, ומ"ט מייתינן לה בעירובין.

   אך הנה הפנ"י לקמן ד"ה: נקט דלעולם בעינן למילף מארון וכפורת, להא דבבית שאין בתוכו י' וקירויו משלימו לי' הוי על גביו רה"י, עיי"ש, - והנה אמנם צ"ע בזה, דלכאו' אף משום קרא דכרובים דבעינן חללה י' לבר מסככה, אין לנו להצריך חלל י', אלא שיהא בתוכו רה"י, אך לענין על גביו ליכא נפ"מ בזה, - אך באמת ממש"כ רש"י דהא דפריך דאימא בהדי סככה, הוא דומיא דארון וכפורת, מבו' דגם לגבי המקום שמעל גובה י', יש מקום לחלק אם מתחתיו איכא חלל י', או דהוי י' בהדי סככה, וכנראה היינו די"ל דכל הא דלמעלה מי' מפסקא רשותא, הוא רק בדאיכא חלל י', אך בדליכא "חלל" י', לא חזינן להמקום שעל גביו כרשות אחרת, ולפ"ז ניחא ד' הפנ"י, וצ"ע עוד בזה. [↑](#footnote-ref-3)
3. והנה באמת בד' רש"י לקמן ד"ה: הי' מקום לפרש דמש"כ דבציר מעשרה לבר מסככה לאו מחיצה היא, הוא ע"ד מש"כ רש"י בכ"ד דאין מחיצה לפחות מד"ט, ובעירובין ד"ה. פירש דהוא משום דאין רה"י פחות מד', והרי דמכח הא דאין רה"י פחות מד', אף אין על המחיצה תורת מחיצה, וי"ל דה"נ הוא בהא דבעינן חללה י' לבר מסככה, דכיון דבעינן שתהא הרשות גבוהה י', אף אין ע"ז תורת מחיצה, אך בל' רש"י בשבת מבו' להדיא דכל עיקר הא דל"ה רה"י בכה"ג הוא משום דאין המחיצה גבוהה י', וכ"נ גם בד' רש"י לקמן דט"ז., וכנ"ל. [↑](#footnote-ref-4)
4. והנה הי' מקום לפרש, דהא דעמוד ל"ה רה"י אלא משום גו"א, הוא משום דבלא דנימא גו"א ל"ה המחיצות התחתונות מחיצות כלל, דרק מחיצות כנגד חלל יש עליהן תורת מחיצות.

   אך נראה פשוט דאין לומר כן, דמלבד דאי"ז מתישב בד' רש"י דל"ב להגבי' המחיצות בגובה י' סביבות ראשו, גם עיקר הדבר אינו מתישב כלל, דאם אכן המחיצות התחתונות אין עליהן תורת מחיצות, ל"ה אמרינן בהו גו"א, וכל הא דאמרינן גו"א, הוא רק משום דהמחיצות התחתונות יש עליהן תורת מחיצות, והן מבדילות את המקום שע"ג העמוד, ואך דל"מ זה לאשוויי רה"י משום דבעינן שיהיו המחיצות ע"ג הרשות או משום דלא חיילא תורת רה"י אלא על מקום שבתוך המחיצות, ולזה הוא דמהני דינא דגו"א.

   ועיקר הך מילתא דהא דאמרינן גו"א במחיצות העמוד, הוא רק משום שהמחיצות התחתונות יש עליהן תורת מחיצות והן מבדילות את המקום שע"ג העמוד, יש ללמוד כן גם מהא דגידוד ומחיצה אין מצטרפין, ותיקשי דהרי בלא"ה הא דהוי ע"ג העמוד רה"י הוא משום דאמרינן גו"א, וא"כ מ"ט חשבינן לה כגידוד ומחיצה, אך פשוט דהיינו, דכל הא דאמרינן גו"א, הוא רק משום דיש עליהן תורת מחיצות במקומם, וכל דהו"ל גידוד ומחיצה דאין מצטרפין, לא אמרינן בזה גו"א, וגם לא יועיל דנימא בזה גו"א, דדינא דגו"א הוא דאותם המחיצות כפי מה שהם למטה, ה"ה עולות למעלה.

   ובמק"א נת' לפרש עפי"ז טעם הא דחריץ שאינו רחב ד' אינו מפסיק בין ב' חצירות, וכתבו הראשונים דהוא משום דמיפסע פסעי לי', ונת' עוד לפ"ז טעם הא דבב' גגין ל"ב שיהא ריוח ד"ט ביניהם, אלא סגי במה שיש ביניהם ריוח כ"ש, ואכמ"ל בזה. [↑](#footnote-ref-5)
5. ושמעתי לפרש גדר הדין בזה, לפמש"כ הגר"ח בפ"ו מסוכה, ז"ל, אבל מ"מ כך הוא מצותה דלשם סוכה שעל הסיכוך בעינן גם דפנות, עכ"ל, וכיון דבעינן דהדפנות יועילו לאשוויי להסיכוך לסוכה, בעינן שיהיו הן מצורפות להסיכוך. [↑](#footnote-ref-6)
6. אך יש להעיר ע"ז ממש"כ התוס' ותוס' הרא"ש שם ד"ז., ז"ל, דה"פ אילימא עד דאיכא מחיצות י' היינו אויר הראוי למחיצות י', לאפוקי בקעה מסוככת בפחות מי' ע"ש קונדסין דלא הוי כרמלית כיון דאין גבוהה י', עכ"ל, ומ' דהא דבעינן חלל י', הוא משום דבלא זה לא חשיב דאיכא מחיצות י', וצ"ע בזה. [↑](#footnote-ref-7)