מראי_מקומות_שלט_ב-ד
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / הלכות שבת - הרב יהושע ננקינסקי

**סי' של"ט**

**ס"ב**

★אין שטין על פני המים.

גזירה זו מקורה במשנה ביצה [לו:] ואינה מצד גזירת רחיצה בחמין ובגזירת רחיצה בחמין עיין ביאה"ל [שכו-א ד"ה במים שהוחמו] דמצטער שרי והכא י"ל דאסור.

★והא דשרי הכא בריכה שבחצר ויש לה שפה, היינו דאין את הגזירה הנ"ל, אבל אכתי נאסר מצד המנהג שלא לרחוץ בצונן הובא בשכו.

**ס"ג**

ואין מרקדין

יל"ע מה מוגדר ריקוד האם כל סיבוב נכלל בריקוד.

ועיין ר"ח [ביצה לו:] "ולא מרקדין ריקוד **עוקר רגלו אחת ומניח אחת** קיפוץ ב' רגליו כאחת" [מקורו מירושלמי ביצה].

★אין מטפחין ואין מספקין.

עי' ברש"י [ביצה] **אין מטפחין ביד ואין מספקין על ירך.**

וע"ע ברא"ש [פ"ה ב] "ולא מספקין סיפוק הבא מחמתו דכתיב ויחר אף וכו' ויספוק את כפיו. ולא מטפחין טיפוח שהוא לרצונו".

ועי"ש בקרבן נתנאל [ח] טיפוח וסיפוק תרויהו יד על גבי יד ודלא כרש"י טיפוח יד על גבי רגל.

★יש שהקשו מהא דתנן [בתענית כו:] "שבנות ישראל יוצאות וחולות בכרמים" [מיירי ביו"כ].

★עי' משנ"ב [ח] דריקוד הותר רק בשמח"ת ולא בנישואין ושאר דבר מצוה.

★שנאסר לקשקש באגוז לתינוק צ"ל דאינו צורך כ"כ דאם היה צורך גדול יל"ע כמו שהותר לחולה אולי אף לתינוק שרי.

**ס"ד**

★ולא מפרישין תרו"מ.

וברמב"ם [פכ"ו-יד] "ואין מגביהין תרו"מ שזה דומה למקדיש אותן פירות שהופרש **ועוד** מפני שהוא כמתקן אותם בשבת".

וע"ע בקה"י ביצה [ח] נפק"מ בין הטעמים.

ועי' בתוס' בכמה דוכתי [חולין ז. ד"ה ודילמא גיטין לא.] דמשמע בדבריו דע"י מחשבה יכול להפריש בשבת, וצ"ב למה אין כאן מתקן ואולי דהיות ונעשה **בלי מעשה** שרי.

וע"ע בזה ברש"ש גיטין [ל.].

ובאחיעזר [ח"ב מט].

וע"ע בד"א [פ"ט ממעשר] ובצה"ל [צא] ובביה"ל שם.

★והא דאסור לעשר זה גם בפירות שחייבים תרו"מ רק מדרבנן [פמ"ג הובא במשנ"ב רסא-ג].

★דמאי מותר להפריש רק בספק חשיכה, ובשבת נאסר גם דמאי.

ויל"ע אם נסבור שמותר להפקיר בשבת את רכושו, יל"ע אם מותר להפקיר את רכושו ועי"ז יהיה מותר בדמאי או דגם זה נחשב תיקון.

**★לענין להפקיר בשבת**

ברמב"ן [ריש פסחים] מקשה על ר"ת שסובר שביטול מטעם הפקר וא"כ איך מותר לבטל בשבת **הרי אסור להפקיר בשבת.**

וע"ע במאירי [שבת קכז:] דמוכיח מהגמ' דשרי להפקיר בשבת.

וע"ע ב"ברכי יוסף" [שלט-ח].

וע"ע בשו"ת רע"א [ק' קעד].

ולענין **זכיה מהפקר** עי' בהגהות רעק"א על המג"א [ו],

וע"ע [שלד-ט].

ובביאה"ל [רסו-ז].

★עי' מג"א [שז-ל] שמותר להפריש עי' ברירה.

וכשעושה כן דהיינו שמפריש ע"י ברירה יברך בע"ש [עי' חזו"א דמאי ט-טו].

ולענין התרומה אחר שיפריש כיצד ינהג עי' במשנ"ב [תקו-כט] גבי חלה ומסתמא ה"ה הכא.

★עבר והפריש

עי' מג"א [שלט-ז].

וע"ע במשנ"ב [כה].

★ולא מקדשין

יל"ע בעבר וקידש בשבת אי שרי בו ביום או דהוי כהפריש תרו"מ שנאסר בו ביום.

★ולא מגרשין

עי' ר"ן ביצה דאם חז"ל אסרו לדון גזירה שמא יכתוב כ"ש גירושין **דא"א בלא כתיבה**, ולהכי לא חש התנא לכותבו במשנה.

ובתוס' ביצה [לו: ד"ה והא] כתב טעם אחר דהוי כקונה קנין ע"ש.

וע"ע בשו"ת הרמ"א [קכה] למה הוצרך תוס' לטעם אחר ולא סגי בטעם הר"ן.

★ואין פודין הבן.

והטעם עי' בב"י דדמי למקח וממכר.

וע"ע בתרה"ד שדן למה לא יתן המעות לכהן בע"ש ויחול בשבת [הובא במג"א].

וע"ע ברעק"א [קנט].