שיעורי תערובת עט
קטגוריות: כללי / שיעורי הרב צבי ובר / יורה דעה / תערובת / תנינא

שיעורי תערובת – עט

**ממו"ר הגאון רבי צבי ובר שליט"א**

יו"ד סי' קי, ו

## מחלוקת הרא"ש והרשב"א ביסוד פירש מהקבוע

[המשך סעיף ו] **כתב הרמ"א והא דאסור אם הפרישו במתכוין, היינו שלא פירש רק מעט ונשארו מקצת האיסורים במקומם, דאז חיישינן שמא יקח מן הקבוע גם כן. אבל אם נתפרשו כולן ביחד ולא נשארו במקומן, ובשעת עקירתן פירשו קצתן, אותן שפירשו אז מותרים.** ובגר"א (ס"ק יז) הביא שנחלקו בזה הרשב"א והרא"ש, שדעת הרא"ש שכל שנעקרו ממקומן אפילו כולם יחד, כבר נתבטלה הקביעות, אבל דעת הרשב"א שכל זמן שלא נתפזרו עדיין לא נתבטלה הקביעות, וכתב שפירוש הרשב'א מכוון יותר. ובחזו"א (סי' לז ס"ק טז) הביא דברי הגר"א, וככתב שדבריו אינם מובנים, שכיון שכל הבהמות נכנסו לספק הרי כולם בתערובת, וא"כ מה לי שהם קרובים ומה לי כשהם רחוקים, ואם כשנעקרו ממקומם יחד עדיין נחשבים כקבועים, אמאי בנתפזרו לא יהיו קבועים.

ונראה ברור שמחלו' הרשב"א והרא"ש היא ביסוד דין קבוע, שדעת הרא"ש שהקביעות היא מקום קיבוצם, וכל דניידי ממקומם שוב אי"ז קבוע, ולכן אף שפירשו כולם יחד נתבטלה הקביעות. אבל דעת הרשב"א שהקביעות היא קיבוצם יחד, ועל כן רק בנתפזרו נתבטלה הקביעות. ומה שהקשה החזו"א שגם לאחר שנתפזרו עדיין הם בתערובת ומה החילוק בין נתפזרו ללא נתפזרו, כבר נתבאר שהדבר תלוי במחלו' הפוסקים בגדר דין ביטול יבש ביבש מתי חשיב תערובת, ולהדעות שתערובת היא רק כשהם במקום אחד, מיושב שפיר החילוק בין נתפזרו לבין אם נעקרו יחד.

וכן באמת דעת הבית מאיר והחכמת אדם (בינת אדם שער הקבוע כלל ח וכן בכלל כד) שכל זמן שהם בכנופיא אחת עדיין הם בקבוע, וכשיטתם שדין ביטול שייך רק בחתיכות הנמצאות במקום אחד.

והנה בגמרא בכתובות (טו.) איתא גבי סיעה של בנ"א דכיון דניידי אי"ז חשיב קבוע [כמבואר ברש"י שם], וא"כ מבואר שאף שכל הסיעה הולכים יחד מ"מ לא חשיבי קבועים, וזה ראיה לדברי החזו"א. ובבינת אדם (שם) כתב לבאר שסתם סיעה רוב פעמים מתפזרים הם זה מזה ולכך חשיב כפירשו, מיהו דבריו דחוקים, וכמ"ש בבדי השולחן, שהרי כיון שהם סיעה אחת מסתבר שאינם מתפזרים אלא הולכים יחד.

ולדעת החזו"א מה שכתב הרמ"א שאם פירשו כולם יחד עדיין אסור ליקח מהם ורק אם פירש אחד מהם מותר, היינו משום שכל זמן שכולם יחד אף שאינם קבועים הרי ודאי יש איסור לפנינו ואסור ליקח מהם [שהרי ודאי אין לפסוק על כולם שהם מותרים, שהרי בעלי חיים לא בטילי, ואחד מהם ודאי איסור], ולכך רק בפירש אחד מהם שייך להתירו מדין כל דפריש.

## להלכה יש להקל שכל שפירשו כולם אפי' יחד אי"ז קבוע

ולעניין הלכה הנה אף שהגר"א נטה לדעת הרשב"א, מ"מ בדברי הרמ"א ביאר דס"ל כדעת הרא"ש, וא"כ כיון שכמה אחרונים ביארו שאף הרשב"א מודה להרא"ש שכל שפירשו ממקומם אפילו יחד שוב לא חשיב קבוע, וכן משמעות השו"ע בסי' שכט (סעי' ב), א"כ נראה שיש להקל בזה, שכל שפירשו ממקומם אפילו פירשו יחד חשיב פירש.

## תרנגולות שנערבה בהן אחת טריפה ונמצאת ביצה ביניהם

**וכתב הרמ"א ואם נתערבה תרנגולת טריפה בכשרות, ונמצא ביצה ביניהם, הביצה מותרת אף על גב דהתרנגולים חשובים ולא מתבטלין, לגבי ביצה אזלינן בתר רובא.** ובפשטות קמ"ל שבזה לא גזרינן שמא יקח מהתערובת, וכן מבואר בש"ך (ס"ק לח) וכמו שמבואר להדיא בתו"ח.

## דעת הרמ"א אם בפירש מאיליו גזרו שמא יקח מהקבוע

וא"כ יש להוכיח מכאן שדעת הרמ"א שכל שפירש מאיליו אסור גזירה שמא יקח מהקבוע ופליג על המחבר, ולכך הוצרך הרמ"א לומר דכאן לא חששו שמא יקח מהקבוע היות וביצה לא דמי לתרנגולת. ולפי"ז יהא ביאור הרמ"א לעיל דעל מה שכתב המחבר להתיר כל שפירש מאיליו שאין בזה גזירה שמא יקח מהקבוע, כתב הרמ"א דברי הרשב"א שאם פירשו כולם מותר, והיינו שדעתו להחמיר אף בפירש מאיליו ולכך התיר רק בפירשו כולם. וכן מוכח ברשב"א כמו שכתב רע"א [וכ"ה בפמ"ג בשם המנח"י ונתבאר בשיעורים לעיל]. מיהו הט"ז (ס"ק ז) וכן הש"ך (ס"ק לז) הבינו שהרמ"א מודה שבפירש מאיליו מותר ורק בהפריש בידיים החמיר ובזה בא להקל אם הפריש בידיים.

## כשיודעים מאיזה תרנגולת נולדה הביצה

ובעיקר דינו של הרמ"א צ"ב אמאי הביצה נחשבת כפירש. והנה במקום שיודעים מאיזה תרנגולת נולדה הביצה, רק שהתרנגולות עצמם מעורבים, א"כ הביצה לא יצאה כלל מהתערובת ועדיין היא במקום הקביעות [אלא שזה דוקא אם ביצים חשיבי דבר חשוב, אבל אם הביצה אינה דבר חשוב, הרי בטילה היא ומותרת, וכמו בחתיכות הר"ל שאם נחתכה אחת מהם מותרת. ועי' ביד יהודה לעיל ס"ק כה שדעתו שגם בנחתך אחד מהם יש ביטול ברוב אע"פ שאין הממ"נ שהוזכר בשו"ע סי' קא סעי' ז, ועיי"ש ביד יהודה סקט"ז שדעתו שגם בנשאר חתיכה הר"ל ג"כ מתירים החתיכה שנחתכה אע"פ שאין כאן ממ"נ]. וא"כ צ"ל שהרמ"א מיירי כשאין ידוע מאיזה תרנגולת נולדה הביצה.

מיהו בשערי יושר (ש"ד סוף פ"ב) כתב שמשמעות הרמ"א שדוקא במקום שאין ידוע ממי נולדה הביצה מותר, אבל אם ידוע מאיזה תרנגולת נולדה הביצה אסורה, וכתב דמוכח מזה כהדעות שכל שבהמה אחת מקצתה קבועה ואוסרים אותה חתיכה הקבועה יש לאסור את כל חתיכות הבהמה אף את אלו שנחתכו וכבר אינם ראויים להתכבד [ועי' חזו"א סי' לז ס"ק יז שג"כ כתב כן שלדעות אלו יש לאסור, מיהו למעשה דעתו לפסוק כהפר"ח שאין לאסור את החתיכה שפירשה מחמת מקצת החתיכה המותרת, ולפי"ז יש להתיר אף במקום שידוע ממי נולדה הביצה].

## הטעם שביצה נחשבת כפירשה מהקביעות

ובבית מאיר כתב לבאר שהטעם שהביצה נחשבת כפירש, משום שהחצר אינו מקומו של הביצה, וכעין שמצינו בכתובות (טו.) שבתינוק שנמצא בעיר אזלינן בתר רובא, ולא חשיב קבוע כיון שאין מקומו של התינוק בעיר אלא בבית. מיהו בשערי יושר (שם) כתב שאין טעם לזה שהביצה יהיה מקומה דוקא בבית, וביאר שהטעם שהביצה מותרת הוא משום שהספק על המקרה שנעשה,, ויש כאן רוב מקרים על לידה זו ולא רוב מספרי ולכך אין בזה דין קבוע. ואף שהביצה קבועה במקומה הרי אין כאן ודאי איסור, שהרי יש רק ביצה אחת, ולכך לא שייך לומר דהוי כמע"מ, ומשו"ה כיון שיש רוב צדדים שנולדה הביצה מתרנגולת כשירה יש להתיר את הביצה.

## באופן שלא נתערבו התרנגולות אבל אין ידוע מאיזה מהן נולדה הביצה

אולם החזו"א (סי' לז ס"ק יז) למד כל דברי הרמ"א באופ"א, דכתב שבמקום שידוע תרנגולת הטריפה רק שאין אנו יודעים ממי נולדה הביצה, ודאי יש להתיר את הביצה, דהוי ממש ככל פירש מהקבוע, וגם לא שייך לגזור שמא יקח מהקבוע, כיון שידוע האיסור במקומו ואין חשש שיבואו להתיר את תרנגולת הטריפה. אבל אם היו התרנגולות מעורבים, הרי מדאורייתא תרנגולת הטריפה בטילה ברוב הכשירות, רק מדרבנן אינה בטילה כיון שבעלי חיים אינם בטלים, ולכך יש להתיר את הביצה דהוי כמו נחתך [מיהו זה פלא, דהא דעת הרמ"א לעיל סעי' א שהביצה הוי דבר חשוב].

## אם הטילו ביצים כל התרנגולות

ואם כל התרנגולות הטילו ביצים, הנה לדברי השערי יושר יש לאסור את כולם, שהרי עתה יש כאן כמה ביצים קבועות וכל קבוע כמע"מ [ואף אם רוב התרנגולות הטילו ביצים ג"כ יש לאסור, דשוב אין כאן רוב צדדים להתיר]. ולדעת הב"מ יש להתיר, שהרי זה כפירש כיון שאי"ז מקומו. מיהו זה דוקא אם ביצה לא הוי דבר חשוב, אבל אם ביצה היא דבר חשוב, הרי אין כאן ביטול ברוב ויש לאסור אא"כ פירש אחד מהם.

**● השיעור נמסר במוצאי ש"ק בבית הכנסת 'בית תפילה' נוה יעקב ●**

**● ניתן לשמוע בקול הלשון טל: [PHONE_REMOVED] קוד 1-3-2-2-1 ובשידור חי מוצש"ק בשעה 10:30 ●**

**● נכתב ע"י א. ה. והיה לעיני מו"ר שליט"א ●**

**● השיעור נמסר במוצאי ש"ק בבית הכנסת 'בית תפילה' נוה יעקב ●**

**● ניתן לשמוע בקול הלשון טל: [PHONE_REMOVED] קוד 1-3-2-2-1 ובשידור חי מוצש"ק בשעה 10:30 ●**

**● נכתב ע"י א. ה. והיה לעיני מו"ר שליט"א ●**