סי_ קיז - ותן טל ומטר לברכה
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / אורח חיים - דור המלקטים

*ותן טל ומטר לברכה*

***או"ח סימן קי"ז***

1. ***זמן.***
2. ***הלכות.***
3. ***שכח.***
4. ***תשלומין.***
5. ***בן א"י בחו"ל, ולהיפך - שיטות.***
6. ***פוסקים בזמנינו - בן חו"ל באר"י.***
7. ***פוסקים בזמנינו - בן אר"י בחו"ל.***
8. ***שליח-ציבור.***

*דור המלקטים -* ***קונ' טל ומטר לברכה (הלר, 054-598-0399),*** halachically speaking ***(שנה י"ח מספר א').***

1. ***זמן.***
   1. *בני אר"י, ליל ז' מרחשון* ***– ר' גמליאל (משנה תענית דף י., "בשלשה במרחשון שואלין את הגשמים. רבן גמליאל אומר: בשבעה בו, חמשה עשר יום אחר החג, כדי שיגיע אחרון שבישראל לנהר פרת"), גמרא (תענית דף י., "אמר רבי אלעזר: הלכה כרבן גמליאל"), ראשונים, פוסקים.***
   2. *בני חו"ל, ס' אחר תקופת תשרי* ***– גמרא (תענית דף י., "תניא, חנניה אומר: ובגולה עד ששים בתקופה").***
      1. ***שבת (דף עה.) – "אמר רבי שמעון בן פזי אמר רבי יהושע בן לוי משום בר קפרא: כל היודע לחשב בתקופות ומזלות ואינו חושב, עליו הכתוב אומר ואת פעל ה' לא יביטו ומעשה ידיו לא ראו. אמר רבי שמואל בר נחמני אמר רבי יוחנן: מנין שמצוה על האדם לחשב תקופות ומזלות, שנאמר ושמרתם ועשיתם כי היא חכמתכם ובינתכם לעיני העמים איזו חכמה ובינה שהיא לעיני העמים, הוי אומר זה חישוב תקופות ומזלות".***
         1. ***מראי מקומות – הגרח"ק זצ"ל (שקל הקדש, בהקדמה, "... והנה לכל הני ראשונים הוא מ"ע דאורייתא ללמוד ענינים אלו ולדעתם מלבד מצות ת"ת שיש בזה"), מבקשי תורה (ח"ג עמ' שמ"ז).***
      2. ***ב"י (סי' קי"ז), הו"ד במחה"ש (סי' קי"ז ס"ק א') – "וכתב ה"ר דוד אבודרהם ויום ס' יבוא בכ"ב*** *מנובימברי* ***אם היה אותו פיברי"ר מכ"ח יום אבל אם היה פיברי"ר מכ"ט יום תהיה השאלה בכ"ג*** *נובימברי* ***כי תקופת תשרי לעולם שבעה ימים קודם אקטוברי".***
         1. ***לקח הקמח החדש (ס"ק א'\*), אג"מ (או"ח ח"ה סי' ז', "והאבודרהם ... שהוא כותב איך שעשו ושיעשו כן לעולם, שהזמן הוא מיום ששים לתקופה שהוא בכ"ב בנובמבר. וכשפעברואר הוא כ"ט יום, הוא בכ"ג בנובמבר. וכוונתו לכ"ב נובמבר*** *דספירת הנוצרים שספרו אז* ***כל העמים הנוצרים, שהוא כמו שספר עם יון והרוסים כל השנים, שהוא אליבא דשמואל"), הג' הטור (חדש), פסקי תשובות (הע' א'), הלכה ברורה (סעי' ה', שעה"צ ס"ק ט"ז), ועוד.***
            1. ***יו"ט שני כהלכתו (הג' ריש פרק י', נ"ל ט"ס).***
         2. ***"כשחודש פברואר*** *שלאחריו* ***הוא בן כ"ח יום - מתחילים ברביעי בדצמבר בלילה***; ***וכשחודש פברואר*** *שלאחריו* ***הוא בן כ"ט יום - מתחילים בחמישי בדצמבר בלילה" – שגיאות מי יבין (סי' י"ג סעי' א').***
2. ***הלכות.***
   1. *צ' פעמים* ***"****ואת כל מיני תבואתה לטובה ותן טל ומטר****" – מ"ב (סי' קי"ד ס"ק מ', "לענין שאלה אם אמר צ' פעמים ברכת השנים ... עד אחר תיבת ותן טל ומטר בימות הגשמים די ולא יתחיל מתחלת ברך עלינו רק מואת כל מיני תבואתה וכו'").***
      1. ***אומר, "ואת כל מיני תבואתה לטובה ותן טל ומטר*** *לברכה**על פני האדמה****" – שולחן שלמה (סעי' ד'), א"א (בוטשאטש, ד"ה אחר, "צ' פעמים ותן טל ומטר ושלפניו ואחריו*** *כמה* ***תיבות"), הו"ד בלקח הקמח החדש (ס"ק ט"ו, "****משמע* ***מדבריו הקדושים, דצריך גם אחריו לומר איזה תיבות").***
      2. ***מראי מקומות – שגיאות מי יבין (סי' י"ג הע' נ"ז).***
   2. ***"ומיהו אם בארץ אחת כולה הצריכים מטר*** *בימות החמה* ***טעה בה יחיד ושאל מטר בברכת השנים [אם רוצה] חוזר ומתפלל בתורת נדבה בלא שאלה בברכת השנים [אבל אינו מחויב לחזור כלל]" – רמ"א (סעי' ב'), ב"י בשם מהרי"א, והרמב"ן, והר"ן, סבירי להו כתשובות הרא"ש (כלל ד' סעי' י'), וכן הטור, ועי' הרמב"ם.***
   3. *בן חו"ל ששאל גשמים בתפילה תוך ס' יום לתקופה****.***
      1. ***אינו חוזר – רדב"ז (סי' אלפים נ"ה, "שאם שאל גשמים בתוך ס' יום לתקופה במצרים אין מחזירין אותו לפי שאין הגשמים בזמן הזה סימן קללה תדע שהרי יש כמה מקומות שאינם מארץ ישראל ששואלין את הגשמים בשבעה בחשוון"), ברכי יוסף (ס"ק ג', "ונ"ל כדברי הרדב"ז, דשאני יחידים הצריכים מטר בימות החמה, דאין בעולם מי ששואל בצבור בברכת השנים, אבל הכא אם צריכים בעיר, ומה גם דרוב העולם צריכים מטר בחשון, אין צריך לחזור, כיוון דארץ ישראל בכללה שואלים בכה"ג, אף שהוא יחיד א"צ לחזור, כיון דבעיר ההיא צריכי מטר, וכ"ש דהארץ בכללה צריכה מטר. וכן ראיתי שכתב הרב שיירי, ע"ש ודוק בדבריו. וכן כתבו משם מהרח"ש בתשובה ח"ג סי' ג' [ועמ"ש הפר"ח ודוק]"), רע"א (על סעי' ג'), בשם מהרח"ש (ח"ג סי' ג'), תהלה לדוד (ס"ק א', ס"ק ב'), נטעי גבריאל (חנוכה פרק נ"ח הע' כ"ד*** *בשם* ***א"ר, עולת תמיד, שלמי ציבור, שלחן שלמה, גר"ז, זרע אמת, שלחן הטוהר), יביע אומר (ח"ה או"ח סי' ט"ו, "העיקר לדינא שאם טעה ושאל טל ומטר החל ממוצאי יו"ט האחרון ואילך, בין בא"י בין בחו"ל, אם נזכר באמצע תפלתו, ימשיך תפלתו ולא יחזור כלל. ואם סיים תפלתו, אע"פ שמן הדין אינו צריך לחזור,*** *מ"מ אם ירצה* ***יוכל לחזור ולהתפלל בתורת תנאי, שאם אינו חייב להתפלל תהיה לתפלה נדבה, וטוב שיחדש בה דבר בשומע תפלה").***
      2. ***חוזר – ערך לחם למהריק"ש (סי' קי"ז, ובשו"ת אהלי יעקב סי' פ"ז), מקור חיים (חו"י, סעי' א').***
      3. ***יש מחלקים בין זמן עצירת הגשם, לזמן גשמים – בה"ל (סעי' ב' ד"ה הצריכים, "משמע קצת מלשון זה דדוקא כשנעצר המטר אבל בלא"ה מחזירין אותו אע"פ שהגשם במקום ההוא אינו סימן קללה ולפי מה דמשמע מתשובת הרא"ש שממנו מקור דין זה המדינות שצריכות מטר בין פסח לעצרת כאשכנז וכדומה אפילו בסתמא דינייהו כמו בימי החורף בא"י ונהי דלכתחלה לא קי"ל כותיה עכ"פ לענין דיעבד אין לחזור וצ"ע [ממ"א ומחה"ש] ועיין בס' זכור לאברהם שכתב דלא יכנס בספק ברכות עוד כתב שם דה"ה לדידן במקומותינו דאנו צריכין מטר בין פסח לעצרת דאם טעה ושאל אז מטר דא"צ לחזור דכפי הנראה כל המקומות הללו הקרובים והרחוקים הם צריכים למטר והו"ל כארץ אשכנז וספרד דכתב הרא"ש עי"ש ומדברי הדה"ח וח"א משמע דס"ל דדוקא כשהיה עצירת גשמים אבל בלא"ה חייב לחזור ולהתפלל*** *ונ"ל דהוא ספיקא דדינא* ***ע"כ יחזור ויתפלל ויתנה אם לא יצאתי ידי תפלה עד עתה תהא לחובה ואם יצאתי תהא לנדבה ... והכל מהך טעמא כי בברכ"י ובש"ת פסק דבדיעבד אין צריך לחזור ולהתפלל כהרדב"ז ומבואר שם בהרדב"ז טעמו דכיון שבמקום ההוא הוא זמן גשם אע"פ שאין עתה צורך לגשמים אין לחזור התפלה בשביל זה כיון שעכ"פ אינו סימן קללה והוא כסברת המג"א הנ"ל ומדה"ח וח"א ועוד איזה אחרונים משמע דלא תפסו זה הסברא לדינא אם לא שיש עצירת גשמים בהדיא ע"כ נראה שיעשה כדברינו").***
         1. ***האג"מ (או"ח ח"ב סי' ק"ב), נראה שמיקל.***
      4. ***מראי מקומות – כה"ח (ס"ק ח').***
   4. *האם יש איסור הכנה ללומר צ' פעמים ותן טל ומטר בשבת או יו"ט****.***
      1. ***עי' סי' שכ"ג סעי' ו', לשיטות ומראי מקומות.***
   5. ***מראי מקומות.***
      1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (אהל יעקב) – "מי שבימים אלו התפלל שמו"ע עם הש"ץ ואח"כ נפל בלבו ספק האם אמר מוריד הטל או לא, האם יצא ידי"ח, כיון שאומרים שכנראה אמר כמו שאמר הש"ץ [ואף שעדיין לא עברו ל' יום שמזכירים מוריד הטל]. או לא. תשובה: מסתמא אומר כמו הש"ץ".***
3. ***שכח.***
   1. *באמצע הברכה, קודם שאמר כשנים הטובות****.***
      1. ***יחזור לותן טל ומטר, ויגמור כסדר – פמ"ג (מש"ז ס"ק ג', "ובימות הגשמים אם לא שאל טל ומטר בתוך הברכה, אומר טל ומטר לברכה ושבעינו, דווקא בהזכרה אומרה במקומה לא כאן"), קיצור שו"ע (סי' י"ט סעי' ו', "אם טעה ולא אמר טל ומטר, אם נזכר קודם שסיים הברכה מברך השנים, אומר שם ותן טל ומטר לברכה על פני האדמה ושבענו וכו' וחותם כראוי"), אשי ישראל (פרק כ"ג סעי' מ"ד), נטעי גבריאל (חנוכה פרק נ"ח סעי' ג'), פסקי תשובות (ריש אות ו'), ילקוט יוסף (קיצור שו"ע סעי' ו').***
      2. ***"****רק* ***יתחיל מענין אחד" – שולחן שלמה (סעי' ד').***
      3. ***במקום שנזכר – ערה"ש (סעי' ו', "כששכח לומר מטר אם נזכר מיד בתוך הברכה או מיד לאחר הברכה קודם שהתחיל תקע בשופר יאמר שם ותן טל ומטר על פני האדמה"), שגיאות מי יבין (סי' י"ג סעי' ז').***
      4. ***מ"ב (ס"ק ט"ו) – "****ואם נזכר* ***קודם שסיים ברכת השנים יאמר במקום שנזכר*** *אך אם נזכר* ***אחר כשנים הטובות יחזור ויאמר וברך שנתנו כשנים הטובות כדי שיהיה מעין חתימה סמוך לחתימה*** *וטוב יותר* ***שיתחיל ותן טל ומטר ויגמור כסדר".***
         1. ***מחלוקת אחרונים, אם ה'טוב יותר' חוזר על הכל, או רק על אם נזכר אחר כשנים הטובות.***
      5. ***הלשון.***
         1. ***אומר, ותן טל ומטר – הג' טהרת השלחן (סו"ס פתחי עולם).***
         2. ***אומר, ותן טל ומטר לברכה – חיי משה (סעי' ה').***
         3. ***אומר, ותן טל ומטר על פני האדמה – ערה"ש (סעי' ו').***
         4. ***אומר, ותן טל ומטר לברכה על פני האדמה – לקוטי חבר בן חיים (לקוטי שו"ע סעי' ה'), ערה"ש (סעי' ו').***
         5. ***מראי מקומות – כה"ח (ס"ק ל"ז), שגיאות מי יבין (סי' י"ג הע' י').***
   2. *אחר כשנים הטובות, קודם שם ה'****.***
      1. ***יחזור לותן טל ומטר, ויגמור כסדר – מ"ב (ס"ק ט"ו, "אם נזכר אחר כשנים הטובות יחזור ויאמר וברך שנתנו כשנים הטובות כדי שיהיה מעין חתימה סמוך לחתימה וטוב יותר שיתחיל ותן טל ומטר ויגמור כסדר").***
      2. ***מראי מקומות – שגיאות מי יבין (סי' י"ג הע' י"א).***
   3. *אחר ברוך אתה ה', קודם מברך השנים****.***
      1. ***לא יאמר למדני חוקיך – א"א (בוטשאטש, ד"ה אחר), הו"ד בלקח הקמח החדש (ס"ק ט"ו), הגרשז"א זצ"ל (מבקשי תורה ח"ג עמ' רמ"ט אות מ"ה, "ולא יסיים למדני חוקיך"),*** הגרח"ק ***זצ"ל*** (ולגשמים בעיתם עמ' רמ"א), ***תשובות והנהגות (ח"ב סי' נ"ח ד"ה ועיין), פסקי תשובות (אות ו' ד"ה נזכר).***
         1. ***יאמר בתוך שומע תפילה – הגרח"ק זצ"ל (אשי ישראל פרק כ"ג הע' קע"ה,*** ולגשמים בעיתם עמ' רמ"א***), אשי ישראל (פרק כ"ג סעי' מ"ד), שגיאות מי יבין (סי' י"ג סעי' ז'), הגר"א נבנצל שליט"א (מבקשי תורה ח"ג עמ' תס"ב אות י', "עדיף שיאמר בשומע תפלה").***
         2. ***יאמר לפני תקע בשופר – א"א (בוטשאטש, ד"ה אחר), הגרשז"א זצ"ל (מבקשי תורה ח"ג עמ' רמ"ט אות מ"ה, "בין ברכה לברכה, ולא יסיים למדני חוקיך ויתחיל מתחילת הברכה").***
         3. ***עי'*** *לקמן* ***['אחר מברך השנים, קודם תקע בשופר'].***
      2. ***יאמר למדני חוקיך – נטעי גבריאל (חנוכה פרק נ"ח סעי' ג'), הלכה ברורה (סעי' ט"ו).***
      3. ***מראי מקומות – שיח הלכה (סי' קי"ד ס"ק כ"ג), אשי ישראל (פרק כ"ג הע' קע"ה), מבקשי תורה (ח"ד עמ' תכ"ג), שגיאות מי יבין (סי' י"ג הע' י"ב).***
   4. *אחר מברך השנים, קודם תקע בשופר****.***
      1. ***בתוך שומע תפילה.***
         1. ***קיצור שו"ע (סי' י"ט סעי' ו') – "ואם לא נזכר עד לאחר שחתם הברכה מתפלל להלן. ובתוך ברכת שמע קולנו, אחר ריקם אל תשיבנו, אומר ותן טל ומטר לברכה כי אתה שומע וכו'".***
         2. ***מ"ב (ס"ק ט"ו, בה"ל סי' קי"ד סעי' ו' סוף ד"ה בלא) – "דיותר טוב שיאמר בש"ת דבזה יצא לכו"ע".***
         3. ***שלחן הטהור (סעי' ו').***
         4. ***הגר"א נבנצל שליט"א (מבקשי תורה ח"ג עמ' תס"ב אות י') – "עדיף שיאמר בשומע תפלה".***
         5. ***אשי ישראל (פרק כ"ג סעי' מ"ד).***
      2. ***יאמר שם.***
         1. ***רבינו ירוחם (נתיב ג' ח"ה, כ"ז-א') – "ואם סיי' הברכה ועדין לא התחיל תקע בשופר אומר ותן טל ומטר כדאמרינן".***
         2. ***טור (סי' קי"ד סעי' ו') – "אם נזכר קודם שהתחיל תקע בשופר אומר ותן טל ומטר ואח"כ תקע".***
         3. ***לבוש (סי' קי"ד סעי' ו') – "בשאלה אם לא אמר ותן טל ומטר וסיים הברכה ונזכר קודם שהתחיל תקע בשופר, אומר ותן טל ומטר ואח"כ מתחיל תקע, ג"כ טעמא הוי לפי ששאלת המטר כבר הוא כלול במה שאמר ברך עלינו וכו' את השנה הזאת ואת כל מיני תבואתה, ואין התבואה מתברכת בלא מטר, אלא שהצריכו חכמים לפרשו בזמנו לכך כוללו עם החתימה, והוי פירושו כחתימה אריכתא כאילו אמר ברוך אתה ה' מברך השנים ונותן טל ומטר לברכה".***
         4. ***מג"א (ס"ק ה') – "ונזכר קודם שהתחיל תקע בשופר אומרו שם כמ"ש סי' קי"ד ס"ו [טור]".***
         5. ***א"ר (ס"ק ט') – "אם לא התחיל תקע בשופר אומר ותן טל ומטר קודם תקע כדלעיל סימן קי"ד".***
         6. ***מקור חיים (חו"י, סעי' ד', סוף סעי' ה').***
         7. ***פמ"ג (מש"ז ס"ק ג') – "ואם סיים אומרה במקומה".***
         8. ***בא"ה (ס"ק ח').***
         9. ***נוב"ת (או"ח סי' ט') – "מדוע יהיה שום הוה אמינא לפקפק בדבר זה כלל ובודאי אם נזכר קודם שהתחיל תקע בשופר אמרו שם וכן מפורש בטור בלי שום חולק וכן הביא הרא"ש בריש תענית בלי חולק וכן המרדכי שם והגמיי"מ בשם סמ"ק והרבה פוסקים כלם כאחד סוברים כן. ואף שהב"י בסימן קי"ד כתב שרבינו יונה חולק, לדעתי אפשר להשוות הפוסקים ורבינו יונה לענין הבדלה בחונן הדעת אומר כן שהוא דבר שאין מחזירין אותו".***
         10. ***שע"ת (ס"ק ה') – "ועיין בטור בשם ראב"י ובלבוש ועיין בש"צ שבבית דוד ומאמר מרדכי ס"ל דלא ישאל שם וימתין עד ש"ת וישאל שם והוא הסכים שישאל קודם תקע ומשמע דגם הבר"י ס"ל הכי וע"ש סי' קי"ד וכן הסכים בשו"ת נ"ב מה"ת סי' ט' וכתב שהט"ז אינו חולק כ"א על פירוש הלבוש אבל לדינא הכל מודים דיש לשאול קודם תקע ע"ש".***
         11. ***ח"א (כלל כ"ד סעי' י"ג) – "אם לא אמר "ותן טל ומטר", אם נזכר קודם שהתחיל ברכה שאחריה שהיא "תקע בשופר", אומר ותן טל ומטר ואח"כ תקע בשופר".***
         12. ***גר"ז (סעי' ה') – "אם לא שאל מטר ונזכר קודם שהתחיל תקע בשופר שואלו שם ונחשב כאלו שואלו בתוך ברכת השנים".***
         13. ***שולחן שלמה (סעי' ד').***
         14. ***א"א (בוטשאטש, ד"ה אחר).***
         15. ***הו"ד בלקח הקמח החדש (ס"ק ט"ו).***
         16. ***ערה"ש (סעי' ו') – "כששכח לומר מטר אם נזכר מיד בתוך הברכה או מיד לאחר הברכה קודם שהתחיל תקע בשופר יאמר שם ותן טל ומטר על פני האדמה".***
         17. ***בן איש חי (שנה א' פר' בשלח אות י"ח) – "אם נזכר אחר שסיים הברכה קודם שהתחיל תקע בשופר, אומר שם ותן טל ומטר לברכה ודיו".***
         18. ***הגרשז"א זצ"ל (מבקשי תורה ח"ג עמ' רמ"ט אות מ"ה) – "ויאמר ותן טל ומטר בין ברכה לברכה".***
         19. ***ששכ"ה (אשי ישראל פרק כ"ג הע' קע"ז) – "מוטב שיאמר במקומו ...*** *דיש לחוש* ***שעד שיגיע לשמע קולנו ישכח".***
         20. ***נטעי גבריאל (חנוכה פרק נ"ח סעי' ג').***
         21. ***ילקוט יוסף (קיצור שו"ע סעי' ו') – "ואם לא נזכר עד שחתם ברוך אתה ה' מברך השנים, לפני שיתחיל ברכת תקע בשופר, יאמר שם בין ברכה לברכה 'ותן טל ומטר לברכה', וימשיך ברכת תקע בשופר וכו'".***
      3. ***יאמר לפני תקע בשופר,*** *וגם* ***יאמר בתוך שומע תפילה.***
         1. ***תשובות והנהגות (ח"ב סי' נ"ח) – "ולע"ד נראה לענין טל ומטר להכריע שיאמר בשניהם, שאם מועיל בגמר הברכה, עדיף משומע תפלה, דבגמר הברכה שייך עוד לברכת השנים ונמצא שאומר בעיקר מקומה, ולכן אם שכח ונזכר אחרי שאמר שומע תפלה, אינו חוזר לשומע תפלה, אלא לברך עלינו שזהו העיקר, ואם כן שפיר אומר לפני תקע בשופר, שלרוב הפוסקים כאלו אמר בברכת השנים דשייך עוד לברכת השנים, אבל כיון שיש פוסקים שאינו מועיל, יאמר גם כן עוד פעם בשומע תפלה, שאינו מגרע שיכול לבקש שם כמה שירצה, ולכ"ע בדיעבד עכ"פ יצא וכה"ג יצא מכל פקפוק".***
         2. ***עי' הלכה ברורה (סעי' ט"ו).***
      4. ***נוסח שיאמר קודם תקע בשופר.***
         1. ***יאמר, ותן טל ומטר – רבינו ירוחם (לשונו מובא לעיל), טור (לשונו מובא לעיל), לבוש (סי' קי"ד סעי' ו'), ח"א (כלל כ"ד סעי' י"ג, לשונו מובא לעיל).***
         2. ***יאמר, ותן טל ומטר לברכה – בן איש חי (שנה א' פר' בשלח אות י"ח, לשונו מובא לעיל), ילקוט יוסף (קיצור שו"ע סעי' ו', לשונו מובא לעיל).***
         3. ***יאמר, ותן טל ומטר לברכה על פני האדמה – שולחן שלמה (סעי' ד', לשונו מובא לעיל), ערה"ש (סעי' ו', לשונו מובא לעיל).***
      5. ***מראי מקומות – אורח נאמן (ס"ק י"א, "וצ"ע"), הו"ד בלקח הקמח החדש (ס"ק י"ח), שגיאות מי יבין (סי' י"ג הע' י"ב), פסקי תשובות (אות ו' ד"ה נזכר), עי'*** *לעיל* ***['אחר ברוך אתה ה', קודם מברך השנים'].***
   5. *אחר שהתחיל תקע בשופר****.***
      1. ***בתוך שומע תפילה – פמ"ג (מש"ז ס"ק ג', "ואם התחיל באחרות אומר בשומע תפלה"), ח"א (כלל כ"ד סעי' י"ג), גר"ז (סעי' ה'), ערה"ש (סעי' ו'), בן איש חי (שנה א' פר' בשלח אות י"ח), הלכה ברורה (סעי' ט"ו), פוסקים.***
         1. ***יאמר, ותן טל ומטר – שלחן הטהור (סעי' ו', "ויאמר בש"ת ותן ט"ו ולא יותר").***
         2. ***יאמר, ותן טל ומטר לברכה, כי אתה שומע – קיצור שו"ע (סי' י"ט סעי' ו', "ואם לא נזכר עד לאחר שחתם הברכה מתפלל להלן. ובתוך ברכת שמע קולנו, אחר ריקם אל תשיבנו, אומר ותן טל ומטר לברכה כי אתה שומע וכו'"), עולת תמיד (ס"ק ו'), זכור לאברהם ( ), בן איש חי (שנה א' פר' בשלח אות י"ח, "יאמר בשומע תפילה ותן טל ומטר לברכה, כי אתה שומע תפילת כל פה וכו'"), כה"ח (ס"ק ל"ז), בירור הלכה (קמא סי' קי"ז סעי' ה'), נטעי גבריאל (חנוכה פרק נ"ח סעי' ג', עי' הע' י'), הלכה ברורה (סעי' ט"ו).***
         3. ***יאמר, ותן טל ומטר על פני האדמה, כי אתה שומע – ערה"ש (סעי' ו').***
         4. ***יאמר, ותן טל ומטר לברכה על פני האדמה – שולחן שלמה (סעי' ד'), הגרח"ק זצ"ל (דעת נוטה, הל' תפלה תשובה קפ"ט).***
         5. ***מראי מקומות – אשי ישראל (פרק כ"ג הע' קע"ו), לקח קמח החדש (ס"ק י"ז), פסקי תשובות (הע' נ"ג).***
      2. *שכח טל ומטר וחזר לברך עלינו במקום לומר בשמע קולינו****: למשל, במי ששכח לשאול בברכת השנים, ונזכר בהמשך התפילה כגון באמצע ברכת 'ולירושלים עירך', שהדין הוא שצריך לשאול בברכת שמע קולנו, אמנם הוא טעה וחזר לברכת ברך עלינו ושאל שם על הגשם, ושוב נזכר באמצע ברכת תקע בשופר שלא היה צריך לחזור, שכן יכול לשאול בשומע תפילה. האם שואל בשומע תפילה, וידלג מתקע בשופר עד שמע קולנו, או שמא מאחר שכבר שאל בברך עלינו, שוב ממשיך כל הברכות כסדר.***
         1. ***שיפסיק ויחזור לברכת 'ולירושלים עירך' וידלג על כל הברכות שביניהם.***
            1. ***הגרח"ק זצ"ל (אשי ישראל עמ' ת"ת אות ס"ד) – "סד שכח לומר 'טל ומטר' ונזכר כשעומד בברכת 'ולירושלים עירך' וחזר לברך עלינו (טעה וסבר שכך הדין), ואחרי שאמר שתי ברכות, נזכר שלא הי' צריך לחזור, אלא יכל לאומרו ב'שמע קולנו', מה יעשה עכשיו, האם ימשיך בסדר שעומד בו עכשיו, או יפסיק מיד, ויחזור 'ולירושלים עירך' שעמד בו בתחילה. תשובה: לכאו' יפסיק".***
            2. ***"והגאון ר"ע פריד שליט"א אמר לי שכבר עמד בשאלה זו בכף החיים סימן סב, והביא שם מחלוקת גדולה בדין זה. אמנם הלכה למעשה יש להורות כדברי הגר"ח קניבסקי ולדלג לשמע קולינו. וכן נוטה דעת הגאונים רבי נפתלי נוסבוים, רבי שמואל אליעזר שטרן, רבי שמאי גרוס, רבי יעקב מאיר שטרן שליט"א" – וישמע משה (פר' וישלח תשפ"ג אות ו').***
         2. ***ימשיך להתפלל כל הברכות כסדר.***
            1. ***הגר"י גרינוולד שליט"א (וישמע משה פר' וישלח תשפ"ג אות ו') – "ימשיך להתפלל כל הברכות כסדר, ולא ידלג גם על מה שאמר, שכן אם ידלג על הברכות עד ברכת את צמח, וישכח שוב לשאול גם בשומע תפילה, יתברר שכל הברכות היו לבטלה, שכן מה ששאל בברך עלינו לא הועיל לו, שהרי לא התפלל משם כסדר. ולכן היה נראה, שאם בין כך כבר חזר לברך עלינו ושאל שם על הגשם, עדיף שישלים את כל הברכות כסדר, כך שגם אם לא ישאל בשומע תפילה יצא, שכן שאל בברך עלינו. ואף אמנם שהשערי תשובה (שם ס"ק י) הביא מהברכי יוסף (שם ס"ק ט) בשם מהר"י מולכו (תשובה כת"י סי' קלז), שמי ששכח לשאול בברכת ברך עלינו, ונזכר באמצע תקע או ברכה אחרת, אומר כדרכו עד שומע תפילה ושואל שם, ואין אומרים שיחזור לברכת ברך עלינו מחשש שמא ישכח לשאול בשומע תפילה ויצטרך לחזור לראש, והטעם, שאין מן הראוי שיאמר ברכות לבטלה מפני הספק. מכל מקום יש לומר, שזה רק במקום שכבר גמר ברכת השנים ולא שאל, אבל כל שכבר חזר לברך עלינו ושאל שם טל ומטר כפי הדין המקורי, אולי יש מקום לומר שימשיך כסדר, ולא ידלג במקום שיש ספק שישכח בשומע תפילה. ובאמת יש לעיין לדעת רבי חיים קנייבסקי, הסובר שיש לו לדלג כאמור, מה הדין אם לא דילג, אלא המשיך כסדר הברכות ולא שאל בשומע תפילה, האם בזה מודה שבדיעבד על כל פנים יצא. ומסתבר שגם הוא מודה בזה שיצא בדיעבד. ואם כן גם אם נזכר לפני שהגיע לשומע תפילה מובן הצד שיש להעדיף שלא לדלג, שמא ישכח לשאול בשומע תפילה ואז ודאי יוכל לצאת בשאלה ששאל בברך עלינו, ודלא כגרח"ק ... והגאון רבי אהרן דוד דונר שליט"א מצדד לומר כדברי הגר"י גרינוולד".***
   6. *בברכה שומע תפילה, קודם ברוך אתה ה'****.***
      1. ***ותן טל ומטר לברכה כי אתה שומע – קיצור שו"ע (סי' י"ט סעי' ו', "ואפילו אם לא נזכר אז רק אחר שאמר ברוך אתה, כל שלא אמר עדיין את השם, יכול לומר ותן טל ומטר לברכה כי אתה שומע וכו'").***
   7. *בברכה שומע תפילה, אחר ברוך אתה ה', קודם שומע תפילה****.***
      1. ***לומר למדני חוקיך.***
         1. ***מ"ב (ס"ק י"ט) – "ואם נזכר אחר שאמר בא"י יסיים למדני חוקיך ויאמר ותן טל ומטר ואח"כ כי אתה שומע וכו' [בה"ל לעיל בסימן קי"ד]".***
         2. ***הו"ד באשי ישראל (פרק כ"ג הע' קע"ח).***
         3. ***תשובות והנהגות (ח"ב סוף סי' נ"ח) – "הן אמת שעיקר דברי הריטב"א צ"ב, שאם אמר למדני חוקיך הציל עצמו מהזכרת ש"ש לבטלה, עיין רמב"ם פ"ד דברכות ה"י, אבל לכאורה לא הועיל לברכה לבטלה, דכשם שבתפלה אם התחיל לחובה ונזכר שהתפלל ורוצה לגמור לנדבה לא מועיל וכמבואר בברכות (כ א), הוא הדין בברכה וכמבואר בחות דעת יור"ד סימן ק"י כללי ס"ס ס"ק כ' כשאמר חציו לחובה וחציו לנדבה נשאר מקולקל עם הזכרת הש"ש לבטלה, ואולי מהאי טעמא השמיט הרמב"ם הדין לומר למדני חוקיך, אבל גם להפוסקים שהביאו דין זה, עדיין היינו מחלקים דהיינו בברכה לבטלה מסיים למדני חוקיך ועדיף מהזכרת ש"ש לבטלה סתם, אבל באמצע התפלה לומר כברכה נוספת או תפלה ברכה מקולקלת שחציו חובה וחציו נדבה לא התירו, אבל הפוסקים הביאו הריטב"א להלכה, ולאורם אנו נוסעים והולכים ולכן ראוי לקבוע להלכה כן וכמ"ש".***
         4. ***נטעי גבריאל (חנוכה פרק נ"ח סעי' ג').***
         5. ***ילקוט יוסף (קיצור שו"ע סעי' ו').***
         6. ***הלכה ברורה (סעי' ט"ו).***
      2. ***קודם רצה.***
         1. ***לפי האג"מ (או"ח ח"ד סי' צ"ג) –*** "הנה אף שגם בריטב"א תענית דף ג' ד"ה ושמעתי כתב נמי בשם הרב החסיד שהוא הר' יונה עוד יותר שאפילו בדברים שאין מחזירין אם נזכר אחר בא"י יאמר למדני חקיך ויהיה כלא גמר הברכה ויחזור לאומרה כראוי ואף הריטב"א עצמו שכתב שאין כך דעת הצרפתים מסיק דבמקום שמחזירין מודו שיעשה כן, והביאו הח"א, אבל הוא תמוה מאד שלא מובן כלל הא **ודאי ברור ופשוט שאסור ללמוד אף פסוקי תורה באמצע התפלה ובאמצע ברכות והלומד באמצע הוא הפסק גמור ובטל ברכה זו** וצע"ג. ולכן למעשה לא נראה שיעשו כן"***.***
      3. ***מראי מקומות – באר משה (ח"ד סי' י"ח), תשובות והנהגות (ח"ד סי' צ"ג), שגיאות מי יבין (סי' י"ג סעי' ז', הע' ט"ו), פסקי תשובות (אות ו' ד"ה סיים).***
   8. *אחר שומע תפילה, קודם רצה****.***
      1. ***חוזר לברך עלינו – קיצור שו"ע (סי' י"ט סעי' ו', "אם לא נזכר עד לאחר שסיים הברכה שומע תפלה, חוזר ומתחיל ברך עלינו וכו'").***
      2. ***יאמר שם – מחבר (סעי' ה', ב"י אות ה' ד"ה ונראה שאם נזכר, "ואם נזכר אחר שחתם שומע תפלה, קודם שהתחיל רצה, נראה שאומר ותן טל ומטר, ואחר כך אומר רצה"), לבוש (סעי' ה'), ח"א (כלל כ"ד סעי' י"ג), גר"ז (סעי' ה'), שולחן שלמה (סעי' ד'), ערה"ש (סעי' ו'), בן איש חי (שנה א' פר' בשלח אות י"ח), שלחן הטהור (סעי' ו'), אשי ישראל (פרק כ"ג סעי' מ"ד), שגיאות מי יבין (סי' י"ג סעי' ז' גבי הע' ט"ז), נטעי גבריאל (חנוכה פרק נ"ח סעי' ג'), פסקי תשובות (אות ו' ד"ה סיים), ילקוט יוסף (קיצור שו"ע סעי' ו'), הלכה ברורה (סעי' ט"ו).***
         1. ***יאמר, ותן טל ומטר – מחבר (סעי' ה', לשונו מובא לעיל), לבוש (סעי' ה'), גר"ז (סעי' ה'), ח"א (כלל כ"ד סעי' י"ג, "ואם סיים גם שומע תפלה ולא התחיל רצה, אומר ותן טל ומטר ואח"כ רצה").***
         2. ***יאמר, ותן טל ומטר לברכה – בן איש חי (שנה א' פר' בשלח אות י"ח, "יאמר שם ותן טל ומטר לברכה"), ילקוט יוסף (קיצור שו"ע סעי' ו'), הלכה ברורה (סעי' ט"ו).***
         3. ***יאמר, ותן טל ומטר על פני האדמה – ערה"ש (סעי' ו').***
   9. *מתחיל רצה****.***
      1. ***חוזר לברך עלינו.***
         1. ***רמב"ם (תפילה פרק י' הל' ט').***
         2. ***ראב"ד (רשב"א ברכות דף כט. ד"ה שאלה) – "והראב"ד ז"ל כתב שמחזירין אותו לברכת השנים וכענין שאמרו בהבדלה".***
         3. ***רא"ש (ברכות פרק ד' סי' י"ד) – "ובה"ג כתב דאי אידכר קמי שומע תפלה אומרה בשומע תפלה ואי לא הדר לראש ומשמע שר"ל אם לא אמרה בשומע תפלה חוזר לברכת השנים דהיינו רישא דידהו ולישנא לא משמע דאיירי כשסיים כל י"ח ברכות ואז חוזר לראש י"ח ונראה דסברי ה"ג דגמ' דידן פליג אירושלמי מההיא דפרק אין עומדין טעה בזו ובזו וכל דבריהם דברי קבלה ויש לסמוך עליהם וכן כתב הראב"ד ז"ל".***
         4. ***מחבר (סעי' ה', ב"י אות ה', "ואם לא נזכר עד אחר שומע תפלה, אם לא עקר רגליו, חוזר לברכת השנים".***
         5. ***לבוש (סעי' ה').***
         6. ***פמ"ג (מש"ז ס"ק ג') – "ואם לאו חוזר לברכת השנים".***
         7. *שאר פוסקים* ***– ח"א (כלל כ"ד סעי' י"ג), גר"ז (סעי' ה'), שולחן שלמה (סעי' ד'), ערה"ש (סעי' ו'), בן איש חי (שנה א' פר' בשלח אות י"ח), לקט הקמח החדש (סי' קי"ז ס"ק ט"ז), שבט הלוי (ח"י סי' כ"ג אות א'), הגרח"ק זצ"ל (שאלת רב ח"ב פרק ח' אות כ"א), באר שרים (ח"ה סי' ע"ג אות ב'), הלכה ברורה (סעי' ט"ו), הגר"ש פעלדער שליט"א (שיעורי הלכה פר' ויצא תשפ"ג אות ב'), פוסקים.***
      2. ***חוזר לשמע קולנו.***
         1. ***רבינו האי (רשב"א ברכות דף כט. ד"ה שאלה) – "וכתב רב האי גאון ז"ל שאם לא נזכר עד שהתחיל בעבודה מחזירין אותו לשומע תפלה דכיון דיכול לאומרה בשומע תפלה למה מחזירין אותו לברכת השנים".***
         2. ***רבינו חננאל (ברכות דף כט:) – "ואסיקנא לא הזכיר שאלה בברכת השנים אומרה בשומע תפלה, אם נזכר בעבודה או בהודאה או בשים שלום, חוזר ומזכיר בשומע תפלה. ואם סיים תפלתו, אם רגיל לומר תחנונים אחר תפלתו כל זמן שלא עקר רגליו מזכיר בשומע תפלה. ואם אין רגיל חוזר לראש ואע"פ שלא עקר רגליו".***
         3. ***תוס' (ברכות דף כט: ד"ה הא) – "אם לא עקר רגליו אינו צריך לחזור לראש ולא לברכת השנים אלא חוזר לשומע תפלה וכן משמע בירושלמי".***
         4. ***ר' יונה (ברכות דף כ. ד"ה והא).***
         5. *בדיעבד****.***
            1. ***יוצא.***

***לקט הקמח החדש (סי' קי"ז ס"ק ט"ז) – "אבל בדיעבד שאמרה שם בודאי מהני".***

***שבט הלוי (ח"י סי' כ"ג אות א') – "היום קצר, קבלתי כעת פקס עם שאלה מכ"ת, באחד ששכח טל ומטר והי' צריך לחזור לברכת השנים, וטעה וחזר רק לשומע תפלה נגד הנפסק באו"ח סו"ס קי"ז דחוזר לברכת השנים מהו שיתפלל עו"פ. לדידי בעניותי יראה דא"צ לחזור ויצא דיעבד, כיון דדעת הירושלמי ורבינו חננאל ודעת הרבינו יונה ורב האי שא"צ לחזור רק לשומע תפלה, ואף על פי שאנחנו פוסקים כדעת הרמב"ם וראב"ד וגם הרא"ש דחוזר לברכת השנים כמבואר הכל בטור סי' קי"ז, מכ"מ דיעבד שעשה מעשה כדעת הירושלמי והר"ח ודעמי' דע"ת נוטה שאין מחזירין אותו עוד, וההבדל דיעבד בין תפלה להבדלה מבואר ברא"ש וב"י שם. וכן משמע לענ"ד לשון הלבוש שם דדין חזרה לברכת השנים היא רק דין לכתחלה".***

***הגרח"ק זצ"ל (דעת נוטה הל' תפלה תשובה ק"צ, שאלת רב ח"ב פרק ח' אות כ"ב) – "... שדינו בזה לחזור לברך עלינו, אך הוא לא עשה כן אלא חזר לשמע קולנו ... תשובה: מסתבר שבדיעבד יצא".***

***באר שרים (ח"ה סי' ע"ג אות ב') – "ולכן לדינא בדיעבד שעשה כן, אם כי לכתחילה בעי לחזור לברכת השנים יצא י"ח בש"ת בדיעבד, כנלענ"ד נכון".***

***הגר"ש פעלדער שליט"א (שיעורי הלכה פר' ויצא תשפ"ג אות ב') – "מ"מ בדיעבד נראה לסמוך על שיטת הירושלמי ושאר ראשונים שעולה לו לצאת ידי חובתו".***

* + - * 1. ***מראי מקומות.***

***שיח מרדכי (פרק ו' הע' י"ד, סי' ג' פרק ה' אות ג', הוספות) – "ואם לא חזר לברכת השנים אלא רק לשומע תפילה צ"ע אם יצא, ועי' מש"כ בסי' ג' פ"ה אות ג' ובהוספות שם. ועי' ספר לקט הקמח החדש סי' קי"ז ס"ק ט"ז דנקט דיצא. וכ"כ בשו"ת שבט הלוי ח"י סי' כ"ג".***

* + 1. ***מראי מקומות – רבינו ירוחם (נתיב ג' ח"ה, כ"ז-ב', "ואם נזכר אחר שומע תפלה חוזר לשומע תפלה ואם עקר רגליו חוז' לראש כל זה פשוט בברכו' וכן בירוש' ... ובעל הלכות גדולות כתב שאם לא אמר שאלה בשומע תפלה חוזר לברכת השנים כי זהו חוז' לראש").***
  1. *אחרי יהיו לרצון, קודם עושה שלום****.***
     1. ***חוזר לראש התפילה – גר"ז (סעי' ה'), מ"ב (ס"ק י"ח, "כעקורים דמי. וה"ה אם רגיל לומר תחנונים וסיים תחנוניו ואמר אחריהם הפסוק יהיו לרצון וגו' שבאמירת פסוק זה עשה היסח הדעת מלומר עוד תחנונים ונשלמה תפלתו אע"פ שלא התחיל עדיין עושה שלום"), ערה"ש (סעי' ו'), בן איש חי (שנה א' פר' בשלח אות י"ח, "ואם לא נזכר אלא ער לאחר שאמר יהיו לרצון אמרי פי*** *האחרון* ***הסמוך לעושה שלום, אז אפילו שעדיין לא עקר רגליו צריך לחזיר להתחלת תפילת העמידה"), שגיאות מי יבין (סי' י"ג סוף סעי' ז'), ילקוט יוסף (קיצור שו"ע סעי' ו'), הלכה ברורה (סעי' ט"ו).***
  2. *אינו עקר רגליו, ואינו רגיל לומר תחנונים****.***
     1. ***חוזר לראש התפילה – מחבר (סעי' ה', "ואם השלים תפלתו ואינו רגיל לומר תחנונים אחר תפלתו, אעפ"י שעדיין לא עקר רגליו, כעקורים דמי"), קיצור שו"ע (סי' י"ט סעי' ו', "ואם לא נזכר עד לאחר שאמר את הפסוק יהיו לרצון וגו', חוזר לראש התפלה"), גר"ז (סעי' ה'), בה"ל (סעי' ה' ד"ה כעקורים, "וכן פסקו כל האחרונים").***
     2. ***חוזר לברוך עלינו – ח"א (כלל כ"ד סעי' י"ג, "ואם לא נזכר עד אחר שהתחיל רצה, אם לא עקר רגליו, חוזר לברכת השנים").***
     3. ***מראי מקומות – גליוני הש"ס (ברכות דף כט:), לקח הקמח החדש (ס"ק י"ז).***
  3. *עוקר רגליו****.***
     1. ***חוזר לראש התפילה – מחבר (סעי' ה', "ואם עקר רגליו, חוזר לראש התפלה"), ח"א (כלל כ"ד סעי' י"ג), גר"ז (סעי' ה'), פמ"ג (מש"ז ס"ק ג'), ערה"ש (סעי' ו'), פוסקים.***
  4. *שכח בברכת השנים וגם שומע תפילה, וחוזר לברכת השנים ושכח עוד פעם, ועכשיו בתוך תקע בשופר****.***
     1. ***ימשיך כסדר – הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק ח' סעי' כ"ב), פסקי תשובות (אות ו' ד"ה התחיל רצה).***
     2. ***מסופק – שיח מרדכי (פרק ו' הע' י"ד, סי' ג' פרק ה' אות ד', "ואם חזר לברכת השנים ושוב שכח טל ומטר, צ"ע אם יכול לומר ותן טל ומטר בשומע תפילה, או שצריך לחזור לברכת השנים").***
     3. ***מראי מקומות – שגיאות מי יבין (סי' י"ג הע' י"ז).***
  5. *ליל שבת****: משך בברכות של חול עד מברך השנים, והיה בימות החמה ושאל גשמים [שאמר טל ומטר].***
     1. ***עי' סי' רס"ח סעי' ב', לשיטות ומראי מקומות.***
  6. *שכח, תפילה הבא****.***
     1. ***תשלומין – גר"ז (סי' ק"ח סעי' י"ז), פוסקים.***
  7. *שכח ערב שבת, ונזכר בתפילה הבא* ***- עי' לקמן.***
  8. ***מראי מקומות.***
     1. ***שגיאות מי יבין (סי' י"ג הע' כ') – "והנה בשלחן הטהור (סימן ק"א סעיף ג') כתב דאם שכח 'ותן טל ומטר', אם יודע שכשיחזור בודאי לא ישכח - יחזור***; ***ואם הוא אדם טרוד ונבהל, שאפשר שכשיחזור ישכח עוד פעם - אסור לו לחזור. ולכן מן הראוי האידנא, שמתפללין משפה ולחוץ, שלא לחזור כלל בשום תפילה, אם לא שהוא איש צדיק וקדוש שמתפלל בכוונה, ולאיש כזה לא יארע לו השכחה באין פנים. ובזר זהב (סק"ג) כתב פסק מרן הקדוש הבעל שם טוב מפי אליהו,*** *שבזמן הזה אל יחזור כלל* ***... וביאור הדבר, שאיתא בברכות (ל' ע"ב) לעולם ימוד עצמו, אם יכול לכוין יתפלל, ואם לאו אל יתפלל. אלא שחז"ל ראו שבזה"ז אם נמסור זה לכל אדם אז יתבטל התפילה מכל וכל חלילה, ולכן קבעו שהאידנא שאין מתכוונין יתפלל, אף שאומד עצמו שאינו מכוין. אך כל זה לענין תפילה, אבל לענין חזרה לא אמרו כלל, ובודאי אם אינו בטוח שיכוין לבו, אל יחזור כלל. ופשוט דכל זה אינו לירא שמים שאירע לו באונס ובאקראי דפשוט שחוזר, אבל להמון עם שאינו מדקדק בתפילה בכוונה, אסור לו לחזור ועובר על דברי חכמים".***

1. ***תשלומין, בזמן בתפילה הבא אין ההזכרה.***
   1. *מחלוקת רבינו יהודה, וחכמי פרובינצ"א****, אם שכח יעלה ויבא במנחה ר"ח, אם חוזר תשלומין בלילה שאינו ר"ח – תוס' (ברכות דף כו: ד"ה טעה, "כתב רבינו יהודה אם טעה ולא הזכיר ר"ח במנחה לא יתפלל עוד בלילה דלמה יתפלל עוד הרי כבר התפלל כל תפלת המנחה מבעוד יום לבד ר"ח שלא הזכיר א"כ אין מרויח כלום אם יחזור ויתפלל במוצאי ר"ח הרי לא יזכיר עוד תפלת ר"ח וי"ח כבר התפלל ... ומיהו ברב אלפס לא משמע כן"), רא"ש (ברכות פרק ד' סי' ב', "נראה שאם שכח ולא התפלל יעלה ויבוא במנחה בראש חדש לא יתפלל במוצאי ר"ח שתים כיון דאין לו להזכיר של ר"ח למה יחזור ויתפלל י"ח כיון שכבר התפלל אותה ... וחכמי פרובינצ"א היו אומרים כיון שלא יצא ידי חובתו בזו התפלה הוה ליה כאילו לא התפלל וצריך להתפלל שתים לערב אע"פ שאין מזכיר של ר"ח או של שבת והדבר מוכרע לכך היה אומר רבינו יונה ז"ל*** *שהנכון לצאת מן הספק* ***שיתפלל אותה לערב בתורת נדבה ואין צריך לחדש בה דבר דכיון שמתפלל אותה על דרך הספק אין לך חדוש גדול מזה"), הו"ד בטור (סוף סי' רצ"ב).***
      1. *פסק****: שיאמר בדרך תפילת נדבה, אא"כ א"א [כמו שבת] – מחבר (סי' ק"ח סעי' י"א, "ויתפלל אותה בתורת נדבה ואינו צריך לחדש בה דבר; וה"ה אם לא הזכיר יעלה ויבא במנחה של ר"ח"), מ"ב (סי' ק"ח ס"ק ל"ו, "אם חל ר"ח בע"ש והיה ר"ח רק יום אחד ושכח במנחה להזכיר של ר"ח ונזכר אחר שחשכה אין להשלים כלל בליל שבת כיון דאינו מועיל כלום ורק שיכול להתפלל בנדבה ואין מתפללין תפלת נדבה בשבת").***
   2. *יסוד בחכמי פרובינצ"א****.***
      1. ***כאילו לא התפלל כלל – דברי יציב (או"ח סי' ס"ב אות ה', "דתליא בחקירה הנ"ל, דחכמי פרובינצא ס"ל שכאילו לא התפלל כלל דיינינן ליה, ור"י ס"ל שרק חיסר ההזכרה ולכן אין תועלת בחזרתו עכשיו ודו"ק").***
      2. ***כאילו התפלל, אבל לא מקיים החיובו – שואל ומשיב (מהדו"ק ח"ג סי' קס"ט, "פשיטא דכל שחסר יעלה ויבא וכדומה פשיטא דלא מקרי בשביל זה לא התפלל כלל רק שחסר אחת מהפרטים אבל מ"מ מותר לענות ולהפסיק אף דצריך לחזור להתפלל משום*** *דבאמת כבר התפלל* ***אלא שלא הזכיר מעין המאורע ומפני שצריך להזכיר בתוך התפלה לכך מתפלל כל השמונה עשרה שנית אבל לא דהוה כאלו לא התפלל כלל שיהי' אסור להפסיק כנלפע"ד").***
   3. *שכח לומר ותן טל ומטר במנחה ערב שבת****.***
      1. ***יתפלל מעריב פעמים.***
         1. ***חי' הגר"ח (סי' א').***
         2. ***הגריש"א זצ"ל (שמעתי מהגר"נ אייזנשטיין שליט"א).***
         3. הגרח"ק ***זצ"ל*** (ולגשמים בעיתם עמ' רל"ח) – "אם שכח לשאול מטר במנחה בערב שבת ונזכר בליל שבת האם צריך לחזור ב' פעמים שמו"ע דהרי בליל שבת אם יחזור יתפלל של שבת ולא יזכיר טל ומטר. תשובה: צריך".
         4. ***הגר"מ שטרנבוך שליט"א (שמעתי מר' נחמיה יעקובסון, והוא שואל הגרמש"ש).***
      2. ***תלוי במחלוקת לעיל, ממילא לא יתפלל מעריב פעמים (כיון שאי אפשר לומר נדבה בשבת).***
         1. ***פמ"ג (מש"ז סי' ק"ח ס"ק י"א) – "תוס' ברכות כ"ו ב' ד"ה טעה ... והפסק הזה הוא שייך בטל ומטר".***
         2. ***ישועות יעקב (ס"ק ג').***
         3. ***חכמת שלמה (סי' קי"ז סעי' ד').***
         4. ***תורת חיים (אות ח').***
         5. ***עי' שואל ומשיב (מהדו"ק ח"ג סי' קס"ט) – "דברי הכל בו סי' מ"ג שהביא הב"י סי' קכ"ו שאם טעה הש"ץ ולא הזכיר יעלה ויבא בתפלה בקול רם שהאידנא שכל אחד מתפלל לעצמו אם ש"ץ אמרו בלחש א"צ לחזור כלל לא לראש ולא לעבודה שאינו חוזר ומתפלל בקול רם אלא משום קדושה וכן במשיב הרוח*** *ובשאלה* ***והב"י תמה עליו שגם בימי חז"ל היו מתפללים בלחש וחוזר הש"ץ בקול רם ובאמת כוונת הכלבו הוא שהאידנא שאין כאן מי שאינו בקי א"צ לחזרת הש"ץ רק שמנהג הוא לחזור בשביל קדושה ... ולפמ"ש דלא הוה כמי שלא התפלל כלל רק שלא הזכיר מעין המאורע א"כ שפיר יש לסמוך בזה בחזרת ש"ץ דכל דחסר הפרט ממעין המאורע ע"ז לא תקנו שיחזור ויתפלל דחסו על טורח הציבור ומיהו לדינא לא קי"ל כהכל בו".***
         6. ***תהלה לדוד (סי' ק"ח ס"ק י"ד).***
         7. ***כף החיים (ס"ק ל"ג).***
         8. ***עי' ארחות חיים (אות ד').***
         9. ***שו"ת חסד לאברהם (מהדו"ת סי' כ').***
         10. ***הר צבי (או"ח סי' נ"ד) – "ושמעתי בשם הגאון ר' חיים הלוי זצ"ל, על מי שהתפלל במנחה ערב שבת ושכח ולא הזכיר טל ומטר ונזכר בליל שבת, שבזה כו"ע מודו שצריך להתפלל ערבית שתים אעפ"י שבתפלת ערבית של ליל שבת בין כך לא יזכיר יעלה ויבא, ותפלת י"ח כבר יצא יד"ח. והדעה שהיא איננה בכלל מטבע הברכה ובין הזכרת טל ומטר שהיא ממטבע הברכה, וכל שלא הזכיר טל ומטר הוי כמשנה מטבע הברכה ולדברי הכל כאילו לא התפלל כלל. אולם נראה לי, דאם הזכרת יעלה ויבא איננה בכלל מטבע הברכה, כ"ש שהזכרת טל ומטר לאו בכלל מטבע הברכה היא, שהרי הזכרת יעלה ויבא מקומה רק בברכת רצה, ואם פתח במודים חוזר לרצה (שו"ע סימן תכב), ואילו לענין הזכרת טל ומטר קיי"ל (טושו"ע סימן קיז סעיף ה) שאם לא שאל טל ומטר ונזכר קודם שומע תפלה אין מחזירין אותו ושואל בשומע תפלה. גם מדברי המג"א (סימן קח ס"ק טז) מוכח שאף לענין הזכרת טל ומטר אם גם בערבית לא יזכיר טל ומטר, כגון שנזכר בליל שבת שטעה ולא הזכיר טל ומטר במנחה ערב שבת, לדעה הראשונה שבטור א"צ לחזור ולהתפלל ערבית שתים, שכתב שם על דברי המחבר: טעה במנחה של שבת והתפלל שמונה עשרה ולא הזכיר של שבת מתפלל במו"ש שתים ואינו מבדיל בשניה ויתפלל אותה בתורת נדבה, וה"ה אם לא הזכיר יעלה ויבא במנחה, משום די"א דא"צ להתפלל שנית וכו', וכתב ע"ז המג"א וז"ל: ונ"ל דאם בלילה ג"כ ר"ח, לכ"ע יתפלל, דהא ירויח שיאמר יעלה ויבא, וה"ה בליל י"ט שני וה"ה אם שכח ותן טל ומטר, עכ"ל, ומוכח מדבריו, שגם לענין טל ומטר רק בימות החול כתב דלכולי עלמא צריך להתפלל ערבית שתים, ומשום דירויח בתפלת התשלומין שיאמר טל ומטר, אבל אם נזכר בליל שבת שבין כך לא יזכיר טל ומטר ולא ירויח בתפלתו שנית, תליא במחלוקת זו של הראשונים. וכדי לצאת ידי ספק צריך לחזור ולהתפלל שנית בתורת נדבה, ועיין משנה ברורה (ס"ק לה). שוב מצאתי בספר חסד לאברהם (תנינא סימן כ) שכתב בפשיטות, דבטל ומטר הא דמחזירין אותו, לאו משום דעי"ז כמאן דלא צלי דמי, דאף בלא שאלה והזכרה יצא יד"ח תפילה, אלא דחוזר ומתפלל לצאת יד"ח הזכרה ושאלה, ע"כ. ומשמע דפשיטא ליה דאין בזה משום משנה מטבע הברכה, ולא דמי כלל כאלו לא התפלל כלל, וא"צ לחזור ולהתפלל אם לא יתקן ולא ירויח בתפילתו שנית".***
         11. ***קצות השולחן (סי' כ"ח סעי' ז') – "ואם שכח טל ומטר במנחת ערב שבת אינו מתפלל לתשלומין כלום".***
         12. ***הו"ד בלקח הקמח החדש (ס"ק ח'\*).***
         13. ***קהלות יעקב (ברכות סוף סי' ט"ז).***
         14. ***בנין אב (ח"א סי' ה').***
         15. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק ח' הע' פ"ב) – "הורה רבינו שאין לחזור ולהתפלל ערבית פעם שנית".***
         16. ***אבן ישראל (ח"ח סי' ח', ישורון ח"ב עמ' שצ"ט) – "נתבאר דחלוק דין של טל ומטר מיעלה ויבא, והיכא דחיסר טל ומטר לא הוה אלא חסרון ברכה, ולפי"ז בנדון דידן שחיסר טל ומטר במנחה בע"ש,*** *לכו"ע* ***אין לו להתפלל בליל שבת, ואינו צריך לצאת ידי תפילה בברכה מעין שבע כיון דידי תפילה יצא, וחסרון הברכה בין כך אי אפשר לתקן ...".***
         17. ***רבבות אפרים (ח"ה סי' קפ"ד).***
         18. ***נטעי גבריאל (חנוכה פרק נ"ח סעי' י"ג).***
         19. ***בירור הלכה (קמא סי' ק"ח עמ' מ"ד, עי' ח"ו סי' ק"ח, הקצר סי' ק"ח) – "ותמה אני אם דבר זה יצא מפי הגר"ח ז"ל".***
         20. ***ילקוט יוסף (תפילה תשלומין הע' י"ז, קיצור שו"ע תשלומין סעי' כ"ז) – "אם שכח לשאול טל ומטר בברכת השנים במנחה של ערב שבת. ונזכר בליל שבת, אינו יכול להתפלל ערבית שתים של שבת, שהרי אין שאלת טל ומטר בתפלות שבת, ואם כן לא ירויח כלום אם יתפלל ערבית שתים. ואי אפשר להתפלל בשבת בתנאי של נדבה, לפיכך יכוין בברכה מעין שבע שאומר השליח צבור, ודי לו בכך. [שאר"י ח"ג עמו' פה. ילקו"י סי' קח הערה כט. תשס"ד תפלה א עמו' תרח]".***
         21. ***הר"מ באגאמילסקי (ישורון ח"ד עמ' תשנ"ט) – "ולולי דמיסתפינא הייתי אומר, דלהיות שהספר חידושי הגר"ח הוא חידושי הגר"ח מפי השמועה, ולאו מר בריה דרבנא חתים עלייהו (יבמות כ"ב ע"א), אולי טעות נפלה בו".***
         22. ***מי מנוחות (או"ח סי' ד') – "אף שכתב הגר"ח דהזכרת 'ותן טו"מ' הוי חלק מסדר התפילה ולפי"ז בשכח בע"ש, מתפלל בשבת שנים, אבל מכיון שמצינו מגדולי האחרונים שלא סברו כן (ועי' 'בירור הלכה', דלא ברירא שהדברים יצאו מפי הגר"ח), לא יתפלל בשבת שנים".***
      3. ***אם יוצא בברכת מעין שבע (גבי יעלה ויבא) – אבן ישראל (ישורון ח"ב עמ' שצ"ט), עי' ילקוט יוסף (קיצור שו"ע תשלומין סעי' כ"ז, לשונו מובא לעיל), הר"מ באגאמילסקי (ישורון ח"ד עמ' תשנ"ט).***
      4. ***מראי מקומות – שגיאות מי יבין (סי' י"ג סעי' י"ד), שיח מרדכי (סי' ג' פרק א'), הגר"י זילברשטיין שליט"א (מבקשי תורה ח"ג עמ' רל"ג אות ה'), שם (ריש עמ' שכ"ח), הגרחפ"ש זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו סי' י"ב ענף ב' אות ה', משמרת חיים ח"ב תפילה אות ג', ח"ג תפילה אות ח'), הגר"א נבנצל שליט"א (ביצחק יקרא סי' ק"ח ס"ק ל"ו).***
   4. *נ"מ אם הוא משנה מטבע, או הזכרה בעלמא* ***- גבי ותן טל.***
      1. ***שכח לומר ותן טל ומטר במנחה ערב שבת – לקמן אות ד'.***
      2. ***אם צריך תשובה, לא תשא – ארץ צבי (סי' כ"ד ד"ה עוד נפ"מ לענין).***
         1. ***אינו ברכה לבטלה – הגר"מ שטרנבוך שליט"א (שמעתי מר' נחמיה יעקובסון, והוא שואל הגרמש"ש).***
            1. ***וכן עי' לקמן גבי מאה ברכות החזו"א, והגרח"ק זצ"ל, והגרשז"א זצ"ל.***
      3. ***ר"ח, חד שמו"ע שכח יעלה ויבא ושמו"ע שניה שכח ותן טל ומטר – ארץ צבי (סי' כ"ד), הר צבי (או"ח סי' נ"ד), קהלות יעקב (ברכות סוף סי' ט"ז).***
         1. ***נראה שיוצא תפילה – גור אריה יהודא (סי' י"ז).***
         2. ***מראי מקומות – מגן גבורים (אלף המגן סי' קי"ד ס"ק י'), עמק ברכה (דיני קידוש החודש סי' ג'), מסביב לשולחן (גליון רצ"ז שאילת גשמים, "מנהגים"), עי' זכרון שמואל (סי' כ"ב), עי' אג"מ (שירת שלמה קונ' תפלה למשה אות נ"ב ונ"ג), שגיאות מי יבין (סי' י"ג סעי' י"ט, סי' מ"ו סעי' כ"א).***
         3. הגרח"ק ***זצ"ל*** (ולגשמים בעיתם עמ' רל"ח) – "***מה דינו של מי ששכח בימות הגשמים לומר בשחרית בר"ח מוריד הגשם ויתפלל שנית, ועכשיו אמר מוריד הגשם אבל שכח לומר יעלה ויבוא האם יצא כי ממ"נ הזכיר פעם ראשונה יעלה ויבוא ובפעם השנייה הזכיר טל ומטר אבל בתכלית לא יתפלל פעם אחת שמו"ע כמו שצריך לומר גם יעלה ויבוא וגם טל ומטר. תשובה: י"א שיצא".***
      4. *האם צריך תפילה בציבור פעם שניה****.***
         1. ***מעיקר הדין אין צריך מנין,*** *מן הראוי שיתפלל בציבור****.***
            1. ***הגריש"א זצ"ל (לשכנו תדרשו ח"א עמ' רפ"ה אות ט"ו) – "מי ששכח יעלה ויבוא*** *או דבר אחר* ***באופן שצריך לחזור ולהתפלל, מן הראוי שיתפלל בציבור, וה"ה בתפילת תשלומין".***
            2. ***נטעי גבריאל (חנוכה פרק נ"ח סעי' י"ז) – "אם יש בניקל להתפלל בציבור יתפלל אך א"צ לטרוח אחר מנין".***
            3. ***שו"ת ברכת שמים (ח"א סי' מ"ב) – "במי שטעה ושכח ... ותן טל ומטר ... לא הזכיר שום פוסק שיהי' צריך עוד הפעם להתפלל בציבור ... ולא התקינו כן וא"צ להמתין".***
            4. ***הגר"מ שטרנבוך שליט"א (שמעתי מר' נחמיה יעקובסון, והוא שואל הגרמש"ש) – "מסתמה".***
            5. ***הגר"ח פאוויל שליט"א (קובץ אור ישראל ח"ט עמ' קצ"ו) – "לדינא נ"ל פשוט שא"צ להדר לחזור ולהתפלל עם מנין וכן היא מנהג חסידים ואנשי מעשה שאם שוכחין ... טל ומטר".***
            6. ***הגרח"ק זצ"ל (שיח תפלה עמ' תרצ"א אות ל"ה, אשי ישראל אות קמ"ז, עי' דעת נוטה הל' תפלה תשובה רס"ח) – "יל"ע בצריך להתפלל תפילת תשלומין, או ששכח דבר בתפילה שצריך לחזור ולהתפלל, האם בכ"ז צריך לכתחילה להתפלל במנין. תשובה: יתכן שכבר יצא ידי מנין (ומ"מ אם יכול בציבור ודאי עדיף)".***

***הגרח"ק זצ"ל (מילי מעלייתא אות מ"ו) – "שאלה: מי שהתפלל בציבור וכשהגיע לביתו נזכר שאמר 'ותן ברכה' במקום שהיה לו לומר 'ותן טל ומטר לברכה' האם מחויב לחזור ולהתפלל עוד פעם בציבור [באופן ששייך למצוא מנין]. אינו מחוייב אלא אם יש לו מנין מה טוב".***

הגרח"ק ***זצ"ל*** (ולגשמים בעיתם עמ' רמ"ד) – "***יל"ע במי שצריך להתפלל תפילת תשלומים או ששכח דבר בתפילה שצריך לחזור ולהתפלל האם צריך שוב להתפלל במנין. תשובה: יתכן שכבר יצא ידי מנין (ומ"מ אם יכול בצבור ודאי עדיף)".***

* + - * 1. ***שו"ת אגורה באהלך (ח"א סי' י"א) – "אם מזדמן לו מנין אחר מה טוב ומה נעים, אבל אין צריך לחזר אחר זה".***
      1. ***מחמיר.***
         1. ***הגר"ג אבערלאנדער שליט"א (קובץ אור ישראל ח"ו עמ' צ').***
      2. ***מראי מקומות – נחלת פנחס (ח"א סי' י"ב), הגר"א דבורקס שליט"א (מסביב לשולחן מספר רצ"ז), וישמע משה (פר' תרומה תשפ"ג אות ה',*** *ע"ש****).***
         1. *עי' ערך* ***"ראש חודש" לדין של יעלה ויבא.***
      3. ***[אם תפילת תשלומין צריך מנין נוסף.***
         1. ***לא צריך – הגרשז"א זצ"ל (תפילה כהלכתה פרק א' הע' קכ"א, הליכות שלמה פרק ה' סעי' ט"ו, מבקשי תורה ח"ג עמ' תס"ד), שו"ת אורח משפט (סי' כ"ג).***
         2. ***צריך – בשם משנת יעקב (הל' ברכות, הו"ד במבקשי תורה ח"ג עמ' תס"ד)].***
    1. ***שבת, דאם טעה בשבת ומסיים ברוך עלינו בלי טל - עי' סי' רס"ח סעי' ב', לשיטות ומראי מקומות.***
    2. *מאה ברכות* ***- עי' סי' ר"צ, לשיטות ומראי מקומות.***
    3. ***מראי מקומות – עי' ארץ צבי (סי' כ"ד) להרבה נ"מ.***
       1. ***הגרח"ק זצ"ל (ולגשמים בעיתם ריש עמ' רל"ב) – "מי שלא התפלל מנחה ביום שלפני שמתחילים לשאול על המטר, דינו צריך להתפלל ערבית שתים ראשונה לחובה ושניה לתשלומים. האם צריך לשאול על המטר בשתי התפילות או די שישאל בראשונה מידי דהוה כמי ששכח להתפלל מנחה בשבת שמתפלל במוצ"ש שתים ומבדיל בראשונה ואינו מבדיל בשניה. תשובה: בשתיהן".***

1. ***בן א"י בחו"ל, ולהיפך - שיטות.***
   1. *אם דעתו בתוך שנה לחזור****, שואל כמקומו. ואם דעתו*** *אחר שנה****, שואל כמקום שהוא שם אע"פ שיש לו אשה ובנים בביתו.***
      1. ***פר"ח (סעי' ב') – "בני א"י שבאו לח"ל אם דעתם לחזור בזמן שאלת הגשמים שואל כבני א"י ואם יש לו אשה ובנים בא"י אע"פי שאין דעתו לחזור בזמן גשמים שואל כבני א"י. בן ח"ל ששאל גשמים בתפילה תוך ס' ימים לתקופה אינו חוזר זהו דעת רדב"ז סי' נ"ח ודין זה האחרון אינו נ"ל שהרי יחידים הצריכים למטר אין שואלים אלא בשומע תפילה ואם טעו חוזרים מדלא מפליג ביחידים הצריכים כדמפליג בטעה יחיד בארץ שכולה צריכה מטר כ"כ מוהריק"ש ז"ל ודעתי היא שבני א"י שבאו לח"ל כל זמן שדעתם לחזור בכל אותה שנה לא"י שואל כבני א"י ואם אין דעתו לחזור אלא אחר שנה או שנתים וכמו שלוחי ארץ ישראל אע"פי שיש להם אשה ובנים בא"י שואל כבני ח"ל".***
      2. ***פמ"ג (מש"ז ס"ק א') – "בן ארץ ישראל בחוצה לארץ או להיפוך, עיין פרי חדש [אות ב] אם דעתו בתוך שנה לחזור שואל כמקומו, ואם דעתו אחר שנה שואל כמקום שהוא שם, אף על פי שיש לו אשה ובנים בביתו".***
      3. ***עי' אג"מ (או"ח ח"ב סי' ק"ב סוף ד"ה ובדבר, קובץ לתורה והוראה ח"ז עמ' כ"ט) – "ומשמע יותר שיש לעשות כהפר"ח כיון שהביאו הפמ"ג".***
         1. *שנה, פירוש אחר ס' יום לתקופה* ***– הגרשז"א זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' כ"ד, הליכות שלמה תפילה פרק ח' ס"ק כ"ח, "אין כוונתו לשנה דווקא, אלא לאחר ס' יום לתקופה ... וכן משמע מלשון הרדב"ז שהובא בפר"ח ..."), הגר"א נבנצל שליט"א (ביצחק יקרא סי' קי"ז על סעי' א', לשונו לקמן).***

***וראיה מרדב"ז ופר"ח צ"ע, ששם פירוש משך החורף ולא רק ס' יום. ועוד, שנה פירוש שנה. ועוד, כתוב שנה או שנתיים. ועוד, הסברא מסתמא, שהולך אחר זמן פרנסה של השדה, שהוא בזמן הקצר.***

* + - 1. *שנה, פירוש שנה* ***– שיח מרדכי (פרק ז' הע' א', הע' ב', הע' ג', "וסבירא ליה דאין זה תלוי רק בימות הגשמים אלא תלוי בכל אותה השנה"), קנה בשם (ח"א סי' י' אות א' ד"ה ומדברי), הגרחפ"ש זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו סי' י"ב ענף א' ד"ה והנה מאי), וכן נראה מפר"ח (סעי' ב', עי' אשי ישראל פרק כ"ג הע' קמ"ו), נראה מסתימות הפוסקים.***
      2. ***מראי מקומות – הגריש"א זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' כ"ד, אשרי האיש או"ח ח"א פרק כ' סעי' ל"ד), תשובות והנהגות (ח"א סי' שכ"ב, ח"ב סי' נ"ה).***
  1. *כל אחד ישאל כבני העיר הנמצא בה****.***
     1. ***ברכי יוסף (ס"ק ה') – "בן חוצה לארץ הנמצא בארץ ישראל, ובן ארץ ישראל הנמצא בחוצה לארץ, כל אחד ישאל כבני העיר הנמצא בה. וטעמא, דבן חוצה לארץ הנמצא בארץ ישראל הוא צריך לחיי שעה באותם הימים עמהם. ובן ארץ ישראל הנמצא בחוצה לארץ, הוא יחיד בחוצה לארץ ואין היחיד שואל. ושמעתי מנכדו של הרב מהר"ר זרחיה גוטה שהורה כן הלכה למעשה. הרב החסיד מהר"ר יעקב מולכו בתשובותיו כ"י סי' ס"ז. וכבר כתב יד אהרן משם מורנו הרב כמהר"א יצחקי שהיה אומר כן משם מהר"י מולכו ומהר"ז גוטה וכמה גדולים. וכן דעתי הקצרה נוטה. ודלא כהרדב"ז והפר"ח".***
     2. ***מהר"ז גוטה (שם).***
     3. ***מהר"י מולכו (שם).***
     4. ***דבר שמואל (סי' שכ"ג).***
     5. ***מקור חיים (חו"י, סעי' א' ד"ה ובארץ, קיצור הלכות ס"ק א') – "פשוט".***
     6. ***חסד לאלפים (סעי' י"ד).***
     7. ***שו"ת באר מים חיים (סי' ה').***
     8. ***מסגרת השלחן (ס"ק א').***
     9. ***קצות השולחן (סי' כ"א סעי' י') – "בן ארץ ישראל שנמצא בחוץ לארץ ובן חוץ לארץ שנמצא בארץ ישראל כל אחד ישאל כבני העיר שנמצא בה".***
     10. ***קנה בשם (ח"א סי' י', פסקי בושם פרק ו' סעי' י"ג) – "דלהלכה יש לנהוג בזה כמש"כ הברכי יוסף דדעתו נוטה כהגדולים שפסקו אפילו בבן ארץ ישראל שהוא בחוץ לארץ דשואל כבמקום שנמצא שם, וכן נוטה גם דעת המשנה ברורה".***
     11. ***משנה הלכות (ח"ה סי' כ"ח, חי"א סי' פ', אמנם עי' אליבא דהלכתא חי"ד עמ' ב' טור ב') – "ולדעתי העני' נוטה עוד דשאלת ותטו"מ תלוי במקום ולא בבנ"א".***
     12. ***יחוה דעת (ח"א סי' ע"ג) – "ולענין תייר שבא מחו"ל לא"י בימים אלה, אע"פ שדעתו לחזור בקרב ימים, צריך לשאול טל ומטר בברכת השנים החל משבעה בחשון, כמנהג המקום שנמצא שם, וכמבואר ...".***
     13. ***הגר"ש דבליצקי (אליבא דהלכתא חי"ד עמ' א' סוף טור א') – "מעיקר הדין ... דהולכים לפי המקום שנמצא שם".***
     14. ***שבט הלוי (ח"י סי' כ"ב) – "דעיקרי הדברים נוטים למש"כ הברכי יוסף סי' קי"ז סעי' ז' שאם נסע לחו"ל לפני ז' חשון שינהג כבן חו"ל גם אם דעתו לחזור, דאזלינן בתר בקשת גשמים כארץ אשר נמצא שם עכשיו".***
     15. ***בירור הלכה (קמא סי' קי"ז עמ' ס"ז ד"ה ולדינא).***
  2. *בן אר"י שיצא לחו"ל ודעתם לחזור בזמן גשמים* ***(במשך החורף) או אם יש לו אשה ובנים באר"י, שואל כבני אר"י.***
     1. ***רדב"ז (סי' אלפים נ"ה) – "שאם דעתו לחזור בזמן שאלת הגשמים שואל כבני ארץ ישראל בשבעה במרחשון ואם אין דעתו לחזור אלא אחר שיעבור זמן הגשמים שואל כבני המקום שהוא שם כי למה יקדים להתפלל על הגשמים והוא אינו צריך להם. ומסתברא שאם יש לו אשה ובנים בארץ ישראל אע"פ שאין דעתו לחזור אלא עד שיעבור זמן הגשמים שואל כבני ארץ ישראל שהרי הוא צריך להם ואין זה סימן קללה אפי' לבני מצרים אם ירדו להם גשמים בז' בחשוון שהרי זמנו הוא אלא שאין להם בו צורך".***
     2. ***ערך לחם למהריק"ש (סי' קי"ז, שו"ת אהלי יעקב סי' פ"ז).***
     3. ***עי' הלכות קטנות (ח"א סי' ע"ד) – "אם אומר ותן טל ומטר אין צריך לחזור בימות החמה למ"ד (עי' לקמן סי' רס"ב) ולפי זה מה יש שיברך ברך עלינו ואפי' למ"ד דלא יצא יודה בזה דיש לו להתפלל עם אחיו אמר המני"ח בני א"י אם יש להם אשה ובנים בא"י אעפ"י שאין דעתו לחזור בזמן הגשמים שואל כבני א"י מוהריק"ש ז"ל".***
     4. ***רע"א (על סעי' א').***
  3. ***מראי מקומות – הלכה קטנות (ח"א סי' ע"ד, "שאלה בני ח"ל הבאים לא"י (ודעתם לחזור) כיצד יתנהגו לענין שאלת מטר: תשובה אם אומר ותן טל ומטר אין צריך לחזור בימות החמה למ"ד (עי' לקמן סי' רס"ב) ולפי זה מה יש שיברך ברך עלינו ואפי' למ"ד דלא יצא יודה בזה דיש לו להתפלל עם אחיו אמר המני"ח בני א"י אם יש להם אשה ובנים בא"י אעפ"י שאין דעתו לחזור בזמן הגשמים שואל כבני א"י מוהריק"ש ז"ל"), שערים מצויינים בהלכה (סי' י"ט ס"ק ב').***

1. ***הלכה, פוסקים בזמנינו - בן חו"ל באר"י.***
   1. *לומר בתוך ברכת השנים****.***
      1. ***בצל החכמה (ח"א סי' ס"ב) – "בבן חו"ל הנמצא בא"י שפיר י"ל דגם הפר"ח מודה".***
      2. ***דברי יציב (או"ח סי' ס"ט. רק בבן חו"ל באר"י ולא להפוך, עי' סי' ס"ח, וצ"ב החילוק) – "יש לנהוג יותר טוב כבני אר"י, כיון שבדיעבד עכ"פ שפיר עבד דא"צ לחזור ודו"ק".***
      3. ***קנה בשם (ח"א סי' י', פסקי בושם פרק ו' סעי' י"ד) – "כש"כ בבן חו"ל הנמצא בא"י דשואל כבן א"י".***
      4. ***משנה הלכות (חי"א סי' פ') – "ולדעתי העני' נוטה עוד דשאלת ותטו"מ תלוי במקום ולא בבנ"א ולכן בן חו"ל הדר בא"י שואל כבן א"י ואם המנהג שם ביחיד לשאול בשומע תפלה אל ישנה".***
      5. ***יחוה דעת (ח"א סי' ע"ג) - לשונו מובא לעיל.***
      6. ***ילקוט יוסף (סעי' י"ז, קיצור שו"ע סעי' י"ז) – "תייר שבא לבקר בארץ ישראל בימים אלה, ודעתו לחזור לחוץ לארץ לעירו ולשער מקומו, בקרב ימים, צריך לשאול טל ומטר בברכת השנים בשבעה בחשון כמנהג המקום שנמצא שם, וכשיחזור לחוץ לארץ יפסיק מלשאול טל ומטר עד ששים לתקופה. וטוב שימשיך שאלת טל ומטר בשומע תפלה. [שארית יוסף חלק ג עמוד קד. ילקוט יוסף מהדורת תשס"ד, תפלה כרך ב, סימן קיז הערה יז, עמוד צט]".***
      7. ***ויהי בנסוע (עמ' ס"ח אות ב').***
      8. ***פסקי תשובות (אות ג' ד"ה ובן).***
   2. *לומר בתוך**שומע**תפילה****.***
      1. ***קהלת יעקב (ארחות רבינו ח"א עמ' ס"ד אות ר"כ) – "ותן ברכה" בברכת השנים, "ותן טל ומטר" בשומע תפילה.***
      2. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק ח' סעי' כ"א).***
      3. ***הגריש"א זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' ז', שגיאות מי יבין סי' י"ג הע' ס"ח, אשרי האיש או"ח ח"א פרק כ' סעי' ל"ד, מה טובו גליון כ"ג עמ' י"ג אות ח') – 'ותן ברכה' בברכת השנים, 'ותן טל ומטר' בשומע תפילה. [וביו"ט שני כהלכתו הע' י"ז - קודם יום ס', מצוה לומר בשומע תפילה].***

***הגריש"א זצ"ל (תפילה כהלכתה פרק י"ב הע' קי"ב) – "ותן טל ומטר*** *לבני אר"י* ***בברכה" בשומע תפילה.***

***אמנם עי' הגריש"א זצ"ל (פסקי הלכות קרול או"ח אות כ"ח, אשרי האיש או"ח ח"א פרק כ' הע' קנ"ב) – "בן א"י הנמצא בחו"ל או להיפך, נוהג בענין ותן טל ומטר כמקום הנמצא בו עכשיו, אם דעתו להשאר שם רוב החורף דאז הוא נהנה מאותם גשמים".***

* + 1. ***הגרחפ"ש זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו סי' י"ב סוף ענף א', תפילה כהלכתה פרק י"ב הע' קי"ב) – "ותן ברכה" בברכת השנים, "ותן טל ומטר*** *לבני אר"י* ***בברכה" בשומע תפילה.***
    2. ***תשובות והנהגות (ח"א סי' שכ"ב, אמנם עי' ח"ב סי' נ"ה) – "ותן ברכה" בברכת השנים, "ותן טל ומטר" בשומע תפילה.***
    3. ***הגרח"ק זצ"ל (דעת נוטה הל' תפלה תשובה קצ"ג, עי' ולגשמים בעיתם עמ' רל"ד).***
    4. ***חוט שני (אליבא דהלכתא חי"ד עמ' ב' טור ב') – "שדי לומר ותן טל ומטר לברכה ואי"צ להדגיש שמבקש על ארץ ישראל".***
    5. ***הגר"א נבנצל שליט"א (ביצחק יקרא סי' קי"ז על סעי' א') – "בן חו"ל הנמצא בארץ, ודעתו לחזר, או להפך, מז' במרחשון עד ס' לתקופה יאמר 'ותן טל ומטר' בשומע תפלה, כדי לצאת ידי כל הדעות".***
    6. ***שו"ת אגורה באהלך (ח"א סי' ט"ו) – "הדרך הטובה ביותר הוא שתאמר ותן טל ומטל בתפלת הלחש בשומע תפילה ... דלא גרע משאילת שאר צרכיו שמותר בשומע תפילה".***
  1. *כמו בן חו"ל****.***
     1. ***אג"מ (רשומי אהרן ח"ב או"ח סי' קי"ד אות א') – "בן חו"ל המבקר בא"י אינו אומר ותן טל ומטר לברכה מוקדם כבני א"י, ואם התחיל ימשיך להתפלל כן כשנמצא בא"י, אבל כשיחזור לחו"ל צריך להפסיק".***
  2. ***מראי מקומות – באר משה (ח"ז עמ' ר' פירות הנושרין אות ח'), מנחת יצחק (ח"י סי' ט' אות א'), אור לציון (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' כ"ד ד"ה ושמעתי).***
     1. ***נ"ל, המחלוקת הפר"ח וברכי יוסף, הוי מחלוקת השקל. אמנם על צד שלומר בתוך ברכת השנים, יש צירוף של הדין 'בן חו"ל ששאל גשמים בתפילה תוך ס' יום לתקופה', שאין חוזרים. הגם הבה"ל רצה לחלק בין זמן עצירת הגשם, לזמן גשמים. גם זה יש מחלוקת, ועוד האג"מ לא מחלק. א"כ השאלה, אם יותר טוב בתוך ברכת השנים, ששם המקום לכתחילה, הגם שיש צד שלא יוצא בכלל. או בתוך שומע תפילה, שיוצא לכ"ע, אבל לכ"ע אינו לכתחילה. וצ"ע.***
     2. *צע"ג* ***מה לעשות למי שאומרים ותן טל ומטר*** *לכתחילה* ***בתוך שמע קולנו [מצד ספק], ועכשיו הוא התחיל רצה. יש ד' צדדים. חוזר לברוך עלינו (וכן שמעתי בשם הגר' ישראל אלטולסקי שליט"א, שא"א לנהוג עכשיו כספק, וצריך לפסוק), חוזר לשמע קולנו (וכן פסק א' מפוסקים הצעירים), ממשיך (עי' הליקוט ספרים [יו"ט שני כהלכתו, שגיאות מי יבין]. אמנם, מהם נראה שפסק שעיקר כל פעם לשב ועל תעשה), או מפסיק השמו"ע.***
  3. *ו' מרחשון בארה"ב, אם שייך לספק של דין של "בן א"י בחו"ל****".***
     1. ***לא – הגרשז"א זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' ז', הליכות שלמה תפילה פרק ח' הע' ע"ב, "ורשאי להוסיף ותן טל ומטר בארץ הקודש" בשומע תפילה).***
  4. *בן חו"ל באר"י, שמתחיל לומר בברכת השנים, וחוזר לחו"ל****.***
     1. ***חוזר כבני חו"ל.***
        1. ***אג"מ (רשומי אהרן ח"ב או"ח סי' קי"ד אות א') - לשונו מובא לעיל.***
        2. ***באר משה (ח"ז עמ' קצ"ה אות י', פירות הנושרין אות י').***
        3. ***דברי יציב (או"ח סי' ס"ט סוף אות א') – "ויותר מסתבר לי שחוזר למנהג מקומו, ורק לבן אר"י דייק כן הברכי יוסף ודו"ק".***
        4. ***בצל החכמה (ח"א סי' ס"ב אות ד') – "בן חו"ל שהי' בא"י ושאל שם כדינו וכמש"כ (אות א'), אם אח"כ חוזר לחו"ל ועוד יש ימים עד ס' לתקופה, שאינו שואל בחו"ל. דלא שייך לחייבו לשאול משום דלא להוי כחוכא ואיטלולא, אלא בבן א"י ודעתו לחזור כיון שסו"ס עדיין בן א"י הוא, משא"כ בהני שהזכרתי".***
        5. ***משנה הלכות (ח"ה סי' כ"ח).***
        6. ***קנה בשם (ח"א סי' י' אות ג', פסקי בושם פרק ו' סעי' י"ד).***
        7. ***שרגא המאיר (ח"ז סי' קמ"ח אות א').***
        8. ***תשובות והנהגות (ח"ב סי' נ"ה אות ב').***
        9. ***נטעי גבריאל (חנוכה פרק נ"ט הע' ח) - ואפשר לומר בשומע תפילה.***
        10. ***ילקוט יוסף (סעי' ט"ז, קיצור שו"ע סעי' י"ז) - לשונו מובא לעיל.***
        11. ***יו"ט שני כהלכתו (פרק י' סעי' ז', הע' כ"ג).***
     2. ***בשומע תפילה.***
        1. ***יחוה דעת (ח"א סי' ע"ג) – "ולענין תייר שבא מחו"ל לא"י בימים אלה, אע"פ שדעתו לחזור בקרב ימים, צריך לשאול טל ומטר בברכת השנים החל משבעה בחשון, כמנהג המקום שנמצא שם ... וכשיצא מן הארץ ישאל טל ומטר בשומע תפלה, מפני שנחלקו הפוסקים בזה, ראה בשו"ת באר מים חיים שם, ובס' מנחת אהרן (דקל"א ע"ד), שפסקו, שעליו להפסיק לשאול טל ומטר, שהרי הוא יחיד לגבי הצבור שבחו"ל, ולעומתם דעת מרן החיד"א בברכי יוסף, וכן בס' שלמי צבור, וחסד לאלפים שם, שימשיך לשאול טל ומטר בברכת השנים, שמכיון שהתחיל לשאול טל ומטר בארץ ישראל לא יפסיק, ולכן טוב שישאל טל ומטר בשומע תפלה, כדין יחיד השואל צרכיו בשומע תפלה".***
     3. ***מראי מקומות – ויהי בנסוע (עמ' ס"ח אות ב', "וי"א"), פסקי תשובות (אות ג' ד"ה ובן).***
        1. ***מנחת יצחק (ח"י סי' ט' אות א') – "למה שאמרתי בבן חו"ל שהתחיל לשאול טו"מ בא"י, ואח"כ חזר לחו"ל קודם שיתחילו שוב לשאול טל ומטר, דגם בזה י"ל מה שכ' הברכי יוסף (אות ו' שם) לענין בן א"י שהתחיל לשאול בא"י ויצא לחו"ל שוב לא יפסיק גם בהיותו בחו"ל, הנה כעת ראיתי לכמה מהפוסקים המה בספריהם שכתבו דעד כאן לא קאמר הברכ"י אלא בבן א"י שיצא לחו"ל, משא"כ בן חו"ל שבא רק לבקר בא"י כיון שחזר לחו"ל יש לו להפסיק לשאול טו"מ, ולנהוג כמנהג מקומו בחו"ל".***
  5. ***מראי מקומות.***
     1. ***אור לציון (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' כ"ד) – "שלפי מנהג הספרדים, בחור בן חו"ל הבא לא"י, אע"ג שדעתו לחזור, צריך לשאול טל ומטר בברכת ברך עלינו מז' מרחשון כבן א"י. והוא מעיקר הדין, ואם שכח מחזירים אותו. ואין נ"מ בזה אם בא לתקופה קצרה של כשבוע או לתקופה ארוכה שיהיה בא"י כל תקופת השאלה ... שאם נשוי הוא ודעתו לחזור לחו"ל, דינו תלוי באורך שהייתו בא"י ...".***

1. ***הלכה, פוסקים בזמנינו - בן אר"י בחו"ל.***
   1. *לומר ותן טל ומטר בתוך ברכת השנים* ***[כבני אר"י].***
      1. ***הגר"א חאיון זצ"ל (הג"ה בס' שלמי צבור, סדר תפלת י"ח ברכה ט' אות ח', עמ' ש"ט) – "ולי הפעוט נראה להכריע כדעת הסוברים ששואל כבני א"י לפי מה שיתבאר דאפי' בן חו"ל ששאל גשמים תוך ס' לתקופה דאינו חוזר".***
      2. ***דבר יהושע (ח"ב סי' י"ד סוף אות י"ז) – "יותר טוב שישאל בברכת השנים שהרי דעת הרדב"ז שאפי' בן חו"ל ששאל בז' חשון א"צ לחזור אך למעשה נראה לענ"ד שהנכון שיאמר ותן טל ומטר בארצינו לברכה ויצא מכל ספק".***
      3. ***אג"מ (או"ח ח"ב סי' ק"ב) – "נראה דבמקומותינו שצריכים לגשמים מתחלת השנה שדעת הרא"ש בתשובה כלל ד' סימן י' שיש לומר מז' במרחשון כבני א"י וגם הב"י כתב בשם מהרי"א שהאמת נראה כהרא"ש ורק שמ"מ לא נהגו כמותו שלכן בדיעבד ששאל מטר אין לו לחזור וכן פסק הרמ"א בסעיף ב', לכן מסתבר שאין לנו לעשות שלא כהרא"ש אלא במה שנהגו כיון שהאמת נראה כהרא"ש רק שלא נהגו. וכיון שבבן א"י שבא לכאן ליכא מנהג דבדבר שלא שכיח לא שייך מנהג, יש להצריך בין לבן א"י אף שאין דעתו לחזור אבל יש לו אשה ובנים בא"י ובין באין לו אשה ובנים ודעתו לחזור באותה שנה, לשאול כבני א"י".***
      4. ***ציץ אליעזר (ח"ו סי' ל"ח אות ו') – "הדעת נוטה דיש לפסוק ולהנהיג במיוחד בבן א"י שיצא לחו"ל ודעתו לחזור באותה שנה, או אפילו אין דעתו לחזור באותה שנה אלא שהניח אשה ובנים דינהוג לעצמו כבני א"י ויתחיל לשאול טל ומטר מז' במרחשון וכפסקם של הרדב"ז והמהריק"ש דהרי דעת כמה פוסקים דבכלל אפילו בחו"ל אם שואל על הגשמים מז' במרחשון אין מחזירין אותו ע"ש ברדב"ז ובברכ"י שם בסי' קי"ז אות ד' שהסכים כן להלכה ... וא"כ מוטב שיכניס האדם את עצמו למצב כזה שעכ"פ גם לדעת הברכ"י אין מחזירין אותו, למה שיכניס א"ע למצב כזה שאליבא דהרדב"ז והמהריק"ש ודעימייהו מחזירין אותו".***
   2. *כמקום שהוא שם* ***[בני חו"ל].***
      1. ***קהילות יעקב (כתבי קה"י החדשים ברכות מכתב א') – "ולענין שאילת גשמים שבמ"ב בסי' קי"ז הביא דעות היכא דדעתו לחזור אם ינהוג כמקומו עכשיו או כא"י ודעת האחרונים שאחר הפ"ח לנהוג כמקום שהוא שם מספיקא אין להזכיר לכאו', ומהר"ח גריינימן שליט"א אמר שכמדומה לו שכן הורה מרן החזו"א שינהוג כבני חו"ל בזה. [א"ה שמעתי בשם אאמו"ר הכ"מ*** *שנתן עצה* ***שיאמר בשומע תפילה ותן טל ומטר לברכה במקומות הצריכים]".***
      2. ***קנה בשם (ח"א סי' י' [לשונו מבוא לעיל], ח"ד סי' י"א, פסקי בושם פרק ו' סעי' י"ג) – "והנה בנוגע לשאלתך הראשונה כבר הבאתי מחלוקת האחרונים בזה בספרי שו"ת קנה בשם (ח"א סי' י') והעלתי שם בס"ד דנראה דלהלכה יש לנהוג בזה כמש"כ הברכי יוסף (או"ח סי' קי"ז אות ה') דדעתו נוטה כהגדולים שפסקו אפילו בבן ארץ ישראל שהוא בחוץ לארץ דשואל כבמקום שנמצא שם וכן נוטה גם דעת המשנה ברורה (שם סק"ה) שהביא את דברי הברכ"י באחרונה וכתב ודלא כהפר"ח יעו"ש".***
      3. ***הגר"ש דבליצקי (אליבא דהלכתא חי"ד עמ' א' סוף טור א') – "מעיקר הדין אין צריך לומר ותן טל ומטר מז' מרחשון דהולכים לפי המקום שנמצא שם. ואף אם נוסע לחו"ל למקום שאין ישוב יהודים דינא הכי".***
      4. ***שבט הלוי (ח"י סי' כ"ב) – "דעיקרי הדברים נוטים למש"כ הברכי יוסף סי' קי"ז סעי' ז' שאם נסע לחו"ל לפני ז' חשון שינהג כבן חו"ל גם אם דעתו לחזור, דאזלינן בתר בקשת גשמים כארץ אשר נמצא שם עכשיו".***
      5. ***ויהי בנסוע (עמ' ס"ח אות א').***
   3. *יאמר ותן טל ומטר בתוך**שומע**תפילה****.***
      1. ***דברי יציב (או"ח סי' ס"ח, "דטוב יותר לשאול בשומע תפלה דממה נפשך יצא") – "ותן ברכה" בברכת השנים, "ותן טל ומטר" בשומע תפילה. ואפשר "ותן טל ומטר*** *בארצינו הקדושה ובכל מקום הצריכים להם****".***
      2. ***הגרשז"א זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' ז', הליכות שלמה תפילה פרק ח' סעי' י"ט) – "ותן ברכה" בברכת השנים, "ותן טל ומטר" בשומע תפילה.***

***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק ח' הע' ע"א מתשובות כת"י משנת תשכ"ב) – "ותן טל ומטר*** *בארץ הקודש ובמקומות הצריכים לכך****".***

* + 1. ***אור לציון (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' ז') – "ותן ברכה" בברכת השנים, "ותן טל ומטר*** *בארצינו הקדושה****" בשומע תפילה.***
    2. ***הגריש"א זצ"ל (אשרי האיש או"ח ח"א פרק כ' סעי' ל"ב).***

***עי' הגריש"א זצ"ל (פסקי הלכות קרול או"ח אות כ"ח) – "בן א"י הנמצא בחו"ל או להיפך, נוהג בענין ותן טל ומטר כמקום הנמצא בו עכשיו, אם דעתו להשאר שם רוב החורף דאז הוא נהנה מאותם גשמים".***

* + 1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (ביצחק יקרא סי' קי"ז על סעי' א') – "בן חו"ל הנמצא בארץ, ודעתו לחזר, או להפך, מז' במרחשון עד ס' לתקופה יאמר 'ותן טל ומטר' בשומע תפלה, כדי לצאת ידי כל הדעות".***
    2. ***ילקוט יוסף (סעי' ט"ו, קיצור שו"ע סעי' ט"ו) – "בן ארץ ישראל שיצא לחוץ לארץ קודם שבעה בחשון, יש אומרים שאם היה דעתו לחזור בתקופת שאלת הגשמים, או אפילו שאין דעתו לחזור בתקופה זו אלא שהשאיר אשה ובנים בארץ ישראל, שואל טל ומטר בשבעה בחשון כבני ארץ ישראל. ואם לאו לא ישאל אלא עד ששים לתקופה כבני חוץ לארץ. ויש חולקים וסוברים שלעולם הולך אחר המקום שנמצא שם, ולכן אינו שואל אלא בליל ששים לתקופה כבני חוץ לארץ. ולענין הלכה נראה שאם דעתו לחזור לארץ ישראל בתקופת הגשמים או אפילו במשך השנה, או שהשאיר אשה ובנים בארץ ישראל, ישאל טל ומטר בשומע תפלה. [שארית יוסף חלק ג' עמוד קג. ילקוט יוסף מהדורת תשס"ד, תפלה כרך ב, סימן קיז הערה טו]".***
    3. ***הלכה ברורה (סעי' ח').***
    4. ***פסקי תשובות (אות ג' ד"ה ואם).***
  1. *דעת* ***חזו"א.***
     1. ***כמקום שהוא שם [בני חו"ל] – קה"י (כתבי קה"י החדשים ברכות מכתב א', "ומהר"ח גריינימן שליט"א אמר שכמדומה לו שכן הורה מרן החזו"א שינהוג כבני חו"ל בזה"), אמרי יושר (נזיקין בקונ' פסקים, דינים והנהגות חזו"א פרק ד' הל' כ"ד), הו"ד בנטעי גבריאל (חנוכה פרק נ"ט הע' ב').***
     2. ***יאמר בתוך שומע תפילה – דבר יהושע (ח"ב סי' י"ד אות י"ז), הו"ד ביו"ט שני כהלכתו (פרק י' הע' ז').***
  2. ***מראי מקומות – באר משה (ח"ז עמ' קצ"ט פירות הנושרין אות א', "ותן טל ומטר על אדמת קודש ערי א"י" בברכת השנים).***
  3. *בן אר"י הולך אחר ז' מרחשון לחו"ל, מה דינו****.***
     1. ***מושך כמנהגו, דלא ליהוי כחוכא ואיטלילא.***
        1. ***ברכי יוסף (ס"ק ו') – "בן ארץ ישראל הנמצא בעירו בז' מרחשון, ושאל כמנהג ארץ ישראל בו ביום, ואח"כ יצא ובא לחוצה לארץ בימים מועטים, ואכתי פשו ימים רבים עד יום ס' אחר התקופה, נראה לי דכיון דכבר התחיל לשאול מז' במרחשון הן בעודנו בארץ ישראל, יהי לו מושך מנהגו, וישאל כבני ארץ ישראל, דלא ליהוי כחוכא ואיטלולא".***
        2. ***שע"ת (ס"ק ב').***
        3. ***חסד לאלפים (ס"ק י"ד).***
        4. ***מסגרת השלחן (ס"ק א').***
        5. ***בצל החכמה (ח"א סי' ס"ב אות ד').***
        6. ***באר משה (ח"ז עמ' קצ"ד אות ה', פירות הנושרין אות ג').***
        7. ***הגרשז"א זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' י"ב, הליכות שלמה תפילה פרק ח' סעי' כ'.*** *ורשאי* ***בשומע תפילה).***
        8. ***שערים מצויינים בהלכה (סי' י"ט ס"ק ב' ד"ה ובן).***
        9. ***דברי יציב (או"ח סי' ס"ט).***
        10. ***ציץ אליעזר (ח"ו סוף סי' ל"ח) – "שרוב הפוסקים ס"ל לפסוק בזה כהברכ"י ...".***
        11. ***אור לציון (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' י"ב) – "דיש לנהוג כדעת הברכ"י".***
        12. ***עי' ארחות רבינו (ח"א עמ' ס"ד אות רכ"א).***
        13. ***קנה בשם (ח"א סי' י', ח"ד סי' י"א, פסקי בושם פרק ו' סעי' ט"ו) – "עוד הבאתי (שם) בשם הברכי יוסף (שם אות ו') דבן ארץ ישראל שהיה בארץ ישראל בשבעה במרחשון ושאל מטר כמנהג ארץ ישראל ואח"כ יצא לחו"ל לפני הזמן שאלת מטר דחוץ לארץ ימשיך מנהגו כבני ארץ ישראל ולא יפסיק דלא ליהוי כחוכא וטלולא יעו"ש".***
        14. ***יחוה דעת (ח"א סי' ע"ג, ח"ב סי' י"א) – "שהעיקר כדברי מרן החיד"א שעכ"פ כשהתחיל לשאול טל ומטר בעודנו בא"י, ויצא לחו"ל, ימשיך לשאול טל ומטר בברכת השנים".***
        15. ***תשובות והנהגות (ח"א סי' שכ"ב ד"ה ואם, ח"ב סי' נ"ה).***
        16. ***משנה הלכות (ח"ה סי' כ"ח ד"ה ומיהו).***
        17. ***בירור הלכה (מהדו"ת סי' קי"ז עמ' ש"ב אות א').***
        18. ***ויהי בנסוע (עמ' ס"ח אות א').***
        19. ***ילקוט יוסף (סעי' ט"ז, קיצור שו"ע סעי' ט"ז) – "בן ארץ ישראל שהתחיל לשאול טל ומטר בשבעה בחשון כדינו, ואחר כך יצא לחוץ לארץ על מנת לחזור במשך השנה, ימשיך לומר טל ומטר בברכת השנים גם בהיותו שם, אף על פי שהוא קודם ששים יום לתקופה".***
        20. ***הלכה ברורה (סעי' ח').***
        21. ***שגיאות מי יבין (סי' י"ג סעי' ל"ח).***
        22. ***פסקי תשובות (אות ג' ד"ה והסכמת).***
     2. ***מחמיר לומר בשומע תפילה.***
        1. ***הגריש"א זצ"ל (שאלת רב פרק ח' ח"ב אות י"ט, יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' י"ג, אשרי האיש או"ח ח"א פרק כ' סעי' ל"ב) -*** *אא"כ* ***תקופה קצרה כשבוע.***
        2. ***שבט הלוי (ח"י סי' כ"ב) – "אם עזב לאחר שכבר התחיל בא"י בז' חשון לא יפסוק מלהגיד ותן טל ומטר גם כשהוא בחו"ל, מכ"מ דעתי העני' מאז שיזכיר רק בשומע תפלה, וטעמי כיון שמצד מטבע ברכת השנים לא חייב בחו"ל רק שמבקש ומתפלל על בני א"י א"כ מקומו בשומע תפלה, ודבר פשוט בעיני דלכו"ע יכול אדם בחו"ל להתפלל בשומע תפלה על בני א"י ותן טל ומטר לבני ארצנו הקדושה, וזה גם לבן חו"ל ממש, וה"נ לבן א"י גם אם שואל סתם בשומע תפלה, וכעין שהביא כב' הכרעה להלכה מא' מספרי אחרונים, וכך הייתי נוהג השנה בחו"ל בחצי חודש חשון לרגל נשואי ניני שיחי'".***
     3. ***כמו בני חו"ל.***
        1. ***שו"ת באר מים חיים (סי' ה').***
     4. ***מראי מקומות – מעדני יו"ט (סי' י"ב).***
     5. *כשאין דעתו לחזור****.***
        1. ***כבני חו"ל – בצל החכמה (ח"א סי' ס"ב אות ד', "דעד כאן לא כ' הברכ"י שאם כבר התחיל לשאול בא"י שוב לא יפסיק אפי' כשיצא מא"י לחו"ל אלא בבן א"י שיצא לחו"ל ודעתו לחזור לא"י, אבל כשאין דעתו לחזור"), באר משה (ח"ז עמ' קצ"ה אות ט', פירות הנושרין אות ו'), בירור הלכה (מהדו"ת סי' קי"ז עמ' ש"ב אות ב'), אשי ישראל (פרק כ"ג סעי' ל"ח), ילקוט יוסף (סעי' ט"ז, קיצור שו"ע סעי' ט"ז, "ואם עקר דירתו עם משפחתו להתגורר בחוץ לארץ, יפסיק מלשאול טל ומטר מיד כשיגיע למחוז חפצו בחוץ לארץ. [שארית יוסף חלק ג עמוד קד. ילקוט יוסף מהדורת תשס"ד, תפלה כרך ב, סימן קיז הערה טז, עמוד צח]"), פסקי תשובות (אות ג' ד"ה והסכמת), הלכה ברורה (סעי' ח').***
        2. ***בן אר"י – ציץ אליעזר (ח"ו סוף סי' ל"ח, "וכאמור הך דינא דהברכ"י משמע מפשטות ומסתימת דבריו, וכן מדברי החסד לאלפים, שהוא אפילו באין דעתו לחזור, בהיות וכבר התחיל לשאול").***
        3. ***מראי מקומות – שערים מצויינים בהלכה (סי' י"ט סוף ס"ק ב').***

1. ***שליח-ציבור.***
   1. *אם לכתחילה מותר שיהא ש"ץ או לא****.***
      1. ***לכתחילה לא יהא ש"ץ.***
         1. ***הגרחפ"ש זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו סוף סי' י"ב) – "יש מקום להחמיר שעדיף שלא יהא ש"ץ".***
         2. ***אור לציון (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' כ').***
         3. ***בצל החכמה (ח"א סי' ס"ב אות ד') – "נלענ"ד שעד יום ס' לאחר התקופה שהוא זמן שאלה לבני חו"ל לא יעבור לפני התיבה".***
         4. ***שיח מרדכי (פרק ז' סעי' ה', סעי' ח').***
         5. ***באר משה (ח"ז עמ' קצ"ח אות י"ח, פירות הנושרין אות ב').***
         6. ***אגורה באהלך (ח"א סי' ט"ו ד"ה ובמקרה).***
         7. ***הגרח"ק זצ"ל (ולגשמים בעיתם עמ' רל"ג) – "בן ארץ ישראל שהתחיל לומר בז' חשון טל ומטר ונסע לחו"ל לפני ס' בתקופה מה יאמר בחו"ל. תשובה: שלא יהיה שליח צבור".***

הגרח"ק ***זצ"ל*** (ולגשמים בעיתם סוף עמ' רל"ג) – "***בהמשך לשאלת הנ"ל שאלתי את מרן שליט"א אבל מה דינו אם יש לו יארצייט או שהוא אבל ר"ל מה יעשה. תשובה: יאמר רק קדיש".***

* + 1. ***לכתחילה מותר שיהא ש"ץ.***
       1. ***הגרשז"א זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' י"ז, הע' כ"ח, הליכות שלמה תפילה פרק ח' סעי' כ"א).***
       2. ***משנה הלכות (חי"א סי' פ"א) – "אין למנוע בשביל זה כי זה בכלל כבוד אב מכבדו בחיים ומכבדו לאחר מותו ובפרט שיש בו זיכוי לנשמה ואפילו אי היה בזה קצת ספק הי' מותר לפענ"ד וכ"ש שאין בזה גדר ספק כלל ומותר לו להיות ש"צ ולהתפלל כאנשי המקום כיון שהוא הש"צ שלהם ואין לומר שאינו ראוי להיות ש"צ בשביל זה".***
       3. ***הגריש"א זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' י"ז, הע' כ"ח).***
       4. ***פסקי תשובות (סוף אות ג').***
    2. ***מראי מקומות – הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל, לשונו מובא לקמן).***
  1. *אם ש"ץ, איך יתפלל****.***
     1. ***ש"ץ, בלחש כמנהגו, בקול כבני עיר.***
        1. ***ברכי יוסף (ס"ק ח').***
        2. ***לקח הקמח החדש (ס"ק י"א).***
        3. ***הגרשז"א זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' י"ז, הליכות שלמה תפילה פרק ח' סעי' כ"א).***
        4. ***הגריש"א זצ"ל (יו"ט שני כהלכתו פרק י' הע' י"ז).***
        5. ***בצל החכמה (ח"א סי' ס"ב אות ד') – "ואם שכח ועבר אז בתפלת הלחש ישאל כמנהגו ובחזרת התפלה בפני הציבור לא ישאל כמנהג המקום. כן מוכח מדברי הברכ"י ...".***
        6. ***באר משה (ח"ז עמ' קצ"ד אות ד', עמ' קצ"ח אות י"ח).***
        7. ***יחוה דעת (ח"א סי' ע"ג) – "אם הוזמן להיות ש"צ, אע"פ שבתפלת י"ח בלחש ישאל טו"מ בברכת השנים, בחזרת הש"צ יאמר ברכנו כמנהג המקום שנמצא שם".***
        8. ***תשובות והנהגות (שמעתי בשמו).***
        9. ***נטעי גבריאל (חנוכה פרק נ"ט סעי' ג').***
        10. ***ילקוט יוסף החדש (סי' קי"ז סעי' ט"ז, קיצור שו"ע סעי' ט"ז) – "ורק כשהוא עובר לפני התיבה כשליח צבור, יאמר 'ברכנו', ובברכת שומע תפלה, קודם 'כי אתה שומע תפלת כל פה',*** *יאמר בלחש* ***'ותן טל ומטר לברכה'".***
        11. ***אשי ישראל (פרק כ"ג סעי' ל"ט).***
        12. ***פסקי תשובות (סוף אות ג').***
        13. ***אגורה באהלך (ח"א סי' ט"ו ד"ה ובמקרה).***
        14. ***הלכה ברורה (סעי' ח') – "ובתפלת החזרה יפסיק מעט בברכת 'שמע קולנו' קודם 'כי אתה שומע תפלת כל פה', ויאמר בלחש: 'ותן טל ומטר לברכה', ואחר כך ימשיך בתפלתו".***
     2. ***גם בלחש כבני העיר.***
        1. ***אג"מ (קובץ לתורה והוראה ח"ז עמ' כ"ט) – "שיתפלל בלי טל ומטר כי איתא באגרות משה או"ח ח"ב סימן כ"ט שהש"ץ מתפלל בלחש כדי להסדיר תפילתו ואם כן מאחר שבקול רם אומר בלי טל ומטר כן צריך בלחש וא"כ נראה שיאמר טל ומטר בשומע תפלה בשמו"ע דבלחש דלא גרע ממי ששכח שאומרו אז כדאיתא בסימן קי"ז ס"ה אבל בערבית מאחר שליכא חזרת הש"ץ או במנחה במקום שאין חוזרים התפלה יאמר טל ומטר בברכת השנים".***
        2. ***עי' הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל) -***

Someone visiting the States late November, is a chiyuv, and would like to daven for the amud there too. Like everyone here in EY he already starting saying ***ותן טל ומטר***, and in the States they won’t start for another week or so. What should he do by chazaros hashatz?

R' Y. Berkovits wrote: Regarding chazaros hashatz, he should say “v’sen beracha”, since he is a shliach of the tzibbur. Regarding his own shemona esrei, this is a machlokes Rav Moshe and Rav Elyashiv. Rav Moshe held that the first shemona esrei of the Shatz is practice, and therefore should the same as chazoras hashatz. Rav Elyashiv agreed that the first shemona esrei is hachona, just he held that since nowadays the Shatz isn’t being motzei anyone, he shouldn’t say his first SE in a way that would be meakev if he wasn’t the Shatz. I think that you can go with Rav Moshe, since Rav Elyashiv was b’etzem modeh in concept. I also can hear how someone would want to avoid this and not be the Shatz for shemona esrei.

* + 1. ***הגריש"א זצ"ל (אשרי האיש או"ח ח"א פרק כ' אות כ"ט) – "וכשנוסעים באוירון אחרי ז' חשון יש ענין*** *שיהיה החזן מרוב המנין****, ואם רוב המנין המה בני חו"ל לא יאמרו ותן טל ומטר".***

***"ובחורף: ותן - טל - ומטר. וישים האדם במחשבתו מקירות לבז פי' הלע"ז של תיבות ותן טל ומטר, כי ידוע מדינא דגמרא, באם שכח ולא שאל מטר בברכת השנים בחורף מחזירין אותו. הנה אחיי ורעי,*** *אם שאל אדם מטר רק בשפתיו ולא כיון את לבו כלל לשאלה ובקשה זו, בודאי אינו נחשב כלל לשאלה ולתפלה לפני בוחן כליות ולב, ואוי לאותה בושה ודי בזה****".***

***יסוד ושורש העבודה (שער ה' [הקרבן] פרק ד' ברכה ט')***