שיעור יז
קטגוריות: כללי / שיעורי הרב צבי ובר / יורה דעה / מזוזה

במקדש מעט כתב לעניין כותל שממשיך שאינו נחשב ראשי כתלים דוקא אם רואה עובי הכותל הוא נראה כמו מזוזה אבל אם הא ממשיך אי"ז מזוזה וכמו"כ כתב במקום שיש ראש כותל רק בצד אחד.

והנה בחזו"א כתב לדון בחצר קטנה שנפרצה לגדולה והיה יותר מעשר אמות שכתב בתחילה שבשביל לתקן יכול ליתן קורה אולם אח"כ כתב שאפשר שהקורה מבטל הקנים וא"כ לכאורה אותה סברא י"ל שהקנה בציורו של המקדש מעט יתבטל.

בספר מזוזה כתב בשם ר' גדליה נדל שאם ראשי הכתלים נמשכים לימין ולשמאל אם יותר מד"א זה מבטל את הראשי כתלים אבל פחות מד"א אינו מבטל את הראשי כתלים.

ודבר זה הוא במחלוקת מ"ב וחז"א שבמ"ב סי' שסג ס"ק כד כתב שהכל משום מיגו אבל הגדולה בין כך אסרה משום קרפף אי"ז מעיל לקטנה וכן דעת התוס' והרשב"א והריטב"א גם הקשו כן וכתבו לחלק בין יש ד"א לפחות מד"א והחזו"א סי פח, יא כתב כהרשב"א. ועיקר מחלוקתם שהחזו"א למד שנראה מבחוץ ושוה מבפנים הוא כי יש המשך ללחי עי' סי' סז ס"ק ח אבל המשנ"ב למד שהוא כעין 'ת'

ועכ"פ הפסק של ר' גדליה בנוי על דעת החזו"א שפסק כהרשב"א אבל להתס' אין מקר שחייב וכן פסק המשנ"ב שם.

וברמב"ם לא כתב דין זה של נכנסים כתלי גדולה לקטנה וכן בשו"ע רק בהל' עירובין כתב כן ולא בהל' כלאים שלא הזכיר נכנסים כתלי קטנה לגדולה ובחזו"א כתב שצ"ל דמיירי שנכנסים אכן גם בסי' נה כתב השו"ע דין חצר קטנה וגדולה וכן מבואר במשנ"ב סי' נה ס"ק נ והיא גמרא דף צב וברמב"ם שם ועי' בדרך אמנה שם

ולפי המתבאר זה הטעם שאין אומרים נראה מבחוץ בשאר מקומות והיינו משום שדעתו שהוא משום מיגו וזה לא שייך בשאר דברים.

ובאמת אם נסבור כדברי ר' גדליה הרי אפשר שהוא חמור יותר מראשי כתלים שבזה אפשר שאפילו לדעת רש"י שחולק על הראש כאן חמיר משום שהוא נראה מבחוץ ושווה מבפנים.

ולכאורה לפי"ז באופן שיהיה כמין 'ת' הרי אי"ז כלל נראה מבחוץ.

בקרן אורה דף כד ביאר למה לא כתב השו"ע דין זה של נראה מבחוץ והביא הירשולמי שרק לעניין לחי שהוא היכר בזה נאמר דין נראה מבחוץ וכן דעת הרמב"ם וא"כ לפי"ז שוב הוא טעם לפטור ממזוזה.

ובאו"ח סי' ע' ס"ק טז כתב שאי"ז שייך להחשיב נראה מבחוץ כצוה"פ

חזו"א סי' קעא כתב שודאי דלתות אין מועיל לעשות פתח וביאר מה שכתב הפרישה דלת שהיכא דאיכא דלת הרי תולים שעשוי ראשי הכתלים לשם פצימים.

החזו"א כתב שגם להרא"ש בעינן קורה על גביהם וקושייתו דאל"כ לעולם הכותל אינו נעשה לשם פתח ודמי לחיזוק תקרה וזה כתב בסי' קעא ס"ק ה, וע"כ צ"ל שיש קורה על גביהם שנכיר שעושה לפתח וזה עושה היכר גם לכתלים שנעשו לשם פתח. ועי' סי' קעב ס"ק ב ד"ה או"ח שם כתב שצריך שיהיה קנה על גביהם.

וכן ברמ"א בהל' סוכה כתב שבדופן שלישית צריך לעשות צוה"פ ואם הדפנות מגיעים עד לסכך כתב הרא"ש שהסכך עצמו משקוף והמג"א הקשה שזה לא נעשה לשם כך,

ולמעשה החידוש של המקדש מעט, ויש מקום להקל ולמשנ"ב סי' שסג אין כלל דין זה ודברי ר' גדליה הוא לחזו"א, ועוד מחלוקת אם סגי בגג לחייב במזוזה או צריך שירד קצת

והגר"ח כתב לגבי הגג לתלות שלהרא"ש יהיה חייב ולרש"י פטור וכתב שאפשר שהגג שאני ובמשנ"ב סי' שמו ס"ק לא שאם יש עמודים ולמעלה גג זה צוה"פ והחזו"א דן בזה הרבה ובספר בינת שמחה שאל להגר"ח שלשיטת החזו"א שצריך שירד דוקא כ"כ בסי' קה ס"ק ה' ? א"כ אינו צריך כלל לכל דבריו לחלוק על המשנ"ב שם.