חלה פב ג-ד_1
קטגוריות: ש_ס / ט חלה / חלה - הרב יהושע ננקנסקי

**פרק ב' משנה ג'-ד'**

**מ"ג**

★האשה יושבת וקצה חלתה ערומה וכו' אבל לא האיש.

עי' ברש"י ברכות [כד] ובר"ש וברא"ש דאיש נאסר מפני שאינו יכול לברך.

וכעי"ז בתרומות [פ"א ה] ערום לא יתרום, ובירושלמי התם מפני שאינו יכול לברך.

מוכח דעצם ההפרשה **וקיום המצוה** שרי נגד ערוה, **רק ברכה נאסרה כנגד ערוה.**

[ועי' ט"ז יור"ד [ר-ג] דהוא איסור דאוריתא ולא יראה בך ערות דבר, ועי"ש בפרישה שהוא איסור דרבנן].

וע"ע באבנ"מ [י] דאם אין באפשרותו לברך ידחה את המצוה עד שיוכל לברך.

★במג"א [ח-ב] מביא ירושלמי **דברכת המצוה בעמידה** ומקשה ממשנתנו דהאשה **יושבת** [והרי אשה יכולה לכסות את עצמה ומברכת].

ותירץ דשאני חלה שאינה מצוה כ"כ אלא לתיקון המאכל.

וע"ע בט"ז [יור"ד א].

ועי' רעק"א [יור"ד א] שכוונתו שאם אינו רוצה לאכול לא חייב להפריש חלה, וכן לא חייב לשחוט.

וע"ע בגר"א [או"ח ח] שדחה את המג"א מזה שנ אסר לעשות **עיסתו קבין** [דהיינו זה שנאסר להפקיר את עצמו מחיוב חלה מוכח שזה מצוה חיובית].

וע"ע בארצות החיים שהקשה גם ציצית אינו מחויב ובידו להסיר את הבגד.

ואולי י"ל דציצית יש זמן שמחויב איה"נ לא חייב להתחייב ויכול להוריד, אבל כ"ז שהבגד עליו **חייב,** משא"כ חלה ושחיטה אין זמן שחייב.

והארצות החיים והא"ר ביארו היות והמצוה צריך לעשות בעמידה, עי"ש הטעם, ה"ה הברכה.

ובישועות יעקב מתרץ שכל הדין בעמידה שבישיבה מתפרש כזלזול, אבל כשעושה מחמת הכרח [כהכא שאינה יכולה לעמוד] שפיר מברך בישיבה.

★עי' או"ז "דבכמה מקומות מזכיר **ושונה נשים** אצל חיוב חלה כגון הכא דקתני **האשה** יושבת וכו', וכן לעיל **נשים** שנתנו לנחתום, ולקמן **שתי נשים**, והטעם שהם **מצוות של הנשים**.

ועיש"ה שאשה יכולה למנות שליח להפרשת חלה.

וע"ע ב"משנה לחם" ליעב"ץ שבעל שקדם והפריש חייב לאשתו עשרה זהובים [היות והמצוה שלה הוה כגונב מצוה לחברו שחייב עשרה זהובים].

וע"ע ברכ"י [רסג] דפליג היות והעיסה שלו למה ישלם לה.

וע"ע יבמות [פו:] "ואכלתם אותו אתם וביתכם מלמד על הנשואה בת ישראל שנותנת רשות לתרום".

וע"ע בחזו"א [מעשרות ז-טו].

★בשו"ע [עד-ב] דכיסוי ע"י הגוף לא מהני [דגוף אינו חשוב כיסוי לגוף].

וע"ע בצמח צדיק על המשניות [ברכות פ"ג ה] דהקשה ממשנתנו.

וע"ע לבוש [עד-ד].

ולכאו' צ"ל דהכא עיקר הכיסוי ע"י הקרקע ולא ע"י הגוף.

★מי שאינו יכול לעשות עיסתו בטהרה יעשנה קבין ואל יעשנה בטומאה.

עי' רש"ס דהאיסור בטומאה משום דמוזהר לטמא את התרומה.

ועי' תוס' נדה [ו] שאין איסור משמרת לפני שנטבל וכל האיסור מפני **הפסד כהן.**

וע"ע במשנה ראשונה.

★ור"ע אומר יעשנה בטומאה.

והטעם דאסור להפקיע עצמו מחיוב חלה.

עי' פסחים [מח:].

וע"ע בשו"ע [שכד-יד] ובט"ז וש"ך שכל האיסור הוא רק אם עושה להפקיע חלה, אבל אם עושה עיסות קטנות מסיבות אחרות שרי.

וע"ע בד"א [פ"ו-טז].

ברמב"ן ורשב"א [בהל' חלה] פסקו כחכמים, וכן הרמב"ם בפה"מ.

בהלכות הרמב"ם [פ"ח יא] פסק יעשנה בטומאה**.**

**וע"ע בגר"א [סו"ס שכד].**

**וע"ע בחזו"א ליקוטים [ג-י].**

**וע"ע בחזו"א [סק"ז] שיעשנה קבין לפני נתינת המים.**

★**מר"ע מוכח שמפריש חלה מעיסה טמאה [אפי' שנטמאה קודם גלגול].**

**ועי' בשאג"א [החדשות חדש יב] שהאריך בזה שבחלה לא נאמר הדין "תתן לו ולא לאורו".**

**וע"ע באחיעזר [ח"ב לח].**

**וע"ע חזו"א ליקוטים [ג-ג].**

**מ"ד**

★העושה עיסתו קבין ונגעו זה בזה וכו' עד שישוכו.

וקשה, אמאי לא נימא דבשעת חובתה היתה פטורה ולא תחזור ותתחייב, כדאשכחן עיסה שהיתה הקדש בשעת גלגול וחזר ופדאה פטורה מחלה שבשעת חובתה היתה פטורה.

וע"ע ברמב"ם [פ"ז-ה"ט] דהעושה עיסה ע"מ לחלק ואח"כ הוסיף פטורה, שבשעת חובתה היתה פטורה, והראב"ד השיג ממשנה דידן דקבין שנצטרפו חייבין.

וע"ע במהר"י קורקוס וכס"מ.

וע"ע בחידושי הגר"ח.

וע"ע בשו"ת הרשב"א [תסא] שדן בעיסה שתפחה ומתחילה לא היה שיעור ואחר התפיחה יש שיעור שפטורה היות ובשעת חובתה היתה פטורה.

ומחלק בין זה למצרף שתי עיסות שכל אחת אין בה שיעור ונצטרפו לשיעור דחייבים.

וע"ע בד"א [פ"ו טו בביאה"ל].

וע"ע באבנ"ז [תלב].

★ עי' ירושלמי [פ"ג מ"ד] ונחלקו שם האם **נשיכה מהני מדאוריתא** או רק **מדרבנן**. ועי"ש דחילקו בין ננשכו מאליו לננשכו בכוונה.

★עי' ר"ש דמביא צד דגם לר"א בעי נשיכה, והיינו דפליגי דלת"ק סגי בנשיכה לחוד ולר"א לא סגי בנשיכה לחוד אלא בעינן תרויהו, נשיכה וצירוף סל, ולפי"ז לא גרסינן אף.

וכן הוא ברא"ש ובתוס' הרא"ש פסחים, וברשב"א בהלכותיו [ש"ב ד].

וע"ע ברי"ף פסחים וברבנו דוד דלר"א צירוף סל מהני ויליף מדכתיב והיה באכלכם **מלחם** הארץ דהיינו יש חיוב שנוצר מלחם ולא מעיסה, והיכי משכחת לה ע"כ בצירוף סל דבעודה עיסה לא התחייב, והתחייב רק אח"כ כשהצטרף בסל.

[וקשה דילמא מיירי בבלילה רכה שמתחייבת רק באפיה].

ולפי"ז המחלוקת, דלת"ק לא מהני צירוף בלחם אלא בעיסה ולר"א מהני **צירוף בלחם**.

וע"ע במחזור ויטרי, ובשבלי הלקט [ריב], ובמרדכי [פסחים תקצט] דמקור הדין של צירוף סל מדכתיב **כף** אחת עשרה זהב וכו', והכתוב עשה כל מה שבכף לאחת, וכעי"ז בגמ' חגיגה [כג:] שמצטרף כל מה שבכלי לענין טמא.

וע"ע בגמ' [פסחים מח:] שנסתפקו כלי שאין לו לבזבזין האם מצטרף, אויר כלי מצרף או תוך כלי מצרף.

וע"ע בטו"א [חגיגה כד:] שמקשה מ"ש גבי טומאה הנ"ל דבעי תוך כלי ובחלה הגמ' מסתפקת.

★עי' או"ז [רכו] וכן הוא בחינוך [שפה] דרק רודה מתנור ונותן לסל מהני צירוף, אבל אם הניחם ע"ג קרקע ואח"כ הצטרפו בסל לא מהני.

וכן הוא ברבנו דוד [פסחים מח:] וכן הוא בריטב"א [שם].

ועי' ברש"י [נדה ח. ד"ה הסל] "הסל מצרפם **כשרודן מן התנור"**.

והביאור בזה דבגמר עשית הלחם שייך שיצטרף ויתחייב, אבל כבר נגמר הלחם בפטור ואח"כ יצטרף לא יתחייב.

★עי' תוס' רבנו פרץ [פסחים] שצירוף סל רק בדעתו לצרף מהני, אבל **הצטרף מאליו לא חייבנ.**

★לדעת רבי יהושע **תנור מצרפם.**

לרש"י בפסחים אף תנור דהיינו דס"ל דצירוף סל מהני וכן צירוף תנור, ולר"א רק סל ולא תנור, והיינו דתנור נידון כבית, ורק **כלי מצרף** [חלת לחם ד-ו, מגן האלף תנז-א].

ולר"ש לר"י רק תנור ולא סל, ולר"א סל ולא תנור.

ולר"י רק תנור ולא סל דרק **שעת אפיה מצרפת**, ולר"א אפשר להצטרף גם אחר אפיה.

ועי' ד"א [קלח] גבי כלי גדול שמחזיק 40 סאה האם נידון כבית.

★עי' טור שמצרף בכלי צריך שלא יצא שלום דבר למעלה מדפני הכלי, ואם מכסה במפה מהני.

ועי' בב"י שמקצת ככר בתוך הכלי מהני וכל דבריו שכל הכיכר למעלה מדפני הכלי.

וכן הוא ברמ"א ובש"ך ובט"ז והגר"א הוכיח דין זה.

ובב"ח פליג.

וגבי כיסוי מפה עי' ביאה"ל [תנז].

★בנשיכה מקפיד על תערובתן לא מהני, וגבי צירוף סל מה דינו במקפיד, בר"ש לקמן מוכח דלא מהני, וכן משמע ברמ"א גבי עיסות שבאחת יש כרכום ובאחת אין כרכום דלא מצטרפות.

ועי' בבית מאיר [תנז-ג] שצירוף סל לאכפ"ל במקפיד.

★**לדינא** צירוף סל לא צריך נשיכה.

ולר"ש לתירוץ אחד צריך נגיעה, וכ"כ הרא"ש בהלכות, אבל נגיעה בכלי בעי.

ובטור שסתם הב"ח מתחילה דייק שאין צריך נגיעה.

ובט"ז [או"ח תנז-ב] דאין צריך נגיעה.

יל"ע אם כל אחד בכלי נפרד ושני הכלים בכלי אחד האם מהני. [נידון זה מצוי במצות].

עי' משנ"ב [תנז].

וע"ע בד"א [פ"ו טז] ובביאה"ל.