סי_ תרסט - שמחת תורה
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / אורח חיים - דור המלקטים

**שמחת תורה**

או"ח סי' תרס"ט

1. ענינים.
2. *זמן תפילת מוסף*.
3. ענינים.
   1. *ברכת הגומל בליל שמחת תורה****.***
      1. *עי' סי' רי"ט סעי' ב', לשיטות ומראי מקומות*.
   2. ***זיווג: ליל עונה****.*
      1. *עי' סי' ר"מ סעי' א', לשיטות ומראי מקומות*.
   3. ***מוסף קודם קריאת התורה*** *- עי' סי' רפ"ו סעי' א', לשיטות ומראי מקומות.*
      1. ***עמק ברכה (קריאת התורה אות ד') – "נראה, דביום שמחת תורה במקומות שנוהגים שעושים קידוש לפני ההקפות ושותים ומשתכרם ומתבלבלים הרבה עד שקרוב הדבר שלא יוכלו לכוין בתפלה אפי' בברכה ראשונה ולא יצאו ידי תפלה, שמותר להקדים תפלת מוסף ולקרוא התורה אח"כ. דבכה"ג, אם יקדימו התדיר תתבטל המצוה השני' לגמרי ואם יקדימו השאינו תדיר יקיים שניהם, בזה לא אמרינן תדיר קודם. וכן כתב המג"א בסי' רפ"ו, דאם לא התפלל תפלת מוסף עד סמוך לערב, ואין שהות להתפלל שתיהן, מוסף ומנחה, יתפלל מוסף ולא מנחה, אף דמנחה הוי תדיר יותר ממוסף, משום דמנחה יש לה תשלומין בערבית, משא"כ במוסף, ובכה"ג לא אמרינן תדיר קודם".***
   4. ***אכילה קודם מוסף*** *- עי' סי' רפ"ו סעי' ג', לשיטות ומראי מקומות.*
      1. ***הגרשז"א זצ"ל (ששכ"ה פרק נ"ב הע' נ"ב, מילואים, שולחן שלמה ס"ק ב') – "דנהוג להקל במיני תרגימא לאכול אפי' יותר מכביצה, ובפרט אם זה*** *ברבים דמדכרי אהדדי****, כמו בשמחת תורה, שמקדשים בבית-הכנסת, וסומכין דכמו שאין מברכין 'לישב בסוכה' אפי' על כביצה ועוד. וגם עיין להוסיף וגם יש שיחידים הולכים לביתם בר"ה ובשמחת תורה ומקדשים ואוכלים יותר מכביצה, וסומכים ע"ז שיש זמן קבוע לתפילה, עיין סי' רלה בשעה"צ ס"ק יט. וגם עיין בסי' רלב ס"ק כו במ"ב".***
      2. ***מראי מקומות – פסקי תשובות (סי' רפ"ו דפו"ח הע' ס"ב).***
   5. ***מוקצה:*** ***ספר תורה שנפסל****.*
      1. *עי' סי' ש"ח סעי' א', לשיטות ומראי מקומות.*
   6. ***אהל: טלית בשמחת תורה****.*
      1. *עי' סוף סי' שט"ו, לשיטות ומראי מקומות.*
   7. ***מעמר: לפזר פירות והבנים מלקטים ונותנים לסלים ולקופה****.*
      1. *עי' סי' של"ה סעי' ה', לשיטות ומראי מקומות.*
   8. ***אמירה לנכרי: לנגן בכלי שיר****.*
      1. *עי' סי' של"ח סעי' ב', לשיטות ומראי מקומות.*
   9. ***ריקוד וסיפוק כף אל כף בהקפות בשמחת תורה****.*
      1. *עי' סי' של"ט סעי' ג', לשיטות ומראי מקומות.*
   10. ***לרקוד לכבוד ספר תורה כאשר מפנה גבו לספר תורה אחר*** *- עי' יו"ד סי' רפ"ב סעי' א', לשיטות ומראי מקומות*.
       1. אבני ישפה (ח"ג סי' ס"ח ענף ג') – "בזמן הריקודים בשמחת תורה מצוי שהאדם מפנה את גבו לספר תורה, וכגון שכולם מניחים ידיהם איש על כתפי חבירו, ורוקדים כך לפני הספר תורה. ויש לעיין אם שרי. וכבר הארכתי במקום אחר לזמר שכל שעוסקים בכבוד התורה אין כאן בזיון לתורה כי מוכח ממעשיו שעוסק בכבוד התורה. ולכן נוהגים לשבת עם הס"ת וכל האנשים עולים לתורה בס"ת אחר ומפנים את גבם כי הם עוסקים בכבוד התורה. וסברא כזו כבר כתב בספר עמק ברכה ע"ש. ואם כן י"ל שגם בניד"ד אין איסור שהרי רוקדים לכבוד התורה ואין בזה בזיון. אמנם המ"ב סוף סי' קמ"ז כתב שהאוחז ס"ת ויושב מאחורי המפטיר צריך להרחיק מן הצד עם הס"ת. וא"כ משמע שמחמיר אף כשעוסקים בכבוד התורה. ובאמת שמעתי שבישיבת בריסק מקיפים פעם אחת עם הס"ת, ואחר זה מניחים אותו על הבימה ורוקדים בלעדיו. ובזה יוצאים ידי ספק של איסור להפנות גב לס"ת, וגם מונעים בזה מכשול מהיושבים בזמן ההקפות, בזמן שמטלטלים ס"ת ... ועוד י"ל ע"פ הפמ"ג סי' קמ"ז מ"ז סוף ס"ק א' שכתב דהא דאסור להחזיק ס"ת ערום היינו דוקא כשאין צורך, אבל לצורך תקון כגון לתפור ולדבק שרי וכדומה היכא דלא אפשר וכו' ובונים בהיכל היכא דלא אפשר עכת"ד. וא"כ ה"ה ברקודים, שלא יוכלו לרקוד אם כל הזמן צריך להזהר לא להפנות הגב ומקרי אי אפשר ולא מקרי בזיון. ולכן נראה למעשה שיש לרוקדים לכבוד התורה המפנים את גבם לס"ת על מה לסמוך, אבל ראוי להחמיר בזה. וגאון אחד שליט"א [זצ"ל] אמר שמותר וכמדומני שטעמו כיון שעוברים בדרך ארעי בלבד".
   11. ***שלא לסרב כשנותנין לו ס"ת להקיף בו****.*
       1. *עי' ערך סכנה*: דבריו שמקצרים ימיו - לשיטות ומראי מקומות.
   12. *מראי מקומות.*
       1. ***הגרח"ק זצ"ל (ימי שבת ומועד עמ' תע"ח) – "****כתב המ"ב בסי' תרס"ט סקי"ד שהמנהג בעלית כל הנערים לומר עמהם המלאך הגואל קודם ברכה אחרונה, האם גם העולה לתורה יאמר כן לפני שמברך, או שאצלו הוה הפסק. תשובה. כיון שנהגו יתכן דאינו הפסק. (א.ה. יעוין בביכורי יעקב שם סקי"ב שביאר מ"ט אמידת פסוק זה אינו הפסק [והוא לא אירי שם להדיא גם על העולה עצמו])".*
       2. ***הגרח"ק זצ"ל (ימי שבת ומועד עמ' תע"ט) – "****כתב המ"ב בסי' תרס"ט סק"ח, דגם אבל יכול לאכול בסעודת משתה של המסיים ומתחיל את התורה, ומבואר בזה שאע"פ שבשאר משתה אסור לו לאכול, בסעודת משתה זו התירו לו לאכול, ויש לעיין האם גם בהקפות עם הס"ת הוא יכול לרקוד. תשובה. פעם אחת מתירין. (א.ה. עי' במ"ב הוצאת דרשו שם מס' י"א מה שהאריכו בדין זה, וע"ע בכף החיים שכתב שלא יקיף)".*
4. ***ישיבה כשהס"ת חוץ לארון בשמחת תורה -*** *עי' יו"ד סי' רפ"ב סעי' ב', לשיטות ומראי מקומות*.
   1. *מחמיר****.***
      1. אבני ישפה (ח"ג סי' ס"ח ענף ד') – "פשוט".
      2. ***הגרח"ק זצ"ל (בעמדם יעמדו עמ' נ"ב) – "ובחול המועד סוכות התש"ע נדברתי בעניין עם מו"ר מרן הגר"ח קנייבסקי שליט"א [זצ"ל], שלא קיבל את דברי להתיר ואמר לי בחריפות: 'רק מי שחולה ויש לו פיקוח נפש- שיישב... אם זה לא פיקוח נפש- לא יושבים'".***
   2. *מחמיר: ויושב בהקפות וס"ת בידו****.***
      1. ***חזו"א (ארחות רבנו ח"ב עמ' ש"ט אות ד') – "בליל שמ"ע האחרון לחיי ק' של מרן החזו"א זצוק"ל התפללתי עם מרן בכולל חזו"א וכל זמן ההקפות מרן ישב והחזיק ס"ת קטן כשר בידו, (אבי כאן עובדא בענין זה, באחד הימים בשנתו האחרונה מרן החזו"א זצוק"ל אמר לי שאלך עמו להכנסת ס"ת בביהכ"נ שהי' סמוך לביתו הלכתי עם מרן בהיותינו עם הקהל והס"ת בתוך ביהכ"נ נתנו למרן ס"ת וישב עם הס"ת, רב אחד שהכיר את מרן התיישב על יד מרן ושאלו משהו לאחר שעזבנו דבר מרן ע"ז שהרב ההוא לא ישב עם ס"ת בידו ולא יודע שאסור לשבת כשעומדים עם ס"ת)".***
         1. ***אמנם עי' תשובות והנהגות (ח"ב סי' שי"ט ד"ה ואני) – "אמנם רבינו החזו"א זצ"ל לא רצה לשבת כשמקיפים בס"ת, וכשהיה עייף ישב עם ס"ת דוקא ואפשר דהוא מחסידותו ולא מדינא".***
      2. ***קהלות יעקב (ארחות רבנו ח"ב עמ' ש"ח אות ג', עמ' ש"ט אות ו') – "בשעת הקפות שעומדים עם ס"ת מו"ר (שליט"א) זצוק"ל יושב רק עם ס"ת בידו, וישב אף עם ס"ת הקטן הפסול בידו וכן כל השנים. בשנה אחת בתשל"ב בש"ת סירב מו"ר לשבת עם ס"ת פסול אף שהי' קטן וביקש שיתנו לו ס"ת כשר לשבת אף שהי' גדול וכבד כך ספר לי בני שליט"א שחלק אז את הס"ת להקפות, אבל לשנים הבאות ראיתי שמו"ר ישב עם ס"ת פסול בשעת הקפות וכן ראיתי גם בתשמ"ב".***
      3. ***עי' שושנת ישראל (סוכות פרק י"ד סעי' ה').***
   3. *בין סיבוב לסיבוב כשמחזיקין הס"ת בידיהם א"צ לעמוד, דאז הוה כס"ת על מקומה****.***
      1. ***ערה"ש (סעי' ה') – "ויש לי מקום ספק בשמחת תורה בעת ההקפות שנוטלים כל הס"ת מההיכל ואין מחזירין אותם עד אחר גמר כל ההקפות ורק מתחלפין מיד ליד ולכאורה אסור לישב עד שמחזירין אותן להיכל ולא נהגו כן וגם טירחא גדולה היא שלפעמים שוהין כשני שעות ונלע"ד דבעת שמסבבין עם הס"ת סביב הבימה מחוייבים לעמוד דזהו כמו שהס"ת עוברת אבל בין סיבוב לסיבוב כשמחזיקין הס"ת בידיהם א"צ לעמוד דאז הוה כס"ת על מקומה דכשהיא על מקומה במנוחה וודאי שא"צ לעמוד מפניה".***
      2. ***עי' יחוה דעת (ח"ג סי' י"ט) – "ולענין הלכה נראה שחולים וזקנים או הסובלים מחולשת רגליהם, יכולים לסמוך על דברי הערוך השלחן, שיעמדו רק בעת ההקפות, ובין הקפה להקפה רשאים לישב. אבל הבריאים ישארו עומדים על עמדם עד שיחזירו את ספרי התורה להיכל".***
      3. ***קובץ הלכות (סוכה פרק מ"ד סעי' ה') - לשונו מובא לקמן.***
   4. *במקום הצורך וכגון שהוא עייף וקשה לו העמידה, אפשר להקל כמנהג העולם****.***
      1. ***קובץ הלכות (סוכה פרק מ"ד סעי' ה') – "לכתחילה אין לישב כשהס"ת חוץ לארון ביד המחזיקין אותו, והעולם נהגו להקל בזה, ויש מקום להקל בין ההקפות כשעומדים עם הס"ת במקום אחד ואין מסתובבים עמהם,*** *וכן באמצע ההקפות יש מקום להקל לישב כשהס"ת נמצאים בתוך המחול הפנימי או במקום שאינם נראים לו בהדיא****, ובכל אופן במקום הצורך וכגון שהוא עייף וקשה לו העמידה אפשר להקל כמנהג העולם".***
      2. ***תשובות והנהגות (ח"ב סי' שי"ט) – "בש"ע יו"ד (רפ"ב) מפורש שאם רואה ס"ת כשהוא מהלך על ידי אדם הנושאו חייב לעמוד לפניו ובזה"ל: "ויהיו הכל עומדים לפניו עד שיעמוד זה שמהלך בו כשיגיענו למקומו" ואם כן אסור לשבת בשעת ההקפות כשס"ת מסתובבים מסביבו, אבל בעה"ש שם מביא שבשמחת תורה יש שנהגו להקל, ומסיק שבין הקפה להקפה דוקא יכול לישב דנחשב שהנושא עומד במקומו על הבימה, אבל בלאו הכי אינו מיקל. ואני לא מצאתי מנא לן ד"ז, ואף שחייבין לעמוד לכבד הס"ת כשעובר דרכו עד שנח, היינו כשהולך, אבל כשמסבב וחוזר פעם אחר פעם וכבר כיבד ועמד אינו מוכח שחייב לחזור ולעמוד כל הזמן שהולך כיון שאינו עומד לנוח רק לחזור, לא מצינו חיוב עמידה בלי שיעור כל הזמן. ודי בפעם ראשונה כשסובב וחוזר למקומו, וכעין זה צ"ב גם ברבו מובהק שעומד עד שמגיע למקומו אם חייב כשמסבב והולך או לא. (אמנם רבינו החזו"א זצ"ל לא רצה לשבת כשמקיפים בס"ת, וכשהיה עייף ישב עם ס"ת דוקא ואפשר דהוא מחסידותו ולא מדינא). ולמעשה כשהס"ת עומד בין הקפה להקפה וכדומה, נראה פשוט להקל, אבל בחלש ומיקל גם כשמסתובבים בהקפות אחרי שעמד, נראה שיש לו על מה לסמוך, וגם אי נימא שחייבין לכבד כל הזמן, מ"מ יש לומר שמצות כיבוד כפי כחו ולא יותר, ויש להקל באדם חלש ועמד כפי כחו עד שנחלש דאין צריך יותר לעמוד, ויצא בזה כבר מצות כיבוד ס"ת. (ויש מקילין במקום שרוקדים סביב הס"ת, דמחיצת אנשים הוי מחיצה כמבואר בעירובין דף מ"ד, ואף שאין עושין מחיצה להתיר לדעת כמבואר בעירובין דף מ"ד, ע"ש, הכא כשרוקדים אין המטרה לעשות מחיצה שפיר מועיל למחיצה וכמ"ש)".***
   5. ***מראי מקומות – בצל החכמה (ח"ה סי' קל"ט אות ו'), צדקה ומשפט (פרק ט"ז הע' ל"ז), נטעי גבריאל (סוכות פרק צ"ה).***
      1. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק י"ב סעי' י"ג, סוכה פרק י"ב סעי' ט', ס"ק י"ג) – "מה שאין זהירין לעמוד בכל שעת ההקפות בשמחת תורה, אף שספרי התורה אינם במקומם,*** *יש ללמד זכות על כך****, דכיון שמרקדים עם הס"ת*** *חשיב כל בית הכנסת מקומו של הספר****, וכמונח במקום אחר דמי, ועוד דהרוקדים חשיבי כעין מחיצה בין היושבים להס"ת. אולם בשעת ההקפה הראשונה - בכל אחת משבע ההקפות -, שהיא עיקר המנהג, צריך לעמוד".***
      2. ***ששכ"ה (פרק כ"ד הע' קי"ח [דפו"ח, הע' קכ"ה]) – "ולפ"ז מצינו היתר לשמחת-תורה דמותר לשבת - כשהמחיצה מב"א קיימת - בשעת הריקוד, אפי בשעה שנושאים ס"ת ביד, סי' קמו במ"ב ס"ק יז, ועיין ערוה"ש יו"ד סי' רפב סע' ה (ועוי"ל ע"פ סי' קמו בשעה"צ ס"ק יח, דבעת ההקפות זה נקרא מקום הס"ת, ולכן אפשר לשבת, ע"ש. ועיין בספר צדקה ומשפט פט"ז הערה לז, בשם הגרש"ז אויערבך זצ"ל, שמלמד עוד זכות, ועיין גם בספר תשובות והנהגות ח"ב סי שיט, ומובא שיש גדולים הנוהגים בזמן ישיבתם לאחוז ס"ת בידיהם ובזה אין כל חשש)".***
5. *זמן תפילת מוסף בשמחת תורה - עי' סי' רפ"ו סעי' א', לשיטות ומראי מקומות.*
   1. *לכתחילה קודם שבע שעות****.***
      1. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה סוכות פרק י"ב הע' ל"ד אות ה', תפילה פרק י"ד הע' ל"ט) – "בשעת ההקפות ביום שמחת תורה, עמד רבנו על המשמר, שיזהרו שלא לאחר מלהתחיל תפלת מוסף לפני תחלת זמן מנחה, כדי שלא יכנסו לספק איזו תפלה להקדים (עיין סי' רפ"ו ס"ד, וסי' תר"כ ס"א ובמ"ב שם), וגם כדי שלא יתאחר הזמן עד ז' שעות, ולכן הורה להקדים את זמן תפלת שחרית, כדי שיהא הזמן מספיק לרקודים כראוי לכבוד התורה ללא חששות אלו".***
      2. ***הגר"ש דבליצקי זצ"ל (******קיצור הלכות מועדים סוכות פרק כ"ד אות מ"ו [עמ' ער"ב], הע' פ' [לשונו מובא לקמן], הע' צ"ב) – "יש להזהר מאד שלא להאריך ביותר בהקפות ובעליות בכדי להתפלל מוסף לפני שבע שעות ... ואם השעה מאוחרת ידלגו הכל".***
      3. ***הגרח"ק זצ"ל (קונ' עזרת אליעזר סוכות עמ' מ"ט) – "שאלה: האם בשמחת תורה צריך להקפיד בכל זמן ההקפות שיוכלו להספיק להתפלל מוסף בתוך שבע שעות. תשובה: כן".***

***הגרח"ק זצ"ל (קונ' עזרת אליעזר סוכות ריש עמ' נ') – "שאלה: בגמ' בברכות כח' ע"א רואים כמה חמור להתפלל מוסף אחרי שבע שעות. מה הדין בשמחת תורה שרואים שאם יאמרו יזכור לפני מוסף, יתפללו מוסף אחרי שבע שעות, האם ידחו את היזכור לאחר מוסף. תשובה: א. כן. ב. כדאי להזדרז".***

* + 1. ***קובץ הלכות (שבת ח"א פרק י"ח הע' י"ב) – "שאפי' לא איחר אותה מחמת עצלות אלא מחמת שהאריך בתפילת שחרית מ"מ מקרי פושע ... שמטעם זה יש נוהגים להקדים להתפלל מוסף קודם הקפות וקה"ת בשמחת תורה, שאם ימתינו עד אח"כ נמצא מתפללין מוסף אחר שבע שעות ונקרא פושע, ואף שמקדימין מוסף לקה"ת אין בזה קפידא כשיש צורך להקדימו".***
    2. ***אבני דרך (ח"ח סי' תע"ח) – "בימים בהם התפילה מתארכת (לא מחמת עצלות שהתחילו מאוחר) הרי אף שמתפללים מוסף אחד השעה השביעית אין בזה די פושע ושרי (ועיין עוד בשו"ת משנת יוסף ז, כא) וכן העלה בשו"ת דבר חברון (תר). על פי זה אם מתחילים בשמחת תודה להתפלל מוקדם ולא מספיקים להגיע לתפילת מוסף בזמנה בגלל אורך ההקפות - שפיר דמי, אך אם לא מגיעים לתפילת מוסף בזמנה בגלל שהתחילו מאוחר - הרי הוא פושע, וראיתי הרבה אנשי מעשה שמתפללים בשמחת תורה ותיקין, ואז הם מגיעים לתפילת מוסף בזמנה ועוד שהם מרוויחים לסעוד קודם חצות היום וכן ראוי לנהוג".***
    3. ***עומק ההלכה (ח"א סי' ל"ז) – "ולפי דברינו אלה יוצא דגם בשמחת תורה אין להקל לאחר תפילת מוסף אחר שבע שעות אף שאינו מאחר מחמת עצלותו אלא שלא נזדרז מחמת מצוות שמחת התורה, ובזה אתי שפיר המנהג בבית מדרשינו מאז ומקדם ובעוד קהילות ישראל להקפיד אף בשמחת תורה להתפלל מוסף קודם שבע שעות".***

* 1. *מיקל****.***
     1. ***הגר"א קוטלר זצ"ל (באר ישראל סוכות עמ' קפ"ח, בירורי הלכה ח"ח סוף סי' י"ז) - לשונם מובא לקמן.***
     2. ***באר ישראל (סוכות עמ' קפ"ח, הע' ש"ב) – "תפילת מוסף אע"פ שזמנה כל היום, מכל מקום אסור לאחר אותה לאחר שבע שעות זמניות, והמאחר נקרא פושע. אמנם בשמחת תורה יש להקל להאריך בריקודי ההקפות אע"פ שתפילת מוסף תתאחר, דכך נהגו מכמה דורות. [גדולי ההוראה, כמדומה בשם הגר"א קוטלר זצ"ל]".***
     3. ***פסקי תשובות (סי' רפ"ו דפו"ח אות ג', הע' ט"ז) – "ומיהו*** *נהוג עלמא* ***שאם האיחור שלא מחמת עצלות אלא מחמת תפילה ארוכה, כמו שמצוי בראש השנה ויום הכפורים ושמחת תורה וכל כיוצא בזה, שאין חוששים מלהתפלל עם הציבור גם אם עובר שבע שעות, ואין משנים הסדר. [והוא עפ"י דברי הגרעק"א (בגליון הש"ס ברכות כ"ח א) שמציין על דברי הגמ' 'נקרא פושע' לעיין ברש"י ברכות מ"ג ב, ושם מבואר שפושע היינו 'מתעצל', נמצא שכשאינו מחמת עצלות קיל טפי, וראה בשו"ת משנת יוסף ח"ז סי' כ"א]".***
  2. *דעת* ***הגריש"א זצ"ל.***
     1. ***הגריש"א זצ"ל (נתיבות ההלכה גליון ל"ב עמ' קנ"ח, אור השבת גליון כ"ח עמ' י"ב) – "ז' שעות למוסף ... שאלה: מה יש לעשות בשמחת תורה. תשובה: יש עצות, ציבור, כל מיני מעשיות שם, ודאי לכתחילה מן הראוי גם שמחת תורה לראות להתפלל קודם, להתחיל ולגמור. באופן שזה קשה לגמור קודם שבע. אם הוא לא יכול הוא לא פושע. חז"ל אמרו פושע דבר שמן הראוי שיקדים והוא מאחר".***
     2. ***הגריש"א זצ"ל (באר ישראל (סוכות עמ' קפ"ח [לשונו מובא לעיל], הע' ש"ב, פסקי ההלכות על מ"ב ח"ו סי' תרס"ט אות ו') – "בשמחת תורה יש שהורו שאפשר להקל להאריך בהקפות אף שתפלת מוסף תתאחר לאחר שבע שעות. [כך הורה הגרי"ש אלישיב. (באר ישראל שם). ואמר שכך נהגו מכמה דורות]".***
     3. ***הגריש"א זצ"ל (אשרי האיש או"ח ח"ג פרק כ"ז אות כ"ב, עמ' קצ"ג) – "בשמחת תורה מתפללים אצל רבינו תפילת מוסף אחר ז' שעות. ואמר הטעם, א' מפני שהוא ציבור. וב' מפני כבוד התורה של ההקפות".***
     4. ***הגריש"א זצ"ל (בירורי הלכה ח"ח סוף סי' י"ז) – "וכמו"כ בכתבי הגרי"ש אלישיב (עמ' לז) הובא, דהגאון רבי אהרן קוטלר זצ"ל היה אומר שבג' דברים נהגו להקל בשמחת תורה משום כבוד התורה. א] עריכת קידוש בביהכ"נ. ואכן בביהכ"נ של הגרי"ש אלישיב זצ"ל הקפידו מלאכול בו כל השנה, אך בשמחת תורה נהג הוא בעצמו לאכול את העוגה בביהכ"נ. ב] 'לאחר את תפילת מוסף אף לאחר שבע שעות, מפני כבוד התורה'. ג] הדבר השלישי נשמט מזכרוני".***
     5. ***הגריש"א זצ"ל (איש על העדה סוכות עמ' ל"ד, הע' ע"ח) – "בשנים האחרונות - משנת תשס"ט והלאה קיצרו ההקפות בבית מדרשו של רבינו עפ"י פקודתו כדי להספיק תפילת מוסף קודם שבע שעות. [אעתיק מה שרשם נינו של רבינו הר"ר משה ישראלזון נ"י בפנקסו: שמחת תורה תשס"ט בבוקר לפני התפלה עלינו לבית סבא והיה פתוח לפניו מ"ב הל' שבת סי' רפ"ו וכשראה את ר' אריה אמר תשמע צריכים להקפיד שיתחילו מוסף לפני ז' שעות, הלכה מפורשת שאז צריך להקדים מנחה, והקריא סבא זמן תפלת מוסף מיד אחר תפלת השחר ואין לאחרה יותר מעד סוף ז' שעות. שאלנו: יצטרכו לקצר מאד את ההקפות והשיב סבא: שיקצרו. זה הלכה. שאלתי: תמיד הוא אמר שמותר לכתחלה ופרסמתי במבקשי תורה. והשיב: זה היה צירופים אבל לכתחלה צריך להתחיל קודם ז' שעות. הצעתי לסבא שיתפללו מוסף לפני הקפות כמנהג כמה ישיבות ואמר סבא: אינני רוצה לשנות. ר"ה תש"ע שאלתי לסבא: בקובץ מבקשי תורה לפני כמה שנים הבאתי מהרב על כל הענין הזה שבש"ת מתפללין מוסף אחרי ז' שעות וכך נהגו כאן והיה נראה שזה לכתחלה מכל הטעמים המובאים שמה והנה בשנה שעברה פתאום צוה סבא למהר להספיק ז' שעות. וכיון שהוא רוצה להדפיס קובץ בש"ת רוצה לדעת אם יש להבהיר שזה לא לכתחלה ואמר סבא: כל מה שהיה תמיד, זה מכיון שכך נהגו וקשה להוציא את הצבור מריקודם אכן ודאי יש לכתחלה להספיק מוסף תוך ז' שעות. ואמרתי לסבא: בישיבות קודם מתפללים מוסף ואח"כ הקפות ואמר סבא: קודם מתפללים מוסף ואח"ב הקפות ואמר סבא: כך - זה טוב. בשנת תשס"ט כשהורה בפעם הראשון הם ניסו ללחוץ על סבא מאד שלא יצליחו לקצר ההקפות ואמר סבא צריכים להשתדל, אם לא ילך לא ילך עכ"ל הפנקס. ונוכל לראות מזה כמה מדוייקים דברי רבינו וכל מלה שהוציא מפיו היה במשקל דבשנת תשס"ט כשהציעו אליו להתפלל מוסף לפני ההקפות אמר אינני רוצה לשנות. ובשנת תש"ע הזכירו לרבינו מה שבישיבות מתפללים מוסף קודם ההקפות ואמר כך - זה טוב. ולכאורה זה סתירה. אבל אין כאן סתירה כלל דבתשס"ט לא התנגד רבינו לאלו שרוצים להחליף הסדר ולהקדים מוסף להקפות רק אמר אינני רוצה דהיינו שרבינו לא רצה לעשות כן בבית מדרשו. וכאן המקום לציין מה שאמר לי הג"ר בן ציון קוק שליט"א שפעם נכנס אל רבנו ואמר לו: מה נעשה שיש הרבה סתירות בפסקי הרבי. וענה לו רבינו: לא כל מה שחושבים שהוא סתירה הוא באמת סתירה עכד"ק, והן הן הדברים]".***
     6. ***הגריש"א זצ"ל (הליכות האיש מהנהגותיו של מרן הגרי"ש אלישיב זצוק"ל עמ' רמ"א ) - מובא שבמשך שנים לא הקפיד כלל שיתפללו מוסף בשמחת תורה בבית מדרשו קודם שבע שעות מחמת אריכות ההקפות ואמר בשם הגר"א קוטלר זצ"ל שיש כמה דברים שמקילים בשמחת תורה משום כבוד התורה וביניהם מה שמתפללים מוסף לאחר ז' שעות אכן בשנים האחרונות ממש הקפיד ע"ז ובשנה אחת בשמחת תורה בבוקר לפני התפילה כשעלו לביתו היה פתוח לפניו משנה ברורה הלכות שבת וכשראה רבינו את נכדו אמר לו תשמע צריכים להקפיד שיתחילו מוסף לפני שבע שעות זה נגד הדין הלכה מפורשת בשו"ע סימן רפו' ס"א שאז צריכים להתפלל קודם מנחה והקריא רבינו זמן תפלת מוסף מיד אחר תפלת השחר ואין לאחרה יותר מעד סוף ז' שעות ואמרו לרבינו שא"כ יצטרכו לקצר מאד את ההקפות והשיב שיקצרו זה הלכה ושאלוהו הרי תמיד אמר שמותר לכתחילה והדברים נדפסו בשמו והשיב זה היה צירופים אבל לכתחילה יש להספיק להתחיל מוסף לפני שבע שעות ולחצו על רבינו מאד ואמר צריך להשתדל אם לא ילך לא ילך. ולבסוף הספיקו תוך שבע שעות עוד אמר בשנה אחרת כל מה שהיה פה תמיד אחר שבע שעות זה כיון שכך נהגו וקשה להוציא את הציבור מריקודם אכן ודאי לכתחילה יש להספיק מוסף תוך שבע שעות והציעו לרבינו שיעשו המוסף לפני ההקפות כמנהג כמה ישיבות ואמר רבינו שאינו רוצה לשנות וכשאמרו לרבינו יש בישיבות קודם מתפללים מוסף ואח"כ עושים ההקפות אמר רבינו כך זה טוב.***
  3. ***מראי מקומות – הר"י פרידמן (אוצרות ירושלים גליון ט' עמ' תקט"ז).***
     1. ***ערה"ש (סי' תר"כ סעי' ב') – "כתבו הטור והש"ע דנכון לקצר בפיוטים שחרית כדי להתפלל מוסף קודם שבע שעות שלא יגיע זמן המנחה ויצטרכו להקדימה כמ"ש בסי' רפ"ו וכתב הטור שהרא"ש כשראה שהציבור מאריכין בשחרית היה מתפלל מוסף ביחידות ע"ש ואנחנו*** *לכתחלה נזהרין בזה* ***ובדיעבד אין חשש מפני שרבים חולקים בזה כמ"ש שם*** *ובפרט* ***שי"א שזהו רק מפני האכילה שאסור לאכול בהגיע זמן המנחה כמ"ש שם*** *ולא שייך זה ביוה"כ****".***
     2. ***שבט הלוי (ח"ט סי' ס"ב) – "חטפתי שעה קטנה להשיב למעל' כבודו אשר העיר על מנהג הקהלות בכ"מ לאחר תפלת המוספין לאחרי ז' שעות נגד המופסק בגמ' ברכות דנקרא פושע וכמ"ש להלכה בשו"ע או"ח סי' רפ"ו ס"א, ובפרט ביום שמחת תורה ויוה"כ, ושפיר העיר מדברי הרמ"ך בכ"מ שתמה על הרמב"ם על שכ' שנקרא פושע, והכ"מ מתמיה על הרמ"ך דגמ' מפורשת היא וכ' דאולי הרמ"ך לא הי' גורס כן, ועיין בס' הקובץ שם כ' דהרמ"ך דעתו הי' דהגמ' אליבא דר' יהודה דעד ז' שעות ואנן קיי"ל כחכמים כל היום. אמנם בעניי ללמוד פשר הדבר ממה שציין הגרעק"א בגליונו שם עיין לקמן מ"ז ע"ב, יראה דרצה בזה דגמ' שם ואל יכנס אחרונה לבית המדרש משום שקרי לי פושע, ופרש"י מתעצל דלשון פושע בכמה מקומות אינו מובן של מזיד אלא מתעצל או שוכח, ועיין רש"י ביצה ט"ו ע"ב על הגמ' שם שמא יפשע פרש"י ישכח, ועיין רש"י שבת כ"א ע"א זקוק לה דילמא יפשע, וברש"ש שם, והיינו יתעצל וישכח לא מזיד, ועיין ברש"ש מה שהעיר עוד, וה"נ בדידן דנקרא פושע אינו ר"ל פושע מזיד אלא מתעצל כרש"י הנ"ל מ"ז ע"ב, וכיון דהוא*** *רק בגדר מתעצל* ***דהא עדין כמה שעות לפניו דאפשר עוד להתפלל עד סוף היום,*** *א"כ ביוה"כ דמאחרים לא מחמת עצלות* ***אלא מחמת עבודה היום של צבור שחרית*** *וכה"ג בשמחת תורה* ***אין חשש מתואר פושע מתעצל כנלענ"ד ללמד זכות, אבל ודאי אם אין סבה של מצוה כנ"ל אסור לפשוע ולהתעצל".***
     3. ***הגרח"ק זצ"ל (קונ' עזרת אליעזר סוכות עמ' נ') – "שאלה: כיצד הדין באופן שתלו מודעה שיזכור יהא בשעה מסוימת בערך ובאו הרבה נשים שצריכות לומר יזכור, ואם יתפללו קודם מוסף כדי להספיק תוך שבע שעות, יצטרכו להמתין עד אחרי מוסף וזה טירחא דציבורא, האם יוכלו לומר משום כך קודם יזכור הגם שיתחילו מוסף אחרי שבע שעות, ולא נחשב שאיחרו למוסף בפשיעה. תשובה: יכולים".***

***הגרח"ק זצ"ל (שאלת רב ח"ב פרק ל"ז אות ט"ז) – "הנ"ל, אם יש בעיר מנין שמתפללים מוסף בזמן האם יצא ממנין שלו לפני הפטרה כדי להתפלל במנין אחר לפני ז' שעות אבל יפסיד עי"ז ההפטרה (ואולי חלק מקריה"ת ג"כ). תשובה: לא".***

* + 1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (אבני דרך ח"א סוף סי' מ"ו) – "לענ"ד גם המאחרים התפילה מפני שעסוקים בשמחת התורה בהקפות ועליות - אין זו פשיעה".***
  1. *האם עדיף להתפלל ביחידות - למחמירים****.***
     1. ***עדיף בציבור.***
        1. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה סוכות פרק י"ב הע' ל"ד אות ה', תפילה פרק י"ד הע' ל"ט) – "ומ"מ השיב לשואל שאם אין הצבור מתחילים מוסף אלא לאחר ז' שעות,*** *היחיד הממתין להתפלל עמהם יתכן דלא מיקרי פושע****, אף אם לא היה אנוס בתחלת היום, דסוף סוף מה שאינו מתפלל עתה אין זה בפשיעה, אלא כדי להתפלל עם הצבור".***
        2. ***הגרח"ק זצ"ל (שאלת רב ח"ב פרק ל"ז אות ט"ז) – "אם משער בשמחת תורה שלא יתפללו מוסף לפני ז' שעות, האם יצא ויתפלל ביחידות בזמן. תשובה: לא".***
     2. ***עדיף ביחידות.***
        1. ***הגר"ש דבליצקי זצ"ל (קיצור הלכות מועדים סוכות פרק כ"ד הע' פ' [עמ' רע"ג], הע' צ"ב) – "ואם רואה שהציבור מתאחרים, ואין כאן מנין אחר להתפלל אתם*** *יתפלל מוסף ביחידות* ***וכמו שנהג הרא"ש ביוהכ"פ כשראה שהתאחרו וכמבואר בטור סי' תר"ך. מיהו לא יאמר אז מוריד הגשם כיון שעדיין לא הכריזו, ואם אמר אינו חוזר עיין לעיל סעיף ו'. וציבור שראו שהתאחרו ושיש עוד זמן מצומצם להתחלת תפילת לחש לפני שבע שעות יקצרו בהזכרת נשמות וידלגו על אב הרחמים ושישו ושמחו, ולפי מנהג ארץ ישראל לומר תפילת גשם לפני תפילת לחש ידלגו גם על זה, ורק יכריזו מוריד הגשם והתפלה יאמרו בין הלחש לחזרה והכל לפי קוצר העת והזמן, ואף שלא נהגו כן".***
     3. ***בכלליות*** *- עי' סי' רפ"ו סעי' א', לשיטות ומראי מקומות.*