תחומין פרק ה נז עב - נח_1
קטגוריות: ש_ס / יג עירובין / עירובין - הרב יהושע  ננקנסקי

**נז:**

★"כל שאילו מטיל אמצעי וכו' ואין בין זה לזה קמא אמה" [מסקנת הסוגיא].

לרש"י קמא אמה הכוונה בין חיצון לאמצעי [רק שייך לומר על אמצעי חיצונים דלפני שהורדנו אותו הוא חיצוני], וכן פירש הרא"ש ושא"ר.

ובראב"ד השיעור קמא אמה הוא בין שני החיצונים מלבד גודל העיר האמצעית [שאותה נוריד].

★עי' ביאה"ל [ד"ה רפג] שהסתפק כשהמרחק פחות מקמא אמה אלא שהאמצעי לא מכוון באמצע ונוטה לצד אחד.

וע"ע בחזו"א [קי טו ד"ה אם].

★כמה יהיה בין חיצון לאמצעי א"ל אלפיים אמה.

אין תו"ש [שצח יד] ובחת"ס [שו"ת או"ח צד] דמודד אלפיים באלכסון.

וע"ע במרכבת המשנה [פכ"ח ה] שמותח קו ישר בין שני הערים החיצונים, ומותח עוד קו ישר מהכפר האמצעי לקו הנ"ל [וא"כ באלכסון יש יותר מאלפיים].

וע"ע בחזו"א [קי טו ד"ה ג' עיירות].

★התם דליכא למימר מלי הכא איכא למימר מלי.

עי' תוס' דביאר ג' ביאורים.

וע"ע ברשב"א [לעיל נה] ובריטב"א הכא והתם דכוונת הגמ' דג' כפרים מסתמא החלל שביניהם עומד להתמלאות [דאם יגדילו את הכפרים יגדילו בצורה שיתחברו].

משא"כ עיר כקשת שכך נבנתה העיר [מטעם כלשהוא] גם אם יוסיפו לעיר לא יסגרו את העיר, ומש"ה לא מהני.

ובשו"ע וברמ"א השמיטו את תירוץ ג' [וגם ברחב יותר מהחלל למלא].

וע"ע בחזו"א [קי ט ד"ה ודעת].

★עי' חזו"א [ס"ק טו סוד"ה ג' עיירות] דג' כפרים שחשבינן כעיר אחת מרבעים את שלשתם כעיר משולשת.

וכן הוא בחי' המאירי ומקורו מתוספתא [פ"ד ה"ט].

וע"ע ברש"ש שדייק מרש"י דלא מרבעין כה"ג.

★וע"ע במג"א [ד].

וע"ע במהרש"א [על תוס'].

★עי' גאו"י [סוד"ה והריטב"א] שדן האם גם **בג' בתים** אמרינן כל שאילו מטיל אמצעי ביניהם וכו' כבג' כפרים.

וע"ע בחזו"א [קי טו ד"ה נראה] דאין דין רואין **רק בעיר** ובפחות משיעור עיר לא אמרינן רואין, דדין רואין **חידוש הוא ואין לנו אלא מה שאמרו חכמים**.

★עי' קה"י [ח].

★דמיבלעי בדגלת בע' אמה ושיריים.

ורב ספרא נקט קמא אמה, ורבא נקט ע אמה.

**א.** דב' עיירות השיעור קמא אמה ועיר ובית השיעור ע' אמה [תוס' נז. ד"ה רב הונא].

**ב.** כוונת רבא שבעים אמה מקרפף העיר, דהיינו בסה"כ קמא אמה [תוס' הרא"ש ורשב"א].

**ג.** עי' ריטב"א.

★אלא כנגד לבו.

לרש"י הכוונה שלא יתן זה כנגד צווארו וזה כנגד רגלו, וקבעו נגד לבו.

לריטב"א בא לאפוקי מדידה ע"ג קרקע [שלפעמים אינה ישרה] וקבעו מקום אחד לשניהם.

ועי' מאירי שכנגד לבו **עצה טובה** דכל שימדדו בשווה לא אכפ"ל רק יותר קל להחזיק כנגד הלב.

ואין לחוש בהבדלי הגובה דמן הסתם בנ"א בינונים הם מודדים.

**נח.**

★אמרה תורה בחבל של חמישים אמה מדוד.

לכאו' דרשה זו היא אסמכתא דהא מתניתין ס"ל תחומין דרבנן [מדאית ליה קידור בהרים ועי' לעיל לה: דמאן דס"ל תחומין דאו' לית ליה קידור].

וע"ע בפמ"ג [משב"ז ר שצט].

ועי' גאו"י דנקט דדרשה דאו' לגבי עיר מקלט ועגלה ערופה.

★חבל פשתן עי' גר"ז [שצט א] וע"ע במשנ"ב [ס"ק א].

★עי' מאירי דגם שלשלאות של ברזל מהני רק התורה הכשירה נמי חבל של פשתן, ויש חולקים בזה.

★בתוס' ד"ה אין משמע דהקילו לסמוך על אומד בלי כלונסאות, אבל את המרחק האוירי מודד.

ע"ע בריטב"א דלמד ברש"י "אין גובהו ושיפועו עולין למידת התחום", ועי"ש שסיים, וכן פירש התוס', ויל"ע.

**נח:**

אבל חוט המשקולת יורד כנגד מודדו מדידה יפה.

עי' פרש"י.

וע"ע ברא"ש [ס"ו] וכן הוא בשו"ע [שצט ד-ה], ובמשנ"ב [י, כב].

★וכמה עומקו של גיא.

בפשטות הכוונה עומק לחוד אלפיים אמה, וכן משמע ברש"י [נז: ד"ה מבליעו].

וע"ע ברשב"א ובריטב"א שאלפיים היינו משפתו אל שפתו דהיינו שני הצדדים יחד עם קרקעית הגיא.

★בתוד"ה אין מודדין אלא מן המומחה.

עי' מהרש"א.