סי_ תרכו - סוכה דף ט
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / אורח חיים - דור המלקטים

**סכך פסול**

1. ***מקור.***
   1. **סוכה** (דף ט:) ***–*** "העושה סוכתו תחת האילן - כאילו עשאה בתוך הבית ... אמר רבא: לא שנו אלא באילן שצלתו מרובה מחמתו, אבל חמתו מרובה מצלתו - כשרה ... וכי חמתו מרובה מצלתו מאי הוי? - הא קא מצטרף סכך פסול - בהדי סכך כשר! - אמר רב פפא: בשחבטן".
   2. **סוכה** (דף יא.) ***– "הדלה עליה את הגפן ואת הדלעת ואת הקיסוס, וסיכך על גבה פסולה. ואם היה*** *סיכוך הרבה מהן****, או שקצצן כשרה".***
   3. **מדין ביטול ברוב** ***–*** רש"י (סוכה דף ט: ד"ה בשחבטן, דף יא. ד"ה הרבה, "בשחבטן - השפיל ענפיו למטה, מעורבין עם סכך כשר, ואין נראין בעין, וסכך כשר רבה עליו ומבטלה, דמדאורייתא כל מילי בטל ברובא"), תוס' (סוכה דף טו: ד"ה והא), ראבי"ה (חלק ב' סוכה סי' תרי"ג).
2. ***קשה.***
   1. **הא ניכר*.***
      1. מאירי (דף ט:) – "ועוד שהרי האיסור ניכר הוא וידוע ומהיכן איסור הניכר מתבטל".
      2. בית האוצר (מערכת ב'-י' כלל י"ח אות ח' ד"ה והנה מה).
      3. דברי מלכיאל (ח"ב סי' מ"א אות י"ב).
   2. **הא ראוי להתכבד**.
      1. ***עי'*** ריטב"א (סוכה דף ט:) - תלוי בהגירסא.
      2. ערוך לנר (סוכה דף ט: ד"ה ברש"י) – "ברש"י ד"ה שחבטן. מדאוריית' כל מילי בטל ברובא: הא דהוצרך רש"י לזה משום דלכאורה לא שייך הכא בטול משום דראוי להתכבד הוא, רק דהכא בטל משום דבלא"ה ל"צ בטול כלל דבמחצה על מחצה ג"כ סגי דבטול זה אינו רק משו' דמעורבין יחד וחיישינן שמא יהא סכך פסול הרבה במקום א' ולכן בעינן רובא כמשכ' הריטב"א טהר"ן ולכן אי ראוי להתכבד מדאוריית' לא בטל אכתי לא הוי הסוכה כשרה דהוי ספק דאורייתא שמא יהי' סכך פסול הרבה במקום א', אבל השתא דמדאורייתא כל מילי בטל ברוב לכן אף דראוי להתכבד מדרבנן לא בטיל מכ"מ כשרה כיון דע"פ הדין גם במחצה על מחצה כשר והחשש שמא יהי' פסול הרבה במ"א גופא אינו רק מדרבנן".
   3. **הא אין מבטלין מחובר**.
      1. מאירי (דף ט:) – "אלא שאף לענין הביטול הם שואלים והא מחובר אין בו ביטול וכמו שאמרו ערלה פ"א מ"ו נטיעה של ערלה שנתערבה בנטיעות אחרות כולן ידלקו ואף על פי שבזו הרי איסור במקומו עומד ואין ראוי ליבטל אבל זו שנתערבה תיבטל הרי בסופה אמרו אם ליקט יעלה באחד ומאתים טעמא דליקט הא מחובר לעולם אינו בטל אף בעירוב".
      2. אג"מ (או"ח חלק א' סי' קע"ח ענף א') – "דסוכה דף ט' בעושה סוכתו תחת האילן שחמתו מרובה מצלתו שכשר שהקשה הגמ' הא קא מצטרף סכך פסול בהדי סכך כשר מתרץ ר' פפא בשחבטן ופרש"י דסכך כשר רבה עליו ומבטלה דמדאורייתא כל מילי בטל ברובא אלמא דאף מחובר בטל ברוב. ועיין ברש"ש שם שהוכיח מזה שבאילן שצלתו מרובה מחמתו לא מהני חבטן שמחובר לא בטיל משום דחשיב ובחמתו מרובה אין צלו חשוב ובטיל שפיר אבל לטעם התפא"י שהוא מטעם קבוע אין לחלק לכאורה דגם בחמתו מרובה הוא קבוע ...".
         1. רש"י (גיטין דף נד: ד"ה הרי), חוו"ד (יו"ד סי' ק"י ביאורים ס"ק ו'), יד אברהם (יו"ד סי' ק"י ס"ב), אוצר מפרשי התלמוד (עמ' רנ"ט ד"ה יש, הע' קט"ו).
   4. **לשיטת שרוב צריך פי שנים*.***
      1. חנוך בית יהודה (סי' פ') – "וקצת ראי' ... ממ"ש בטור א"ח סי' תרכ"ו וז"ל הטור אבל אם אין הסוכה צילתה מרובה מחמתה אלא ע"י האילן אז צריך שישפיל הענפים. **ויערבם עם הסכך** בענין שלא יהיו ניכרם ויהא הסכך רבה עליהן ומבטלן עכ"ל א"כ מוכרח דיבש ביבש נתבטל האיסור רק ברובא דהתירא וא"צ חד בתרי".
      2. הו"ד בפת"ת (סי' ק"ט ס"ק א').
   5. **הא דשיל"מ*.***
      1. ***חת"ס (סוכה דף ט: ד"ה אך***).
   6. *הא קבוע****.***
      1. אג"מ (או"ח ח"א סי' קע"ח ענף א') – ""דכיון דעיקר מצות סוכה הוא מה שיושב בצל סוכה כמפורש ברא"ש ור"ן בדף כ"ב לפרש"י ור"ח והרי"ף בטעם דפסלי בחמתה וצלתה כי הדדי אף שפרוץ כעומד מותר משום דלמטה חמת האויר נראית רחבה מן הצל של סכך עיי"ש, רק שיש דינים מאיזה דבר יהיה הצל לכן כשנעשה הצל מתערובות כשר ופסול לא דיינינן על הסכך אלא על הצל והצל ממעוט הפסול הוא מעורב ולא ניכר שאין בזה דין קבוע כדאיתא בתוס' ב"מ דף ו' ובכמה דוכתי, ורק אם היינו דנין על הסכך היה לזה דין קבוע אף שאין ניכר דהא גבי נטיעה של ערלה ושל כלה"כ שנתערבו בנטיעות אחרות שלא בטלה נמי אינו ניכר שמפרשי שמחובר נחשב קבוע אף בלא ניכר. והטעם ... ולכן אם היה הנידון על הסכך לא היה נבטל מחובר אף שלהיושב בהסוכה לא ניכר. אבל מאחר שדנין על הצל שהוא מעורב ואינו ניכר בעצם אין לו דין קבוע ובטל. וזה שבצלת האילן מרובה אינו מועיל רוב כשר לבטל ג"כ יש לומר מטעם דתלוי בצל וכשכבר איכא מאילן צלתו מרובה בלא הכשר נמצא שהכשר לא הועיל להצל אף שמצד העובי של הסכך הוי רוב הסכך מהכשר דמ"מ רוב הצל הוא מהפסול דלענין הצל כך לי סכך דק כמעובה. אבל אם היה תלוי בסכך אז מכיון שהרוב הוא מסכך כשר היה נבטל הפסול והיה כאילו כולו סכך כשר אף בצלת האילן מרובה. ועיין בר"ן דף ט' שכתב שבצלתו מרובה לא מיבטל ברובה כיון שאין סכך הכשר מועיל בסוכה, וצריך להוסיף לדבריו שדין הסוכה תלוי בצל דאל"כ אין זה טעם של כלום".
   7. **י"ל: נתהפך *למיחל על המתבטל דין חדש***.
      1. ריטב"א (סוכה דף ט:) – "אבל כשסכך הכשר והפסול מעורבין ונתונין בגג הסוכה בערבוביא אם הם שוין בשיעורין אפשר שיהיה מקום בסוכה שיהיה כל צל שעל האדם או רובו מסכך הפסול ולפיכך צריך רוב **כדי שיהא סכך כשר רבה על הפסול ומבטלה**, כאיסור המתבטל ברוב, ואף על גב דבאיסור שאפשר להתכבד אינו מתבטל, מכיון דמדינא כי מצמצמינן ליה לא בעינן רובא אלא דחיישינן לסכך פסול שיהא עומד במקום אחד, מכיון דמעורב ברובא סמכינן שמתערב בכל כאיסור הנופל ברוב לח בלח ומתבטל כיון שאין בו כדי צלתו מרובה מחמתו דהא באילן שחמתו מרובה מצלתו איירינן".
      2. עי' יו"ד סי' צ"ח, לשיטות ו***מראי מקומות***.
3. קשה, אפשר להסירו*.*
   1. ***עי' יו"ד סי' צ"ח סעי' ד', לשיטות ומראי מקומות.***
   2. קשה: אפשר להסירו ***–*** ***עי' ריטב"א (סוכה דף ט:, גבי הע' 756, "ואע"ג*** *דבאיסור שאפשר להתכבד* ***[להתברר]*** *אינו מתבטל****, מכיון דמדינא כי מצמצמינן ליה לא בעינן רובא אלא דחיישינן לסכך פסול שיהא עומד במקום אחד, מכיון דמעורב ברובא סמכינן שמתערב בכל כאיסור הנופל ברוב לח בלח ומתבטל כיון שאין בו כדי צלתו מרובה מחמתו דהא באילן שחמתו מרובה מצלתו איירינן"), ר"ן (שם דף ה. ד"ה וגרסי', "ובודאי שאין בטול זה כבטול שאר איסורין*** *שאין לך איסור שאדם יכול להתירו ולעמוד עליו שיהא בטל* ***אלא כיון דאגמריה רחמנא למשה דבפלגא סגי והכא לא סגי ליה בפלגא לפי שנתמעט חשיבותו של מתיר מפני שנתערב אפילו הכי כל שיש רוב מן הכשר לא גרע מפלגא דכשר עומד בפני עצמו לפי שאין המיעוט מבטל חשיבות הרוב"), הו"ד במג"א (סי' תרכ"ו ס"ק ג'), חת"ס (סוכה דף ט: ד"ה אך, "קשה, מי לא מחשב כהאי גוונא דבר שיש לו מתירין על ידי נענוע ...").***
      1. ***בר"ן, יש גורסין במקום "להתירו", להסירו – חמד משה (סי' תרכ"ו ס"ק ד'), הו"ד במגיה לריטב"א (סוכה דף ט: הע' תשנ"ו), עי' מג"א (סי' תרכ"ו ס"ק ג').***
   3. ***מראי מקומות – מחה"ש (סי' תרכ"ו ס"ק ג'), חת"ס (הג' או"ח סי' תרל"ב ס"ק ג' בט"ז),*** ערל"נ (סוכה דף ט: ד"ה רש"י), רא"ג (בסוף משניות בסוכה פרק א' משנה ד'), ***שערי יושר (שער ג' פרק י"ט).***
      1. הגרח"ק שליט"א (האיר יוסף משנת רע"א סוכה אות ט"ו) – "אין זה ביטול כמו במאכלות האסורות אלא מאבד שמו וזה שייך אפילו בניכר".
4. קשה, אין מבטלים איסור לכתחילה*.*
   1. ***עי' יו"ד סי' צ"ט סעי' ה', לשיטות ומראי מקומות.***

הגר"י ברקוביץ שליט"א -

Can zip ties be used to hold down the schach from flying off a succah? How about if we make the zip ties very loose, in a way that it won’t be constantly holding down the schach? Meaning, only when the wind blows the schach up a bit, would it then knock into the zip tie and fall back down, so it’s not really holding it, just blocking it.

Rav Berkovits: If it’s really tight and strong, I’m choshesh it’s considered kevuah (and called masmeirim). If it’s not tight, then as long as the schach could’ve held up in a ruach metzuah, and this is only helping prevent it from flying off in a ruach sheinu metzuah - what’s the problem? It’s not a maiymed. However if the schach would fall off in a ruach metzuah, even though now the ziptie isn’t technically touching the schach, it is part of the ma’amid since without the ziptie the schach would be passul. It’s making it stay in place in a ruch metzuya. If it would be totally separate, like a metal frame blocking the schach, that would be different. Here the zip tie is a part of holding it in place - even though it’s loose. This is tied around the schach, its part of it, not a strange thing blocking it - it’s holding it. However, most produced schach nowadays can be oimed b’ruch metzua. The fact that a succah is on the roof or in a windier area, can be called ruch metzua d’yam, as long as it’s oimed b’ruch metzuya d’yabasha. Even the wind that is stronger an hour or two before shkiah I don’t think is called a ruach metzua for this halacha, even though it comes every day at around that time.