סי_ קכג, יין נסך
קטגוריות: שו_ע / יורה דעה / יורה דעה - דור המלקטים

**יין נסך**

סימן קכ"ג - סימן קכ"ד

**דור המלקטים** - בין ישראל לעמים (פרק י"ז - פרק ל"ה, טהרני).

1. סתם יין: האם מותר בהנאה.
   1. **פוסקים**.
      1. מחמיר – מחבר (סעי' א').
      2. במקום הפסד יש להקל – רמ"א (סעי' א'), לחם הפנים (סי' קי"ד ס"ק י'), בית לחם יהודה (סי' קי"ד ס"ק י"ב), בא"ה (סי' קי"ד ס"ק י"ז), ערה"ש (סי' קי"ד סעי' כ'), חלקת בנימין (סי' קי"ד ס"ק פ"ג, ציונים ס"ק קע"ה).
      3. במקום הפסד מרובה יש להקל – ש"ך (סי' קי"ד ס"ק י"ז), ח"א (כלל קכ"ז סעי' ג'), שעה"צ (סי' תס"ז ס"ק נ"), כה"ח (סי' קי"ד ס"ק נ').
      4. מראי מקומות -.
2. חילוני: בזמן הזה.
   1. מראי מקומות – **אחיעזר (ח"ד סי' ל"ז)**, הרימו מכשול (עמ' שנ"ט ).
      1. הגרשז"א זצ"ל (שולחן שלמה סי' רע"ב הע' ז' [על ס"ק ג']) – "ובתשובה לשואל דבזמנינו רבים ממחללי שבתות בפרהסיא הינם כתינוקות שנשבו, האם אפשר להקל ולשתות יין שהם מוזגים מבקבוק, כתב מרן זללה"ה: עיין בדר"ת סי' קכ"ד ס"ק י"ב שיש מקילים בזה"ז, אבל מ"מ במ"ש כת"ר חושבני דבניצוק שנעשה ע"י הגבהת כל הבקבוק לא מסתבר לחלק".

הגרשז"א זצ"ל (שולחן שלמה סי' רע"ב הע' ח' [על ס"ק ג']) – "ובתשובה לשואל אודות אדם שבניו מחללים שבת רח"ל, אולם בפניו אינם מחללים משום כבודו, אם שרי לו לשתות מיין שנגעו בו, אמר מרן זללה"ה שאם אינם מחללים שבת בכל אופן אלא אם יראו את הרב של השכונה הם יתביישו ויפסיקו לחלל את השבת, בכגון דא לא חשיבי מחללי שבת בפרהסיא ומגעם לא עושה את היין ליין נסך, ע"כ. - ועיין באליה רבא או"ח סי' שפ"ה ובמשנ"ב ס"ק ו, ובשו"ת מהרש"ם ח"א סי' קכ"א".

***הגרשז"א זצ"ל (מעדני שלמה עמ' כ"ח) – "וכן לענין נגיעת יין ע"י מחלל שבת בפרהסיא, אם מתבייש מלחלל שבת בפני רב וכדומה - יינו מותר".***

* + 1. ***הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל)*** -

If a secular college student visits your home and picks up a bottle of wine. Do I have to be choshesh for the halacha of a mechalel shabbos making this wine yayin nesech?

R' Y. Berkovits wrote: We are machmir for someone that is mechalel Shabbos b’farhesia, even if he is a tinuk shenishba. However, if he is embarrassed to be mechalel Shabbos in front of certain people, then you can say that what he does is not considered b’farhesia, and we are mekil. [Embarrassed means that he is on a certain level of yidishkeit, since he respects the Torah enough not to desecrate it b’farhesia. This does not include someone that in respect for anyone won’t do anything against their beliefs in front of them, if there is no difference whether their beliefs are Jewish or something else.] If he just picked it up and passed it but didn’t pour, we’d be mekil by a mechalel Shabbos. We’d also be mekil by a mechalel Shabbos for any wine that is a machlokes if it is considered mevushal (ex: Carmel Mizrachi wines). If the wine was covered, even though the seal was removed, we’d be mekil even by a non-Jew in front of you".

* 1. **לענין יין מפוסטר**.
     1. עי' לקמן.

1. יין מבושל - סעיף ג'.
   1. **לשתות עם נכרי**.
      1. מחמיר אא"כ בבית ישראל.
         1. דרישה (ס"ק ג', ס"ק ד', פרישה ס"ק ט') – "דאפילו לשתותו עם הגוי בבית ישראל שרי וראיה דקאמר בפרק אין מעמידין שמואל שתי ליה עם אבלט".
         2. כנה"ג (הג' הטור ס"ק י"ז, ס"ק כ"א).
         3. רע"א (על הט"ז ס"ק ד') – "לא מהני לשתייה אם נגע בו עובד כוכבים. תמוהים הדברים דהא להדיא איתא בש"ס שמואל ואבלט שתו בהדדי יין מבושל ועיין בפרישה לחלק דבבית עובד כוכבים אסור דלא גרע משאר משקין".
      2. מראי מקומות.
         1. ש"ך (ס"ק ו') – "מותר כו' ואפי' בשתיה ואפי' לכתחלה מותר לשתותו עם העובדי כוכבים כן הוא בש"ס ופוסקים".
2. יין מפוסטר (pasteurized).
   1. **מחמיר, אא"כ העלה רתיחות**.
      1. הגרשז"א זצ"ל (מנחת שלמה ח"א סי' כ"ה, ועלהו לא יבול ח"ב עמ' ס"ה) – "לענין מגע נכרי נראה דאף שכח דהיתירא עדיף וגם כתב הש"ך בסי' קכ"ד ס"ק ל"ג על מגע נכרי כיון שהוא רק מדרבנן יש להקל בספק, וגם אף על גב שכלל גדול הוא דאין לנו אלא מה שגזרו חז"ל ולא להוסיף על גזירתם, מ"מ מכל הלין טעמי דאמרן אינני יודע איך אפשר להקל ולסמוך על פיסטור שרק ממית את החיידקים לחושבו כמבושל אף על גב שלא ניכר בו שום שינוי ולא נחסר כלל מהמדה וגם לא נשתנה כלל טעמו וריחו וכולם קורין אותו בשם יין סתם ולא יין מבושל, וגם יין כזה הרי שכיח ומצוי מאד, ולכן חושבני דיש להקפיד ולהזהר בזה ממגע נכרי, וגם מאלה שדינם כנכרי לענין זה, בין ביין ובין במיץ ענבים".

הגרשז"א זצ"ל (ששכ"ה פרק מ"ז הע' צ"ה, ***שולחן שלמה סי' ער"ב ס"ק ג', הע' שם, ס"ק ג'.ב') – "פיסטור יין אינו מועיל לגבי מגע נכרי או*** *מחלל שבת בפרהסיה****".***

* + 1. אז נדברו (חי"ב סי' ג' ד"ה וכתבנו) – "מה שמבשלין היין להמית חידקים שקורין כאן מפוסטר אין זה בכלל מבושל לא לחומרא ולא לקולא היינו לענין יין נסך כיון שאניני הטעם אומרים שאין משנה כלל טעם היין הטבעי".
    2. חשב האפוד (הליכות חנוך פרק ב' אות צ') – "דגדר מבושל ביין נסך הם כפשטות דברי הש"ך (יו"ד סימן קכ"ג סק"ז) שנחסר ממדתו ע"י הרתיחה, אבל פאסטעריזיר"ט לא מקרי מבושל, ולא כדעת הג"ר משה פיינשטיין (שו"ת אגרות משה יו"ד ח"ב סימן נ"ב) דס"ל דפאסטעריזיר"ט מקרי מבושל, ואמר ע"ז הרב שאין בכחינו להקל נגד המבואר בש"ך להחמיר, וייעץ לי שהיינות שתחת השגחתי יחסרו ממדתם ע"י הבישול, וכן עשינו בעה"י. [והסביר בזה הג"ר יוסף שליט"א די"ל בשיטת אביו עפ"י סברא שמתאמרי משמי' דהג"ר מאיר אריק ז"ל דבישול שהוא חלק מעשיית היין אינו בישול להפקיע שם יין, ואמר את זה בנוגע ליין צימוקים שמבשלים לעשות יין, ולפי"ז י"ל דגם בפאסטעריזיר"ט לא חשיב בישול מכיון שהוא חלק מעשיית היין]".
    3. אור לציון (ח"ב פרק כ' סוף הע' י"ח) – "ויש לדעת שאף שיין מפוסטר חשיב מבושל לענין ניסוך למזבח, ומשום כך פסול לדעת הרמב"ם לקידוש, היינו משום שמחממים אותו בשיעור גבוה מחום שהיד סולדת בו, (כשבעים מעלות צלזיוס), אולם אין להחשיבו כיין מבושל לענין יין נסך, שאף שבשו"ע יו"ד סימן קכ"ג סעיף ג' כתב מרן שיין מבושל שנגע בו העובד כוכבים מותר, ומאימתי נקרא מבושל משהרתיח על גבי האש, הרי שיין מבושל אין בו משום יין נסך, מ"מ אין להתיר יין מפוסטר שנגע בו גוי או מחלל שבת, שכבר הביא הש"ך שם בשם הרשב"א והר"ן **דבעינן שיתמעט ממדתו על ידי רתיחה**, ויין מפוסטר, כיון שהוא מחומם בכלי סגור אינו מתמעט כלל, ושיטה זו היא השיטה האמצעית בגדר יין מבושל, והכי נקטינן, ולכן יש להזהר בזה ואין להקל".
    4. עי' משנה הלכות (חי"ב סי' ל"ד) – "בדבר שאלתו ביין מפוסטר (פאסטעריזירט בלע"ז) אי מקרי מבושל שלא יאסר במגע עכו"ם. הנה בש"ע יו"ד סי' קכ"ג ס"ג כתב דיין מבושל שלנו שנגע בו העכו"ם מותר ומאימתי נקרא מבושל משהרתיח על האש וביאר הש"ך דהיינו שיתמעט ממדתו ע"י רתיחה והגר"א ז"ל כתב דאף לענין שבת נחלקו הפשירו אם זהו בישולו אבל כשהרתיחו לד"ה הוי כמבושל ומשמע לכאורה דרתיחה בעלמא סגי. ומיהו באו"ז הגדול ע"ז כ"ט אות קנ"ה כתב וז"ל וגבי שמן פליגי בפ' כירה אי הפשירו זהו בישולו אי לאו הלכך גבי יין לא נאמר זהו בישולו עד שנדע בברור שהרתיח ונתבשל בישול גמור ע"כ, ומדהוסיף הרתיח ונתבשל בישול גמור משמע דלא סגי הרתיח לבד, ועיין תשב"ץ ח"א סי' ר"ט בשם הרמב"ן ובמאירי הביא ג' שיטות ולכן נראה דאין להקל לכתחילה להתיר במגע והגם שהוא ספיקא דרבנן, וכן ראיתי לידי"נ הגאון מוהרש"ז אויערבאך שליט"א בירושלים עיה"ק שהדפיס בקונטרס תורה שאין להקל במגעו לכתחילה עכ"פ".
    5. הגריש"א זצ"ל (קובץ תשובות ח"א סי' ע"ה, סי' ע"ו, הל' שבת בשבת פרק ז' הע' ס"ג, ***דרור יקרא סוף עמ' שנ"ו***, אשרי האיש יו"ד פרק ח' אות כ"ג) – "אם יתברר שכך הוא סדר עשיית היין בזמנינו וכל היינות הם מפוסטרים הרי לפי האמור יש להזהר לא לשתות יין שנגע בו גוי או **מחלל שבת בפרהסיא** על אף שהוא מפוסטר".
    6. הגר"א נבנצל שליט"א (ביצחק יקרא על סעי' ח') - לשונו לקמן.
    7. הל' שבת בשבת (פרק ז' סעי' ל"ד) – "אין להקל בן לענין יין נסך להחשיבו כמבושל אא"כ העלה רתיחות".
  1. **מיקל: נחשב יין מבושל**.
     1. אג"מ (יו"ד ח"ב סוף סי' נ"ב, ח"ג סי' ל"א, אה"ע ח"ד סי' ק"ח ד"ה לחשוב, שמעתתא דמשה סי' תע"ב ס"ק ט') – "ומדת החום לענין להתחשב יין מבושל פשוט שהוא ביד סולדת אף שלא מעלה רתיחות דיד סולדת הוא בחשיבות בשול לכל הדינים בדבר לח, ומש"כ הש"ך סימן קכ"ג סק"ז דהיינו שיתמעט ממדתו ע"י רתיחה פשוט שביד סולדת כבר **נתמעט משהו**, והוא בערך קע"ה מעלות לחומרא".
     2. עי' מנחת יצחק (ח"ז סי' ס"א אות א') – "א"כ לפי הנ"ל נופל לכאורה כל העצה זו לבשל יין לצורך רבים בבירא, אמנם כיון שכבר נהגו שם כן בהסכמת רבנים בעלי הוראה, ש"מ דס"ל כיון דבשעת הגזירה לא גזרו על יין מבושל, לכן אף דנשתנה המנהג, אם נאסר הוי כגזירה חדשה דלא גזרינן, ובפרט דעושין להציל מאיסור שתיית סתם יינן ממש, ואם נאמר כן שוב אין חילוק בין יין בסתם בישול ובין המבושל בדרך הנ"ל כנלענ"ד. ואם אולי כל הנדון הוא להציל מחשש מגען של ישראל מחללי שבתות של זמן הזה, יש לצרף עוד כמה צדדי היתרא, כמבואר בדרכי תשובה (יו"ד סי' קכ"ד ס"ק י"ב), ועי' בתשו' חלקת יעקב (ח"א סי' ס"ו), אז פשיטא דיש לסמוך להקל, ואין לחוש למש"כ באחרונה דנעשה מילתא דשכיחא כנ"ל".
     3. יביע אומר (ח"ח יו"ד סי' ט"ו, ח"ט או"ח סי' ק"ח אות קל"ד) – "רווחא שמעתתא גם לענין היין המפוסטר שדינו כדין היין המבושל, שאינו נאסר במגע גוי. והמחמיר בזה לכתחלה להזהר ממגע גוי תבא עליו ברכה. אבל בדיעבד אין לאסור שהתורה חסה על ממונם של ישראל".
     4. ***כבוד ועונג שבת (ארטסקרול עמ' מ"ז).***
     5. OU ***(דף הכשרות חכ"ד מספר ו' עמ' ל"ה) -***

However, the prevalent minhag, as articulated in Yebia Omer (Y.D. VIII:15) is that pasteurized wine qualifies as mevushal [Rav Moshe Feinstein z”l required pasteurization to a temperature exceeding 175˚ F and the Tzelemer Rav z”l insisted on a minimum 190˚ F]. On this basis OU permits wines that undergo flash pasteurization to be labeled either as mevushal or mifustar.

* 1. *ל*נגיעת מחלל שבת בזה"ז יש להקל.
     1. ***מנחת יצחק (ח"ז סי' ס"א אות א') - לשונו מובא לעיל.***
     2. שבט הלוי (ח"ב סי' נ"א, עי' פסקי תשובות סי' ער"ב הע' כ' [לשונו לקמן], עי' קובץ מבית לו ח"ז עמ' ל"ב אות ט') – "איברא בסתם יינם ונגיעת גוי ממש יש להחמיר דלא די בבשול בעלמא, אבל בנגיעת מחלל שבת בזה"ז, דבלא"ה יש דעות הסוברים דמחלל שבת לענין יי"נ קיל כמש"כ בס' מנחת פתים סי' קכ"ד ס"ח בשם ס' האשכול, וגם י"א דמחללי שבת בזמנינו קילא קצת כמש"כ בתשובת בנין ציון ח"ב סי' כ"ג והובא בד"ת סי' קכ"ד שם, אעפ"י שאין הסכמת רבותינו כקולא זאת של הבנין ציון ואין עסקינו פה להכריע בזה מכ"מ די בכל הנ"ל לאיצטרופי להקל לענין בישול כשיטת המחבר דדי שירתיח פעם אחת ויחול עליו שם בשול וכלשון הרשב"א דקבלת הגאונים תורה היא".
     3. עי' תשובות והנהגות (ח"ב סי' ת"א) – "ולכן נראה שיש מקום להחמיר לעצמו ביין נכרי מפוסטר, (אבל במבושל ממש עד שמעלה אבעבועות אין לחשוש, שמשתנה בכך מיין ולא גזרו בו), אבל במחלל שבת בפרהסיא בזמננו במקום שהם כתינוק שנשבה, שיש מפקפקים בעיקר הדין שפוסל יין במגעו כיון שאינם מתחצפים כמחלל שבת בפרהסיא, רק שההשגחה נסתרת ולא חונכו וכאנוסים, אף שביארנו במק"א שאין לסמוך ע"ז ח"ו, ואדרבה הם מסוכנים יותר ללמוד מדרכם, מ"מ המיקל במפוסטר במחלל שבת שנגע ביין שלנו לכאורה יש לו על מה לסמוך".

עי' תשובות והנהגות (ח"ב סוף סי' קס"ב) – "ובעיקר מיץ ענבים יש לדון כשמבשלים בשיעור יד סולדת אבל לא מעלה רתיחה למעט מדתו אם נקרא מבושל שאין בו יין נסך, ובמק"א הבאתי בזה מחלוקת גדולי הפוסקים, ומרבינו הגר"א זצ"ל נראה להקל כשיד סולדת בו, אבל עדיף לדאוג שמבושל ממש שאז אין חשש וכמ"ש".

עי' מועדים וזמנים (ח"ג סי' רנ"ה בהג"ה ד"ה ומאידך) – "אין מבשלים עד חום דמאה מעלות רק לערך שבעים מעלות, וכה"ג שם יין עלה ופוסל במגע נכרי או מחלל שבת, שרק במבושל עד שמתמעט ממדתו על ידי רתיחה דין מבושל עלה שאינו פוסל במגע נכרי וכמבואר בראשונים (וש"ך סימן קכ"ג ס"ק ז ע"ש בביאור הגר"א), וכה"ג כיון שלא חימם עד מאה אחוז אינו מתמעט".

* 1. ***מראי מקומות – ששכ"ה (פרק מ"ז סעי' י"ט), אנציקלופדיה תלמודית (כרך כ"ד ערך יין של גויים, טור שס"ז).***
     1. תשובות והנהגות (ח"ה סי' ס"ג אות ז') – "***ביין מבושל נחלקו הפוסקים אם לברך בפה"ג או שהכל, (עיין סי' רמ"ב וסי' תע"ב ס"ק ל"ט), ופסק השו"ע (סי' ר"ב סעיף א') להלכה דמברך בפה"ג, ונראה דביין מפוסטר כשהפיסטור נעשה בבקבוקים סגורים, כיון שאינו ניכר בטעמו או בריחו שהוא מבושל ונראה ככל יין והוא בטעמו הרגיל, ברכתו בפה"ג לכו"ע, וכן נפסל במגע עכו"ם (ואינו כיין מבושל שאינו נפסל במגע עכו"ם), ועיין בח"ג (סי' רס"ב) שבי' הדבר היטב".***
     2. ***פסקי תשובות (סי' ער"ב הע' כ') – "ולענין יין ומיץ ענבים שעובר 'תהליך פיסטור' (כפי רוב היינות שלנו וכל סוגי מיץ ענבים) דהיינו שעובר בישול עד 80 - 70 מעלות חום, ואינו מגיע לנקודת רתיחה, נחלקו גדולי זמננו בדבר, בשו"ת מנחת שלמה ח"א סי' כ"ה האריך לומר שאין דינו כמבושל, כיון שאין נחסר ומתמעט ע"י הבישול, וגם אין משתנה טעמו לגריעותא, ובשו"ת אג"מ יו"ד ח"ב סי' נ"ב העלה בו להיתר כדין יין מבושל, כיון שמעט מזעיר מתמעט מידתו ונשתנה טעמו, עיין שם, וכ"ה בס' קידוש כהלכתו פי"ג בשם הגרי"ש אונגאר זצ"ל והגר"ש וואזנר שליט"א, ובתשובות והנהגות ח"ב סי' ת"א שמדינא מותר, אלא שיש מקום להחמיר מפני חומרת סתם יינם בזוה"ק פ' שמיני, וכמ"ש בשו"ת הרמ"ז סי' מ"ט".***
     3. עי' בס' דיני היין נספח ז' שסיכם הדעות שיש בזה כמה רמות של פיסטור ויש 4 תנאים שדנו הפוסקים בכל א' מהם אם הם מעכבים בשביל להחשיבו 'מבושל'- א)רתיחה ב)אידוי ג)שינוי טעם ד) לא שכיחא ,ע"ש עוד בצורה מפורטת הנפק"מ והפרקטיקה של היין היום***.***
     4. ***מיץ ענבים -*** בית מתתיהו (ח"ג סי' כ"א ד"ה ובמו"כ ).

1. אם יש איסור יין נסך על עצמו.
   1. **מחמיר**.
      1. הגרשז"א זצ"ל (שולחן שלמה סי' שכ"ה ס"ק א'.ב' ד"ה ועוד) – "שהוא עצמו אסור לו לשתות מהיין שהוא עצמו נגע בו, ובמרומים יענש על זה ששתה יין שנגע בו מחלל שבת".
   2. ***מראי מקומות – הגריש"א זצ"ל (מנשים באהל יו"ד אות נ"א).***
      1. ***קהלות יעקב (החדשים סי' קע"א, סי' קע"ג ) – "והא דקדושיו קידושין (של מחלל שבת) וגטו גט, יל"פ משום דאינו כנכרי אלא לגבי שאר ישראל ולא לגבי עצמו, שהרי הוא מחוייב באמת בכל המצוות שבתורה, וה"ה שלגבי עצמו דינו כישראל, שקונה אשה ומגרש אשתו וכו', ומה"ט אפשר שהוא עצמו רשאי לשתות ממגעו, ולבשל ביו"ט לאוכל שלו, דרק לגבי שאר ישראל דינו להחשב כנכרי. (גם י"ל ממנ"פ דאי הוא כעכו"ם הא שרי לשתות וכו'). 'והצעתי ספיקי דפא"מ שליט"א בפני בני מהר"ח שיחי', ואמר דאת"ל דאסור לשתות ממגע עצמו, א"כ אסור לישראל ליתן לו יין לשתות. והרי בגמ' חולין (דפ"ז) נתן רבי לצדוקי כוס לשתות ע"ש, וצדוקי הא כופר בדחז"ל, ומבואר ברש"י ז"ל שהביא בב"י (סי' קי"ט ביו"ד) דמי שאינו מאמין בדחז"ל אוסר היין במגעו, ואולם בש"ע או"ח (סי' שפ"ה) נפסק דצדוקי מבטל רשות, ונראה לכאו' דאוסר יין במגעו (ועכ"פ לדעת הסוברין דהקראים אוסרין יין במגע, אע"פ שכך הורגלו מדרכי אבותיהן, א"כ ה"ה צדוקי), עכ"ד הנעימים".***
      2. ***הגרח"ק שליט"א*** (***דולה ומשקה סוף עמ' שצ"א) – "שאלה: האם מותר לתת לחילוני לשתות יין, או שנחשב שמכשילו ב'לפני עור', ששותה יין האסור. וכן חילוני שחזר בתשובה אם מותר לו לשתות יינו. תשובה: עי' בכתבי אמו"ר זצ"ל החדשים סי' קע"א קע"ג".***

***הגרח"ק שליט"א*** (***דולה ומשקה ריש עמ' שצ"ב) – "שאלה: מחלל שבת בפרהסיא, כשאינו תינוק שנשבה, ששחט, האם יכול בעצמו לאכול משחיטתו, לדברי מרן הסטייפלר שכלפי עצמו אינו כעכו"ם. שיש שמועה בשם מרן הגרי"ש אלישיב (שליט"א) [זצ"ל] שלא יאכל משחיטת עצמו, האם פליג על מרן הסטייפלר. תשובה: אין הדין ברור".***

1. שאר ענינים.
   1. **טעימת סתם יין**.
      1. עי' סי' ק"ח סעי' ה', לשיטות ומראי מקומות.
   2. **שרי קעסקס** (Sherry casks) - **יי"ש וויסקי ששמים אותו בחביות של סתם יינם כדי שיספגו את הריח ואת הטעם**: האם מותר לשתותו.
      1. מראי מקומות – משנה הלכות (ח"י סי' ק"ח, סי' ק"ט), מנחת אשר (באתר, ח"א סי' מ"ד, סי' מ"ה ), הגר"א גרשטן (Daf Consumer ח"א, פורים תשע"ד), ר' אליהו ווינשטין (AKO), Sherry casks (נייהויז), wine whisky & halachah (קאלוס, סלאנסקי), ושב ורפא (ח"ג סי' קכ"א).
   3. מראי מקומות.
      1. הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל) -

Are we חושש for ניצוק חיבור by כשר יין? For example a waiter in a restaurant who pours wine in to a non Jews cup with leftovers. When hosting a Kiruv event does one have to be חושש for ניצוק חיבור when pouring wine to non Jews or non Shomer Shabbos's cup that has remnants of wine?

R' Y. Berkovits wrote: We are machmir for a Goy, but not for non-frum Yidden. If there are Goyim by your event, I would suggest walking around with lots of new cups.

הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל) -

Friday night I left a bottle of open non-mevushal wine with its cork on the table. We left the house with one kid (13-years-old) home the whole time. Usually, the non-jewish housekeeper cleans up after my kids do. I am not sure if one of my kids put the bottle back in the closed cabinet (not locked) or the housekeeper did. We asked the housekeeper and she said she did not touch the bottle (she is not reliable). Can we use this bottle of wine or do we need to throw it out due to the uncertainty?

R' Y. Berkovits wrote: Even if the Goy moved it, it would be fine. We are mekil if a Goy moves a closed bottle if front of a Yid (בפני ישראל), even though the bottle is not sealed. [Rav Elyashiv said that it doesn’t need to be closed with a cork, a tissue in place of the cork would be enough.]