43 קרפף שלא הוקף לדירה
קטגוריות: ש_ס / יג עירובין / עירובין - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים / עירובין  פ_א - פ_ג

יום ועש"ק בשלח י"א שבט תשס"ה

א] ביסוד דינא דקרפף שלא הוקף לדירה אין מטלטלין בו יותר מבית סאתים, נ' שנחלקו בזה הראשונים ז"ל, וכמו שיתבאר בעזה"י.

דהנה בפירש"י לעיל דט"ו., ד"ה אין מטלטלין בו, ז"ל, אם הי' היקפו יותר מבית סאתים כחצר המשכן, ושיעור זה נתנו חכמים לכל היקף המתוקן ואינו מתוקן כל צרכו, כגון למחיצה שאין בה שתי וערב בהאי פירקא, ולהיקף שלא הוקף לדירה בפרק שני, והכא נמי, אי בעומד מאליו מוקמת לה שפיר כו', הואיל ולאו להכי עבידא, יהבו ביה רבנן האי שיעורא, עכ"ל.

ואשר מבו' מד' רש"י, דיסוד הדין דהיקף שלא הוקף לדירה אין מטלטלין בו יותר מבית סאתים, הוא משום דהוי זה היקף גרוע, וכ"ה הדין בכל היקף גרוע שנתנו חכמים שיעור דבית סאתים, ופירש רש"י דאי"ז דין מסוים בהיקף שלא לדירה, אלא איכא גווני אחריני דהיקף גרוע דגם בהם ניתן שיעור זה, והיינו חדא במחיצה שאין בה שתי וערב, דנמי הוי זה היקף גרוע, וע"כ לא התירו בו ליחיד יותר מבית סאתים, וגם מחיצה העומדת מאלי', כיון שאינה עשוי' להקיף הוי זה היקף גרוע, ונתנו בזה חכמים לשיעורא דבית סאתים.

וכ"ה גם בל' רש"י לעיל די"ט:, ז"ל, יותר מבית סאתים אסור, שזה שיעור היקף שלא כתיקנו, עכ"ל, והרי דהא דלא שרינן בהיקף שלא לדירה יותר מבית סאתים, אי"ז שיעור מסוים בהיקף שלא לדירה, אלא כללא הוא בכל היקף שלא כתקנו ששיעורו הוא עד בית סאתים.

אמנם הנה מה שפירש"י דאיכא גווני אחריני דהיקף גרוע שנתנו בו חכמים שיעור דבית סאתים, הנה מצינו בד' הראשונים שנחלקו ע"ז, דהנה במה שפירש"י דהא דבעומד מאליו נתנו חכמים לשיעורא דבית סאתים, הוא משום דג"ז הוי היקף גרוע, עיי"ש בחי' הרשב"א והריטב"א שמבו' בדבריהם דהא דלא שרי בזה יותר מבית סאתים, הוא משום דחשיב כהיקף שלא לדירה, כיון שעמד מאליו ולא נעשה ע"ד דירה, ז"ל הרשב"א שם, אלמה אמר רב הונא ברי' דרב יהושע אין מטלטלין בו אלא בית סאתים, ואם נטעו מתחלה לדירה אפילו יתר מבית סאתים דלאו כקרפף הוא אלא כבית דירה ממש הואיל ונטעו לשם דירה, עכ"ל, וז"ל הריטב"א, אי אמרת בשלמא שלא נעשו מתחלה לכך שפיר, דהא קיי"ל שגזרו חכמים על כל קרפף ומחיצות שלא הוקפו לדירה שאם הוא יותר מבית סאתים שיהא דינו ככרמלית, עכ"ל.

וגם במה שפירש"י דהא דלא התירו במחיצה שאינה של שתי וערב יותר מבית סאתים הוא משום דהוי זה היקף גרוע, הנה בחי' הרשב"א והריטב"א לעיל דכ"ב. מפורש דאף בזה הטעם הוא משום דל"ה זה היקף לדירה, ז"ל הרשב"א שם, דלא שרינן לעיל אפילו במחיצה דחבלים דעדיפא אלא כדי צרכן ואפי' לרבנן ובלבד שלא יהא בית סאתים פנוי, ואע"פ שהחבלים עדיפי, ולא חשבינן לה מוקפת לדירה כיון שאין דרים בה, עכ"ל, וז"ל הריטב"א שם, ועוד דכיון דאין תשמישו אלא לקיצין ולפי שעה אינו חשוב דירה, דא"כ תקשי להו לרבנן למה לא התירו בשיירא בית סאתים פנוי, דהא התם מחיצות חבלים חשובות יותר מפסים, כדאיתא בריש פרקין, ועיקרם לתשמיש אדם, וקשיא דרבנן דפסין לרבנן דחבלים, אלא ודאי דתשמיש לפי שעה ושהוא בא לקיצין כגון זה לא חשיב דירה ואין היקפו היקף דירה וכו', עכ"ל, והרי להדיא דהא דלא התירו בחבלים יותר מבית סאתים, הוא משום דהוי תשמישן לפי שעה ול"ח זה היקף דירה.

וכ"ה מבו' גם בד' התוס' לעיל די"ח. ד"ה אפילו, דהא דלא התירו בשיירא יותר מבית סאתים הוא משום דל"ה זה היקף דירה, וכמש"כ שם בתי' קמא, ז"ל, וי"ל דגבי שיירא הואיל ונעשה לצורך שעה ל"ה חשיב מוקף לדירה כמו פסין, עכ"ל, וכן מבו' גם בתוס' הרא"ש שם, ונ' דגם בתי' בתרא דהתוס' שם שכתבו א"נ גבי עולי רגלים הקילו והחשיבו פסין כמו מחיצה גמורה וכו', נמי מודו לזה דהא דלא התירו בשיירא יותר מבית סאתים הוא משום דלא חשיב זה מוקף לדירה, ולא משום גריעות המחיצות, ואך דהרי אף בשיירא כל שעושה מחיצת שתי וערב שרי אף יותר מבית סאתים, וצ"ב דכיון דהיקף לשעה לא חשיב היקף לדירה, א"כ מה מהני אם עושה מחיצות שתי וערב, ובע"כ צל"פ בזה, דהיכא דאיכא דירה גרועה בעי' מחיצות גמורות כדי לאשוויי המקום לדירה, ומחיצות גרועות ל"מ לאשוויי מקום זה לדירה, וע"כ בשיירא דאי"ז דירה גמורה ל"מ מחיצות חבלים לאשוויי מקום זה למקום דירה, וע' עוד להלן מש"נ בזה, ואשר זהו מש"כ התוס' דגבי עולי רגלים הקילו והחשיבו פסין כמו מחיצות גמורות, וע"כ שפיר מהני הפסין לאשוויי המקום למוקף לדירה, וכן מבו' גם בל' התוס' לעיל די"א. ד"ה אילימא שכתבו בתו"ד, ז"ל, ועוד דבשיירא אין להתיר כמו בחצר "שמוקף לדירה", עכ"ל, והרי דשיירא ל"ח היקף לדירה, ועמד בזה האבנ"ז סוף הל' עירובין.

] ונראה לפ"ז, דבעיקר הגריעותא דקרפף שלא הוקף לדירה, פליגי בזה רש"י עם תוס' הרשב"א והריטב"א, דלדעת רש"י הוי הגריעותא בהמחיצות, דהיקף שלא נעשה לדירה הוא היקף גרוע, ודמי זה למחיצה שאינה שתי וערב, ולמחיצה העומדת מאלי', דהוי זה היקף גרוע, וה"נ היקף שלא לדירה הוי היקף גרוע, וכל' רש"י בדי"ט: דהוי היקף שלא כתקנו, וע"כ לא שרי בזה יותר מבית סאתים, אך לדעת תוס' ודעימייהו דמצינו לשיעורא דיותר מבית סאתים רק בדין קרפף שלא הוקף לדירה, הרי יל"פ דהגריעותא דקרפף שלא הוקף לדירה אי"ז גריעותא בהמחיצות, אלא הוי הגריעותא בהרשות, דכל היכא שאין הרשות מקום דירה לא התירו חכמים יותר מבית סאתים, ולהלן בדברינו יתבארו בעזה"י כמה ראיות לזה דלדעת התוס' ודעימייהו זהו יסוד דינא דקרפף שלא הוקף לדירה.

והנה בסוגיין דכ"ד. אמרי' דאם הוקף ולבסוף פתח ל"מ, ואכתי לא שרי יותר מבית סאתים, וצ"ב הטעם בזה, ולפי המבו' נראה דזה תליא בפלוגתת רש"י ותוס' ודעימייהו, דלדעת רש"י דהגריעותא דקרפף שלא הוקף לדירה, הוא דמחיצות שלא נעשו לדירה הוו מחיצות גרועות, הרי דמה"ט אף אם פתח אח"כ, מ"מ כיון שבשעת עשיית המחיצות לא הוו לדירה, הוי זה היקף גרוע, וע"כ לא שרי בזה יותר מבית סאתים, ולדעת תוס' ודעימייהו דהגריעותא דקרפף שלא הוקף לדירה הוא משום דאין הרשות מקום דירה, נ' דהא דל"מ הוקף ולבסוף פתח, הגם דהשתא משמש המקום לדירה, הוא משום דקביעות רשות למקום דירה הוי רק ע"י מחיצות, שהם מסיימים ומיחדים המקום לדירה, וע"כ כל שבשעת עשיית המחיצות אכתי ל"ה המקום משמש לדירה, ולא הועילו המחיצות לייחד ולסיים המקום לדירה, תו אף אחר שפתח לו בית, אין מתיחד המקום למקום דירה, דליכא מחיצות שייחדוהו למקום דירה.

ומקור לזה נראה, ממש"כ הראשונים בסוגיין דכ"ג., דלדעת ריב"ב מהני שומירה ובית דירה בקרפף בית סאתים, אף שהוקף ולבסוף פתח, ומד' הראשונים שם מבו' דהוא חד דינא עם הא דמתיר ריב"ב בקרפף בית סאתים בשהוא סמוך לעיר, הגם שאי"ז היקף דירה גמור, וכן לדעת הרשב"א ודעימי' אף הא דמתיר בשומירה, הגם דלא חשיב זה דירה גמורה, וצ"ב מה ענין זל"ז.

ומצינו בתוס' הרא"ש שם שמבו' בדבריו הטעם בזה, ז"ל, הלכך נראה דהך שומירה ובית דירה דירה גרועה היא, ולא בעי' פתח ולבסוף הוקף וכו' אבל ביתר מבית סאתים בעי' דירה חשובה כגון פתח ולבסוף הוקף, עכ"ל, ומבו' בדבריו דהגריעותא דהוקף ולבסוף פתח, הוא דכה"ג הוי זה דירה גרועה, וע"כ בבית סאתים דסגי לריב"ב בדירה גרועה, שפיר מהני אף הוקף ולבסוף פתח, וכ"ה גם בל' הרא"ש בפסקיו סי' ???, ז"ל, אבל למאי דפרישית דשומירה ובית דירה הוי דירה גרועה ומהניא אף בהוקף ולבסוף פתח בבית סאתים וכו', ולפ"ז מבו' דהא דשרי ריב"ב בהוקף ולבסוף פתח, הוי חד דינא עם הא דשרי בסמוך לעיר ובשומירה, אשר היינו משום דל"ב בזה דירה גמורה, וע"כ מה"ט שרי גם בהוקף ולבסוף פתח, הגם דאי"ז דירה גמורה.

ואמנם עיקר הדבר צ"ב, מ"ט נימא דהוקף ולבסוף פתח הוי דירה גרועה, ונ' דזה מתפרש כמש"נ בדעת התוס' ודעימייהו, דהא דל"מ הוקף ולבסוף פתח, הוא משום דיחוד המקום לדירה הוי ע"י המחיצות, וע"כ כל שבשעת עשיית המחיצות לא נתיחד המקום לדירה, תו אף דהשתא הוא משמש לדירה ל"ח מקום דירה, ואשר ע"כ לדעת ריב"ב דל"ב שיהא המקום מקום דירה גמור, וסגי בדירה גרועה, שפיר מהני אף הוקף ולבסוף פתח, דהגם דאי"ז מקום דירה גמור, מ"מ כיון שה"ז משמש לדירה הוי זה דירה גרועה.

ויל"פ עוד בנוס"א, דהנה בתשו' הרשב"א מכת"י שנד' בתשובותיו למכילתין הוצ' אורייתא מבו' דהא דשרי ריב"ב אף בדאיכא שומירה ובסמוכה לעיר, היינו דהגם דאי"ז מקום דירה, מ"מ כיון דעי"ז הוא משתמש שם טפי, התירו חכמים בדלי"ב יותר מבית סאתים, ולפ"ז הרי דמה"ט ל"ב שיהא פתח ולבסוף הוקף, דכל הא דבעי' פתח ולבסוף הוקף הוא רק היכא דבעי' שיהא המקום מקום דירה, דלזה בעי' לכח המחיצות וכמש"נ, אך משא"כ בקרפף בית סאתים דשרי ריב"ב אף בשאינו מקום דירה, וסגי במה שהוא משתמש בו טפי, הרי דמה"ט שרי אף בפתח ולבסוף הוקף כיון דהשתא הוא משתמש בו טפי, וז"פ.

] ועיקר מש"נ דלדעת תוס' ודעימייהו, הגם דיסוד דינא דהיקף דירה הוא דבעי' שיהא המקום מקום דירה, מ"מ יחוד המקום למקום דירה הוי ע"י המחיצות, שהן בכחן לסיים וליחד המקום למקום דירה, יש ללמוד כן עוד מכמה דוכתי.

חדא הוא ממה שפירשו הראשונים הבאנו דבריהם לעיל סק"?? דהא דלא התירו בחבלים יותר מבית סאתים, הוא משום דהוי זה היקף גרוע ולשעה ואי"ז היקף דירה, והנה הרי מ"מ אם עביד מחיצת שתי וערב שרי אף ביותר מבית סאתים, וצ"ב דכיון דהוי זה היקף עראי ול"ח היקף דירה, מ"ט במחיצות גמורות שרי אף ביותר מבית סאתים,