מראי מקומות זימון קצה_2
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / הלכות זימון וברכות הנהנין - הרב יהושע ננקסקי

**סי' קצה**

ס"א

★במשנה נ. "שתי חבורות שהיו אוכלות **בבית אחד** בזמן שמקצתן רואים אלו את אלו הרי אלו מצטרפים לזימון וכו'".

ועי' שו"ת הרשב"א [ח"א צו] הובא במג"א וצוין ברע"א שדן גבי תפילה לצרף את הש"ץ שעומד בתיבה שהיו לה מחיצות.

**ובטעם א'** נקט שהתיבה לא חולקת מקום לעצמה, עי"ש.

**ובטעם ב'** "עוד אני אומר שאפשר לומר שכל שרואין אלו את אלו, כאילו הן בבית אחד דמי ומצטרפין, ודומיא דזימון של ברכת המזון דתנן [ברכות דף ג, ב] שתי חבורות אחד בזמן שמקצתן רואין אלו א אלו הרי אלו מצטרפין לזימון, ולא תימא דוקא בבית ממש, דבית אחד היינו ב**ירה אחת**. וכמו שאמרו דקרו לבירה בית, וכן מבית לבית האמור בפסחים דהיינו מבירה לבירה אחרת", עכ"ל.

והיינו שבית אחד ל"ד אלא המשנה מיירי בבירה, ובירה היא "בית גדול הוא ופתוחין לו בתים סביבותיו ואין הבירה עשויה לתשמיש אלא לישיבה והילוך בני הבתים **והכל בית אחד הוא** כדכתיב הבירה אשר הכינותי וכו'" [לשון הרשב"ם ב"ב סא: ד"ה בבירה גדולה].

וא"כ היה מקום לומר שרק בכה"ג מצינו שמהני רואין אלו את אלו, אבל לא בב' בתים ממש.

ולשון השו"ע או **בשני בתים** משמע דגם שני בתים חלוקים מהני רואים.

וכן מבואר ברשב"א בחידושיו "אורחא דמילתא נקט ומיהו ל"ד בבית אחד וה"ה לשני בתים וכדגרסינן עלה בירושלמי **לא סוף דבר בבית אחד אלא אפי' שני בתים וכו'".**

ובדעת הרשב"א למדו הרע"א והביאה"ל דס"ל דב' בתים מהני גם אם בכל אחד אין כדי זימון מצטרפים ונוצר חיוב זימון.

וכן הרא"ש ס"ל כנ"ל [עי' רעק"א].

**ודעת הרשב"ש** דרק שהיו בכל חבורה כדי זימון מהני ראיה לצטרפם לזמן ביחד, אבל לא ליצור חיוב זימון.

וכן ס"ל לרא"ה, הובא בביאה"ל כן.

והביאה"ל נטה כרשב"ש.

ועי' או"ש [הל' ברכות פ"ה יב].

ובביאה"ל הנ"ל מוסיף דהרשב"ש פליג היתר דאפי' יש כדי זימון רק הצירוף יצור עשרה [כגון חמשה וחמשה] ג"כ לא מהני, ולא יכלו לזמן בשם.

ונראה שבזה לא הכריע כמותו.

וי"ל מ"ש זימון של 3 שלא נוצר חיוב ע"י ראיה, דראיה לא יוצרת חיובים, וזימון עשרה י"ל דמהני.

ואולי י"ל דזימן 10 זה אותו זימון של 3 בתוספת הזכרת השם, לא דהוא זימון חדש, ולכן שפיר מהני ולא חשיב שנוצר כאן חיוב, ויש להאריך.

ועי' ברמב"ן [פסחים פ: ד"ה ואי קשיא] שדעתו שגם לזימון לא מהני רואים כמתניתין ודלא כהירושלמי.

וז"ל "ולי נראה שאין אותו הירושלמי הולך על דרך גמרתנו".

**נמצא ג' שיטות**

1. דעת הרמב"ן דלא מהני רואין בשני בתים כפשטות המשנה ודלא כירושלמי, [וכן הוא דעת האו"ז הל' ק"ש ה].
2. לרשב"א מהני ב' בתים כירושלמי, וגם אם אין בכל אחד שיעור כדי זימון בכ"ז נוצר חיוב, וכן הוא דעת הרא"ש.
3. רשב"ש ס"ל דמהני צירוף רואים רק בדאיכא כדי זימון בכל החבורה, וכן הוא דעת הרא"ה, וכן הוא הכרעת הגר"א, והביאה"ל.

★יל"ע מה נחשב רואים האם בפועל או מקום שראוי לראות ע"י הטית הראש וכדו'.

וכן יל"ע עומד רואה יושב אינו רואה האם מהני.

וכן יל"ע סומא דלא רואה האם מצטרף [ועי' א"א בוטשאטש].

★וכן יל"ע אי בעינן רואים אפי' מקצתן רק מ**שתי** החבורות, דהיינו שמכל חבורה רואים קצת, או דסי קצתן רואים אפי' שרק חבורה אחת וחבורה שניה כלל לא רואה.

★וכן יל"ע דאולי שיש **2 חבורות** [שיש כאן צירוף רק לא 10 בזה מהני] מצינו צירוף ע"י ראיה, אבל במקרה שיש כאן עשרה אנשים שכ"א לא רואה את חברו כלל, כגון 10 קומות ובחוץ עומד אדם אחד שרואה את כולם, האם מצטרפים.

★ויל"ע דבהלכות תפילה פסק המשנ"ב [נה נז] שבמקום הדחק אפשר לצרף וכל המקור שמועיל לצרף ע"י ראיה הוא מהרשב"א הנ"ל שלמד מזימון, ואילו הכא בביאה"ל פסק כרשב"ש דכ"ז רק בשיש כדי זימון כל החבורה, אבל לא יוצר חיוב ע"י הצירוף, וא"כ גם בתפילה שאין עשרה היה צריך לצאת שלא מהני, ומ"ש.

ועי"ש בשעה"צ [נג] שהביא את ה"משכנות יעקב" [או"ח עה] שהקשה זה.

★יל"ע מה נחשב שמש שמצרף, האם במשמש כל הסעודה או רוב הסעודה או מקצת.

עי' רשב"א מה שהביא ירושלמי דכ"ז דוקא אם נכנסו בשעה ראשונה על מנת כן.

ועי' ב"י דכ"ז רק לתר"י דבעי הסיבה מתחילת הסעודה וכו', ועי"ש בדעת הטור.

וע"ע בב"ח.

וע"ע במג"א [ב].

וברמב"ן [ריש פרקין] הוכיח מכאן דלא בעינן הסיבה כלל.

★במשנ"ב [ו] מביא אחרונים **דבית אחד** לא בעינן שיכנסו ע"ד זה.

יל"ע מה הכוונה בית אחד, האם בית אחד ממש או כל מקום מוקף מחיצות.

★ויש מי שאומר שאם רה"ר מפסקת בין שני הבתים אינם מצטרפים.

עי' ט"ז [ב].

וע"ע א"ר [ב].

★יל"ע אי החסרון של רה"ר ביניהם זה רק בשני בתים שבזה נתחדש שאמנם הראיה מצרפת רק כשיש רה"ר א"א לצרף, אבל אם היו מפוזרים בשדה אחת ורה"ר מפסקת ביניהם לא אכפ"ל.

או שגם בכה"ג יש חסרון של רה"ר מפסקת.

★יל"ע האם הפסק רה"ר גם כשבאים לצרף 2 מקומות מעל 10 טפחים, כגון שרוצים לצרף שני בתים בקומה ב' ועובר ביניהם רה"ר, י"ל דרק כשבאים לצרף דרך הקרקע בזה נאמר שיש כאן דבר שמפריע לצירוף, דהיינו הרה"ר שעוברת ביניהם, משא"כ כה"ג ביניהם לא עובר רה"ר דהרי אין רה"ר מעל עשרה טפחים, רק למטה יש הפרעה של רה"ר, האם גם בזה נאמר החסרון של רה"ר.