כיצד יבמות - הרב מנחם גרונר
קטגוריות: ש_ס / כד יבמות

בסיעתא דשמיא

זיקה: בביאור המחלוקת אם יש זיקה: ביבמות י"ז: נחלקו אמוראים [ותנאים] אם אסור בקרובות יבמתו, ובפשוטו האיסור הוא מדרבנן ועי' בנמוק"י שם ...

מיתת הבעל: בגדר ההיתר: עי' בקידושין דף י"ג: דס"ל לגמ' ללמוד היתר האשה במיתת הבעל מסברא דהוא אסרה והוא שרתה [עי' ברש"י שהרי בו אותו קשורה] ודחתה הגמ' "והא עריות דאסר להו ולא שרי להו" ויל"ע למסקנא אם גדר ההיתר הוא דאישות הבעל היא האוסרת ופקעה או דין היתר כגירושין. ובגמ' יבמות נ"ה: "ש"ז דאשת איש פרט למשמש מתה, דסד"א [הואיל] לאחר מיתה שארו איקרי קמ"ל" ובתוס' שם ס"ל דקמ"ל דאחר מיתה אינה שארו [וע"כ אינה יורשה כשהוא בקבר] [ובעינן פסוק לזה אע"פ שמיתת הבעל מתרת ויל"ד אם ס"ל שזה גדר ההיתר ועי' בחי' רבי ראובן יבמות סימן ל"ה סק"ב שפי' דהוא שני דינים עיי"ש].

קרובות: לאחר מיתה וגירושין: בגדר האיסור: יש לדון בגדר האיסור אם הפשט שנשאר עדיין קצת אישות שהיא האוסרת [דהוה עדיין אשת אח] או גדר אחר: עי' בקידושין דף י"ג: דס"ל לגמ' ללמוד היתר האשה במיתת הבעל מסברא דהוא אסרה והוא שרתה [עי' ברש"י שהרי בו אותו קשורה] ודחתה הגמ' "והא עריות דאסר להו ולא שרי להו" **א.** עי' בקובץ הערות סי' י"ב שביאר דהאישות אוסרת לעולם ועל איסור קרובות לא נאמר היתר דמיתה וגירושין [הביאור בד' לכאורה דבקידושין אדם אוסר על כל העולם וגם על אחיו וכמגרש, מתיר רק את האיסור לעולם ולא את האיסור לאחיו עיי"ש] ועיי"ש שדן עפ"י דבריו לשיטת רש"י [בקידושין ס"ט.] בנהייתה ערוה אחר הקידושין, הקידושין פקעי יהיה מותר בקרובותיה כיון דההפקעה אינה דין היתר שהותר לזו ולא לזו אלא דכל המצב דהקידושין פקע וממילא כל מה שאסרו עיי"ש. ר' ראובן יבמות סי' ל"ה אתוון דאורייתא כלל ח' משנת רבי אהרן יבמות סימן ט"ו אכן ד' האבני מילואים מ"ד סק"ד אסור בקרובות

נידון זה בזיקת ייבום: עי' ביבמות י"ח. דהו"א דאף למ"ד יש זיקה ואסור בקרובות היבמה מ"מ הני מילי בחיים ולאחר מיתת היבמה מותרות וקמ"ל דאסור :דזיקה בכדי לא פקעה" ויל"ע מה ההו"א דבזיקה מותרת הא בכל אישות אסורה [ובירושלמי יש מ"ד שמותרת] א. עי' בקובץ הערות י"ב סק"ב שביאר דבזיקה מצב הזיקה הוא האוסר וכשאין זיקה ממילא מותרת ויל"ע מה המסקנא דאסורה הא לכאו' כשמתה פקע הזיקה [ואולי הקמ"ל דמיתת היבמה לא מפקעת הזיקה, ויל"ע ק' דאם בתחי' ס"ל דפקעה במיתה היינו כיון דלא שייך עוד ייבום וא"כ מה ס"ל במסקנא ואולי ס"ל דזיקה לא קשורה לייבום ויל"ע]. **ב.** עי' בחידושי רבי ראובן סי' ל"ה שכ' דמה שאסורות קרובות לאח"מ הוא כיון דנשאר דין אישות גם לאח"מ ולפי"ז י"ל דבזיקה אינה אלימא שיהיה זיקה לאח"מ [ולפי"ז ג"כ הקמ"ל הוא שיש זיקה גם לאח"מ]. ג. יש שפי' עפי"ד רש"י דביבום או חליצה ע"י אחיו פוקעת הזיקה למפרע [עי' אמרי משה סי' ז'] וא"כ היכא שפוקע למפרע ודאי מותר ביבמה. ויש להעיר, דהנה מצינו בסוגיין עוד מקרים שפוקע הזיקה ומ"מ מותר בקרובות. א. בתוס' י"ז: כ' דבקידש אחותה של יבמה אם ערוה מפקע זיקה מותר באחותה ואע"ג שהיתה אסורה קודם הקידושין מדין אחות זקוקתו. ב. בחלץ או ייבם אחיו [י"ז:] מותר באחותה ובזה ג"כ אע"פ שקודם שייבם היתה אחותה עליו באיסור קרובות [ולפי"ד רש"י הנ"ל דפקע למפרע ניחא].

זיקה ככנוסה לרבי שמעון – הגדר אחר שהזיקה מחילה את עצמה ובודאי דאורייתא שונה מאיסורי זיקה רגילים

זיקה גדר האיסור ודאי שיש זיקה והמחלו' כלפי איסורי אישות – אבי עזרי ועוד

קידושין מפקע זיקה – רמב"ן וריטב"א י"ח: ותוס'

אחיו מאביו ומאמו: לענין יבום רמב"ן ועוד בי"ח: תלוי גם בעונשין מן הדין ועוד יל"ד

אשת אחיו שלא היה בעולמו ייבם ואח"כ נולד בגדר ההיתר רש"י ותוס' כ. – מה עושה ייבומין הראשנים עליה.

ביאה ראשונה

שניות: בגדר האיסור בשניות, אם איסור דרבנן על הביאה [או הנישואין] או איסור ערוה דרבנן: א. עי' בטור אהע"ז סי' ט"ו שכ' דיש שאינן בני קידושין מדרבנן, ומ"מ בנתקדשו צריכות גט ועיי"ש בדרכי משה שביאר דהוה **ערוה מדרבנן** וכלפי הדרבנן לא תפסי בה קידושין, [אע"ג דמדאורייתא תופס, נפק"מ בבא אחר וקידשה שצריכה גט ממנו כיון דמדרבנן לא תפסו הקידושין] עיי"ש. ועי' בבית יוסף שם שכ' דל"ש למימר כן עיי"ש ב. עי' מהרש"א יבמות ק"ח: דצרת שניה חולצת ומבואר דהוה ערוה שעושה דין צרה [עיי"ש בקרן אורה] וברמב"ם פ"ו מיבום מבואר לאו הכי [ועי' בברכת אברהם יבמות דף כ"א. שכ' דאף לרמב"ם אפ"ל דשניה הוה ערוה אלא דס"ל דצרת ערוה היא פטור וכיון דהערוה עצמה לא פטורה דהא חייבת מדרבנן ל"ש שתפטור צרתה].

אם [ולכאו' הסתפק בזה בדרכי משה שם שו"ע

ד' הקובץ הערות מבוססים כנראה על הנחה, דאין הגדר באיסור אשת אח דמה שהיא אשתו של האח זה האוסר וממילא אם כבר אינה אשתו של האח ל"ש איסור ואז ממילא אם מותרת לשוק גם מותרת לאח, אלא הגדר כמו שאוסר לעלמא גם אוסר לאחיו ובמיתת הבעל או גירושין היתיר רק את האיסור לעלמא אבל את האיסור לאחיו השאיר דהאח אוסר לא היה שייך לחלק בין