24הטעם דבעינן קורע על מנת לתפור
קטגוריות: ש_ס / יב שבת / כללי המלאכות / קונטרס דעת המחשבת

**הטעם דבעינן קורע על מנת לתפור**

יל"ע מדוע בעינן מוחק ע"מ לכתוב וקורע ע"מ לתפור וכו', האם משום דאל"כ חשיב **כמקלקל**, שהרי מלאכות אלו אין בהם תיקון בעצמותם, והם מלאכות של קלקול, אלא שאם עושה בשביל תיקון אפשר להחשיבם כמלאכות של תיקון מכיון שמביאות בסופן לידי תועלת. או"ד אין זה רק משום דלא להוי מקלקל, אלא משום שכך **היה במשכן** במלאכות אלו, ולולי כן אין להם חשיבות של מלאכה כלל.[[1]](#footnote-1)

ויתכן דנפק"מ אם בעינן דוקא על מנת **לתפור**, או דסגי בכל תיקון שהוא, דאם הטעם משום דהוי דומיא דמשכן א"כ יתכן דבעינן דוקא ע"מ לתפור מידי דהוי אמשכן, אולם אם רק בעינן דלא להוי מקלקל, א"כ סגי בכל תיקון בכדי דלא להוי מקלקל. ובפשוטו נחלקו בזה הראשונים:

בתוס' שבת עג: משמע שנקטו שהחסרון הוא בעצם המלאכה, וכמ"ש הרעק"א בגליון הש"ס שם, עיי"ש, וע"ע בחי' הרעק"א שהוכיח כן גם מהתוס' בדף עג. וכן הוכיח המגן אבות (מלאכת קורע) מדבריהם, [וע"ע במהר"ם שם] וכן מבואר בפשטות בריטב"א (מכות ג: והובא בכס"מ שבת פ'י הט"ו)[[2]](#footnote-2), דפותח בית הצואר אינו חייב משום קורע, מכיון שאינו ע"מ לתפור, ואע"פ שיש בזה תיקון מ"מ בעינן דוקא ע"מ לתפור. וכן נקט הב"י (סי' שיז), וביארו שזהו טעמו של רש"י דכתב שהפותח בית הצואר בשבת חייב משום מתקן מנא, ולא קאמר דחייב משום קורע. וכן משמע ברש"י בשבת עג. (ד"ה על מנת לתפור) דכתב שקורע שלא ע"מ לתפור פטור משום "דלא הוי במשכן".

אמנם ברש"י לא: מבואר דהטעם הוא משום מקלקל, וכן מבואר ברמב"ם (שבת פ"י ה"י) עיי"ש, והביאו האחרונים ראיה ברורה מהגמ' בשבת קה: דהקורע בחמתו ועל מתו חייב משום דהוי כמתקן, וא"כ חזינן להדיא דלא בעינן ע"מ לתפור דוקא אלא כל דהוי מתקן חייב. וכן נקטו העולת שבת (סי' שיז סקט"ו), הקרן אורה (עג.) ועוד רבים. וכן נקט הבה"ל סוס"י שמ (ד"ה ולא), וכתב דצריך לדחוק בכוונת רש"י ותוס' הנ"ל שנקטו כן רק בשיגרא דלישנא,[[3]](#footnote-3) והריטב"א הוא יחידאה בזה [וכ"כ בבה"ל (שם ס"ג ד"ה המוחק) לענין מוחק]. וע"ע בבה"ל שהקשה שלכאו' יש בזה סתירה בדעת השו"ע, שבסי' שיז נקט דבעינן דוקא ע"מ לתפור, ואילו בסו"ס ש"מ הביא השו"ע את לשון הרמב"ם דכל היכי שאינו בגדר מקלקל הרי זה בכלל קורע וחייב. [ועי' אחיעזר ח"ב סי' ה', באגרות משה (או"ח ח"א סי' קכב ענף ו-ז), ובקה"י (שבת סי' לו) מש"כ בזה].

1. ופטורא דמקלקל דילפי' בחגיגה י: ממלאכת מחשבת צ"ל 'איצטריך לשאר מלאכות בגוונא דהוי קלקול, כגון חורש גומא בבית דאיתא בשבת עג: דהוי מקלקל, וכן בחובל ומבעיר לר' יהודה, עי' שבת קו. ועוד. [↑](#footnote-ref-1)
2. אמנם לכאו' היה אפשר לומר שאין זו כוונת הריטב"א, עיי"ש, אולם כן נקטו האחרונים בדבריו, עי' מגן אברהם סי' שיז סק"י ובה"ל סוס"י ש"מ ועוד. [↑](#footnote-ref-2)
3. וע"ע בחי' הגרא"מ הורוויץ דפירש דבריהם דלא כהרעק"א, דהתוס' מודו בשאר תיקון דחייב, עיי"ש. [↑](#footnote-ref-3)