סי_ רס, מילה
קטגוריות: שו_ע / יורה דעה / יורה דעה - דור המלקטים

**מילה**

**דור המלקטים** - אוצר הברית (ויסברג), ברית אפרים (הכט), שבט הלוי (קובץ מבית לוי בענייני יו"ד עמ' ר"ל - עמ' רס"ג).

1. ***זריזין מקדימין אצל ברית מילה - עי' ערך "זריזין מקדימין".***
   1. *זריזין קודם רוב עם****.***
      1. ***זריזין.***
         1. ***ר' יהודה מילר (סי' קל"ד).***
         2. ***ערה"ש (יו"ד סי' רס"ב סעי' ח') – "****ויש לנו לצווח* ***על מנהג זמנינו שמאחרין המילה כמה שעות ביום מפני שטותים שלא באו כל הקרואים וכדומה שטותים כאלה ויש מקומות שמאחרין עד אחר חצות היום*** *והוא עון פלילי****".***
         3. ***שדי חמד (מערכת ז' כלל ג') – "****וצר לי* ***על מנהג איזה אנשים במקומות אלו שמאחרים המילה עד קרוב לחצי היום ...*** *ואין להם על מה שיסמוכו כדי שתעשה המצוה ברוב עם****".***
         4. ***יביע אומר (ח"ב יו"ד סי' י"ח) – "שאין להשהות מצות מילה לאחר ה' שעות מן היום ... ואפילו כוונתו להשהותה לאחר חצות היום בכדי שירבו הנוכחים שם לקיים ברוב עם הדרת מלך, אעפ"כ זריזין מקדימין למצות עדיף טפי מהא דברב עם הדרת מלך".***
         5. ***עלינו לשבח (ח"ב סי' ט"ו).***
      2. ***רוב עם.***
         1. ***יד אליהו (בהשמטות סוף הספר לסי' מ"ב) – "שנוהגים למול אחר התפילה כדי שיהיה ברוב עם ודוחין זריזות המצוה ודו"ק".***
         2. ***הגר"ש הכהן מוילנא (בשו"ת מקור חיים סי' ג', הו"ד ביביע אומר ח"ב יו"ד סי' י"ח ס"ק ג') - לשונו לעיל.***
      3. ***מר"מ – ס' הברית (סי' רס"ב אות י"ג), אוצר הברית (פרק ג' סי' ה' סעי' ד'), חכם לב יקח מצוות (עמ' רע"ד).***
   2. *זריזין גבי מילה עד חצות היום****.***
      1. ***בשם שו"ת בשמים ראש (סי' ע"ב, סי' שמ"ב).***
      2. ***לבוש (סי' תקפ"ד סעי' ד') – "וצריכין למול*** *קודם חצות* ***משום זריזין מקדימין למצות".***
      3. ***הו"ד במטה יהודה (סי' תקפ"ד ס"ק ה').***
      4. ***שבות יעקב (ח"א סי' ל') – "ועיקר הטעם נראה כמ"ש הלבוש בס"ס רפ"ד ומלין אחר שקראו בתור' ואינם ממתינים עד אחר יציאת הכנסת כמו בשאר שבתות השנים וימים טובים מפני שבר"ה מאריכים מאוד בב"ה ויבא עד אחר חצות*** *וצריכין למול קודם חצות משום זריזין מקדימין* ***למצות וכו' וכן מצאתי באגודה סוף מסכת שמחות משם הרוקח ותשוב' הגאונים שטעם זה עיקר ע"ש (ומה"ט יש למחות בחזנים שמאריכין בשבת כשיש מילה עד אחר חצות ומבטלין מצות זריזין)".***
      5. ***הו"ד בפתחי תשובה (יו"ד סי' רס"ב ס"ק ב') – "עיין בתשובת שבות יעקב ח"א סימן ל' שכתב דיש למחות בחזנים שמאריכין בשבת וי"ט כשיש מילה בבהכ"נ עד אחר חצות והם מבטלין מצות זריזין ע"ש עוד".***
      6. ***ערה"ש (יו"ד סי' רס"ב סעי' ח') – "ויש לנו לצווח ... שמאחרין עד אחר*** *חצות היום* ***והוא עון פלילי".***
      7. ***דברי מלכיאל (ח"א סי' י"ז אות ל"ב) – "מפני שמאריכים הרבה בתפלה ויזדמן למולו*** *אחר חצות****. וזה אינו נכון דהא זריזין מקדימין למצות".***
      8. ***שדי חמד (מערכת ז' כלל ג') – "וצר לי על מנהג איזה אנשים במקומות אלו שמאחרים המילה עד קרוב*** *לחצי היום****".***
      9. ***חזו"א (תשובות והנהגות ח"ב סי' תפ"ח) – "כששאלו פעם לרבינו החזו"א זצ"ל אם להקדים למול סמוך לנץ, והשיב*** *שיש להקפיד שיהיו רוב עם כמנהג ישראל****".***
      10. ***עי' אוצר הברית (פרק ג' סי' ה' סעי' ג').***
      11. ***ס' הברית (סי' רס"ב אות כ"ג) – "דודאי מצות זריזין הוי בהשכמה מיד שאפשר אבל עכ"פ עד חצות הוי עדיין ג"כ קיום זריזות היכי דלא היה אפשר קודם".***
      12. ***עי' תשובות והנהגות (ח"ב סי' תפ"ח) – "לכתחילה עד שעה תשע בבוקר כדי שיגיע קהל רב נראה דשפיר עדיף כן".***
      13. ***עי' יביע אומר (ח"ב יו"ד סי' י"ח) – "שאין להשהות מצות מילה*** *לאחר ה' שעות* ***מן היום, שנראה שמצות מילה בזויה עליו ח"ו. וכמ"ש האור זרוע. ואפילו כוונתו להשהותה לאחר חצות היום בכדי שירבו הנוכחים שם לקיים ברוב עם הדרת מלך, אעפ"כ זריזין מקדימין למצות עדיף טפי מהא דברב עם הדרת מלך".***
      14. ***הגרח"ק שליט"א (דרך שיחה ח"ב סוף עמ' שי"א) – "אמר מו"ר שליט"א*** *שגם לפני חצות* ***יש את הדין זריזין מקדימין למצוות במצוות מילה, והוסיף שסיפר לו הג"ר שכנא קולדצקי זצ"ל ששמע מחמיו רבי זרח ברוורמן זצ"ל שהיה תלמיד מהרי"ל דיסקין, ופ"א הזמין את רבו לסנדקאות, ומיד לאחר הנץ היה צריך להתקיים הברית, והמהרי"ל איחר מלהגיע, ולקח ר' זרח את הסנדקאות. אח"כ בא המהרי"ל ואמר לתלמידו שטוב נהג, כי זריזין מקדימין למצוות".***
      15. ***מר"מ – ציץ אליעזר (ח"ט סי' כ"ח אות ו').***
   3. *למה לא מילה קודם תפילה****.***
      1. ***מר"מ – יד אליהו (סי' מ"ב בהשמטות סוף הספר, לשונו לעיל), ערה"ש (יו"ד סי' רס"ב סעי' ט', "ואין לתמוה דכיון דזריזין מקדימין למצות למה לא ימולו קודם התפלה דזה א"א חדא דתפלה היא מצוה תדירית ויש בה הרבה מצות ציצית ותפילין וק"ש ותפלה ועוד שהרי מצוה לעשות סעודה וקודם התפלה לא יוכלו לטעום אמנם זהו וודאי אם הקהל כבר התפללו והמוהל או הסנדק או אבי הבן לא התפללו עדיין מאיזו סיבה ימולו ואח"כ יתפללו"), דברי מלכיאל (ח"א סי' י"ד), משנה הלכות (חי"ג סי' קפ"ה ד"ה והן), ס' הברית (סי' רס"ב אות כ"א, ובהשמטות).***
      2. ***למה לא מילה קודם מוסף – דברי מלכיאל (ח"א סי' י"ז אות ל"ב, "והא דמקדמינן מוסף למילה נראה עיקר הטעם דהא מצות מילה מוטלת רק על אבי הבן. ואין לנו להטריח כל הצבור למול קודם מוסף בשבילו. וממילא שרי לדחותה עד אחר המוסף כדי שיתפלל אבי הבן בצבור דהוי מצוה עוברת. וגם שימול בעשרה דהוי ברוב עם הדרת מלך. ורק בראש השנה מקדימים מילה למוסף כדי להסמיכה לשופר. וגם מפני שמאריכים הרבה בתפלה ויזדמן למולו אחר חצות. וזה אינו נכון דהא זריזין מקדימין למצות. וכן מפורש הטעם בס' א"ז סוף ה' ר"ה יעו"ש. וגם יומא קגרים להרבות במצוות להוסיף זכיות. ולזה לא חשו לטרחא דציבורא").***
      3. ***תפילה תדיר, הרבה מצות (ציצית, תפילין, קר"ש, תפילה), קודם תפילה א"א לטעום ומצוה מילה בסעודה, זמנם עובר בג' או ד' שעות, שתיית הכוס המילה, תפילה כמו קרבן תמיד.***
   4. *מילה שלא בזמנו****.***
      1. ***כיון דאידחי אידחי – הגר"ח פלאג'י (ראה חיים י"ד ע"ב ד"ה ומצד, נפש חיים מערכת ז' ס"ק כ"ח תרץ ה').***
      2. ***יש זריזין – אור זרוע (הל' מילה סי' צ"ו אות ג'-ד'), נוב"ת (יו"ד סי' קס"ו), הו"ד בפתחי תשובה (סי' רס"ב ס"ק ב'), שדי חמד (מערכת ז' כלל ב'), דברי יחזקאל (סי' י"ב ריש ענף ב'), אוצר הברית (פרק ג' סי' ה' סעי' ג'), ס' הברית (סי' רס"ב אות י"ט).***
   5. *מילה במנין או זריזין****.***
      1. ***במנין – עי' יביע אומר (ח"ב יו"ד סי' י"ח, "ואפילו כוונתו להשהותה לאחר חצות היום בכדי שירבו הנוכחים שם לקיים ברוב עם הדרת מלך, אעפ"כ זריזין מקדימין למצות עדיף טפי מהא דברב עם הדרת מלך. ומיהו*** *אם עושה כן כדי שיוכל לעשות המצוה בעשרה, ואם יקדימנה יצטרך לוותר על מנין. אפשר להתיר להשהותה ולעשותה במנין****"), בית היהודי (ח"ו סי' י"ז סעי' ג').***
      2. ***מר"מ – יביע אומר (ח"ב יו"ד סי' י"ח ס"ק ה'), ס' הברית (סי' רס"ב אות י"ד).***
   6. *מילה בכיבוד אב ואם כנגד זריזין****.***
      1. ***כיבוד אב ואם.***
         1. ***הגריש"א שליט"א (בשם כבוד הורים פרק י"ב סוף הע' י"ז ).***
         2. ***הגרח"ק שליט"א (דרך שיחה גליון שע"א, פר' וארא שנה תש"פ) – "רוצה לעשות ברית לבנו בשעה מוקדמת מפני זריזין מקדימין למצוות ואביו שהוא הסבא אומר שבאותו עת יש לו שעור קבוע ויכול לבא רק בצהרים מה עליו לעשות, השיב מו"ר שיאחר את הברית מפני שכבוד או"א עדיף".***
      2. ***מר"מ – אוצר כיבוד אב ואם (אות תקי"ח).***
         1. ***אבני ישפה (ח"א סי' קפ"ו ענף ב') – "דאף אם מוחה בו אביו חייב לקיים מצות זריזים מקדימים. וכל זה כתבתי מעיקר הדין כדי שיראה האדם עד היכן הוא צריך להתאמץ להקדים לעשות הברית ולפחות לפני חצות היום, מ"מ למעשה החכם עיניו בראשו אם רואה שההורים לא יוכלו להגיע לברית ולא תועיל שום עצה ומדבר כזה תוכל*** *לצמוח מחלוקת עצומה****, גדול השלום, ויאחר הברית".***
         2. ***הגרח"ק שליט"א (שערי שיח עמ' קמ"ו תשובה שפ"ח) – "שאלה: האם מותר לאחר ברית מילה לשעות אחה"צ כדי לזכות שהסנדק יהיה גדול הדור, [או שיקיימו הברית בשעות הבוקר והסנדק יהיה אדם פשוט]. תשובה: זריזין מקדימין".***
2. ***שאר ענינים.***
   1. **מילה בשבת**.
      1. עי' או"ח סי' של"א, לשיטות ומר"מ.
   2. **נולד בין השמשות: זמן**.
      1. עי' או"ח סי' של"א סעי' ה', לשיטות ומר"מ.
   3. **ספק בין השמשות**.
      1. עי' יו"ד סי' ק"י כללי ס"ס כלל י"ב, לשיטות ומר"מ.
   4. **האם המצוה להיות נימול או המעשה מילה**.
      1. מנחות (דף מג:) - "שנכנס דוד לבית המרחץ ... שנזכר במילה ... נתיישבה דעתו".
      2. מהר"ח או"ז (סי' י"א, סי' קס"א, סי' קפ"ג) – (עי' סי' י"א הע' י"א).
      3. רשב"א (כתובות דף יא., ומגיה הע' ).
      4. ריטב"א (כתובות דף יא. ד"ה אמר, קידושין כט. ד"ה ואיהי).
      5. קידושין דף כט., תד"ה אותו – וע"ש בשאר ראשונים.
      6. תוס' יום טוב (נדרים פ"ג משנה י"א).
      7. קובץ הערות (סוף סי' ע"ו).
      8. בית הלוי (ח"ב סי' מ"ז).

בית הלוי (פר' לך לך פרק י"ז פסוק א') – "והנראה דנוכל לומר דהני שני בחינות הם בחיתוך ופריעה. דהחיתוך הוא הסרת מעליו הערלה ובזה מוציא עצמו מכלל הכותים שנקראו ערלים כי כל הגוים ערלים ובחיתוך הוא מבדיל עצמו מהם, ואח"כ באה הפריעה והוא לאות ברית קודש להתקשר ולהתקדש בקדושת ישראל להיות עם אחד, ועל זה אנחנו מברכים בברכות המילה וצאצאיו חתם באות ברית קודש דהחותם של הברית באה ע"י הפריעה. וז"ל הזוה"ק ...".

* + 1. להורות נתן (ח"ו סי' ל"ח אות ב').
    2. חידושי הגרי"ח (סי' כ"ד).
    3. תוס (שבת דף קה: ד"ה הא).
  1. *זמן מילה****.***
     1. ***שעה"צ (סי' תמ"ד ס"ק כ"ד) –*** "מגן אברהם. ועיין באחרונים שגמגמו בדבריו, שהרי מילה גם כן החיוב בכל עת למול. ולעניות דעתי הצדק עם המגן אברהם, שבמילה אף שחיובה ביום השמיני, מכל מקום זמנה הוא כל היום אלא שזריזין מקדימין, מה שאין כן העשה דתשביתו הוא מתחיל תכף לאחר חצות ואם כן חיובה קודם, ואף דעל ידי זה שיבער ממילא ידחה לבסוף המילה על יום אחר, לית לן בה, וגם במילה שלא בזמנה שחיובה בכל רגע ורגע, מכל מקום לא דמי לעשה דתשביתו, דלענין חמץ דכתיב אך ביום הראשון ילפינן מיניה שאסור להיות חמץ בבית ישראל מחצות היום של ערב פסח עד כלות ז' ימי פסח, וכשמבטל יום אחד מצוה זו שוב אי אפשר לתקן אותו יום, והוי חסרון שלא יוכל להמנות, מה שאין כן במילה סוף סוף ימול אותו ולא חיסר אלא מה שהשהה מלקיים. ועיין באבן העוזר דחולק על מגן אברהם. וכדברי מגן אברהם מבואר בהדיא בחידושי מהר"ם חלאוה, עיין שם בפירושו ובפסק הלכה, ומטעם דקדים איסורא דחמץ, וכונתו כמו שבארנו מתחלה"***.***
     2. ***שדי חמד (מערכת ז' כלל ב').***
     3. ***דבר שמואל (סי' קצ"ב).***
  2. ***מר"מ*.**
     1. ***הגרח"ק שליט"א (עלי שי"ח עמ' קי"ד אות כ"ב) – "שאלה: האם חייב לומר כל הרחמן (אחר ברהמ"ז) בסעודת ברית על כוס. תשובה: נכון לעשות כן".***