23. נידונים בקביעת גדלות ויארציט
קטגוריות: כללי / שיעורי הרב מאיר קאופמן / שיעורי ליל שב_ק / תשפא תשפב

#### ליל ב' אד"ב תשפ"ב שב"ק פ' פקודי – שיעור בית מדרש הגדול

# מה קובע לקביעת גדלות

### ביסוד דין שנת י"ג האם זה קשור לתאריך או השלמת השנה ובדין נולד באדר ראשון מתי נהיה בר מצוה

א] מבואר בשו"ע סימן נ"ה ס"י דמי שנולד בשנה מעוברת בכ"ט אדר א' וחברו נולד בא' אד"ב והם נהיים בר מצוה בשנה רגילה שמי שנולד בכ"ט הוא נהיה גדול רק בכ"ט אדר וחברו שנולד אחריו הוא נהיה גדול בר"ח אדר דהינו שגם מי שנולד קודם ר"ח אדר ב' אבל השלמת שנתו זה מתי שמגיע לתאריך שבו נולד והמקור מהגמ' בערכין ל"א: לגבי בתי ערי חומה ושנה של בכור והנה מסברא הדבר צ"ב דהרי דל מהכא את הימים שנולד קודם אדר ב' ונתחיל את השנה בא' אד"ב וא"כ השלים את שנתו בא' אדר דהרי יסוד הדין גדלות זה מה שעבר עליו י"ג שנים והרי אם נדון מתאריך זה כבר עבר עליו י"ג שנים ולגבי חזקת ג"ש שנים ודאי שמה שהתחיל לשבת קודם זה לא סיבה ששנתו תיגמר יותר מאוחר ובפשוטו זה קושית הגמ' בערכין וצ"ב כונת הגמ' שם לישב ובפשוטו מבואר בזה דהנה יש דברים שהשנה נקבעת לפי ר"ה כגון מעשר בהמה ט"ו בשבט לאילנות או שאר תאריכים אמנם כאן הדבר נקבע לפי השנה של הדבר הנידון ונאמר כאן הלכה שהשלמת שנה זה בהגיעו לאותו תאריך שבו התחיל ולכן אפילו שאם הינו דנים שעבר זמן של שנה יש כאן שנה מר"ח אד"ב אבל ההלכה נאמרה שהשלמת שנה זה בהגיע לאותו תאריך שהתחיל השנה [דהינו שיסוד הדין השלמת שנה זה בהגיע לתאריך מסוים שהוא קובע את השלמת השנה והתאריך שנקבע זה התאריך שבו התחילה השנה ועדין צ"ב]

והנה מבואר בשו"ע סימן נ"ה ס"י שמי שנולד אדר סתם ונהיה בר מצוה באדר בשנה מעוברת הוא נהיה בר מצוה רק באדר השני ומקורו מהירושלמי לגבי בתולה שעד ג' שנים בתוליה חוזרים ויותר מג' שנים אין בתוליה חוזרים ואם עיברו את השנה לא נהית בת ג' עד אדר שני [ומשמע שמדובר גם באופן שנולדה בשנה רגילה] והנה מבואר בשו"ת מהר"י מינץ סימן ט' שכל זה בנולד בשנה רגילה אבל בנולד בשנה מעוברת באדר א' בזה הוא נעשה בר מצוה באדר הראשון ועיין מג"א סימן נ"ה סק"י שתמה בזה שהרי בשנה הקודמת השנה לא היתה מעוברת אלא זה היה שנה פשוטה א"כ כיון שצריך שיעבור שנה מהתאריך של השנה הקודמת והרי מי' אדר פשוטה עובר שנה בי' אדר שני ממילא הוא לא נהיה בר מצוה עד אדר השני דהינו שזה ודאי אם נדון מתי תאריך לידתו וכגון לגבי יארצייט נקבע שבמת באדר ראשון היארצייט יהיה באדר הראשון כיון שכאן זה הלכה שזה בתאריך שנפטר ואין זה ענין להשלמת שנה אמנם יסוד הדין גדלות זה שעברו עליו שלש עשרה שנים וכיון ששנת השנים עשרה הושלמה באדר ב' א"כ הוא לא מגיע לשנת השלש עשרה עד אדר השני ולכן הכריע שבאמת הוא לא נהיה בר מצוה עד אדר השני אמנם המ"ב סקמ"ג הביא שהאחרונים הכריעו כמהר"ם מינץ וכן הוא פשטות לשון השו"ע שם וצ"ע קושית המג"א

ובפשוטו מבואר כאן שכיון שמונים כאן שלש עשרה שנים של הנער הנ"ל א"כ הקובע מתי נגמר שנתו זה לא לפי שני העולם אלא כל שמגיע לאותו תאריך שנולד נשלמה השנה הקודמת וכמו שמצאנו דברים שהקובע שנה זה ר"ה וכדו' כך כאן נקבע שהר"ה שלו זה יום הלידה דהינו שכבר הבאינו לעיל שכאן הקובע לא שעבר שנה אלא כשמגיע לתאריך שבו התחילה השנה וממילא יתכן שנאמרה הלכה שהקובע הוא התאריך שבו הוא נולד והמג"א נקט שהשלמת השנה לא קשורה לתאריך שנולד אלא צריך שיושלם שנה מתחילת השנה הקודמת שי"ג שנים הכונה שעברו עליו י"ג שנים של העולם והחולקים נקטו שאין דין שיושלם שנה מהשנה הקודמת אלא ששנה שלו נחשב כל שמגיע לאותו תאריך שנולד

[אמנם יש מקום לומר שבאמת בכל אדר של שנה פשוטה הוא כביכול טומן בתוכו את התאריך של אדר א' והתאריך של אדר ב' ובאמת מי שנולד בשנה מעוברת באדר א' אפילו ששנה הבאה פשוטה אבל באמת השלמת שנתו מתיחסת לחלק האדר ראשון שמונח באדר ב' ולכן גם השלמת השנה היא כשמגיע אדר א' כיון ששנתו התחילה מהחלק של האדר א' שמונח באדר ב' והדברים מחודשים ולפ"ז יש לדון בכל המתבאר בהמשך]

### בדין מי שנפטר או נולד בל' חשון ובשנה אחרת חשון חסר

ב] והנה עיין מג"א תקס"ח סק"כ שדן במי שנפטר בל' חשון ובשנה הבאה חודש חשון חסר מתי נקבע יום הפטירה האם בא' כסליו או בכ"ט חשון דהינו שהיום האחרון הרי הוא ר"ח ואפשר להתיחס אליו כתחילת החודש הבא ואפשר להתיחס אליו כסוף החודש שעבר והכריע שמסתכלים עליו כסוף החודש הקודם והביא מהגמ' נדרים ס: שלגבי נדרים ושטרות רק מצד לשון בני אדם זה שייך לחודש הבא ומשמע שמצד עצמו הוא שייך לחודש הקודם ועיין סימן נ"ה סק"י שדן כנ"ל לגבי בר מצוה שבנולד בל' חשון ובשנת הבר מצוה אין ל' חשון שהוא יהיה בר מצוה בכ"ט בחודש כיון של' חשון זה סוף החודש דהינו שכיון שדנים שהיום שעומד במקום יום לידתו זה כ"ט ממילא יהיה אז בר מצוה וכתב שכה"ג הוא לא נעשה בר מצוה עד א' כסליו כיון שעדין לא הושלמה שנתו כיון שהוא נולד לאחר כ"ט ולכאורא זה כשיטתו שהשלמת השנה זה לא כשמגיע התאריך שנולד אלא שהושלם שנה מהשנה הקודמת וכיון שהתחלת השנה הקודמת לא היתה בכ"ט אלא בל' ממילא כל שלא יעבור את הכ"ט עדין לא השלים את שנתו והנה צ"ב מה דן מעיקרא הרי נקט בתחילה שפשוט שבנולד בשנה מעוברת נהיה בר מצוה באדר השני דהקובע לא שהגיע לאותו תאריך אלא שעבר שנה אמנם הביאור שכאן דן ששנת העולם מל' חשון נגמרת בכ"ט חשון בשנה פשוטה וחידש שאינו כן שכיון שהשנה התחילה בל' א"כ השלמת השנה תהיה כשיגמר כ"ט ודו"ק בזה

והנה מבואר בשו"ע סימן נ"ה דמי שנולד בחודש אדר בשנה רגילה והוא נהיה בר מצוה בשנה מעוברת הזמן שהוא נהיה בר מצוה זה באדר השני והנה משמעות הדברים שזה גם אם נולד בא' אדר והנה לכאורא הניחא אם השלמת השנה זה בהגיע לתאריך בו נולד א"כ כיון שהתאריך הוא א' אדר והחודש השני הוא העיקרי ממילא הוא לא נהיה בר מצוה עד אז אבל למבואר במג"א שהקובע לא התאריך שהוא נולד אלא כשנגמרו שלש עשרה שנים א"כ כאן הרי ברגע שעבר ל' שבט עברה עליו שנה שלמה דכל התאריכים מהשנה הקודמת עברו ולכאורא צ"ל שהשלמת שנה זה כשמגיעים לאותו תאריך שהתחילה השנה וכיון שאדר ב' זה התאריך ממילא גם שנת העולם אינה נשלמת עד שמגיעים לאותו תאריך בשנה האחרת וגם בתי ערי חומה אם מכר בית לחברו בא' אדר בשנה פשוטה ושנה הבאה מעוברת השלמת השנה זה בא' אדר ב' אמנם צ"ב שהרי המג"א נקט שהקובע זה לא שהגיע התאריך שהרי כאן התאריך זה כ"ט ובכל אופן נהיה בר מצוה רק בר"ח ולכאורא מתבאר מזה שתרויהו צריכי שזה ודאי צריך שיגמר השנה ולכן בנולד בל' נהיה בר מצוה בר"ח כסליו וחוץ מזה צריך שיגיע לתאריך שבו התחיל ולכן בנולד בר"ח אדר הוא לא נהיה בר מצוה אלא בא' אד"ב

והנה האחרונים כולם הסכימו אם המג"א שבנולד בל' חשון ושנת הבר מצוה החודש חסר שהוא נהיה בר מצוה בר"ח כסליו וצ"ב כיון שנקטו שהקובע שנה שלו ולכן נהיה בר מצוה באדר א' אפילו שעדין לא עבר שנת עולם מאדר הקודם וכמו שביארנו בסק"א א"כ כאן היה צריך להיות שנהיה בר מצוה בכ"ט חשון כיון שזה היום שעומד במקום הל' חשון אמנם נראה ביאור אחר בכונת המג"א שחלוק התאריך הנצרך לדין יארצייט מהתאריך הנצרך להשלמת שנים שלגבי יארצייט דנים מהו היום שעומד במקום אותו יום ובזה כיון שצריך להעמיד יום במקומו מעמידים את הכ"ט אבל לגבי השלמת שנה כיון שזה היה בל' נשאר שזמן השלמת השנה זה בל' וההשלמה תהיה כשיגיע הזמן שצריך להיות ל' ובאמת השלמת השנה לא מחמת הא' אלא מחמת שהגיע הל' שבין הכ"ט לא' ובזה א"ש המג"א הנ"ל שלא צריך להגיע שיש שני הלכות שצריך השלמת שנה וגם שיגיע לאותו תאריך אלא שזה ודאי שהשלמת השנה זה מה שמגיע לתאריך שהתחיל וכמו לגבי אדר וכנ"ל והנולד בל' כשאין ל' השנה מתחילה לאחר כ"ט ולא בכ"ט ורק לגבי יארצייט היום כ"ט נעמד במקומו

ובאמת דבר זה מוכח מהמג"א עצמו שלכאורא יש לשאול שאם הוא נולד בל' חשון ובשנת הבר מצוה יש ל' חשון אמנם בשנה הקודמת לא היה ל' חשון שלא יהיה בר מצוה עד א' כסליו שכיון שהשנה התחילה בא' כסליו ממילא השלמת השנה היא רק בא' כסליו וכמו לגבי אדר שני אלא בהכרח כנ"ל שכאן זה נחשב שהתחלת השנה זה מאחרי כ"ט וכיון שאין ל' ממילא הוא מתחיל השנה בא' אבל יסודו מצד אחר הכ"ט ולכן כל שהגיע לל' שזה הסיבה של תחילת השנה זה נחשב שהגיע למקום שבו התחיל את שנתו

### בדין יום ל' בחודש האם זה נידון כסוף החודש או כתחילת החודש ונפק"מ בנולד בל' שבט או בל' אדר א' וכן לגבי יארצייט

ג] והנה יש חודשים שיש בהם ל' יום ויש חדשים שיש בהם כ"ט יום והנה היום הל' יש לו שם ר"ח ובפשוטו וודאי שהוא שייך לחודש הקודם רק שכיון שבזמן חז"ל הוא היה ספק אולי זה יהיה ר"ח לכן נוהגים בו ניהוגי ר"ח אבל בידעו שלא יקדשו אין בו שום דיני ר"ח ואין שום סיבה לראות שהוא התחלת החודש אמנם עיין עמק ברכה הלכות קידוש החודש אות ג' שהביא מהשבולי הלקט שכך נמסר שיום זה כיון שהוא שיך חציו לחודש הבא לכן נוהגים בו ניהוגי ר"ח וכן הוא בלשון הרמב"ם פ"ח ה"ד מקידוש החודש שנוהגים אותו היום קודש כיון שמקצתו שיך לחודש הבא דהינו למולד הבא וביאר העמק ברכה שלכן מי ששכח יעלה ויבוא בר"ח ראשון חוזר בר"ח שני פעמים שמונה עשרה ולא אמרינן שממ"נ אם היום הראשון ר"ח א"כ ביום השני לא יכול להזכיר ר"ח ואם היום השני א"כ אין לו סיבה לחזור דבאמת בתורת ודאי גם היום הראשון הוא ר"ח ורק ביחס לתאריך מונים מהיום השני דהינו שבאמת החודש מתחיל ביום הל' רק שהתאריכים מתחילים מהיום השני של ר"ח אבל באמת יום זה יש לו שיכות לחודש הבא אמנם הוא גם נחשב סוף החודש שעבר

והנה לפ"ז יש לדון ביחס לדיני התורה איך דנים הנולד בל' בחודש האם זה נחשב שהוא נולד בסוף החודש הקודם או בתחילת החודש הבא והנפק"מ במקום שהזמן לא חוזר על עצמו אותו דבר בשנה הבאה מתי נקבע את היום שעומד במקומו ויש בזה כמה נפק"מ כדיבואר לקמן

א. עיין שו"ת בנין ציון סימן קנ"א שדן בנולד בל' שבט בשנה פשוטה ושנה הבאה מעוברת מתי נהיה בר מצוה האם בל' שבט או בל' אדר א' וכתב שזה תלוי בנ"ל שאם ל' זה נחשב תחילת החודש הבא א"כ זה נחשב שנולד בתחילת אדר והוא לא יהיה בר מצוה אלא בתחילת אדר ב' שזה האדר העיקרי דהרי מתי שמגיע ל' שבט זה תחילת אדר א' ולא תחילת אדר ב' ממילא אין סיבה שיחשב אז גדול אמנם אם נימא שיום זה הוא נחשב כסוף החודש הקודם א"כ הוא נהיה בר מצוה בל' שבט שהרי הגיע היום של סוף החודש שבו נולד

ב. עוד כתב שם נפק"מ בנולד בל' אדר א' ושנה הבאה פשוטה מתי נהיה בר מצוה האם בל' שבט או בא' ניסן שאם נימא שיום ל' הוא נחשב סוף החודש א"כ הבר מצוה זה סוף חודש אדר וכיון שאין תאריך זה ממילא הוא נהיה בר מצוה בא' ניסן אמנם אם נימא שמתיחסים ליום זה כתחילת החודש א"כ נחשב שהוא נולד תחילת חודש אדר ב' ויהיה בר מצוה בל' שבט שזה תחילת חודש אדר אמנם לכאורא יתכן שגם אם נימא שדנים שלידתו בתחילת חודש אדר אבל זה היה הרי לאחר ל' שבט וממילא לא יתכן שהוא יהיה בר מצוה בל' שבט וממילא יתכן שנדון שעד כמה שאי אפשר ליחס הלידה לתחילת חודש אדר ממילא ניחס את זה לסוף חודש אדר או יתכן שבאמת יהיה גדול לא בל' שבט אלא בא' אדר מצד שהגדלות תלויה בתחילת אדר שלאחר ל' שבט וכמדומה שכן הוא בשו"ת מהר"י מינץ סימן ט' בתחילתו

ג. מי שנולד בא' כסליו ובאותה שנה לא היה ל' חשון ובשנה שנהיה בר מצוה יש ל' חשון שבזה יש לדון האם הוא נהיה בר מצוה בל' חשון או בא' כסליו ולכאורא זה תלוי בנ"ל שאם ל' חשון זה סוף חשון א"כ כיון שהוא נולד בתחילת כסליו הוא נהיה בר מצוה רק בא' כסליו אבל אם נימא של' זה התחלת חודש כסליו א"כ יש מקום לומר שכיון שהוא נולד בתחילת חודש כסליו ממילא הוא נהיה בר מצוה בל' חשון אמנם אין זה מוכרח דיתכן שכיון שהוא נולד בא' כסליו א"כ התאריך שלו זה בחלק הזה של ההתחלה של כסליו ולא בהתחלה ממש

והנה בשו"ת בנין ציון הכריע שזה נחשב תחילת החודש ולפ"ז כתב שבאופן הא' הוא נהיה בר מצוה בא' אד"ב ובאופן השני גם בא' אד"ב ולפ"ז יתכן שגם באופן הג' הוא יהיה בר מצוה בל' חשון וכנ"ל אמנם עיין בירור הלכה סימן נ"ה [ח"א וח"ו] שאסף השיטות והביא מהגר"ש סלנט והמהריל"ד שנקטו שבאופן הראשון שנולד בל' שבט זה ודאי שכיון שהגיע לל' שבט הוא נהיה בר מצוה והנה בפשוטו לפ"ז באופן השני רק בא' ניסן הוא יהיה בר מצוה וכן הביאו בשם הקהלות יעקב וודאי שכן הוא פשטות הדברים אמנם במנחת יצחק [ח"ו ס"ח וח"ח] הביא כמה משמעויות שנהיה בר מצוה בל' (אד"א) [שבט] ע"ש וכבר הבאינו דבמהר"י מינץ משמע שהוא נהיה בא' אדר ב' ויתכן שיש מקום לחלק בין המקרים דזה ודאי שיום הל' יש בו בחינה של סוף החודש ויש בו בחינה של תחילת החודש ועכשיו שיום זה לא חוזר על עצמו ובאים לדון מהו היום שעומד במקומו צריך לחפס את היום שיש בו הכי דמיון לזה ויתכן שיש לחלק בזה שבנולד בל' שבט שזה סוף שבט ותחילת אדר א' בזה היום שיותר עומד במקומו זה סוף שבט ותחילת אדר א' שהרי אדר א' זה גם שם אדר משא"כ הנולד ל' אד"א שיש בו בחינה של תחילת חודש אדר השני וסוף אדר הראשון בזה היום שיותר מתאים להעמידו במקומו זה תחילת אדר א' שעיקר היום זה על שם תחילתו שהרי בסוף אדר אין כאן שום בחינה של התחלת אדר עוד אפשר לחלק על דרך הנ"ל שודאי שעיקר היום הוא סוף החודש [וכמבואר במג"א לגבי יארצייט] ולכן כיון שזה היה סוף שבט היום שעומד במקומו זה סוף שבט אבל סוף אדר א' הרי אם נעמיד את סוף אדר ב' אין זה ממש אותו דבר ששם זה סוף אדר ב' ולכן עדיף לבחור את החלק של תחילת אדר ב' שהרי זה היה ממש כך ודו"ק בזה

והנה עיין מ"ב תקס"ח סקמ"ב שהביא מהמג"א שמי שנפטר בל' אד"א בשנה מעוברת ושנה הבאה אינה מעוברת יום היארצייט הוא בל' שבט ומקורו מהמג"א [לגירסת היד אפרים ועוד אחרונים] והביאור שדנים את הל' אד"א כתחילת אדר ב' וגם כאן הוא יום היארצייט הוא תחילת אדר ב' ולכאורא ה"ה בבר מצוה אמנם הבאינו לעיל שבבר מצוה זה לא כך אלא בפשוטו רק בר"ח ניסן הוא נהיה בר מצוה וא"כ כאן זה בכ"ט אדר ב' אמנם יש לחלק בזה בין יארצייט לבר מצוה וכנ"ל שביארצייט שדנים להעמיד את היום שבמקום א"כ כה"ג היום שעומד במקום הכי מתאים זה ל' שבט שזה תחילת החודש כמו שיום הפטירה היה בו בחינה של תחילת החודש אבל לגבי בר מצוה שהנידון להעמיד את היום שבו מתחילה שנה חדשה בזה וודאי לא שייך להעמיד את ל' כיון שהרי הוא נולד לאחר הל' ויתכן שממילא זה סוף אדר ויתכן עוד שכיון שזה גם סוף אדר א' ממילא זה עצמו סיבה שלא יושלם שנה עד שיעבור כל האדר וממילא זה סיבה להעמיד את יום ההתחלה שמתיחס לסוף אדר

### בדין נפטר או נולד א' כסליו ובזמן הנידון יש ל' חשון

ד] והנה הבאינו לעיל לדון בנולד בא' כסליו ובאותה שנה לא היה ל' חשון ובזמן שנהיה בר מצוה יש ל' חשון האם נהיה בר מצוה בא' כסליו או בל' חשון והנה כיון שנקטנו לעיקר שיום הל' הוא על שם סופו א"כ מסתבר שהוא בר מצוה בא' בחודש אמנם עיין שו"ת הב"ח סימן קנ"ה הובא במ"ב סנ"ה סקמ"ד וכן ברעק"א ובדה"ח שנקטו שכה"ג הוא נהיה בר מצוה בל' חשון ובפשוטו הביאור כי ל' חשון עיקרו על שם תחילת החודש הבא וכיון שהוא נולד בתחילת כסליו ממילא הוא נעשה בר מצוה בתחילת כסליו אמנם לכאורא זה דלא כמו שכתבנו לגבי ל' אד"א ול' שבט שעיקרו על שם סוף החודש ובאמת דעיין א"ר שהקשה מהמג"א שנקט לגבי יארציט שמי שנפטר בל' חשון ושנה אחרי זה אין ל' שהיארציט זה בסוף חודש חשון חזינן שעיקרו על שם סוף החודש א"כ למה שכאן יהיה בר מצוה בל' בחודש ועיין א"ר שכתב שיש לחלק קצת והאחרונים נקטו שיש חילוק וכן פסקו כדברי הב"ח וצ"ב החילוק

והנה היה מקום לומר שלגבי בר מצוה העיקר שעבר את כל התאריכים של השנה הקודמת וכיון שכשהוא נולד לא היה ל' א"כ ברגע שנגמר הכ"ט הוא עבר את כל התאריכים אמנם לכאורא מה זה משנה שאז לא היה ל' אבל עכשיו יש ל' וכל שלא מגיע לזמן שבו התחיל השנה הקודמת אין כאן התחלה ועוד שעיין לעיל שהוכחנו מהא דהנולד בא' אדר נהיה בר מצוה בא' אדר ב' חזינן שהקובע גמר השנה כשמגיע לזמן שהתחילה השנה ולא שעבר את כל התאריכים ויתכן שבאמת זה רק מצד שכיון שכל התאריכים של השנה עברו וגם יש כאן מקצת התחלת חודש הבא לכן זה סברא מיוחדת לומר שזה הקובע שהתחיל שנה חדשה משא"כ לגבי ל' אדר א' דשם כל שלא עבר את ל' שבט ואת כל אדר לא נשלם השנה ואין שום סיבה שיחשב שהושלם שנה ורק כאן שאת כל התאריכים עבר בזה מועיל מה שיש כאן התחלת החודש וכל זה מחודש מאוד

והנה יש לדון לגבי יארציט במת בר"ח כסליו ולא היה ל' ובשנה אחרת יש ל' האם זה כמו לגבי בר מצוה ועיין בירור הלכה לגר"א זילבר שהביא מהמט"א דיני קדיש מהדו"ת ש"ג ובקיצור שו"ע רכ"א ס"ד ועוד ספרי אבילות שתאריך היארצייט הוא א' כסליו וצ"ב מה זה שונה מהב"ח ולנ"ל שכל סברת הב"ח ביחס לבר מצוה כי נשלמו כבר ימי השנה הקודמת א"כ יש מקום לדון שביחס לקביעת היום בעצם ודאי יותר מסתבר לקבוע את א' כסליו אבל לקבוע את היום שעומד בתור תחילת השנה החדשה בזה מסתבר להעמיד את ל' שבט כיון שכבר נשלמו כל הימים של השנה הקודמת וכל זה מחודש

והנה בנולד בא' אדר וכשנהיה בר מצוה השנה מעוברת אינו נעשה בר מצוה בל' שבט כיון שמתי שנולד היה ל' והוא נולד לאחר ל' אפילו שאז זה היה לאחר ל' שבט וכאן הנידון בל' אדר א' אבל אין זה תחילת הר"ח

### סיכום הדברים

**דיני בר מצוה**

א. הנולד באדר שנה רגילה ושנה הבאה מעוברת נהיה בר מצוה באדר ב' וזה גם בנולד בא' אדר אמנם דעת מהר"ש הלוי סימן ט"ז שנהיה בר מצוה באדר א' וכל האחרונים חלקו עליו

ב. הנולד באדר ראשון ושנת גדלותו היא שנה רגילה הוא נהיה בר מצוה באדר שני כפי התאריך שנולד ולא נהיה בא' אדר

ג. הנולד באדר ראשון בשנה מעוברת ונעשה בר מצוה בשנה מעוברת המג"א סימן נ"ה נקט שנהיה בר מצוה באדר שני ורוב האחרונים נקטו שנהיה בר מצוה באדר הראשון וכן פסק המ"ב

ד. מי שנולד בל' חשון ושנה הבאה אין ל' חשון נהיה בר מצוה בא' כסליו ולא מצאנו בזה חולק

ה. הנולד בל' שבט בשנה פשוטה ונהיה בר מצוה בשנה מעוברת הבנין ציון חידש שנהיה בר מצוה בל' אד"א אמנם המהריל"ד ועוד אחרונים נקטו שנהיה בר מצוה בל' שבט וכן קי"ל

ו. הנולד בל' אד"א ובשנת גדלותו השנה פשוטה בפשוטו הוא נהיה בר מצוה בא' ניסן אמנם יש שנקטו להחמיר שנהיה בר מצוה בל' שבט ובמהר"י מינץ משמע שנהיה בר מצוה בא' אדר ואולי יש מקום להחמיר בזה לגבי דאוריתא

ז. הנולד בא' כסליו בשנה שלא היה ל' חשון ובשנת גדלותו יש ל' חשון בפשוטו הוא נהיה בר מצוה בר"ח כסליו אמנם המ"ב הביא מהב"ח שנהיה בר מצוה בל' חשון

**דיני יארצייט**

א. מי שנפטר בשנה רגילה בחודש אדר ושנה הבאה מעוברת דעת השו"ע תקס"ח שהיארצייט באדר שני וכן נקט בחת"ס ודעת הרמ"א שזה באדר הראשון וכן נקט הרמ"א ודעת המג"א והגר"א שזה בשניהם [והארכנו בזה בשיעור הקודם]

ב. מי שנפטר בשנה מעוברת ושבשנת היארצייט אינה מעוברת זה ודאי שזה באותו תאריך ואם היא מעוברת זה ודאי שאם נפטר באדר א' א"כ זה באדר א' ואם באדר ב' זה באדר ב'

ג. מי שנפטר בל' חשון ושנה הבאה החודש חסר כתב המג"א שהיארצייט זה בכ"ט חשון אמנם אם שנה הבאה החודש מלא ועשה בל' חשון א"כ נקבע שתמיד זה בא' כסליו ע"ש

ד. מי שנפטר בא' כסליו ולא היה ל' חשון ושנה אחרי זה ל' חשון יש צד לומר דהיארצייט זה בל' חשון אמנם בפשוטו וודאי שזה בא' כסליו

ה. מי שנפטר בל' שבט בשנה רגילה ושנה אחרי זה השנה מעוברת לכאורא לדעת הבנין ציון היארציט זה בל' אד"א אמנם האחרונים חלקו עליו וס"ל שזה בל' שבט

ו. אם נפטר בל' אד"א ושנה הבאה פשוטה בפשוטו היארצייט זה בכ"ט אדר אמנם המ"ב הביא מהמג"א שזה בל' שבט ויש מחמירים בזה שזה גם בכ"ט אדר