שובבים ו - שאר ענינים
קטגוריות: שו_ע / יורה דעה / יורה דעה - דור המלקטים / ענייני שובבים

*שאר ענינים*

***שובבים ו'***

1. אם נדה ערוה - חומר האיסור.
   1. **פסוקים**.
      1. אחרי מות (פרק י"ח פסוק י"ט) – "וְאֶל אִשָּׁה בְּנִדַּת טֻמְאָתָהּ לֹא תִקְרַב לְגַלּוֹת עֶרְוָתָהּ".
      2. קדושים (פרק כ' פסוק י"ח) – "וְאִישׁ אֲשֶׁר יִשְׁכַּב אֶת אִשָּׁה דָּוָה וְגִלָּה אֶת עֶרְוָתָהּ אֶת מְקֹרָהּ הֶעֱרָה וְהִיא גִּלְּתָה אֶת מְקוֹר דָּמֶיהָ וְנִכְרְתוּ שְׁנֵיהֶם מִקֶּרֶב עַמָּם".
   2. *אם נדה הוי ערוה****.***
      1. קשה, הא קרא מפורש.
         1. ר"ת (ס' הישר סי' פ' אות א') – "מה אחות אשה מיוחדת שהיא ערוה לאפוקי נדה. אע"ג דכתיב בה אל אשה בנדת דותה לא תקרב לגלות וכו' אין התלמוד קורא ערוה אלא דלא תליא ביומי וטבילה".
         2. שבט הלוי (ח"ו סוף סי' קי"ט אות ב') – "לא ידעתי מה הספק הרי התורה קראה גילוי ערוה מדכ' ואל אשה בנדת טומאתה לא תקרב לגלות ערוה **וכי יש מפורש מזה**".
      2. ***י"ל, יש איסור ערוה ויש מקום ערוה.***
         1. ***מקום ערוה – או"ח (סי' ע"ד סעי' א', "דלבו רואה את הערוה אסור"), כי תצא (פרק כ"ג פסוק ט"ו, "וְהָיָה מַחֲנֶיךָ קָדוֹשׁ וְלֹא יִרְאֶה בְךָ עֶרְוַת דָּבָר וְשָׁב מֵאַחֲרֶיךָ").***
         2. ***איסור ערוה – אה"ע (סי' קי"ט סעי' ג', "לא יגרש אדם אשתו ראשונה, אלא אם כן מצא בה ערות דבר"), כי תצא (פרק כ"ד פסוק א', "וְהָיָה אִם לֹא תִמְצָא חֵן בְּעֵינָיו כִּי מָצָא בָהּ עֶרְוַת דָּבָר").***
         3. אחרי מות (פרק י"ח פסוק י') – "עֶרְוַת בַּת בִּנְךָ אוֹ בַת בִּתְּךָ לֹא תְגַלֶּה עֶרְוָתָן כִּי עֶרְוָתְךָ הֵנָּה".
   3. **הלכה**.
      1. יש מקילים – שו"ת פני יהושע (ח"ב סי' מ"ד), ועוד.
      2. אמנם, רוב פוסקים מחמירים – כמה נו"כ (סוף סי' קצ"ה), חיי אדם (כלל כ"א סעי' י"ג, חכ"א כלל פ"ח סעי' א'), חפץ חיים (ס' המצות ל"ת קל"ב סוף ד"ה והנה, נדחי ישראל פרק מ"א אות כ"ג ד"ה והנה, אהבת חסד ח"ג פרק ו' בהג"ה א', נדחי ישראל פרק י"ט אות ב', עי' שם ריש פרק כ"ד, בית ישראל פרק ג' אות ד', אגרות ומאמרי ח"ח מילואים אות ד', טהרת ישראל פרק ד', עי' מ"ב סי' ע"ה ס"ק י"ז), ועוד.
         1. נ"מ: גלוי עריות הוי **יהרג ואל יעבור**, ולפ"ז נדה הוי יהרג ואל יעבור. עוד נ"מ: **יחוד** אם פנויה, הוא איסור דאורייתא.
   4. **משמש בנדה**.
      1. מחבר (סי' קפ"ה סעי' ד') – "היה משמש עם הטהורה ואמרה לו: נטמאתי, ופירש מיד, חייב כרת, שיציאתו הנאה לו כביאתו. כיצד יעשה, נועץ צפרני רגליו בארץ, ושוהה בלא דישה, עד שימות האבר, ופורש באבר מת. הגה: וימלא פחד ורתת על העבירה שבאה לידו. (ב"י בשם סמ"ג). ולא יסמוך עליה, רק יסמוך על רגליו וידיו, שלא יהנה ממנה".
         1. מזיד - ע"ב תעניתים. ב) שוגג - מ' תעניתים. ג) אונס - א"צ כפרה.
            1. ***עדיין צריך תשובה במקום אונס גמור, מצד כוונה לאכול טלה ואכל חזיר - חת"ס (יו"ד סוף סי' קנ"ה), הו"ד בפת"ת.***
      2. **תשמיש ביום הוסת**: שניהם צריך כפרה – תוה"ש, חכ"א, פת"ת, פוסקים.
2. הרגשת (sensation) - סימן קפ"ג.
   1. ***נדה (דף נז:) – "אמר שמואל: בדקה קרקע עולם וישבה עליה, ומצאה דם עליה טהורה, שנאמר*** *בבשרה* ***(ויקרא ט"ו), עד שתרגיש בבשרה".***
   2. **מה הגדר של הרגשת**.
      1. ***פתיחת מקור – תרה"ד (ח"א סי' רמ"ו), מחבר (סי' קפ"ח סעי' א', סי' ק"צ סעי' א').***
         1. ***צער כעקיצת מי רגלים – חת"ס, מראה כהן.***
      2. ***נזדזע גופה – רמב"ם (איס"ב פרק ה' הל' י"ז), מחבר (סי' קצ"א סעי' א'*).**
      3. ***זיבת דבר לח:***
         1. ***יש מחמירים [נו"ב, חוו"ד, חכ"א, אג"מ, ועוד]. ויש מקילים [שב יעקב, סד"ט, חת"ס, ערה"ש, ועוד].***
         2. ***פירוש, שתרגיש בזיבת הדם כשיוצא ממקורה לבית החיצון [ולא רק בבית החיצון] – חוו"ד (סי' ק"צ בי' ס"ק א').***
   3. **בזמן הזה**: ש***נשים שלנו לא רגילות להרגיש.***
      1. ***יש מחמירים, שבזמנינו לא צריך הרגשה ויהיה איסור דאורייתא [וממילא לפעמים אין קולות של כתמים] – הגריש"א זצ"ל.***
      2. ***נשים יש הרגשת אף בזה"ז, דהרי חזינן דיודעות בדיוק מתי נעשו נדות [ורק לאו אדעתיה, שהן הרגשות קלות. או אין יודעות מה הן מרגישות, ועוד סברות] - ערה"ש***, ***אג"מ, דברי יציב, ששבה"ל,*** חוט שני, שיעורי טהרה, אור יצחק, פתחי הלכה, ועוד.
3. ***אשה שהרגשה ולא מצאה כלום*** - ריש סימן ק"צ.
   1. **הלכה**.
      1. מחמיר, מצד ספק – תרה"ד הו"ד במחבר (סי' ק"צ סעי' א'), רמ"א, פוסקים.
         1. אם בדקה עצמה ג' פעמים במקרה כזה ומצאה מראות טהורות, יש להקל - פוסקים.
         2. מסולקת [מעוברת, מינקת]: יש להקל - פוסקים.
      2. שאילת יעב"ץ (ח"ב סי' ה'): משום **שהיא חומרא בלי שום יסוד, ואין לה על מה להשען**. לדחות מפניה מצוה גדול'. דהו"ל חומרא דאתיא לידי קולא. **שנענש יהושע בן נון על שבטל ישראל מפריה ורביה לילה אחת**".
      3. **ספק הרגשה**: לכו"ע אינו טמאה [התרה"ד הוי ספק, ממילא יש כאן ס"ס] – נו"ב, קשו"ע, ערה"ש, פוסקים.
   2. **איזה "הרגשה".**
      1. פתיחת מקורה: מחמיר - מחבר.
      2. נזדעזע גופה: יש מחמירים [חת"ס, מהר"ם שיק, פתחי הלכה]. יש מקילים [חכ"א, ערה"ש, באר משה].
      3. זיבת דבר לח: יש מחמירים [חכ"א, בית שלמה, אג"מ, בדה"ש]. יש מקילים [דברי חיים, ערה"ש, באר משה, שבה"ל].
   3. סכום**.**
      1. כל דין של התרה"ד הוי רק מדין ספק.
      2. יש חולקים על התרה"ד.
      3. ספק הרגשה, מיקלים.
      4. מחלוקת על איזה הרגשה מדברים [ופתיחת מקור לא שכיח].
      5. הגר"י ברקוביץ שליט"א (זרע שמואל הע' י"ג) – "**אין צריך להזכיר לנשים הלכות אלו**. כדי שלא תהיה מטורף לחוש כל שעה שמא הרגישה, מחמת שהיא לא יודעת מהו באמת נחשב כהרגשה אמיתית".
4. בדיקת אשה בין לפני תשמיש בין לאחר תשמיש - סימן קפ"ו.
   1. **וסת שאינו קבוע** – סעיף ב'.
      1. ראשונים: י"א לא צריכה בדיקה כלל [רש"י, ר"ת, רשב"ם]. י"א שצריכה בדיקת [ר"ח, רמב"ם, רא"ש]. י"א צריך חזקת ג' פעמים [עי' רי"ף, רמב"ן, רשב"א].
         1. י"א לא צריכה בדיקה כלל - ש"ך (ס"ק א', "וכמדומה שכן עמא דבר"), עי' עי' אג"מ (יו"ד ח"ג סי' נ', " קודם זמן הוסת אין אשה צריכה בדיקה אחר תשמיש כלל כהש"ך סימן קפ"ו בדברי הרי"ף ואפילו מתחילת נישואיה **והאמת עמיה מצד הדין ומצד המציאות**"), הגרשז"א זצ"ל (אוצרות הטהרה פרק י"ג סוף סעי' ד').
         2. י"א שצריכה בדיקת – קשו"ע, ערה"ש, ועוד.
         3. י"א צריך חזקת ג' פעמים – מחבר, חת"ס, ורוב מלקטים.
   2. **דרך הבדיקות**: זמן שעומדת לראות.
      1. קודם תשמיש, בדק עצמה.
      2. אחר תשמיש, היא בדק עצמה והוא בדק עצמו. לכתחילה מיד, בדיעבד עד חצי שעה.
   3. **אחר נשואיה כמה שנים**: יש ב' אופנים.
      1. אופן א': שלא היה לה הזדמנות לבדוק, כמו שהיה מעוברת מיד אחר החתונה. ויש לה כמה ילדים כולם בתוך ב' שנים. וא"כ בסברא עדיין שייך להיות שאשה זו רגילה לראות מחמת תשמיש, ועדיין יש דין של בדיקות.
      2. אופן ב': בזוג שאינם יודעים הלכה זו, והיו להם הרבה הזדמנויות שיוכלו לראות מחמת תשמיש. וזה המחלוקת כאן.
         1. יש מחמירים [באר משה, קנה בשם, בדה"ש]. יש מקילים [שבה"ל, מראה כהן, משמרת הטהרה].
   4. **כשעברה זמן הוסתת**: וכי לעולם לא תראה?
      1. אג"מ (יו"ד ח"ג סי' נ') – "ואעפ"י דכשעברה יום הוסת ועונ"ב ויה"ח אינה חוששת עוד לוסת אם אין לה וסת קבוע ליום החדש צריכה לבדוק קודם תשמיש בסמיכות היותר קרוב משום דאשה בת דמים חזקתה לראות דם בכל חדש דכי לעולם לא תראה כלשון הפוסקים ולכן צריכה לברר אם עדיין היא בחזקתה לבעלה".
      2. הגר"י ברקוביץ שליט"א (שמעתי), בשם הפוסקים - קנוח מבחוץ בצבוע.
      3. י"א, אין שום חיוב לבדוק.
5. הרואה דם מחמת תשמיש - סימן קפ"ז.
   1. **נאמנת של רופא**.
      1. אינו שומר תורה ומצוות: דינו כמו נכרי – לחו"ש (לחם ס"ק נ"ב), מי נדה (קונ"א סוף סי' קפ"ז ד"ה מיהו כל, "רק ברופא ישראל הכשר לעדות, אבל בזמן הזה כל הרופאים בחזקת מחללי שבתות בפרהסיא, ועוד כמה דברים אשר לא ניתנו להאמר בכתב, לכך על סתם רופא אם לא ידוע שהוחזקה בכשרות אין לו דין ישראל רק דין רופא עכו"ם"), מהרש"ם, פוסקים.
      2. חוט שני (ס"ק ו' אות ב') - "רופא שאינו **שומר טהרת המשפחה** ... אינו נאמן, ואין אנו סומכין על דבריו".
   2. **ציורים**.
      1. באופן שהבדיקה אינה מגיעה לפי המקור.
         1. נאמן – הגריש"א זצ"ל, חק וזמן.
      2. טיפול, שהוא עושה הפצע. [דם זה ממכה של טיפול].
         1. ישראל, נאמן.
         2. עכו"ם במקום ידיעה, י"א נאמן [אג"מ (יו"ד ח"א סי' צ"ה), "כיון **שיותר טוב היה לפניו לומר שלא גרם** **שיוצא דם** א"כ ראיה שלא משקר ויש להאמינו"].
            1. לכאורה במקום [כמו בארץ ישראל] שהרופא ידעת שיותר טוב לומר שהוא גורם הפצע, אינו נאמן.
            2. ע"י מכתב, יש נאמנת – חזקת טהרה.
      3. **מברר אם יש מכה**.
         1. ישראל, נאמן.
         2. נכרי, מחלוקת הפוסקים. י"א עצה להולך לשני רופאים [חלקת יעקב, הגריש"א זצ"ל].
      4. **הרופה אמר** שהוא רואה דם ממקור.
         1. ישראל: **חיוב לומר**, ונאמן.
         2. נכרי.
            1. אינו נאמן, אא"כ מסיח לפי תומו – הגר"י ברקוביץ שליט"א.

בארץ ישראל, אין מסיח לפי תומו – חק וזמן (פרק ג' הע' ט"ו ד"ה אמנם שמעתי, "כיום באזורים החרדיים המובהקים בחו"ל [וכ"ש בא"י] יודעים כבר כל הרופאים שיש לנו הלכות נדה, ולא מקרי מסל"ת").

* + - * 1. קהלות יעקב (יאמר יעקב לישראל סי' פ"ג) – "לענ"ד נראה דאפילו אינו בתורת נאמנות כלל מ"מ הכא שאומר שהוא רואה הרי זה מלתא דעבידא לגלוי' דלא משקרי בה ועכ"פ לענין להחמיר ודאי ראוי לחוש ובכמה תשובת אחרונים ז"ל דנו בענין לסמוך אפילו על הרופא עכו"ם, בדברים דאיכא חזקה דלא מרע אומנתו וה"ה במלתא דעבידא לגלוי".

1. וסתות - סימן קפ"ט.
   1. **וסת על ראש חודש**: **ביום ל' בחודש מלא, וחודש הבא הוא חודש חסר. כגון שראתה ל' ניסן.**
      1. י"א חוששת ליום א' [ר"ח סיון]. י"א חוששת לשניהם [כ"ט אייר, א' סיון]. י"א חושש בעוד חדשיים [כגון לל' סיון]. י"א אינו חוששת כלל.
   2. **מעין פתוח**.
      1. ב' פעמים ממעין סתום, וראיה ג' ממעין פתוח.
         1. מחמיר, וחושש לוסת קבוע רק לחומרא – טור (סעי' ל"ב, "אם ראתה אותו ממעיין סתום כגון שראתה ב"פ בר"ח ובפעם הג' ראתה בכ"ה בחדש ובר"ח אף על פי שראייה השלישית היתה תוך ימי נידותה לראיית כ"ה בחדש קובעת בר"ח לפי ששתים ראיות הראשונות היו ממעיין סתום וראיית עשרים וחמשה בחדש דמים יתירים נתוספו בה ומיהר לבא וחוששת ג"כ ליום הקדימה שמא וסת אחר היא קובעת"), הו"ד בפוסקים.
      2. פעם א' ממעין סתום, וב' פעמים ממעין פתוח.
         1. מיקל, אינו קובע וסת – פוסקים [דלא כמה"ש].
   3. **הכללים**: מעין פתוח.
      1. האם קובע וסת ע"י מעין פתוח בלי הפסקה.
         1. יש מחמירים [שבה"ל, חוט שני, ועוד], יש מקילים [חשב האפוד, הגריש"א זצ"ל, ועוד].
      2. לוסת הפלגה: האם קובע וסת ע"י מעין פתוח.
         1. יש מחמירים [חוו"ד, הגריש"א זצ"ל, ועוד], יש מקילים [קנה בושם, עמק התשובה, ועוד].
   4. אם עוקר אם ראתה בממעין פתוח. [כגון שהקדימה לראות לפני יום הוסת אך נמשכה הראיה גם ביום הוסת].
      1. וסת קבוע.
         1. מחמיר.
      2. וסת הפלגה.
         1. תלוי במה הדין בשיטת של "הבית מאיר".
      3. וסת החודש, וסת קבוע.
         1. מחמיר – חוו"ד, גר"ז, ועוד.
      4. וסת החודש, וסת שאינו קבוע.
         1. יש מחמירים [מנחת יצחק, הגריש"א זצ"ל, עמק התשובה, ועוד], יש מקילים [שערי טוהר, הגרשז"א זצ"ל, פותח שער, ועוד].
2. כתמים - סימן ק"צ.
   1. **פחות מכגריס** יש להקל, שלא גזרו: והשיעור 19 ***מילימטר***, penny.
      1. בבגדים לא מצטרף, בגופה מצטרפה.
   2. **בגד שאינו מקבל טומאה** יש להקל.
      1. תחבושות היגינות(pads): יש מחמירים [שבה"ל, חוט שני]. יש מקילים [הגרשז"א זצ"ל, הגרחפ"ש זצ"ל].
         1. פתחי הלכה (ארטסקרול, ***פרק ט' הע' נ"ג) – "***There is no consensus among contemporary authorities as to the status of sanitary napkins***".***
   3. *בגדי צבועים* ***יש להקל, לא גזרו:***
      1. ***אפילו*** בצבע בהיר ***[רוב פוסקים].***
      2. אפילו בבגד סמוך לגופה ***[רוב פוסקים]***.
      3. פתחי הלכה (ארטסקרול, פרק ט' הע' ל"ג) – "There are some who maintain that a stain the size of a half-dollar is tamei even when found upon a colored garment. There seems to be no source for this in Halachic literature. However, a stain as large as those stains a woman finds on her garments before menstruation is difficult to dismiss even if found on colored garments and even if she is unaware of any hargashah. This stain may be the beginning of her menstruation.".
   4. **תליה** יש להקל.
      1. ציורים: לפעמים יוצא דם מחוטמה, נתעסקה בצבעים [כמו גננת וכדו'], מאכלים אדומים [ketchup].
         1. והכל לפי ראות עין המורה.
3. משנה אדם זמנו (flying) *-* ***במקום אשה טסה, והזמנים שונים ממקום שהיה למקום שהיא שם.***
   1. *כשראתה במטוס****: שאשה שראתה השמש, ועדיין למטה זה חושך לפני הנץ או אחר שקיעה.***
      1. ***מנחת פרי (קונ' התשובות סי' י"ב) – "וסתות קיי"ל כדעת האחרונים דאינו תלוי בדיני יום ולילה, אלא במציאות החמה ובהעדרה ... ולפי"ז אף אם למטה בארץ עדיין לפני הנץ, מ"מ כיון שבמקומה במטוס נראית השמש דינה כראתה ביום וכן בסוף היום ... אלא שיש להעיר לגבי וסת החודש שתלוי בתאריך הרי לר"ת הוא ודאי תאריך של יום שעבר, וא"כ תצטרך לחוש לחודש הבא בתאריך שלפני השקיעה לעונת לילה, ומסתימת הפוסקים משמע לא כך. וצ"ל דכיון דלגבי חובת פרישה הוא עונת לילה גם גורם התאריך נקבע לפי עונת הלילה ועדיין צ"ב".***
      2. ***אור יצחק (***ח"א ***יו"ד סי' ל"א סי' קצ"ו ד"ה הפסק) – "כפשוטו כל שהיא רואה החמה*** *-* ***בודאי הוי יום****,* ***והרי זה כאדם הנמצא בראש ההר שאצלו הוי יום כל זמן שרואה פני החמה".***
   2. *אשה טסה בימי פרישה****, ממילא היא חסר שעות של ימי הפרישה.***
      1. ***יש מחמירים,*** להמתין עד סוף שעות היום של המקום שיצאו משם ***[שבט הלוי,*** מגדלות מרחקים,טהרת הבית].
      2. ***יש מיקלים, שתלוי ביום [דברי שלום, הגרחפ"ש זצ"ל,*** דרכי טהרה***, הגרח"ק שליט"א,*** לבושי עז***].***
   3. *חשבון של ימי פרישה -* ***ימי הפלגה, ימי החודש.***
      1. ***בתר המקום שנמצא בו עכשיו - באר משה (ח"ז דיני בני א"י יו"ד קפ"ט).***
   4. *אשה טסה בהה' ימים****, ממילא היא חסר שעות.***
      1. ***מיקל – בית אבי,* ששבה"ל, פתחי הלכה, *תאריך ישראל.***
      2. ***גם מי שנוהגים רק ד' ימים, צריך רק להשלים לע"ב שעות -* ששבה"ל, *טהרת הבית,* פתחי הלכה.**
   5. *אשה טסה בז' ימי נקיים****, ממילא היא חסר שעות של ימי הנקיים.***
      1. ***תלוי במקום של עכשיו [בין לקולא בין לחומרא], דיום טהור הוא הגורם – רוב פוסקים.***

1. משנה אדם זמנו (flying) *- במקום* ***אשה טסה, ועברה הקו התאריך.***
   1. *חשבון של ימי פרישה -* ***ימי הפלגה, ימי החודש.***
      1. ***יש לחלק בין וסת הפלגה וסת החודש –*** דרכי טהרה (עמ' פ"ז, "***ואשה העוברת את 'קו תאריך' תחשב את וסת החודש לפי החישוב העברי בהקום בו היא נמצאת, ואת וסת ההפלגה וז' נקיים לפי הימים העוברים עליה (שקיעה וזריחה)").***
   2. *אשה עבר קו התאריך בה' ימים****, וממילא חסר יומים.***
      1. ***לפי מנינה – תאריך ישראל (סי' ט"ו אות י"ד, סוף התשובה אות ו', אות ז').***
   3. *אשה עבר קו התאריך בז' ימי נקיים****, וממילא חסר יומים מהז' נקיים.***
      1. ***מספר הימים של האשה, ז' ימים ממש - רוב פוסקים.***