נו - בדין פי תקרה בקרן זוית וביותר מי_, ובביאור הא דמצינו כמה גווני דחלוק דין פרצה בקרן זוית מדין פרצה יותר מי_
קטגוריות: ש_ס / יג עירובין / עירובין - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים / מחיצות מהדו_ב

**סימן נו**

**בדין פי תקרה בקרן זוית וביותר מי'**

**ובביאור הא דמצינו כמה גווני דחלוק דין פרצה בקרן זוית מדין פרצה יותר מי'**

**א**

א] **עירובין צ"ד ב',** מב' רוחות נמי לימא פי תקרה יורד וסותם, אמרי דבי רב משמי' דרב כגון שנפרץ בקרן זוית וקירויו באלכסון, דליכא למימר פי תקרה יורד וסותם.

**והתוס'** שם כתבו לפרש, ז"ל, דמיירי שנפרץ הקירוי באלכסון עם המחיצות בקרן זוית, ובכה"ג לא אמרינן פי תקרה, עכ"ל, והרא"ש בסימן ג' הוסיף לפרש, דהא דבכה"ג לא אמרינן פי תקרה, הוא משום דטעמא דפי תקרה הוא משום דדמי לפתח, מדמפלגינן בסמוך בין עשר ליותר מעשר, ופתחא בקרן זוית לא עבדי אינשי.[[1]](#footnote-2)

ב] **והנה** נתחדש בזה, דרק כשנפרץ הקירוי באלכסון, הוא דהוי כפתחא בקרן זוית, אך כל שלא נפרץ הקירוי, לא חשיב כפתחא בקרן זוית, - והטעם בזה הוא, משום דכל שלא נפרץ הקירוי, הרי דכל דאמרינן פי תקרה הוי פתח אחד במזרח ופתח אחד בדרום, וכל פתח ופתח ל"ה פתח בקרן זוית, ורק כשנפרץ באלכסון דהו"ל פתח אחד באלכסון האוכל ב' רוחות, הוא דהו"ל פתחא בקרן זוית ולא אמרינן בה פי תקרה.

**והנה** אמנם בד' התוס' לעיל בד"ה בשתי רוחות מבו' דגם בכה"ג שלא נפרץ הקירוי באלכסון חשיב כפתח זוית, ופירשו כן בטעמא דשמואל דכל שנפרץ בקרן זוית וקירויו בד' לא אמרינן פי תקרה, דהוא משום דאיכא תרתי לריעותא,[[2]](#footnote-3) - אך הרי באמת התם אמרינן פי תקרה אף דהוי כפתח בקרן זוית, ואך דה"ז מצטרף לתרתי לריעותא, והיינו משום דבאמת כל דנימא בזה פי תקרה, אי"ז פתח בקרן זוית, וכנ"ל, ואך דכיון דקודם דאמרינן פי תקרה, חזינן לה כפתח בקרן זוית, דכ"ז דלא אמרינן פי תקרה, הרי הו"ל פתח הרשות באלכסון, והוי פתח בקרן זוית דלא עבדי אינשי, ה"ז מצטרף לתרתי לריעותא, ולא אמרינן בה פי תקרה.[[3]](#footnote-4)

**ב**

ג] **והנה** לקמן בסוגיין אמרינן לל"ק דהא דפי תקרה יורד וסותם הוא אף ביותר מי', ואף לל"ב דביותר מי' לא אמרינן פי תקרה, דעת רוב קמאי דהיינו רק היכא דליכא גיפופין, והגאו"י הוכיח מזה דפרצה בקרן זוית חמירא מפרצה יותר מי', וכדחזינן דבפרצה בקרן זוית לא אמרינן פי תקרה ובפרצה יותר מי' אמרינן פי תקרה.

**ועיי"ש** שהק' במש"כ התוס' סוד"ה ושמואל דסבר רב דביותר מי' לא יתיר ר' יהודה אף לאותה שבת כמו שמיקל בי' בקרן זוית, אע"פ שזו וזו נחשבת לו פרצה ולא פתח, והרי דפרצה יותר מי' חמירא מפרצה בקרן זוית.

ד] **עוד** יש להעיר בזה, דהנה דעת רב לעיל י"א א' דל"מ צוה"פ ליותר מי', ואילו בדין פתח בקרן זוית, כתבו הראשונים דאף דפתחא בקרן זוית לא עבדי אינשי, מ"מ כל שעשה צוה"פ מהני, ומשמע דהוא לכו"ע, והרי דפרצה יותר מי' חמירא טפי מפרצה בקרן זוית,[[4]](#footnote-5) וזה דלא כמבו' בסוגיין דפרצה בקרן זוית חמירא טפי.

**וקשיא** עוד עד"ז, דמחד גיסא חזינן דהמחיצה דצוה"פ עדיפא מהמחיצה דפי תקרה, דצוה"פ מהני בקרן זוית ופי תקרה ל"מ בקרן זוית, ומאידך גיסא חזינן דהמחיצה דפי תקרה עדיפא מהמחיצה דצוה"פ, דפי תקרה מהני ביותר מי' לכו"ע, וצוה"פ ל"מ ליותר מי' לדעת רב.

ה] **אמנם** הנה דעת הרי"ף והרמב"ם, דהא דצוה"פ שעשאה מן הצד לא עשה ולא כלום, היינו צוה"פ שעשאה בקרן זוית, ומשום דפתחא בקרן זוית לא עבדי אינשי, והרי דפרצה בקרן זוית חמירא מפרצה יותר מי' דקי"ל שהיא ניתרת בצוה"פ, וזה כמבו' בסוגיין לדעת התוס', דפרצה בקרן זוית חמירא מפרצה יותר מי' ולא אמרינן בה פי תקרה יורד וסותם.

**ויש** להעיר דנמצאו בזה סברות הפוכות, דלדעת רוב קמאי אף לדעת רב דצוה"פ ל"מ ליותר מי', מ"מ מהני צוה"פ בקרן זוית, ולדעת הרי"ף והרמב"ם אף לפ"מ דקי"ל דצוה"פ מהני ליותר מי', מ"מ ל"מ צוה"פ בקרן זוית.

**ב**

ו] **ונראה** לישב, דהנה האגודה לעיל י"א א' כתב דאף לדעת הרי"ף והרמב"ם דל"מ צוה"פ בקרן זוית, היינו דוקא בצוה"פ בעלמא, אך אם עשה פתח גמור מהני.[[5]](#footnote-6)

**והנה** אמנם בדין צוה"פ ליותר מי' מבו' בסוגיית הגמ' לעיל שם דאין לחלק בזה, ולדעת רב דל"מ צוה"פ ליותר מי', אף פתח גמור ל"מ, כמו שאמרו לדידי' דאף אם ריבה פתחים וחלונות ל"מ, וצ"ב דכיון דלענין פתח בקרן זוית מפלגינן בין צוה"פ לפתח גמור, מ"ט לענין צוה"פ ליותר מי' פשיטא לן דאין לחלק בזה.

**ועד"ז** יש להעיר עוד, דנמצאו בזה סברות הפוכות, דלדידן קייל דין פרצה יותר מי' מדין פרצה בקרן זוית, דפרצה יותר מי' ניתרת בצוה"פ בעלמא, ופרצה בקרן זוית אינה ניתרת אלא בפתח גמור, ומאידך לדעת רב חמיר דין פרצה יותר מי' מדין פרצה בקרן זוית, דפרצה יותר מי' אינה ניתרת אף בפתח גמור, ופרצה בקרן זוית ניתרת בפתח גמור.

ז] **והפשוט** בזה דב' ענינים חלוקים הם, דהא דבקרן זוית הוי פרצה, הוא משום דפתחא בקרן זוית לא עבדי אינשי, אך הא דיותר מי' הוי פרצה, בפשוטו אי"ז משום דפתח יותר מי' לא עבדי אינשי, אלא הוא משום דפתח רחב כולי האי הוי פרצה גמורה, ולא מצינו לחשבו כפתח.[[6]](#footnote-7)

**ונראה** לפ"ז, דמה שדנו התוס' וש"ר לעיל ו' א' אם מהני צוה"פ בקרן זוית, אי"ז משום דשמא פרצה בקרן זוית חמירא ואינה ניתרת בצוה"פ, דמהיכ"ת נימא דל"מ צוה"פ להתיר לפרצה זו, אחר שלא נתפרש כן בגמ',ו[[7]](#footnote-8) אלא היינו דכיון דפתחא בקרן זוית לא עבדי אינשי, ואי"ז דרך פתח, הרי י"ל דאף כשעשה לה צוה"פ, לא חזינן לה כפתח, וליכא לעיקר המחיצה דצוה"פ, - ובזה הוא שכתבו דאף דפתחא בקרן זוית לא עבדי אינשי, מ"מ כל שעשה לה צוה"פ חזינן לה כפתח.[[8]](#footnote-9)

**ובזה** הוא שחילקו הרי"ף והרמב"ם, דצוה"פ בעלמא ל"מ בקרן זוית, דאכתי לא חזינן לה כפתח, אך כל שעשה פתח גמור, יש ע"ז תורת פתח אף בקרן זוית.[[9]](#footnote-10)

ח] **ולפ"ז** נראה, דמה"ט בדין צוה"פ ליותר מי' אין לחלק בין צוה"פ בעלמא לפתח גמור, דהרי בצוה"פ ליותר מי' אין הגריעותא משום דאי"ז דרך פתח, אלא משום דהוי פרצה חמירא דאינה ניתרת בצוה"פ, ובזה אין לחלק בין צוה"פ בעלמא לפתח גמור, דהרי אף פתח גמור אינו מועיל אלא מדין צוה"פ, ובהלכות צוה"פ ליכא מעליותא לפתח גמור על צוה"פ בעלמא.[[10]](#footnote-11)

**ג**

ט] **ועד"ז** מתפרש גם הא דל"מ פי תקרה בקרן זוית, דאי"ז משום דפרצה בקרן זוית חמירא ואינה ניתרת בפי תקרה, אלא הוא משום דבקרן זוית דלא עבדי אינשי פיתחא, אין רואין את הפי תקרה כלל כפתח.[[11]](#footnote-12)

**ולפ"ז** נראה, דע"כ אף דל"מ פי תקרה בקרן זוית, מ"מ מהני פי תקרה ביותר מי', דדוקא בקרן זוית דלא עבדי אינשי פתחא כה"ג, ע"כ אף אין רואין את הפי תקרה כפתח, ול"מ מידי, אך ביותר מי' דעבדי אינשי פתחא כה"ג, רואין את הפי תקרה כפתח, וכיון דהוי כפתח, ה"ז מועיל להתיר לפרצה דיותר מי'.

י] **ולפ"ז** נראה דלעולם בהל' פרצה חמירא פרצה יותר מי' מפרצה בקרן זוית, משום דפרצה יותר מי' הוי מקום דאין ראוי לחשבו כפתח, ופרצה בקרן זוית, הוי מקום שראוי לחשבו כפתח, ואך דאין דרך לעשותו פתח, - וע"כ הוא דחלוקין הן בדינא דהותרה, דאף דבפרצה בקרן זוית אמרינן הואיל והותרה הותרה, מ"מ בפרצה יותר מי' י"ל דלא אמרינן הואיל והותרה הותרה.

**והא** דפי תקרה מהני ביותר מי' ול"מ בקרן זוית, אי"ז משום דפרצה בקרן זוית חמירא מפרצה יותר מי', אלא הוא משום דבקרן זוית אין רואין את הפי תקרה כפתח, וליכא לעיקר המחיצה דפי תקרה, וביותר מי' רואין את הפי תקרה כפתח, וכמש"נ.

**ד**

יא] **והנה** לפ"ז נמצא, דהמחיצה דפי תקרה עדיפא מהמחיצה דצוה"פ, דפי תקרה לכו"ע מהני ליותר מי', וצוה"פ לדעת רב ל"מ ליותר מי'.[[12]](#footnote-13)

**ויש** ללמוד כן גם מהא דפי תקרה מועיל בסוכה, ול"ד לצוה"פ דאינו מועיל בסוכה, אף דגם פי תקרה הוא משום פתח לדעת התוס', ובע"כ דהוא משום דפי תקרה עדיף מצוה"פ, וחשיב כמחיצה גמורה.

יב] **אך** יש להעיר בזה, דהיאך נימא דהמחיצה דפי תקרה עדיפא מהמחיצה דצוה"פ, הרי חזינן דצוה"פ מהני במפולש, ומהני אף בד' רוחות לפ"מ דקי"ל דלא כרב יוסף, ופי תקרה ל"מ במפולש ול"מ אלא ברוח שלישית ורביעית.

**ואמנם** זה מתישב היטב למש"נ בסימן נ"ג, דהא דל"מ פי תקרה במפולש, ול"מ פי תקרה בד' רוחות, אי"ז משום דהמחיצה דפי תקרה ל"מ להתיר בכה"ג, אלא הוא משום דבכה"ג אין רואין את המקום כמובדל ע"י הקירוי, ואין הפי תקרה יורד וסותם כלל, וע"כ הגם דהמחיצה דפי תקרה עדיפא מהמחיצה דצוה"פ, מ"מ בהני גווני ל"מ פי תקרה, משום דבכה"ג אינו יורד וסותם כלל.

1. והנה הגאוי"י הק' על מש"כ התוס' דבאלכסון לא אמרינן פי תקרה, ממה שאמרו לעיל ח' ב' דלמ"ד דקורה משום מחיצה מהני להניח את הקורה באלכסון, והרי דבאלכסון אמרינן פי תקרה, - אך למש"כ הרא"ש דהא דבאלכסון לא אמרינן פי תקרה הוא משום דפתחא בקרן זוית לא עבדי אינשי, ניחא, דבבהיא דמניח את הקורה באלכסון, בע"כ דלא חשיב כפתח בקרן זוית, וכמש"כ החזו"א בסימן ע"ב סק"י, דאם הוה חשיב כפתח בקרן זוית, ל"ה מהני בזה קורה, וכמש"כ הרשב"א והריטב"א לעיל ו' א' דפתח בקרן זוית אינו ניתר בקורה, וע"כ שפיר אמרינן בזה בזה פי תקרה. [↑](#footnote-ref-2)
2. וקשיא כן טפי בד' תוס' הרא"ש שכתב הכא דהא דכשנפרץ הקירוי באלכסון לא אמרינן פי תקרה הוא משום דפתחא בקרן זוית לא עבדי אינשי, ובההיא דנפרץ בקרן זוית וקירויו בד' כתב דהא דלא אמרינן פי תקרה הוא משום דאיכא תרתי לריעותא, וכמש"כ התוס'. [↑](#footnote-ref-3)
3. ועפי"ז יש להעיר במשה"ק הגאו"י דלדעת רב חזינן דאמרינן פי תקרה אף בקרן זוית, וכדס"ל דאף בנפרץ בקרן זוית וקירויו בד' אמרינן פי תקרה, ומאידך לחד לישנא ס"ל דביותר מי' לא אמרינן פי תקרה, עיי"ש, - ולמש"נ הרי לעולם מודה רב דלא אמרינן פי תקרה בקרן זוית, דמה"ט כל שנפרץ הקירוי באלכסון לא אמרינן פי תקרה, והא דכנשפרץ בקרן זוית אמרינן פי תקרה, הוא משום דכל דנימא פי תקרה ל"ה כלל כפתח בקרן זוית, - והרי אף לדעת שמואל כל הא דלא אמרינן בזה פי תקרה, הוא משום דהוי תרתי לריעותא, וכ"ז הוא לטעמי' דלא אמרינן פי תקרה אלא כשיש תחילת מחיצה, וע"כ שנפרץ קירויו בד' איכא תרתי לריעותא, אך לדעת רב דאמרינן פי תקרה אף בדליכא תחילת מחיצה, ליכא כלל תרתי לריעותא, וע"כ אמרינן בזה פי תקרה. [↑](#footnote-ref-4)
4. וכ"ה מבו' גם ממש"כ בפסקי רי"ד לעיל ו' א' דפרצה בקרן זוית ניתרת בלחי וקורה, והרי דפרצה בקרן זוית קיילא מפרצה יותר מי' דאינה ניתרת בלחי וקורה. [↑](#footnote-ref-5)
5. ונראה מדבריו שפירש כן בד' התוס' לעיל ו' א' ד"ה דפתחא בקרן זוית, דאם עשאה כעין פתח במזוזות ומשקוף הוי שפיר פתח, דלעולם צוה"פ בעלמא ל"מ, ורק אם עשה בנין גמור דפתח הוא דמהני, וכ"ה מבו' בל' המ"ב בסימן שס"א סק"ט דיש מקום לומר דרק ב' מזוזות ומשקוף ממש מהני, אך צוה"פ בעלמא ל"מ, עיי"ש. [↑](#footnote-ref-6)
6. ואמנם בפירש"י על הרי"ף לעיל ט"ו ב' כתב דהא דפרצה יותר מי' אוסרת, הוא משום דלא עבדי אינשי פתח יתר מעשר והוי פרצה, אך בד' ש"ר לא מצינו לטעם זה, - ואמנם גם אי נימא דהא דפרצה יותר מי' אוסרת הוא משום דלא עבדי אינשי פתח כה"ג, יש מקום לחלק בין פרצה יותר מי' לפרצה בקרן זוית, דבקרן זוית הא דלא עבדי אינשי פתח כה"ג הוא משום מקומו, וביותר מי' הא דלא עבדי אינשי כה"ג הוא משום רחבו. [↑](#footnote-ref-7)
7. ועוד, דבקרן זוית, הרי דכל דאיכא צוה"פ ויש ע"ז תורת פתח, אין ע"ז תורת פרצה כלל, ול"ד ליותר מי', דאף אם איכא צוה"פ ויש ע"ז תורת פתח, אכתי חזינן לה כפרצה, והיינו דבקרן זוית דכל הא דהוי פרצה הוא משום דלא עבדי אינשי ואין רואין אותו כפתח, הרי דכל דרואין אותו כפתח, אי"ז פרצה כלל. [↑](#footnote-ref-8)
8. והריטב"א שם פירש דהוא רק משום דבכה"ג עבדי לה אינשי, והיינו משום דאי לא עבדי לה אינשי אף בכה"ג, ל"ה ע"ז תורת צוה"פ, אך בל' התוס' משמע דאי"ז מכח ה"ט, וכ"ה להדיא בד' הרשב"א דהא דמהני צוה"פ הוא משום דכל הא דפתח בקרן זוית ל"ה פתח משום פתחא בקרן זוית לא עבדי אינשי, הוא רק כשלא עשה לזה תיקון דפתח, דכיון דאי"ז דרך פתח אין לנו לחשבו כפתח, אך כל שעשה לזה תיקון דפתח, הוי פתח אף בכה"ג, ודעת המאירי לעיל ו' וי"א א' דהא דמהני צוה"פ בקרן זוית, הוא משום דל"מ הא דפתחא בקרן זוית לא עבדי אינשי, אלא לפתח הבא מאליו, דכל שהוא בקרן זוית לא חשבינן לי' כפתח, אך כל שעשה בו תיקון לשם פתח, חשיב כפתח אף כשהוא בקרן זוית, ואכמ"ל.

   ועד"ז מתפרש דעת הרי"ד דמהני לחי וקורה בקרן זוית, דהוא משום דס"ל דלחי וקורה הוו תיקון דפתח, וכמש"נ בדעתו בסימן ט"ז, וע"כ ה"ז מועיל לחשוב את הפתח בקרן זוית כפתח, ול"ד לפתח יותר מי', דאף כשעשה לו תיקון דפתח, אכתי פרצה היא, דפתח רחב כ"כ א"א לראותו כפתח. [↑](#footnote-ref-9)
9. ולא מיבעיא אי נימא כמש"כ הריטב"א דהא דפתח מהני בקרן זוית, הוא משום דבכה"ג עבדי לה אינשי, דיש לחלק דהיינו רק בפתח גמור ולא בצוה"פ בעלמא, אלא אף אי נימא נימא דפתח מהני בקרן זוית, הוא משום דבכה"ג יש ע"ז תורת פתח, י"ל דהיינו רק בפתח גמור, דבע"כ הוא פתח, אך צוה"פ בעלמא, כל שאי"ז כדרך פתח, אין ע"ז תורת פתח. [↑](#footnote-ref-10)
10. ולא מיבעיא אי נימא כמשמעות הסוגיא לעיל י"א א' דהוא משום דצוה"פ הויא פרצה גדולה דאינה ניתרת בצוה"פ, ונת' בזה בסימן נ', דודאי דאין לחלק בין צוה"פ בעלמא לפתח גמור, - אלא אף אי נימא כמשמעות הסוגיא לעיל ב' ב' דהוא משום דאין ע"ז תורת פתח ולא חשיב כצוה"פ, הרי מ"מ הא דלא חשיב כפתח אי"ז משום דאין דרך לעשותו פתח, אלא הוא משום דהוי פרצה גמורה ול"מ הצוה"פ לחשבו כפתח, ובזה אין לחלק בין צוה"פ בעלמא לפתח גמור. [↑](#footnote-ref-11)
11. וזה מתפרש היטב אי נימא בדעת התוס' דרק פתח גמור במזוזות ומשקות מהני בקרן זוית, אך צוה"פ בעלמא ל"מ, וע"כ ה"נ פי תקרה ל"מ, אף אי נימא דאף צוה"פ בעלמא מהני, צ"ב דמ"ט פי תקרה ל"מ.

    ונראה לישב, דלא מיבעיא לדעת הריטב"א דהא דצוה"פ מהניא בקרן זוית, הוא משום דבכה"ג עבדי לה אינשי, דל"ש ה"ט בפי תקרה, אלא אף לדעת הרשב"א דהא דצוה"פ מהני בקרן זוית, הוא משום דכל שעשה תיקון דפתח יש ע"ז תורת פתח אף בקרן זוית, י"ל דצוה"פ דהוא צורה דפתח, מהני לחשוב אף פתח בקרן זוית לפתח, דאף דלא עבדי אינשי פתחא בקרן זוית, מ"מ כל שיש לו צוה"פ בע"כ הו"ל כפתח, ומשא"כ בפי תקרה דאי"ז צורה דפתח, אלא דמכח דינא דפי תקרה יורד וסותם הוא דחשבינן לה כפתח, אי"ז מועיל לחשוב פתח בקרן זוית לפתח. [↑](#footnote-ref-12)
12. וכ"ז הוא לדעת התוס' דטעמא דפי תקרה הוא משום דהוי כפתח, אך לדעת ש"ר דטעמא דפי תקרה הוא משום גוד אחית, הרי דאין להביא מהא דפי תקרה מהני ליותר מי' וצוה"פ ל"מ לדעת רב, דפי תקרה עדיף, אלא משום דהגריעותא דיותר מי' הוא רק לגבי המחיצה דצוה"פ דהיא משום פתח, ולא לגבי פי תקרה דאינה משום פתח. [↑](#footnote-ref-13)