הלכות חנוכה
קטגוריות: כללי / שיעורי הרב מאיר קאופמן / שיעורי הלכה

#### שב"ק פרשת וישב כ"ג כסליו פ"ג

# הלכות חנוכה

### תקנת חנוכה

א] מבואר בחז"ל שבחנוכה גברו החשמונאים על היונים וניצחום ונעשה להם נס שפך שמן דלק שמונה ימים לכן תיקנו חז"ל בחנוכה שתי מצות א. הדלקת נר חנוכה ב. הלל ועל הניסים.

והנה הרמ"א כתב לא קבעו את חנוכה למשתה ושמחה אלא להלל ולהודות אמנם כתב המ"ב שאם אומרים שבחים להקב"ה חשיב סעודת מצוה וכן נוהגים קצת להרבות באכילה מצד שזה זמן שגמרו להכין את המשכן ובלשון הרמב"ם שימים אלו הם ימי שמחה והלל וכן הוא בשו"ת מהרש"ל סימן פ"ה.

### ברכות ההדלקה

ב] מברכים בשעת הדלקה ג' ברכות ומבואר בגמ' שהרואה מברך שעשה ניסים ושהחינו ונחלקו הראשונים במי שמדליקים עליו בביתו האם בראייתו צריך לברך או שרק מי שלא הדליק ולא ידליק צריך לברך ויסוד הספק האם בברכות שברכו עליו בביתו הוא כבר יצא את חובת הברכות.

ולכן צריך שבני הבית יהיו בבית בזמן ההדלקה כדי לצאת את חובת הברכות וגם שעל ידי זה הנס מתפרסם יותר ומבואר בשער הציון ו' חידוש שכיון שזה הדלקה שלהם יוצאים את הברכות אפילו שלא רואים את הנרות כלל.

אמנם לפעמים אדם נמצא שלא בביתו ומדליקים בביתו ובזה אם שומע ממישהו אחר זה רק מדין הרואה ובזה וודאי צריך לראות הנרות אלא שיש לדון האם יכול לשמוע הברכות קודם שראה הנרות דיתכן שכל החלות חיוב חל על ידי הראיה ובשיטה לר"ן מבואר שלא יכול לברך על ההדלקה שיראה אחרי זה וכן הוא בשו"ת זרע אמת ח"א סצ"ז אמנם סתימת הפוסקים לא כך אלא שברגע ששומע ברכה ממי שמברך על מה שידליק ואחרי זה יראה ג"כ מקיים בזה ברכת הרואה ובפשוטו הסברא שאין הראיה סיבת הברכה אלא שאין לברך אלא אם הוא קשור להדלקה אמנם אם יש שנים שמדליקים עדיף שיראה את הראשון ואז השני יברך ויצא בברכתו אמנם בערב שבת שמדליקים קודם שקיעת החמה יש לדון האם יש בזה דין ברכת הרואה.

### זמן ההדלקה

ג] מבואר בגמ' שנר חנוכה מצותו משתשקע החמה ועיין מ"ב שהביא שנחלקו הראשונים האם הכונה תחילת שקיעה או שהכונה סוף שקיעה שזה צאת הכוכבים ודעת הגר"א והרשב"א והר"ן שזה תחילת שקיעה והנה בפשוטו משמע שגם לגר"א שיש שקיעה אחת שייך הנידון הנ"ל והדברים צ"ע שזה ודאי שלשון חז"ל משתשקע זה שקיעת החמה ורק לר"ת שיש שתי שקיעות והלשון הנ"ל הכונה סוף שקיעה ראשונה בזה יש לדון שהכונה סוף שקיעה ובאמת גם בלשון הראשונים שכתוב סוף שקיעה יתכן שרק כונתם שקיעה שניה אבל אין כונתם סוף שקיעה שניה כמבואר בריטב"א ובתוס' (מנחות כ:).

אמנם עיין ביאור הגר"א הלכות מילה שדן שאולי יסוד דין הדלקה זה בזמן שזה ספק לילה ולר' יוסי שבין השמשות זה כהרף עין ורק אז זה ספק לילה ממילא רק אז זה זמן ההדלקה אמנם לכאורה הזמן שתכלה רגל מהשוק שכתבו הראשונים שזה חצי שעה בפשוטו זה משקיעת החמה וא"כ לר' יוסי זה פחות זמן ולהלכה יש נוהגים להדליק בשקיעת החמה ויש נוהגים להדליק בצאת הכוכבים וכתב המ"ב שגם המדליקים בשקיעת החמה ראוי שיתנו שמן עד לאחר חצי שעה מצאת הכוכבים.

### הדלקה קודם הזמן

ד] מבואר ברמב"ם שלא יקדים ובפשוטו משמע שהכוונה שאין להדליק קודם זמן ההדלקה ויתכן הסברא שכל שזה לא זמן ההדלקה זה הדלקה קודם חנוכה ובפוסקים הוזכר סברא משום שרגא בטיהרא מאי אהני ויתכן שלכן רק משקיעה"ח שמתחיל חושך אפשר להדליק ולא קודם אמנם הרשב"א נקט שכמו שבערב שבת אפשר להדליק קודם ואין כאן תקנה מיוחדת ה"ה בכל יום אפשר להדליק קצת קודם.

ועיין בה"ל שנקט שאם זמן ההדלקה בצאת הכוכבים או בשקיעה שניה בזה אין סברא לומר שלא יקדים ורק אם זה בשקיעת החמה יש מקום לומר שלא יקדים כי זה שרגא בטיהרא והוסיף עוד שמדין הדלקה בער"ש מבואר שאפשר להקדים קצת אמנם לכתחילה משתדלים שלא להדליק קודם שקיעת החמה כפשטות לשון הרמב"ם וכדנקט הגר"א ולפ"ז בער"ש יש כאן תקנה מיוחדת.

ובשעת הדחק מבואר בשו"ע שיכול להדליק מפלג המנחה שזה לילה לר"י וכתב המ"ב שנחלקו אחרונים האם צריך שיהיה שיעור שמן שידלק עד חצי שעה לאחר צאת הכוכבים ויש להחמיר בזה ובפשוטו עדיף לשלוח שליח להדליק בזמן מאשר להדליק בעצמו כיון שמצאנו שיטות שאסור להקדים וזה מעכב אמנם אם זה סמוך לשקיעת החמה בזה לדעת הרשב"א והר"ן עדיף שהוא ידליק אמנם לדעת הרמב"ם יש בזה ספק ומסתבר שאם לא יהיה לו איפה לשמוע הברכות עדיף שהוא ידליק.

ובערב שבת זה ודאי שמדליקים קודם השקיעה אלא שלרשב"א זה כמו כל יום ולרמב"ם מבואר במאירי שהיה תקנה מיוחדת קודם שבת וכן משמע בתרוה"ד ולכן ראוי להדליק סמוך לשבת ואם מדליק קודם זה מצד הדין של פלג המנחה ויתכן שכך תיקנו בער"ש והנה כתבו האחרונים שראוי להתפלל מנחה קודם מצד שזה היה הסדר בבית המקדש אמנם אם מדליק מדין פלג המנחה בזה יש תרתי דסתרי ממש ויש יותר להקפיד להתפלל קודם פלג המנחה ולא קודם ההדלקה ולכאורה הדבר נפק"מ גם לנשים וצ"ע ומבואר במ"ב שזה לא ממש תרתי דסתרי דהינו שבדיעבד אם לא התפלל יכול להתפלל אחרי ובפשוטו הדבר מוכרח מהא דלא דנים שזה כאילו קיבל שבת בזה שמדליק וממילא לא יכול להדליק וכן לר"י איך עשו בהדלקת נרות חנוכה בער"ש אמנם גם לדבריו יתכן שכל שעדין לא נהג כלילה זה אחרת וצ"ע בכל זה [טבת פ"ד: ובפשוטו כאן הדין הדלקה בער"ש אין זה דין פלג המנחה שזה כלילה אלא כמו הדלקת הנר בער"ש שזה זמן סמוך ללילה ובזה הדין תרתי דסתרי הוא רק חומרא בלעמא ואין לו מקור ודו"ק בזה]

### הדלקה לאחר הזמן

ה] נחלקו הראשונים בביאור הגמ' בשבת האם זמן ההדלקה הוא דווקא בחצי שעה הראשונה ולא יותר מאוחר או שזה רק דין לכתחילה והנה דעת הרמב"ם משמע שזה מעכב ולדבריו בזה שמאחר הוא מפסיד מזמן ההדלקה ולכן הגרי"ז הקפיד להדליק בדיוק בשקיעת החמה אמנם רוב הראשונים חלקו ונקטו שבדיעבד אפשר להדליק גם אחרי זה וכן פסק השו"ע.

והנה רוב הראשונים נקטו שבתוך הבית שבין כך אין פרסום הנס בזה אפשר להדליק מתי שרוצים ורק מצד זריזין מקדימין עדיף להדליק קודם כמבואר בבה"ל אמנם דעת רבינו פורת שגם בפנים אין להדליק אלא בזמן ההדלקה שבחוץ ומבואר במעשה רב שהגר"א הקפיד על זה.

והנה יש לדון כיום שיש אנשים בחוץ גם יותר מאוחר האם גם מעכב להדליק דוקא בחצי שעה ולרוב הראשונים שבפנים מדליק מתי שרוצה יתכן מאוד שגם בחוץ אפשר אם זה המצב אמנם לדעת הר' פורת שחזינן שיש כאן כלל קבוע יתכן שגם בכה"ג לא ישתנה הדין.

אמנם בפשוטו כיון שלשון חז"ל עד שתכלה רגל מהשוק ואפילו שבזמנם זה היה שיעור חצי שעה מ"מ אין זה מעצם התקנה ולכן ודאי מסתבר שהיום שיש אנשים יותר מאוחר אפשר להדליק כל זמן שיש אנשים ובפשוטו זה כונת הרמב"ם שכתב או יתר וכן הוא בריטב"א.

והנה ידוע שהחזו"א לא הדליק מיד בשקיעת החמה אלא חיכה רבע שעה אחרי ובפשוטו שרצה להרויח שזה לא הרבה זמן קודם צאה"כ אבל זה תוך חצי שעה משקיעת החמה אמנם צ"ב שהרי לשיטות שצריך דוקא בשקיעת החמה א"כ הפסיד חלק מהמצוה אמנם יתכן שסמך כנ"ל שהיום שיש אנשים מאוחר יכול להדליק יותר מאוחר וכיון שזה רק נידון של לכתחילה אפשר להקל בזה ואדרבא יש בזה רווח מסוים שזה יותר סמוך לצאה"כ ולשיטות שזה צאת הכוכבים לא הקדים הרבה לזמן שיש את החסרון של שרגא בטיהרא.

והנה מי שרואה שמאחר להדלקת נר חנוכה לכאורה אם יאחר לאחר חצי שעה משקיעת החמה והוא מדליק בחוץ בזה מסתבר שעדיף לשלוח את אשתו כיון שיש צד שזה מעכב אבל אם יגיע תוך חצי שעה משקיעת החמה בזה עדיף שתחכה לו ויקיים בעצמו את המצוה אמנם במקום שאם אשתו תדליק לא יהיה לו אפשרות לשמוע את הברכות מסתבר שעדיף שתחכה לו שחיוב הברכות של הרואה זה ספק שקול משא"כ הצד שהיום אין להדליק יותר מאוחר זה צד רחוק מאוד ויתכן שגם בשביל אחד מבני הבית ראוי לחכות שיהיה לו את הברכות וצ"ע בזה.

ומי שמגיע בזמן מאוחר כתב המ"ב שיעיר את בני ביתו כדי שיהיה פרסומי ניסא והנה הוא דיבר במדליק תוך הבית ובזה צ"ע כמו שתמה בשער הציון מה ההבדל בתחילת הזמן או סוף הזמן והרי בבית אין הבדל מתי מדליק ולא שמענו שמי שהוא לבד שלא ידליק נר חנוכה אמנם במי שמדליק לרה"ר בזה לכאורה כל שמצוי אפילו על צד רחוק שיגיעו אנשים זה לא גרע ממה שיעיר את בני ביתו אמנם אם דר ברחוב צדדי במקום שאין סיכוי שמישהו יעבור שם בזה יש לדון אמנם יתכן שכיון שזה מקום רבים בזה לא צריך לבדוק אם יש אנשים או לא וכן הוא סתימת הרשב"א שמדליק לאחר הזמן בחוץ בכל שעה עד עלות השחר וכלשון השו"ע וצ"ע.

### בדין הדלקה במוצאי שבת

ו] במוצאי שבת יש לדון האם גם שם זמן ההדלקה הוא אותו זמן והנה אם נימא שזמן ההדלקה זה בצאת הכוכבים א"כ יתכן שקבעו להדליק תוך חצי שעה מצאת הכוכבים אמנם אם זמן ההדלקה זה שקיעת החמה קשה לומר שקבעו זמן הדלקה כה מצומצם ובפרט שהרי סתם אדם צריך שיצא הספק בלבו וזה ממש בסוף הזמן ולכן יותר מסתבר ששם לא קבעו זמן וכן מורים בשם הגרי"ז וגם החזו"א במוצאי שבת התפלל רגיל ואחרי זה הדליק. ויתכן מאוד שגם אם הזמן בצאת הכוכבים מ"מ לא חייבו חז"ל למהר להוציא את השבת.

ולכן מי שנמצא מחוץ לעיר כיון שבין כך לא מדליק בזמן וגם יגיע בזמן שיש אנשים ברחוב יכול לחזור לביתו ולהדליק [והנה לפעמים יכול להדליק גם במקום שנמצא אם שייך להגדיר שהוא עדין דר שם אמנם בהרבה מקרים קשה לדון שזה נחשב שהוא עדין דר שם] ומי שנוהג להקפיד על ר"ת אם יספיק להדליק תוך חצי שעה מזמן צאת הכוכבים מעיקר הדין יש מקום לדון מה עדיף להחמיר אבל אם לא יספיק ודאי שעדיף שיחכה לאחר ר"ת.

### האם להקדים מעריב

ז] מי שמדליק בצאת הכוכבים ממש כתב המ"ב שצריך קודם להתפלל מצד שתדיר ואינו תדיר תדיר קודם והנה בזמנם שהדליקו בפנים ובזה יוצא המצוה גם מאוחר א"ש אבל אם מדליקים בחוץ וחוששים לשיטות שזמן ההדלקה רק בחצי שעה ולפ"ז מפסיד חלק מזמן ההדלקה צ"ע האם שייך בזה תדיר אמנם היום שיש אנשים בחוץ מאוחר ומעיקר הדין ודאי יכול להדליק אח"כ בזה באמת יש דין תדיר ובמ"ב משמע שעדיף שידליק קצת קודם שמגיע זמן מעריב וירויח שזה בחצי שעה משקיעת החמה ומקובל שמי שרגיל להתפלל מאוחר ולא עומד עכשיו להתפלל אין בזה דין תדיר וכן מורים בשם החזו"א.

### נהיה בר מצוה באמצע חנוכה

ח] דנו רבותינו במי שנהיה בר מצוה באמצע חנוכה האם ידליק בשקיעת החמה כמנהגו או שיחכה ללילה והנה בפשוטו כמו שלגבי מעריב מבואר ברמ"א שיכול להתפלל בפלג במנחה ה"ה כאן שודאי יוצא בהדלקתו ובפרט שגם אם יחכה ללילה זה לא ברור שמיד ברגע הראשון יביא שני שערות.

### מהו הזמן שתכלה רגל מן השוק

ח] מבואר בגמ' שזמן ההדלקה זה עד שתכלה רגל מהשוק ומבואר ברי"ף שזה שיעור חצי שעה והנה הגר"א הדליק לפני צאת הכוכבים אבל לא בשקיעת החמה ובפשוטו שם שהאופק התמשך נקט שזה עדין בכלל הזמן שבחז"ל יש אנשים ברחוב אמנם גם בכה"ג בפשוטו אין דין להדליק יותר מחצי שעה וכן הוא סתימת כל הפוסקים שאין חיוב יותר מהזמן שהיה בזמן חז"ל.

והנה יש דעות שלאחר זמן ההדלקה אפשר להשתמש בנרות אמנם יש שחלקו על זה שלרואה נראה שמשתמש תוך הזמן וכתב המ"ב שאם רוצה להשתמש שיכבה וישתמש ויש שנהגו לא לכבות אמנם החזו"א היה מכבה להראות שלא צריך להדליק הרבה זמן וכן המ"ב לא הזכיר שלא לכבות והדבר מצוי שזה בחדר שמפריע לישון וכדו' ואפשר לכבות.

והנה הפוסקים כולם הביאו את דברי הרי"ף שזה חצי שעה וודאי שיש שינוים במנהג המקומות ולא חילקו בדבר וודאי משמע שאין חיוב להדליק יותר מחצי שעה וכן נהג החזו"א אמנם יש שכתבו שכל שיש פרסום הנס יותר זמן יש ענין לפרסם הנס יותר וכן הוא במור וקציעה ועוד אחרונים אמנם מסתבר שכל זה במי שדין ההדלקה שלו הוא בחוץ אמנם מי שדין ההדלקה שלו זה מדין פנים או שמדליק רק לבני החצר שזה אותם אנשים בזה אין שום ענין.

### בדין כבו הנרות

ט] קי"ל להלכה שכבתה אין זקוק לה אמנם כתב המ"ב שראוי לחזור ולהדליקם ושאם כיבה במזיד מחויב לחזור ולהדליקם בלא ברכה ואם כבו הנרות לפני שגמר להדליק את כולם כתב הבה"ל שיחזור וידליק מה שכבה.

ואם הדליק בערב שבת קודם שקיעת החמה וכבו הנרות בזה נחלקו האחרונים האם חייב לחזור ולהדליק דעת התרוה"ד וכן פסק השו"ע שאינו חייב לחזור ולהדליק אמנם דעת המהרש"ל והט"ז שחיבים לחזור ולהדליק ללא ברכה וכן פסק המ"ב ובפשוטו לפ"ז גם מי שהדליק קודם זמן ההדלקה וכבה יחזור וידליק ואם נחוש לדעות שזמן ההדלקה זה בצאת הכוכבים והוא הדליק קודם בשקיעת החמה וכבה קודם צאת הכוכבים ראוי לחזור ולהדליק ובתרוה"ד משמע שכל מה שהיקל זה רק בערב שבת ולא בכל יום קודם הזמן.

### החובה שהנרות יהיו ראויים לדלוק חצי שעה

י] מבואר בשו"ע שכיון שהדלקה עושה מצוה ממילא חייב שבשעת ההדלקה יהיה שמן כדי שידלוק חצי שעה ואם שם פחות יכבה ויחזור וידליק ללא ברכה והנה יש דעות שיוצא גם בפחות מחצי שעה אמנם גם לדבריהם ודאי שצריך שיעור חשוב ולפ"ז לכאורה עדיף שלא יכבה מיד או שידליק במקום אחר וכן אם הניח שמן רק לחצי שעה משקיעת החמה עד צאת הכוכבים בזה ודאי שלא יכבה אלא שידליק אחרות או שבהגיע הלילה ידליק למשך חצי שעה וצ"ע בזה.

אם הדליק במקום שמראש זה לא יכל לדלוק כגון שיש שם רוח חזקה וכדו' לא יצא ידי חובתו וכתב המ"ב שלא יברך שוב דשמא זה יכל לדלוק אמנם אם מדליק בבית חנוכיה ואחרי זה סוגר הדלת מקובל שזה טוב לא מיבעיא אם ההסתרה של גופו גורם שלא יכבה אלא גם ללא זה שכיון שבסוף הוריד את המפריע שידלוק ממילא כה"ג ודאי חשיב שיש כאן הדלקה של נר חנוכה אמנם אם זה יכבה באותו זמן בזה יש לדון שחייב להדליק.

### מקום ההדלקה

י"א] מבואר בגמ' שמקום ההדלקה הוא בפתח הפונה לרה"ר ואם היה דר בעליה מניחה בחלון ובשעת הסכנה מניחה על שולחנו ודיו והנה בחו"ל שהיו בין העכו"ם נקטו הפוסקים שלא חייבו לדון כל פעם האם זה שעת הסכנה אלא הגדירו הכל כשעת הסכנה אמנם בפשוטו היום שדרים בא"י בנפרד ולא בין העכו"ם אין זה שעת הסכנה ויש חיוב להדליק בחוץ.

והנה נחלקו הראשונים האם יוצאים כשהדליק בפנים דיש אומרים שיצא ידי חובתו ויש אומרים שחייב לחזור ולהדליק ומהגר"נ קופשיץ שמעתי שגם לשיטות שחייב לחזור ולהדליק הכונה שיש לו עוד חיוב של פרסום הנס ברה"ר אבל אין ברכתו לבטלה והנה יש הרבה ספקות במקום ההדלקה אבל יש בזה דין ספק דרבנן לקולא ולכן בפשוטו כל שיש ספק צריך להדליק במקום שלפחות יוצא מדין שעת הסכנה וכלפי החיוב הנוסף יש כאן ספק דרבנן להקל.

והנה נחלקו רש"י ותוס' האם מקום ההדלקה הוא מפתח הבית לחצר או מפתח החצר לרה"ר והשו"ע פסק שמקום ההדלקה הוא מפתח החצר לרה"ר אמנם הגרי"ז והחזו"א חששו לשיטת רש"י ולכן סברו שכל שיכול להדליק בפתח הבית ורואים ברה"ר זה עדיף והנה יתכן שגם לרש"י זה דין לכתחילה אבל לא שלא יוצאים אם מדליקים בפתח החצר וכן יותר מסתבר שכך סבר השו"ע דאל"כ לא היה אומר להדליק במקום ששיטת רש"י והר"ן וסתימת הרמב"ם שזה לא מקום ההדלקה בדיעבד.

והנה עיין בטור שהביא מרב שר שלום שאם יש הרבה שמדליקים בפתח החצר כיון שלא ניכר מה של כל אחד א"כ כל אחד ידליק בפתח ביתו הרי מפורש שדין זה של פתח החצר זה לא לעיכובא וגם בפתח הבית זה טוב ולא משמע שמדובר דוקא כשבני הרה"ר רואים מה שבפתחי הבתים דבפשוטו יש כותל שלא יהיה היזק ראיה בחצר אמנם יתכן דהיו הרבה אנשים בחצרות ורק לכן מקיים בזה את דינו.

והנה דעת הגרי"ז שגם החצרות של היום יש להם דין הדלקה בפתח החצר ואפילו שזה שונה בשימושם בזמן חז"ל מ"מ כאן שהיסוד שיראה שזה הדלקה של הבית ממילא כל שזה חצרו יודעים שזה הדלקתו אמנם תלמידי החזו"א אומרים בשמו שחשש שכיון שהיום לא משתמשים בחצרות ממילא אין לזה שם פתח החצר דהיינו שיסוד ההדלקה ודאי זה במקום שימושו של האדם וכמו לרש"י וגם לתוס' זה רק מצד שהחצר זה מעין בית אבל היום זה סתם מעבר כמו מבוי וודאי שאין להדליק בפתח המבוי.

והנה בפשוטו מי שיש לו חלון הפונה לרה"ר תוך כ' אמה שבזה ודאי מקיים את התקנה דרבנן לרה"ר [דדין זה של פתח ולא חלון ודאי שזה לא לעיכובא] וודאי שזה עדיף אמנם מי שדר למעלה מכ' אמה שבזה הרי לא קיים את התקנה של פרסום הנס ובפשוטו גם אם יש חלונות ממולו זה כמו יחידים א"כ אם אין לו מקום הדלקה אחר בזה הוא לא גרע משעת הסכנה שמדליקה על שולחנו ודעת הפר"ח שידליק בפתח אחד הבתים ובריטב"א מבואר שעדיף להדליק למעלה מכ' אמה שבכל אופן רואים קצת אמנם אם יש לו מקום הדלקה שפונה לרה"ר ודאי זה עדיף.

והנה להדליק בפתח הבנין הבאנו שיש צד ספק שלא יוצא ולכן מדין ספק דרבנן יש לו להדליק בביתו אמנם יש לדון שידליק בפתח ביתו לחדר מדרגות אם יש שם שכנים שעוברים וזה כמו פתח הבית לחצר אם נימא שזה גם אם לא רואים ברה"ר ובזה יתכן שיוצא התקנה אמנם יש מקום לדון שעד כמה שאין בזה קיום של התקנה וכל דינו רק מצד שעת הסכנה א"כ צריך דוקא בבית.

ושמעתי מהגר"נ קרליץ זצ"ל שאם יכול להדליק בביתו ויראו בחדר מדרגות זה עדיף אבל אם לא יש לדון שודאי שהדלקה על פתח ביתו שיוצא ונכנס שם זה גם קיום של הדלקה בביתו וכן שמעתי מהגר"נ קופשיץ וכן ראיתי מביאים שהחזו"א פעם הורה לגר"ח קניבסקי לעשות כך.

והנה גם לחזו"א שחצרות שלנו זה אחרת מ"מ אם יש לאדם חצר פרטית או מרפסת פרטית זה ודאי נחשב כמו חצר ולכן יכול להניח על המעקה וכן היה מורה הגר"נ קרליץ אמנם אם יש חלון שרואים אותו ברחוב זה עדיף דיש שדנו שלא תיקנו אלא פתח החצר ולא גדר החצר אמנם כל זה מחודש אמנם לשיטת רש"י צריך פתח הבית אמנם כל זה אם יש לו מקום שודאי מקיים התקנה לפרסם ברחוב דאל"כ עדיף להדליק על גדר המרפסת כמבואר בחוט שני.

### בדין מי שנוסע לשבת או מקצת חנוכה

י"ב] והנה דין ההדלקה הוא בביתו ומבואר במ"ב בשם האחרונים שמי שהולך סעודה אחת לאכול אצל חברו אין זה ביתו שייחשב מקום הדלקה אמנם משמעות דבריהם שאם הלך ליום שלם בצורה שיש כאן מקצת דיורים בבית חברו יכול להדליק שם.

והנה הבה"ל הביא את הפר"ח שמי שעבר לבית חברו כל ימי החנוכה אין להדליק בביתו ובשם הגריש"א מביאים שמדויק בדבריו שפחות מזה צריך להדליק בביתו והנה גם לדבריו זה מצד שיש חובת בית וזה רק במדליק בחוץ ולא במדליק בפנים ואם יש עוד מי שמדליק שם שיש לו רק חובת הגוף יכול להדליק במקום אחר.

אמנם בפשוטו הפר"ח רק דן במקרה שרוצה להדליק בביתו אם יכול ובזה ודאי מסתבר שכל שעקר ליום אחד או יומיים שביתו לא נשאר פחות מאכסנאי שביתו נשאר ביתו כך כאן זה כך ויכול להדליק בביתו אמנם אם ירצה להדליק במקום אחר זה גם נחשב מקום הדלקה כמבואר באחרונים [רק שיש לדון מצד חשד עיין לקמן].

והנה לדברי הפר"ח יוצא שמי שבשבת הולך למקום ששם הוא יכול להדליק רק מדין שעת הסכנה הוא חייב לשלוח שליח להדליק בביתו שיש שם חלון או פתח הפונה לרה"ר אמנם יש הרבה ת"ח שס"ל שבשבת קודש אם עקר לעיר אחרת שלא יכול לחזור לביתו ולא השאיר חלק מבני הבית בביתו בזה לא דיבר הפר"ח וזה וודאי לא נחשב ביתו וצריך להדליק דוקא במקום שנמצא.

והנה יש הרבה יחידות דיור שדין ההדלקה שלהם הוא בבית מדין שעת הסכנה ונוסעים לשבת למקום שיש דין הדלקה של פתח הפונה לרה"ר בזה מן הראוי במוצאי שבת שלא לעקור דירתו עד שידליק כדי שיוכל לקיים עוד יום אחד כדינו אמנם במקרה הפוך שבשבת הוא במקום שמקום ההדלקה בפנים ובביתו מקום ההדלקה בחוץ בזה ודאי מן הראוי לחזור לביתו ולהדליק כדין פתח הפונה לרה"ר ויתכן שגם אם הדליק בפנים כשעת הסכנה הוא מתחייב עוד הפעם לפרסם הנס.

### סופגניות

י"ג] סופגניות המטוגנות בשמן מעיקר הדין ברכתם מזונות ולא משנה ממה הם עשויות אמנם כתוב בשו"ע שיר"ש יחמיר ולא יאכלם רק תוך הסעודה כדי לחוש לשיטות שברכתו המוציא והנה המ"ב הביא צד שעצם זה שזה מטוגן בשמן זה מזונות אמנם יתכן שכשעושים בשמן רותח שהשמן לא חודר כלל בפנים שנהיה מיד שכבה מסביב בזה ודאי לא הוי פת הבאה בכיסנין [ושמעתי בשם הגר"נ קופשיץ שיתכן שבזה גם הר"ש יודה כיון שביחס למה שבפנים זה בישול בחום ולא בבישול וזה חידוש].

אמנם אם זה עשוי מעיסה שהיא סיבה להיות מזונות ודאי שזה מזונות רק שראוי להיזהר שלא לאכול שיעור קביעות סעודה ולכן כשעושים סופגניות בבית ראוי לעשות או עיסה רכה שזה ודאי מזונות או שזה מתובל בצורה שמצד העיסה זה מזונות ויתכן שהריבה שמניחים בפנים או הסוכר שמסביב כיון שזה דרך עשייתו זה גם סיבה שיחשב מזונות [והדבר נפק"מ לסופגניות של המאפיות שזה עיסה ממותקת פחות מחלה מתוקה].

והנה אם אוכל סופגניה בסוף הסעודה כיון שמעיקר הדין ברכתו מזונות אין להקל לאוכלו בלא ברכה על דבר שודאי מזונות אמנם אם אוכל אותו בתור חלק מהשביעה של הסעודה בזה לא צריך לברך וזה כונת השו"ע לאוכלו בתוך הסעודה ואם מכוון מפורש בהמוציא בדבר שהוא לחם ודאי יצא אבל כאן לשיטות שזה לא לחם לא יוצא אמנם הבה"ל הביא שיטות שיוצאים אך משמע שרוב האחרונים לא ס"ל כן.

ואם אין לו על מה לברך מזונות יש להקל לברך שהכל על דבר אחר ולכוון לפוטרו כיון שכתוב לחוש לר"ת זה ודאי סיבה לפטור על ידי שהכל אחר עוד אפשר לפני הסעודה לברך על מזונות וראוי שלא יהיה כשהלחם לפניו ואין כאן ברכה שאינה צריכה כיון שמעיקר הדין צריך לברך ובמקום ספיקות ודאי מותר לעשות כה"ג.

###

### זמן ההדלקה

] מבואר בגמ' שזמן הדלקת נר חנוכה זה משתשקע החמה ועיין מ"ב שהביא שנחלקו הראשונים האם הכונה תחילת שקיעה או סוף שקיעה ודעת הרשב"א והר"ן שזה תחילת שקיעה ודעת המרדכי שזה סוף שקיעה והנה משמעות המ"ב שגם לגר"א שיך לדון שזה צאת הכוכבים והדבר פלא הרי כתוב שתשקע החמה וודאי משמע שקיעת החמה ורק לר"ת יש בש"ס לשון שקיעת החמה ותשקע החמה והכונה סוף שקיעה ובזה יתכן שזה צאת הכוכבים והנה גם לשיטתו יתכן שכונת הראשונים שקיעה שניה לא שקיעה ראשונה ואין כונתם כלל סוף שקיעה שניה וכן משמע במרדכי בע"ז ובתוס' ר"א שם

והנה עיין ביאור הגר"א הלכות מילה שכתב לחדש שיסוד התקנה הוא להלדיק בזמן שזה ספק לילה ולר"י זה משקיעת החמה אבל לר"י זה יותר מאוחר והנה הראשונים שכתבו שזה חצי שעה זה מזמן שקיעת החמה האמיתי ולפ"ז לר"י זמן ההדלקה הוא פחות זמן אמנם כאן באור"ח נקט לא כך והנה במעשה רב כתוב שהדליק לאחר שקיעת החמה אמנם שם האופק התארך יתכן שנקט שכיון שזמן הדלקה חצי שעה זה לא מחסר מהמצוה וצ"ע ובכל אופן לנוהגים בדרבנן שלא להחמיר כר"ת לכאורא ודאי שעיקר זמן ההדלקה הוא בשקיעת החמה אמנם נהגו להוסיף שמן שידלק עד חצי שעה אחרי צאת הכוכבים

### הדלקה קודם הזמן

] מבואר ברמב"ם שלא יקדים ובפשוטו משמע שאין להקדים קודם זמן ההדלקה ויתכן הסברא שלא שייך לקים מצוה קודם זמנה וזה כמו קודם חנוכה ובפוסקים הוזכר סברא מצד ששרגא בטיהרא מאי מהני ויתכן שזה סברא שכאן הקפידו על הזמן ולא קודם אמנם הרשב"א נקט שכמו שבערב שבת אפשר להלדיק קודם שבת ולא הוזכר שזה תקנה מיוחדת בהכרח שאפשר להקדים קצת קודם

ועיין בה"ל שנקט שאם זמן ההדלקה בצאת הכוכבים או בשקיעה שניה שזה כבר קצת חושך בזה ודאי אין סיבה שיהיה הקפדה שלא להקדים קצת ורק אם זה בשקיעת החמה יש מקום לומר שיש בזה החסרון של שרדר בטיהרא והוסיף שמדין הדלקה בער"ש אפשר להדליק קצת קודם אמנם לכתחילה משתדלים שלא להדליק קודם שקיעת החמה כפשטות לשון הרמב"ם וצ"ל שבערב שבת זה תקנה מיוחדת אמנם יתכן שכיון שאם זה יכבה קודם זמן ההדלקה לא קים המצוה לחלק מהאחרונים וברכתו לבטלה א"כ זה עצמו סיבה לחכות לזמן שואי מקים המצוה

ובשעת הדחק מבואר בשו"ע שיכול להדליק מפלג המנחה שזה שזה לילה לר"י והמ"ב הביא דנחלקו האחרונים האם צריך לתת שמן שידלק חצי שעה בלילה או שמספיק חצי שעה מזמן ההדלקה ויש להחמיר בזה והנה יש אחרונים שחלקו שלא מועיל להדליק מפלג המנחה שכאן הזמן הוא שקיעת החמה ולכן אם יכול להלדיק אם שליח בזמן זה עדיף אמנם אם זה סמוך לשקיעת החמה בזה ודאי יכוללהלדיק בעצמו ואם לא יהיה לו איפה לשמוע הברכה מסצבר שחייב להלדיק בעצמו ולא לשלוח שליח

ובערב שבת ודאי שמדליקים קודם שקיעת החמה אלא שלרשב"א זה כמו כל יום ולרמב"ם מבואר במאירי שזה תקנה מיוחדת קודם שבת וכן משמע בתרוה"ד ולכן לכתחילה ראוי להדליק סמוך לשבת ואם מדליק קודם זה מצד ההלכה של פלג המנחה אמנם יתכן שהיה תקנה מיוחדת של קודם שבת והנה כתבו האחרונים שראוי להתפלל מנחה קודם מצד שהסדר בבית המקדש היה קודם מנחה ואחרי זה המנורה אמנם אם מקדים להדליק מפלג המנחה א"כ יש כאן חסרון של תרתי דסתרי ולכן לכאורא מעיקר הדין צריך להתפלל קודם פלג המנחה ונפק"מ שבזה גם הנשים שיוצאות בהדלקה צריכות להקפיד על זה אמנם הנה גם לר"י אפשר להדליק נרות חנוכה בערב שבת ולא אומרים שברגע שזה לילה אסור במלאכה ובהכרח שההנהגה של לילה לגבי הדלקה זה לא סיבה לתרתי דסתרי ורק מעריב שזה מדיני הלילה וצ"ע

### הדלקה לאחר הזמן

] מבואר בגמ' בשבת שזמן ההדלקה הוא בשקיעת החמה עד שתכלה רגל מהשוק ונחלקו הראשונים בביאור הגמ' בשבת האם זה רק דין לכתחילה או שאפילו בדיעבד אי אפשר להלדיק אחרי זה והנה ברמב,ם מבואר שזה מעכב ולדבריו בזה שמאחר הוא מפסיד מזמן ההדלקה ולן הגרי"ז הקפיד להדליק בדיוק בשקיעת החמה אמנם רוב הראשונים חלקו ונקטו שאפשר להדליק גם לאחר זמן זה

והנה דעת רוב הראשונים שבתוך הבית שהפרסום הנס הוא רק לבני הבית אין דין להלדיק בשקיעת החמה ורק מצד זרירין מקדימין למצות ראוי להקדים כמבואר בבה,ל אמנם דעת רבינו פורת המובא בתוס' שגם בפנים אין להלדיק אלא בזמן ההדלקה שבחוץ ומבואר במעשה רב שהגר,א מאוד הקפיד על זה

והנה יש לדון היום שיש אנשים בחוץ יותר מאוחר האם גם מעכב להלדיק דוקא בחצי שעה הראשונה ובפשוטו לרוב הראשונים שבפנים אין זמן מסתבר שגם בחוץ אם יש אנשים ואינו מוכרח אמנם לדעת רבינו פורת שיש כאן תקנת זמן יתכן שזה לא משתנה

אמנם בפשוטו כיון שלשון חז"ל עד שתכלה רגל מהשוק ואפילו שבזמנם זה היה שיעור של חצי שעה מ"מ אין זה מעצם התקנה ולכן ודאי מסתבר שהיום שיש אנשים בחוץ אפשר להלדיק כל זמן שיש אנשים ובפשוטו זה כונת הרמב"ם או יתר וכן הוא בריטב"א

והנה ידוע שהחזו"א לא הדליק מיד בשקיעת החמה אלא חיכה רבע שעה אחרי ובפשוטו שרצה להרויח שזה לא הרבה זמן קודם צאת הכוכבים אבל זה תוך חצי שעה משקיעת החמה אמנם צ"ב הרי מפסיד חלק מזמן ההדלקה ויתכן מאוד שסמך כנ"ל שהיום שיש אנשים ודאי לא מפסיד חצי שעה מזמן ההדלקה ואדרבא מרויח שלא הקדים לזמן של צאת הכוכבים יותר מדאי ויש שאמרו שחשש ששקיעת החמה זה יותר מאוחר והא חידוש

והנה יש לדון במי שמאחר האם עדיף לשלוח שליח ויקים ההדלקה תוך חצי שעה ראשונה או עדיף שהוא ידליק בעצמו ובפרט כשזה אחד מבני הבית שזה לא מדין שליח אלא בעיקר צורת התקנה וצ"ע אמנם נראה ברור שאם לא יוכל לשמוע הברכה במקום אחר כיון שזה ודאי צד חיוב עדיף לחכות מתי שהוא יגיע כיון שהיום ודאי שמעיקר הדין יכול להלדיק עד שתכלה לרגל מהשוק ויתכן שגם אם אחד מבני ביתו מאחר ולא יהיה לו איפה לשמוע הברכות

ומי שמגיע בזמן מאוחר כתב המ"ב שיעיר את בני ביתו כדי שיהיה פרסומי ניסא והנה הוא דיבר במדליק תוך הבית ובזה צ"ע כמו שתמה השער הציון ומה ההבדל בין תחילת הזמן לסוף הזמן והרי בבית אין הבדל מתי מדליק ולא שמענו שאדם שהוא לבד שלא ידליק נר חנוכה ואדרבא מי שהוא בין העכו"ם כתוב שידליק לעצמו כדי שיראה הנר ומשמע שכל שזה בזמן תקנת חז"ל בזה בכל מקרה יכול להלדיק וכל שעושה בתור תשלום לתקנת חז"ל יש יותר להקפיד בתנאים שתיקנו חז"ל

אמנם היום שמדליקים בחוץ בזה בפשוטו כל שיש צד רחוק שמישהו יראה מקים התקנה וזה לא גרע ממה שיעיר את בני ביתו אמנם אם דר ברחוב צדדי שאין מי שיראה בזה יש לדון וברשב"א מבואר שמדליק תמיד ברחוב ובריטב"א כתב שבזמן שאין אנשים ידליק בביתו ובאמת אם נימא שדעת הרמב"ם שבבית יכול להלדיק כל הלילה א"כ כל מי שלא הדליק בחוץ ידליק מדיןם שעת הסכנה בביתו מאוחר וצ"ל שמי שחל עליו הדלקה בחוץ לא חל עליו דין הדלקה של שעת הסכנה

והנה לשון השו"ע שיכול להלדיק עד עלות השחר והעירו שאם יש דין חצי שעה הרי אין לו כאן חצי שעה אם לא שנחדש שכל שאין אפשרות יותר מספיק גם קצת זמן וכמו לרמב"ם במדליק סמוך לסוף הזמן שבדיעבד מדליק כמה שנשאר והא חידוש לא מקור מהגמ' דבגמ' שזה התקנה שזה זמן ההדלקה ממילא מונח בזה שמה שחסר קצת מהזמן זה לא חיסרון אבל זה לא שייך לדידן

### בדין הדלקה במוצאי שבת

] במוצאי שבת יש לדון האם גם שם זמן ההדלקה הוא אותו זמן והנה אם נימא שזמן ההדלקה הוא בצאת הכוכבים א,כ יתכן שקבעו להלדיק תוך חצי שעה מצאת הכוכבים אמנם אם זמן ההדלקה הוא שקיעת החמה קשה לומר שקבעו להלדיק תוך חצי שעה שזה מצומצם אם צאת השבת ובפרט שכל אדם צריך שיצא הספק מלבו ולכן יותר מסתבר דשם לא תיקנו זמן וכן מורים בשם הגרי"ז ושמעתי שהגר"מ אטיק אמר שבכל שו"ת הגאונים שיבידינו שדיברו בכל הדברים המעשים ולא הזכירו שום שינוי במוציא שבת מצורת ההנהגה הרגילה בכל מוצ"ש ויתכן שגם אם הזמן חצי שעה לאחר צאת הכוכבים אבל לא חיבו חז"ל למהר ולהוציא השבת יותר מוקדם

ולכן מי שנמצא מחוץ לעיר כיון שבין כה אנו לא מדליקים בזמן וגם יגיע בזמן שיש עדין אנשים ברחוב יכול לחזור לביתו ולהדליק [ולפעמים יכול להלדיק במקום שנמצא אם מוגדר שהוא עדין דר שם אבל הרבה םפעמים זה לא ברור] ומי שנוהג להקפיד כר"ת אם יספיק להלדיק חצי שעה מצאת הכוכבים של הגר,א יש לדון האם כאן ראוי שלא להקפיד אבל אם בין כה הפסיד החצי שעה הנ"ל ודאי שעדיף שיחכה ר"ת ובפשוטו כיו שעיקר הזמן זה שיקעת החמה ואת זה בין כה לא מספיקים ויש אנשים ברחוב ראוי לחכות כהרגלו וזה בכלל כבוד שבת

### האם להקדים מעריב

] מי שמדליק בצאת הכוכבים ממש כתב המ"ב שיתפלל קודם מעריב מצד תדיר ושאינו תדיר תדיר קודם והנה בזמנם שהדליקו בפנים ובזה יוצא המצוה גם מאוחר א"ש אבל אם מדליקים בחוץ וחוששים לשיטות שזמן ההדלקה רק בחצי שעה ולפ"ז מפסיד חלק מזמן ההדלקה צ"ע האם שייך בזה תדיר אבל היום שיש אנשים ברחוב דבפשוטו לא מפסיד כלום בזה ודאי שיך תדיר ובמ"ב משמע שעדיף שידליק קצת קודם שיגיע זמן מעריב וירויח שזה בחצי שעה שלאחר שקיעת החמה ומקובל שמי שמתפלל מאוחר ולא עומדעכשיו להתפלל אין בזה תדיר וכן מורים בשם החזו"א

### נהיה בר מצוה באמצע חנוכה

] דנו רבותינו במי שנהיה בר מצוה באמצע חנוכה האם ידליק בשקיעת החמה כמנהגו או שיחכה ללילה והנה בפשוטו כמו שלגבי מעריב מבואר ברמ"א שיכול להתפלל מפלג המנחה מסתבר שגם לגבי הדלקת נרות חנוכה זה כך ובפרט שגם אם יחכה ללילה זה לא בטוח שמיד יבא שני שערות

### מהו הזמן שתכלה רגל מהשוק