מזוזה ד רפו
קטגוריות: כללי / שיעורי הרב צבי ובר / יורה דעה / מזוזה

**שיעורי הלכה**

**הדינים הנידונים**

* **גדר חיוב מזוזה בחצר.**
* **חצר ובית האוצר פחות מדע"ד.**
* **שער חצר לכמה בתים שחלקם פטורים ממזוזה.**
* **לול של תרנגולים**

*שיעור ד'*

**מזוזה [יו"ד סי' רפו]**

**ממורינו הגאון רבי רפאל צבי ובר שליט"א**

## חיוב מזוזה בחצר הוא חיוב עצמי או מחמת הבית הפתוח אליו

**[המשך סעי' א] בגדר** חיוב המזוזה בחצר, נחלקו הראשונים שהרמב"ם (מזוזה פ"ו ה"ח) כתב 'לפיכך אחד שערי חצרות ואחד שערי מבואות ואחד שערי מדינות ועיירות הכל חייבים במזוזה שהרי הבתים החייבין במזוזה פתוחין לתוכן'. מבואר ברמב"ם שהחיוב ליתן מזוזה בחצר אינו חיוב עצמי אלא הוא חייב מחמת שהיא פתוחה לבית שחייב במזוזה.

**אבל** ברא"ש משמע שחיוב המזוזה בחצר הוא חיוב עצמי, דהנה במנחות (לג:) איתא פיתחי שימאי פטורין מן המזוזה ואמרו בגמרא לחד מאן דאמר שפיתחי שימאי היינו דלית בהו תקרה. וברש"י כתב לפרש ב' פירושים א' שבפתח אין את האסקופא העליונה ב' שהבית עצמו אין לו תקרה, וכן באמת פסק השו"ע להלן (סעי' יד) שבית שאין לו תקרה אינו חייב במזזוה.

**והקשה** הרא"ש (מזוזה סי' יא) על פירושו השני של רש"י ז"ל 'ומה שפרש"י בלישנא אחרינא דלית להו תיקרה שאין הבית מקורה, קשה דמי גרע משערי חצרות דחייבין במזוזה כדאיתא בפ"ק דיומא. וי"ל דאין ראיה מחצר לבית, דחצר דרכו להיות כך ומשמש לדירת הבתים, אבל בית אינו ראוי לבית דירה כשאינו מקורה. ומשמע דס"ל שחצר חייב במזוזה מצד עצמו [ואף שהרא"ש (שם) כתב שהחצר משמש לדירת הבתים, אין כוונתו לומר שחצר חייבת במזוזה רק מחמת זה שהיא פתח לבית, אלא כוונת הרא"ש לומר שהחיוב מזוזה בחצר אינה בכל חצר אלא רק בחצר המשמשת לבית שעי"ז חשיב חצר חשובה]. דאי נימא כמו שכתב הרמב"ם שהחצר חייבת במזוזה מחמת שהיא פתוחה לבית, לא מובנת קושייתו מתחילה, דמה כתב להוכיח מזה שחצר שאין לה תקרה חייבת במזוזה, הא שפיר י"ל שחייבים תקרה כדי להתחייב במזוזה ומ"מ החצר חייבת במזוזה כיון שהיא פתוחה לבית.

**ובאמת** כן כתב הבית יוסף ליישב קושיית הרא"ש, שהביא בשם הר"ר מנוח שכתב על הרמב"ם (שם ה"ה) שפסק ג"כ שבית שאין לו תקרה פטור מהמזוזה, שאין להקשות מחצר משום שחצר חייבת מחמת שהיא פתוחה לבית מקורה.

## מזוזה מחצר לבית באיזה צד נותנה

**והנה** יש עוד נפק"מ אם החצר חייבת במזוזה מצד עצמה, באופן שהייתה חצר פתוחה לבית ואין לה פתח לחוץ באיזה צד יתן את המזוזה דאם החצר חייבת במזוזה מצד עצמה יש לעשות את המזוזה לכיוון החצר וכן באמת דעת המהרי"ל (תשובה סי' צד). אבל החזו"א (סי' קסח ס"ק ה) חולק על המהרי"ל ודעתו ליתן את המזוזה לכיוון הבית, והיינו משום שאין חיוב מזוזה לחצר מצד עצמה כלל וכל החיוב הוא מחמת הבית, לכן צריך ליתן את המזוזה לכיון הבית שהחיוב הוא לבית.

## חצר שאין בה ד' על ד' אם חייבת במזוזה

**ולכאורה** יש עוד נפק"מ ממחלוקת זו בחצר שאין לה שיעור ד' על ד', דאם טעם החיוב בחצר הוא מחמת שהוא פתח הבית א"כ מאי איכפ"ל אם יש שיעור בחצר הא מ"מ זה דרך הכניסה לבית.

**ובעניין** זה אם חצר אין בה דע"ד חייבת במזוזה, מצינו בראשונים, דלהלן (סעי' ז) כתב השו"ע חיוב מזוזה בבית שער, ודעת הרמב"ם שחיוב בית שער הוא מה"ת אולם דעת רש"י ותוס' (תוס' ישנים יומא יא. והביא שם שכן דעת רש"י במנחות) שבית שער חיובו מדרבנן. ובתוס' ישנים (שם) הקשה אמאי חיובו מדרבנן ומאי שנא משערי עיירות שחייב בו מזוזה מה"ת, ותירץ (וכ"ה בתוס' רא"ש שם) שבית שער הוא קטן אבל שערי עיירות הוי כפתח חצרות שהם גדולים. ונראה כוונתו שבית שער הוא קטן ואין בו שיעור לכך אינו חייב ליתן בו מזוזה אלא מדרבנן.

**מיהו** זה אתי שפיר לדעת הרא"ש, אבל לדעת הרמב"ם שחיובו הוא משום דזה כניסה לבית, א"כ אין סברא שאם אין שיעור בחצר לא יהא חייב במזוזה, שהרי גם כשהחצר קטנה היא כניסה לבית. ובחמודי דניאל (הובא בפת"ש ס"ק יא) באמת הביא דברי הרמב"ם, ולכך כתב שגם בחצר שאין לה דע"ד ג"כ חייבת במזוזה. וצ"ל שהתוס' הרא"ש אזיל לשיטתו בהלכות מזוזה וכן דעת התוס' ישנים. אבל לדעת הרמב"ם באמת אין צריך שיהא בחצר שיעור של דע"ד.

## בית האוצר שאין בו ד' על ד'

**וגבי** בית האוצר כתב השו"ע (סעי' ז) שחייב במזוזה, ודעת הרמב"ם שבית האוצר אינו חייב במזוזה, וכן משמע בתוס' לגבי בית התבן דס"ל שפטור מהמזוזה דכתבו (מנחות מד. ד"ה טלית) שיכול ליתן בבית תבן ולפוטרו, וכן דעת הריא"ז [סוף הל' מזוזה (נדפס בסוף מנחות)]. אולם השו"ע פסק שחייב במזוזה.

**וכתב** החמודי דניאל שגם בית האוצר אין צריך שיהא בו דע"ד וטעמו משום שבית האוצר חזי למילתי גם בפחות מדע"ד. ומקור דינו הביא מהא דאיתא בגמרא בסוכה (ג:) שבורגנים מהני לעיבור שתי עיירות, אבל בית שאין בו דע"ד אינו מועיל לעיבור שתי עיירות, והקשו בגמרא מאי טעמא, ותירצו שבורגנים חזי למילתייהו. וס"ל להחמודי דניאל שכמו לעניין עיבור העיר חזינן דמהני מה דחזי למילתייהו, והיינו דמחמת זה נחשב הבורגנים כבית אף כשהוא פחות מדע"ד, א"כ ה"נ לעניין חיוב מזוזה כל דחזי למילתייהו חשיב בית אף בפחות מדע"ד, וחייב במזוזה.

**מיהו** יעויין בפת"ש (ס"ק ב) שהביא מהיד הקטנה גבי לולין שכל שיש בו ד"א ותקרה חייב במזוזה, ומבואר דפליג על החמודי דניאל. ומסברא נראה דיש לחלק מהגמרא בסוכה גבי בורגנים, די"ל שמה שאמרו בגמרא דבורגנים חזי למילתייהו היינו שאין תועלת אם יעשו הבורגנים יותר גדולים, ולכך אין חסרון בזה שאינו דע"ד, אבל בית קטן אף באופן שחזי למילתיה מ"מ יש תועלת אם יהא גדול יותר ואפשר דזה לא נחשב חזי למילתייהו. וא"כ לולין ובית האוצר כיון שיש תועלת יותר כשיהיו גדולים אפשר דלא חשיב חזי למילתייהו.

## מחסן פלסטיק המצוי

**ויל"ד** במחסני פלסטיק המצויים כיום אם חייבים ליתן בהם מזוזה, דלכאורה יש לחייבם מדין בית האוצר, ואולי כיון שא"א לגור שם גרע, ויבואר כל זה להלן בעז"ה.

## דעת האור שמח דאזלינן בשער העיר בתר רוב העיר

**והנה** באור שמח (סוף פ"ו מהל' מזוזה, הובא לעיל שיעור ג') כתב שאם יש בבית שותף גוי פטור מהמזוזה, אולם גבי שער העיר הולכים אחר הרוב ואם יש בעיר רוב ישראל מחוייב ליתן מזוזה בשער, והיינו גם כן משום דס"ל שחיוב המזוזה בשער העיר אינו חיוב עצמי אלא הוא חיוב מדין הבתים שבעיר, ולזה אלינן בתר הרוב לקבוע אם זה שער לבתי ישראל או שער לבתי עכו"ם.

## בית התבן השייך לבית של שותפות עכו"ם

**ולפי"ז** כתב שם לדון בבית התבן של בית שיש בו שותפין עכו"ם אבל רוב הדיירים ישראל, וכתב שלדעת הרמב"ם שבית התבן פטור מן המזוזה, נמצא שיש לחייב ליתן מזוזה בפתח בית התבן משום הבית שהוא פתוח אליו, וא"כ אף שהיה שם שותף עכו"ם הרי אזלינן בזה בתר הרוב. אבל אם חיוב בית התבן הוא מצד עצמו וכמו שפסק השו"ע, א"כ פטור ממזוזה בגלל שיש בו שותפות עכו"ם. ובספר מזוזות ביתך (סי' רפו ס"א בביה"ל) תמה למה יפטר ממזוזה, הא אף אם יש חיוב עצמי לבית התבן, סוף סוף הוא גם פתח לבית, ולמה לא נחייבו במזוזה מדין פתח הבית.

## פתח לבית הכסא ולחדר

**והנה** לפי סברת האור שמח שלגבי שער הולכים אחר הרוב, ואם היו רובן פטורים גם השער יהיה פטור. יש לדון בפתח הפתוח לבית המרחץ ובית הכסא וגם לחדרים, לכאורה נימא שאם היו רוב הבתים הפתוחים לו פטורים מהמזוזה גם בית התבן יהא בפטור. אמנם נראה שסתם פתח בבית כיון שהעיקר אלו החדרים ולא בית הכסא, אי"ז מגרע מה שפתוח גם לבית הכסא. מיהו פתח למחסן וגם לשירותים ולבית המרחץ לכאורה שייך מאוד לפטור לדעת האו"ש שהרוב יקבע ונפטרנו מהמזוזה [ועי' בספר מזוזות ביתך שם].

**והנה** בגמרא (יומא יא:) מבואר שאף שבכל הקדש אין חיוב מזוזה, בשער ניקנור צריכים ליתן מזוזה כי משם נכנסו ללשכת פרהדרין, ולכאורה לסברת האור שמח כיון שרוב המקומות הפתוחים לשער הם פטורים מהמזוזה, צ"ב למה חייב ליתן מזוזה בפתח שער ניקנור. והנה הגר"א מחק שער ניקנור וכתב במקומו שער המים. ולכאורה הוקשה לו ששער נקנור משמש רובו למקום פטור, ולכך שינה לשער המים שהוא סמוך ללשכת פרהדרין [לדעה שהיה בצד דרום, יומא יט.]. מיהו באמת אפשר שמחמת שסמוך ללישכה מסתבר שמשם נכנס הכהן גדול ולא משער נקנור [והיה מי שאמר ששער ניקנור היה במזרח וכלל לא נכנסו משם כיון שהיה שם בית קברות]. מיהו ברמב"ם מבאר להדיא דלא כהגר"א, שכתב (שם ה"ו) כל השערים שהיו במקדש לא היה להם מזוזות חוץ משער נקנור ושלפנים ממנו.

**וכמו"כ** יש להבין מה שנתבאר שבית הכנסת שיש בו דירה חייב במזוזה, ולכאורה הרי רוב הפתח משמש לבית הכנסת ולא לדירה. והנה החתם סופר (יו"ד סי' רפא) כתב להקשות אמאי ביהכנ"ס שיש בו דירה חייב במזוזה, הרי הרמב"ם כתב לבאר אמאי פטור בית הכנסת ממזוזה לפי שהן קודש, וא"כ משמע שהוא 'פטור' מחמת קדושת בית הכנסת, ואמאי כשיש שם דירה חייב. וביאר החתם סופר שכוונת הרמב"ם שמחמת שבית הכנסת הוא קודש ממילא אינו של ישראל, ולכך פטור מהמזוזה, וממילא כשיש בו בית דירה מחוייב אותו שדר שם ליתן מזוזה בפתחו, ובפתח ביהכנ"ס שמביאו לדירה.

## בדין לול של תרנגולין

**ובהא** דביארנו לעניין לולים שכתב הפת"ש שחייבים במזוזה, עיי"ש שכתב ליישב המנהג שלא ליתן מזוזה בבית הבקר שהוא משום דנפיש זוהמא אבל לולין מבואר שם שחייבים במזוזה, מיהו במשנ"ב (סי' עט) מבואר אדרבה דבלולים אסור לקרוא קר"ש מחמת הטינופת וברפת בקר חייב, והוא תימה. ובאמת בשדי חמד (ח"ה מערכת המ"ם מזוזה אות קכו) הביא שחולקים על היד הקטנה שבית הבקר חייב במזוזה וכ"כ במעשה רב. מיהו כתב השדי חמד שבאופן שיש שם צואת אדם פטור מהמזוזה.

**ומה** שהצריך הפת"ש (שם) שיהיה בלולים תקרה, הוא פשוט, שהרי צריך ליתן בלול הגנה מפני הגשמים, וממילא אין רגילות לעשות לול בלא תקרה ודינו שווה לבית שאין לו תקרה.