ביטוח
קטגוריות: כללי / דור המלקטים עניינים כלליים / כללי

**ביטוח**

Insurance

1. פ
2. .
3. ביטוח חיים (life insurance).
   1. **שלא לעשות**.
      1. חזו"א (מעשה איש ח"ג עמ' קפ"א, פאר הדור ח"ד עמ' צ"ו, פניני רבינו האבי עזרי עמ' רע"ט ד"ה כתיב) – "נכנס יהודי בעל משפחה ושאל: מציעים לי לעשות 'ביטוח חיים', האם ראוי לעשותו. השיב רבינו לשלילה ונימק: לפעמים מגיע זמנו של האדם, אלא שמאריכים ימיו על מנת שיפרנס אשתו ובניו, אך כשהוא 'מבוטח' אין עוד עילה להאריך ימיו ח"ו... (מהג"ר יוסף דיסקין שליט"א שכן אמרו משמו של רבינו)".
      2. אור יחזקאל (מכתבים סי' של"ד) – "ע"ד פאזיכרניש (ביטוח) כמדומני עפ"י האמונה וההשגחה אין כדאי כ"כ זאת יותר כדאי ללמוד שער הבטחון בקביעות ובהבנה שלימה, כן יראה באגרת של הגר"א ז"ל דבריו הנעימים והמתוקים".

אור יחזקאל (עמוד היראה והעבודה עמ' נ"ז) – "גם המשגיח כאשר נשאל לגבי בטוח רפואי בקופת חולים, הוא ענה לאחד ממקורוביו שאל יבטח את עצמו בקופת חולים, והוסיף ואמר: שאדרבא אי הביטוח יתרום לבריאותו, כיון שבשמים יתחשבו בהוצאה הכספית שתגרם לו כשהוא צריך לקבל טיפול פרטי".

* + - 1. אז נדברו (חי"ג סי' ע"ח ד"ה ובקשר) – "ובקשר לדברי מרן המשגיח הגרי"ל זצוקללה"ה דלא כתב כן, הנה אגרות שמתפרסמים הם בגדר תורה שבע"פ ונחוץ לדעת ולהכיר את האיש שאליו נשלח האגרת ובודאי מדבר על המדרגה הכי גבוהה בבטחון שזה למעלה מגדר של מדת חסידות שכב' שאל וע"ז מייעץ שם באגרת ללמוד שער הבטחון היינו שמשם יתלמד להגיע להמדרגה הזאת בכל הדברים. ולדוגמא ...".
  1. **מותר: אין חסרון בטחון**.
     1. לחם שלמה (יו"ד ח"ב סי' ס"ז).
     2. אג"מ (או"ח ח"ב סי' קי"א, ח"ד סי' מ"ח) – "הנה לע"ד אין בזה שום חסרון בבטחון בהשי"ת, דהוא ככל עניני מסחר שהאדם לא רק שרשאי אלא **גם מחוייב** לעשות מסחר ועבודה לפרנסתו ואסור לו לומר שאף אם לא יעשה כלום יזמין לו השי"ת פרנסתו באיזה אופן, דמנא לו שיש לו זכות כזה".
     3. כוכבי יצחק (ח"א סי' כ"ב).
     4. אמת ליעקב (או"ח הע' קפ"א) – "רכישת ביטוח חיים (life insurance) אינו נחשב חסרון בבטחון, אלא הרי זה בגדר השתדלות, ולא גרע ממי שמקבץ ממון לחתונת בנו או רוצה שישאר לו ממון לעת זקנתו. ומה שבקלם היתה תקנה שלא לקנות ביטוח על שריפה, לא היה זה מחמת חסרון בבטחון, אלא משום שחששו מנסיון איש עני שיש לו בית ודחוק למעות שידליק ביתו כדי לגבות הביטוח".
     5. באר משה (ח"ח סי' קי"ח) – "נשאלתי מלייף אינשורנס (בטוח חיים) אייגענט אם יש ממש בדבר של אלו האומרים שלעשות לייף אינשורנס נוגע בחשש חסרון בטחון ודומה לו או אין בדבריהם ממש. השבתי אין בדבריהם ממש ושרי לעשות לייף אינשורנס (בטוח חיים) בלא פיקפוק, דכל מה שאדם עושה לתועלת ולטוב בניו ובנותיו אחריו שרי".
     6. משנה הלכות (חי"ח סי' קי"ט) – "לדינא שאין בזה איסור לפענ"ד מענין חסרון של בטחון, לבד אם אין בזה ביטול תורה שעובד יותר בשביל זה".
     7. אז נדברו (חי"ג סי' ע"ח) – "'אג"מ' ו'שבט הלוי' ... אין דברי הצדיקים ופוסקי דורינו צריכים חיזוק. לכן מה ששאל אם יש מדת חסידות לא לעשות כן, נראה דאין בזה משום מדת חסידות, דהלוא גם מדת חסידות הלכה היא ...".
     8. יחוה דעת (ח"ג סי' פ"ה) – "בסיכום: מותר לאדם לבטח את עצמו ביטוח חיים, ואין בזה משום חוסר בטחון בהקדוש ברוך הוא. ובלבד שהכל ייעשה על פי ההלכה על יסוד תורתינו הקדושה, אשר דרכיה דרכי נועם וכל נתיבותיה שלום".
     9. שלחן הלוי (ח"א סי' כ"ג אות ד') – "תשובה: אין להמנע מלעשות 'ביטוח חיים', ואין בזה שום פקפוק, ואדרבה, כן ראוי לנהוג, וכבר מצאנו בתקנות חז"ל כעין זה ... שוב שמעתי כי גם הג"ר שלמה היימן זצ"ל אמר כך לפני הרבה שנים, כאשר ענין זה של ביטוח חיים החל להיות נפוץ".
     10. הגר"א נבנצל שליט"א (תורה שבעל פה חוברת מ"ג [תשס"ב] עמ' צ"ב) – "כיוצא בדבר, יש שכתבו בשם ה'חפץ חיים', שאסור לאדם לבטח עצמו ב'ביטוח חיים'. ונימקו: שיתכן ונגזר על האדם למות, חלילה, אלא שמן השמים דוחים את ביצוע גזר - הדין, משום שבני משפחתו ישארו ללא פרנסה, ועל פי מעשיהם, אין הם ראויים לעונש שכזה. ונמצא, שאם יש לו "ביטוח חיים" המבטיח את פרנסת בני ביתו, גורם הוא בכך לביצוע גזר - הדין. אך חישוב זה איננו נראה כנכון, וכבר טענו גדולי - תורה רבים את ההיפך, והתירו את 'ביטוח החיים' (עיין: שו"ת אגרות משה, ח"ד, או"ח סימן קיא; שו"ת יחוה דעת, ח"ג סימן פה). כי במדריגת הביטחון הרגילה, צריך אדם לדאוג לאשתו וילדיו, שלא יפלו כעול על הציבור במקרה אסון, חלילה. ולבי אומר לי, שלאדם מן השורה מתאימים הדברים. שמכיוון שאין לו הבטחה שידאגו לבני משפחתו, הרי שחייב הוא לבטח את חייו, אם כמובן הדבר באפשרותו".
     11. תשובות והנהגות (ח"ד סי' שכ"ה) – "אין לחשוש מן הדין מצד הביטוח, ואדרבה אפשר שראוי לעשות כן (אם אינו עשיר מופלג בעל נכסים), שבזה יהא להם במה לתלות לפרנסתם ולנישואי הבנים, ואין בביטוח שום פגם כלל וכמש"נ".
     12. ילקוט יוסף (קיצור שו"ע או"ח סי' קנ"ו סעי' ב') – "מותר לאדם לבטח את עצמו בביטוח חיים, ואין לחשוש בזה משום חוסר בטחון בהשי"ת".
     13. נטעי גבריאל (יום הולדת פרק י"ט סעי' א') – "מותר וראוי לאדם אם אפשר לעשות ביטוח חיים כדי שיהי' לב"ב במה להתפרנס לאחר אריכות ימיו, **והוא גם סגולה לאריכות ימים**".

Life Insurance

**Question:**

There are several drives at the moment whereby people are asked to join a list and commit to giving upto $18 p/m should anyone else on the list lose a 'bread-winner' r'l.

At the same time, the person who agrees to give is also entitled to receive money for his children should a tragedy occur, chas v'sholom.

In terms of hashkafa, should I be joining this list? Is it appropriate hishtadlus or is it potentially welcoming trouble?

If so, should Maaser money be used or not?

Is there a difference between someone signing this is Eretz Yisroel or Chu'l?

**Rav Y. Berkowitz Wrote:**

As an achrayis: This is nowhere as effective as a regular insurance plan. If one can afford to pay for life insurance – he should (even in EY).
As tzedaka: This is a very nice thing.

* 1. מראי מקומות – פרי השדה (ח"ב סי' מ"ד), אבן ישראל (ח"ט סי' קס"א), שבט הלוי (ח"ד סי' א' אות ב'), אבני דרך (ח"ב סי' ל"ב אות ד').
     1. קהלות יעקב (תולדות יעקב עמ' קמ"ז) – " ידוע כי בזמנו נשאל מרן החפץ חיים בישיבתו האם לעשות ביטוח לתלמידים, והשיב כי זה פגיעה באמונה ובבטחון בה' כי מה שצריך ונגזר משמים יבוא על האדם בכל אופן, ובשמים דנים ומקפידים על כל פרט ופרט, ופעמים מתחשבים באדם שאין להענישו ולפגוע בו אם יפגע גם פרנסתו ופרנסת אנשי ביתו, או כי יהיו לו הוצאות שאין באפשרותו להוציא, וזה לא מגיע לו, וכך פוטרין אותו, אבל אם יעשה ביטוח וכדו' הלא את החשבון הזה ביטל ומי יודע מה יבוא עליו עכשיו, וסיפר רבינו כי **בסוף ימיו התיר החפץ חיים לעשות ביטוח עבור הישיבה כי נודע לו שכולם עושים, ואמר א"כ זוהי השתדלות רגילה ומותרת**. אבל על ביטוח חיים לא המליץ רבינו".
     2. הגרח"ק זצ"ל (ניצוצי אש עמ' תתס"ה) – "ידוע שמרן החפץ חיים זצוק"ל לא הוה ניחא ליה ברכישת ביטוח חיים או נכסים, זאת מטעם חסרון בביטחון, והי חוזר על מאה"כ 'והבוטח בה' חסד יסובבנו' (תהלים לב, י). [ראה: קיצור תולדות חייו, מבנו הגאון ר' ארי' ליב זצ"ל], אמנם, הבהיר הגר"ח שליט"א בשם אביו מרן הסטפלר זצוק"ל, שבערוב ימיו, בתקופה שרכישת ביטוח נעשה נוהג רווח ומקובל, סבר הח"ח שכבר אין בזה משום חסרון בבטחון, כי הרי זה נהפך להת בגדר ענין עסקי נהוג ורווח כשאר ענייני משא ומתן".

הגרח"ק זצ"ל (נזר החיים עמ' רט"ו אות קנ"ז) – "האם יש ענין כיום לעשות ביטוח לחיים או לבית וכה"ג) – "תשובה: הח"ח זצ"ל אמר שזה חסרון בבטחון, אך כשכולם עשו כך הוא התיר, אך אין בזה ענין אלא הוא רק התיר".

הגרח"ק זצ"ל (עלי שי"ח עמ' רע"ז אות כ"ה) – "שאלה: עסקן גדול בנוי-יארק שעוזר למשפחות של אלמנות ויתומים ר"ל, חשב בזמן אחרון כשהבקשות לעזרה הגיעו מים עד נפש, שכל א' וא' אנשים ונשים יעשו ביטוח חיים וזה יוריד קצת מהעול שנפל על כתפיו ועל הציבור, ועם הכסף הזה הם יכולים ליתן לעוד מקומות שצריכים כמו ישיבות וכוללים וכד'. א] האם הוא צודק בהשקפתו, דהיינו אם ה' רוצה שיהיה עול עליו או על הציבור, מי אומר שזה יהיה הפתרון. ב] האם אפשר לומר שזו חובה על כל א' וא', וכמו הוא חושב, או רק רשות או עצה טובה. תשובה: אינה חובה כלל".

* + 1. חשוקי חמד (נדה דף סה.) – "שאלה: האם ראוי לעשות ביטוחים, או שזה חסרון באמונה?

תשובה בגמרא נדה דף סה ע"א נאמר, אמר רב חיננא בר שלמיא בשם רב, כיון שנתקו שניו של אדם [שהזקין רש"י] נתמעטו מזונותיו, שנאמר (עמוס ד ו) 'גם אני נתתי לכם נקיון שנים בכל עריכם וחוסר לחם בכל מקומותיכם'.

וכתב המהרש"א (ח"א ד"ה כיון), שהטעם שמתמעטים מזונותיו הוא משום שבנערותו יכול להרויח על ידי שירבה בסחורה, אבל בזקנותו אינו יכול לעסוק בכך, והשמיע רב חיננא שיש לאדם לראות להשאיר לו ממון להסתפק ממנו בזקנותו, ולא יתן כל נכסיו לבניו בחייו.

וכן כתב היעב"ץ בבירת מגדל עז (עלית הבטחון פרק ה ענין השביעי), שהעוסק בסחורה וצריך ליסע לירידים ולשווקים, אין איסור למלא אוצרות שיסמוך עליהן בשני בצורת, או לאסוף מקנה וקנין מן המותר ממה שימציא לו השי"ת, שיהא מוכן לעת הצורך.

וכעין זה כתב בשו"ת אגרות משה (או"ח ח"ב סימן קיא) שאין בעשיית ביטוח משום חסרון באמונה, שהוא ככל עניני מסחר שהאדם לא רק שרשאי, אלא גם מחוייב לעשות מסחר ועבודה לפרנסתו, ואסור לו לומר שאף אם לא יעשה כלום יזמין לו השי"ת פרנסתו באיזה אופן, דמינא לו שיש לו זכות כזה, לבד האיסור לסמוך על הנס אף לאלו שראוין להעשות להם נס, ואף שהאדם צריך לידע שכל מה שמרויח מעבודתו ומסחרו הוא רק מהשי"ת, כפי מה שנקצב לו מר"ה, אבל מ"מ כך נגזר מהשי"ת שרק ע"י איזה מעשה עבודה ומסחר ישלח לו השי"ת פרנסתו מצד שנאמר 'בזעת אפיך תאכל לחם'. ולכן כיון שהשי"ת נתן דעה בדורות האחרונים שיהיה עסק זה של ביטוחים בעולם, עבור זקנתו או ירושתו, הוא דבר טוב וראוי גם לאנשים כשרים יראי השי"ת ובוטחים רק על השי"ת שהוא הנותן עצה למיקני נכסין, שגם עשיית הביטוח הוא עצה מאת ה', וכן הוא בכל סוגי הביטוחים בין על שריפה וגניבה, וביטוח המכונית, שכל אלו הוא דבר שאין בזה שום חסרון לענין הבטחון וכמו שנהגו היתר כל העולם אף יראי השי"ת ביותר.

ומשמע מדבריו, שעשיית ביטוח הוא לכתחילה, ואין ענין לבוטח הגדול, שלא לעשות ביטוח. אמנם כידוע שהחפץ חיים היה דעתו שהבוטח בה' אין לו לעשות ביטוחים, וכמו שכתב בנו בספר מכתבי החפץ החיים (עמוד 93), שהוא רצה לעשות ביטוח על דירתו והחפץ חיים אמר לו שהבוטח בה' חסד יסובבנו, ולא יקרה כל רע, לא כן, אם מבקשים תחבולות, אם לא במקום דשכיחא היזקא.

וכעין זה חילק גם בשו"ת שבט הלוי (ח"ד סימן א) שזה תלוי במדת בטחונו של האדם, וכתב שאין חסרון בטחון ואמונה לעשות ביטוחים שיהיה לו לימי הזקנה או עבור חיתון בניו, שדבר פשוט שכל מה שעתיד לבוא על פי טבע העולם כגון זקנה ונשואי בניו, ובהגיעו לזה לא יהיה לפי כוחותיו להכין כל הנצרך לו, מצוה להכין בעוד מועד כדי שלא יצטרך לבריות.

אמנם מי שהוא במדרגת בטחון אמיתית בלי שמשטה את עצמו יכול להשליך על ה' כל יהבו והוא יעמוד לו בעת דחקו ויזמין לו פרנסתו והצטרכותו בדרך נס ופלא, ועל זה נאמר (ירמיה יז ז) 'ברוך הגבר אשר יבטח בה' והיה ה' מבטחו', וכמו שכתב המקנה (קידושין דף פב ע"א), שהדבר ברור שאם לבו נכון ובטוח בה' באמונה שלימה לא יהיה לו מחסור, ויזמין לו ה' פרנסה כאוכלי המן כענין יששכר וזבולון וכיוצא בהם, שודאי צדיק גמור ובטוח באמת בכל מצפון לבו אינו צריך לעשות שום השתדלות, והקב"ה יהיה בעזרו וימציא לו הכל באופן נפלא. אך סתם בני אדם שאינם מגיעים למדריגת בטחון כזאת, אין להם לסמוך על הנס, ועליהם להשתדל ולהנהיג בהם דרך ארץ, ויעשו תורתם קבע ומלאכתם עראי ותהיה ברכת ה' במעשיהם. וכתב השבט הלוי שזה מפתח גדול להרבה ענינים כאשר ניסה זאת כמה פעמים בחיים.

ונראה שגם האגרות משה אינו חולק בזה, אלא דעתו היתה רק לאנשים הרגילים שיש להם בטחון ואמונה במדה מספקת, אך אין זה בבטחון גדול ובאמונה שלימה, ולהם אין זה חסרון בבטחון אם יעשו ביטוחים, אבל מי שבוטח בה' לגמרי עד שאין לו דבר אחר, זולת השי"ת, גם האגרות משה יודה שאין לו לעשות מיני הביטוחים".

1. ביטוח אש (fire insurance).
   1. **מותר: אין חסרון בטחון**.
      1. אג"מ (או"ח ח"ב סי' קי"א) – "וכן הוא באינשורענס של שריפה וגניבה והאינשורענס של הקארס, /ביטוח של מכוניות/ שכל אלו הוא דבר שאין בזה שום חסרון לענין הבטחון וכמו שנהגו היתר כל העולם אף יראי השי"ת ביותר".
      2. משנה הלכות (חי"ח סי' קי"ט) – "ובאמת כי גם הביטוח על הבית מחשש שריפה וגניבה ואבידה וכיוצא בזה בכלל זה, ונימא דחסרון בטחון הוא, אלא רק ילמוד תורה, שהרי אמרו ז"ל (עירובין י"ח ע"ב, סנהדרין צ"ב ע"א) כל בית שנשמע בו דברי תורה בלילה לא יחרב וכדומה בזה, ומ"מ ליכא דחש בזה משום חסרון בטחון. על כן נראה לי כמו שכתבתי".
   2. מראי מקומות – אמת ליעקב (או"ח הע' קפ"א, לשונו מובא לעיל).
      1. חזו"א (מעשה איש ח"ג עמ' קע"ו) – "לא היה משיא עצה לשלם לחברות ביטוח, וכשאירעה אצלו גניבה, הלך מיד לבדוק המזוזה. (מפי אחד מתלמידיו)".

Rav Golub**:**

1. **Fire insurance**
   1. In Eiruvin דף יח: it is written, "Every house within which is heard words of Torah at night is not destroyed."
   2. The flipside is written in Sanhedrin דף צב., "**Every house within which is not heard words of Torah at night is consumed by fire**."
   3. The Shulchan Aruch יו"ד סי' רמ"ו סעי' כ"ד writes, verbatim, the passage found in Sanhedrin.
   4. I know a big masmid who one night was so tired he didn’t learn after arriving home after his shiurim, and the next morning there was a fire that singed his shrubbery before it was extinguished…
   5. To mention the positive side, one who learns Torah at night in his house, has no need to take out fire insurance. The learning should be every night.
2. שאר ענינים.
   1. **האם בעל חוב גובה מכסף שהגיע ליורשים מביטוח חיים**.
      1. מראי מקומות – חשוקי חמד (ב"ק דף מב:).
   2. **מה עדיף לעשות ביטוח לפנסיה, או ביטוח חיים**.
      1. ביטוח חיים.
         1. אג"מ (או"ח ח"ד סי' מ"ח) – "וממילא מובן לפ"ז כשיש לו להשיג בעד סך ד' מאות לשנה שיכול לבזבז על ביטול שני מיני ביטוח, אחד הוא רק לסך ט"ו אלף ויש לו מעלה שכשיזכה להיות בן ס"ה שנים בחסד השי"ת יתנו לו ביטוח איזה סך קצוב, ואחד הוא על סך חמשים אלף אבל לא יתנו כלום בחייו אלא רק לאחר מיתתו יתנו לאשתו ובניו, שיותר טוב שיקח ביטוח על חמשים אלף כדי שיהיה לאשתו ובניו יותר שיוכלו לזון ולהתפרנס בהרוחה. שהוא עצמו כשיאריך השי"ת שנותיו אין צורך לו כל כך לביטוח, שהרי מובטח מהשי"ת באיזה פרנסה גם בלא זכותים ויהיה גם לאשתו ובניו, ואם ח"ו יתענש שלא יאריך ימים כל כך הרי לא יהיה לאשתו וזרעו כשלא יהיה להם זכותים גדולים ונחוץ עבורם ביטוח כדלעיל. ולכן טוב שיקח החמשים אלף ביטוח אף שיהיה זה רק לאשתו ובניו".
      2. מראי מקומות.
         1. חשוקי חמד (נדה דף לא:) – "ולמעשה נראה שהכל לפי הענין, אדם שיש לו בטחון גדול בהשי"ת וחי באמונה שהכל מאתו יתברך שמו, אדם כזה אין צריך לביטוחים כלל, כי לו יש הנהגה מיוחדת, שהקב"ה מזמין לו פרנסתו מידו הרחבה, כי כגודל מדת הבטחון של האדם, כן מדה כנגד מדה הוא מקבל את פרנסתו, וכמו שאמר דוד המלך, כי אין מחסור ליראיו, וכן הוא אומר ודורשי ה' לא יחסרו כל טוב, אך מי שיודע בעצמו שמדת הבטחון שלו לקוי, יש לשקול את ענין הביטוח לפי מצבו, שלפעמים עדיף לעשות ביטוח לפנסיה, ולפעמים עדיף לעשות ביטוח חיים".
   3. **דיני ירושה בתשלומי ביטוח חיים**.
      1. מראי מקומות – דברי בניהו (חי"ח סי' נ"ה), הרי"צ אושינסקי (צהר חי"א עמ' שכ"ה), הר"א שרמן (צהר חי"ד עמ' רכ"ג).
   4. **האם הבעל יורש ביטוח חיים של אשתו**.
      1. מראי מקומות – חשוקי חמד (ב"ב דף קלט:).
   5. **דמי ביטוח שמשולמים עבור גניבה או נזק של תשמישי קדושה**.
      1. מראי מקומות – פסקי תשובות (סי' קנ"ג אות ו').
   6. **כשיש ביטוח** (insurance) **אי חשיב הפסד מרובה**.
      1. מראי מקומות.
         1. הגרשז"א זצ"ל (שולחן שלמה הע' פ"א [על ס"ק כ"ו ד"ה אך], ערכי רפואה ח"א עמ' רנ"ח הע' י"ח) – "אך היום כשיש ביטוח אמר דיש לדון אי חשיב כהפסד מרובה".
         2. ארחות שבת (ח"ב פרק כ' הע' ק"כ) – "ובמקרה זה יש הפסד מרובה שהרי אם תגנב המכונית לא יקבל דמי ביטוח כיון שלא נעל אותה".
   7. אם מזיק אדם שיש בטוח אם עדיין חייב לשלם.
      1. חייב.
         1. מהרש"ם (ח"ד סי' ז' ד"ה ומה).
         2. פתחי חושן (הל' נזיקין פרק י"א ס"ק ל"ה) – "ונראה פשוט שאף אם הניזק מבוטח אין זה פוטרו מתשלום ריפוי, וצריך הניזק להחזיר לקופ"ח עבור הריפוי והתרופות שקיבל למכה זו, ועי' מ"ש בדיני פקדון פרק ח הערה נה בשם הקובץ שיעורים".
         3. תשובות והנהגות (ח"א סי' תתכ"ב) – "האחרונים דנו בזה, עיין בקובץ 'דגל התורה' (סימן י"ג) ולע"ד נראה פשוט דחייב, דמה שהניזק מקבל מחברת ביטוח זהו תמורת כספו הפרטי שהשקיע במשך הזמן, שהרי הניזק משלם כל חודש או שנה וזהו כמו השקעה בהגרלה, שאם יוזק יקבל מהם כסף וירויח מהביטוח, ואם לא יוזק מפסיד את כספו, ואין השקעה זו ענין למזיק שייפטר לשלם משום שהניזק מקבל תמורת כספו וז"ב, וכן מצאתי בשו"ת מהרש"ם (ח"ד סימן ז') שמחייב משום כן, וכמ"ש. אמנם בעובדא שבא לידי באדם שהזיק למכונית חבירו, טען המזיק שאם יחוייב לשלם לניזק יפסיד בכך, כיון שחברת הביטוח יחזרו עליו לגבות ממנו עבור ההיזק, ואינו מחוייב לשלם פעמיים עבור ההיזק. וכל דברינו לעיל הם במקרה שלא ידוע לביטוח שהוא המזיק, והמזיק אינו חייב להודיעם (כגון דשייך לגוים וכדין אבידת עכו"ם), והניזק ידרוש מהמזיק ומחברת הביטוח. אבל במקום שחברת הביטוח ידרשו ממנו, בודאי יכול לדרוש התחייבות גמורה מהניזק שאם חברת ביטוח תדרוש ממנו לשלם אזי יחזיר לו כספו שקיבל מהם, שהרי אינו מחוייב לשלם פעמיים, וע"כ נראה שהמזיק ישלם מיד כהלכתו, שאינו יכול לדחות התשלום לזמן ממושך, והניזק יביא התחייבות או ערבות שבמדה וידרשו מהמזיק עוד פעם כסף מוכן לשלם מיד הכל בחזרה וכמש"נ. (ועיין בשו"ת הרי בשמים מ"ת סימן רמ"ה וצ"ב, וכנראה שפוטר בהזיק בשוגג ע"ש וצ"ב)".
         4. אמרי יעקב (חו"מ סי' י"א סוף ס"ק י"ב) – "הרבה פוסקים".
      2. מר"מ – מנחת יצחק (ח"ג סי' קכ"ו), קנין תורה בהלכה (ח"ב סי' צ"ד, ח"ה סי' קנ"ד, ועי' מפתח שם ).

הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל) -

My wife's jewelry was lost/stolen in our move. I don't remember how much I paid for the 3 most expensive items. Insurance will compensate us, however it is probable that there will be a large discrepancy between what they think they are worth versus if I gave them the actual amounts we paid. Can I guess and present more definitively? Can I go by the prices my wife found similar items to cost? We presented those items and their prices to them, but that was not enough for them to accept. We have tried contacting the sellers, no success.

R' Y. Berkovits wrote: Sounds like they are trying to rip you off. If that’s true, then you would be permitted to state clearly that you bought it for a certain amount - the amount being the one that you estimated as best as you can.