יח - שבת ק_א א_
קטגוריות: ש_ס / יב שבת / הוצאה / הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / הוצאה מהדו_ב / מראי מקומות

**ק"א א' - הני ביצאתא דמישן וכו', - בפירש"י כתב דהם ספינות שרחבות מלמעלה וקצרות מלמטה ואין בקרקעיתן רוחב ד', וע"כ אינם רה"י, - ועי' תוס' שהק' דא"כ מ"ט אין מטלטלין בהן, הרי אין כרמלית פחותה מד', - ועי' ריטב"א ושיטה להר"נ בשם הרא"ה דאף דהוי מקו"פ, מ"מ אין מטלטלין בו אלא בד', ולא הותר מקו"פ, אלא לטלטל מתוכו לרה"ר ורה"י או מהם לתוכו, והיינו משום דאינו רשות חלוקה מהם.**

**ועי' ריטב"א דהא דהוי כרמלית, הוא משום דלא הקילו רבנן כולי האי בכרמלית, וכיון שיש בו למעלה רוחב ד"ט כשיעור כרמלית לא הקפידו על קרקעיתו שהוא קצר, אבל ברה"י דאורייתא בעינן מקום חשוב שיהא גם בקרקעיתו רוחב ד' דחזי לתשמיש, וכעי"ז כתב בשיטה להר"נ בשם י"מ, - ומבו' דברה"י בעינן מקום ד' גם משום דבעינן מקום תשמיש, וע"כ בעינן שיהא בקרקעיתו רוחב ד', אך בכרמלית דל"ב מקום תשמיש כלל, כל הא דבעינן רוחב ד' הוא משום דהוא שיעור מקום, ולזה סגי במה שיש בו למעלה רוחב ד', ועי' בחי' הגר"ח פי"ד משבת דמבו' בדבריו להך מילתא דברה"י בעינן מקום ד' מתרי טעמי, אך בדבריו שם מבו' דמכח ב' הדינים בעינן שיהא בו "קרקע" ד', עיי"ש.**

**ועי' אגודה בפירקין דמשמע דהא דהוי הספינה כרמלית, הוא משום דהוי הספינה כים, וזה מתפרש לדעת הסוברים דעמוד רחב פחות מד' בכרמלית הוי כרמלית משום דמצא מין את מינו וניעור, אך בפירש"י לעיל ז' א' לא ס"ל כן, - ועד"ז י"ל למש"כ בספה"י לר"ת סימן ק"צ דהא דאין כרמלית פחותה מד', הוא משום דהיא בטלה לרה"ר, ובגונא דאינה בטלה לרה"ר, הויא כרמלית אף שאין בה ד', וע"כ הכא דהספינה היא בים שהוא כרמלית, הויא אף הספינה כרמלית, אך בד' רש"י לעיל דעמוד בכרמלית שאינו רחב ד' הוי מקו"פ, מבו' דפליג ע"ד ר"ת.**

**ועי' מג"א סימן שנ"ה סק"ו דהא דספינה שאינה גבוהה י' הויא כרמלית אף דאין כרמלית בכלים, הוא משום דהיא עומדת בכרמלית, ועי' בגל' הגרע"א סימן שמ"ט דהיינו דלעולם כלי בטל לרשות שהוא בו ואינו חולק מקום לעצמו, ולפ"ז לכאו' מה"ט הויא הספינה כרמלית אף שאינה רחבה ד', דאין כלי חולק מקום לעצמו, וי"ל דזהו שכתב האגודה דהוי הספינה כים, - אך מד' הראשונים שלא כתבו כן, מבו' דס"ל דספינה ל"ה ככלי לענין זה, וכמש"כ המאירי לעיל ק' ב'.**

**עי' תוס' שהק' עוד ע"ד רש"י, דמ"ט ל"ה רה"י מכח הא דאי בעי מנח עלי' מידי ומשתמש, - ועי' רשב"א דל"מ הא דאי בעי מנח מידי, אלא בעמוד שמלאו ביתידות, דהוא רחב ד', אלא שהיתידות התחובות בו אינם רחבין ד', ובזה הוא דאמרינן דאין היתידות מבטלות הרשות הואיל ואף בהן יכול להניח מידי ומשתמש, ומשא"כ בבא לעשות רשות לכתחילה, ל"מ הא דאי בעי מנח מידי ומשתמש, ול"ד לבור וחוליתו שיש בהן ד', וכיון דיכול להשתמש אי מנח מידי שפיר דמי, וכ"כ הריטב"א, - ולכאו' היינו, דבבור וחוליתו חשיב דאיכא מקום ד' מכח צירוף קרקע הבור והחוליא, דהוו יחד מקום ד',[[1]](#footnote-2) וזה כמש"כ בחי' הגר"ח פי"ד משבת, דלדין מקום ד' מצטרף ג' מב' מקומות, ואך דהגר"ח שם כתב דבבור וחוליתו א"א לצרף את קרקע הבור, ואכמ"ל, ומשא"כ הכא דא"א לצרף את השיפוע לדין מקום ד', דמקום השיפוע לא חשיב כלל כקרקע, אלא כפני כותל, ולכאו' ד"ז תליא בד' הראשונים לעיל ה' ב' אימתי חשבינן להשיפוע כמקום, וזה מתישב עם ד' הרשב"א לעיל ח' א' דס"ל דמכח דינא דמנח מידי ומשתמש הוי תוך הבור רה"י, שהרי לד' הרשב"א הכא, כל הא דמהני מנח מידי, הוא רק משום דיש בהבור עצמו בצירוף החוליא מקום ד', וע"כ אם ל"ה מהני הא דמנח מידי, אלא שיהא ע"ג הבור רה"י, ל"ה זה מועיל, (ולפ"ז מבו' דהא דהוי תוכו רה"י, אי"ז מדינא דחורי רה"י, אלא דעיקר הרה"י הוא גם בתוכו, ואכמ"ל.**

**עי' תוס' שהק' עוד ע"ד רש"י, דמה פריך דנימא גוד אחית, דמה מועיל שיהיו המחיצות מבחוץ, כיון דבמפנים אין שם ריוח מקום ד' ולא ניחא תשמישתי', ודופן הספינה שבקצר מבטל גוד אחית, - ולכאו' היינו דאף אם הקרקע שתחת הספינה תהא רה"י, מ"מ הספינה עצמה לא תהא רה"י, כיון שאין בה מקום ד', דדופן הספינה מחלק את המקום, דומיא דחילקה במחצלת, ואף דכל מקום פחות מד' העומד ברה"י הוי רה"י, הכא דכל תורת רה"י שעל מקום זה הוא מכח הספינה, א"א לחשוב את הספינה עצמה לרה"י, כיון דאין בה מקום ד'.**

**עי' חי' הגר"ח פי"ד משבת דמבו' בדבריו בדעת רש"י, דהא דל"ה הספינה רה"י בלא דינא דגו"א, אי"ז משום דרה"י בעיא מקום ד', דע"ז מודה רש"י דמהני הא דמנח מידי ומשתמש, אלא הוא משום דהו"ל מחיצה תלוי', וע"ז הוא דמהני דנימא גו"א ול"ה מחיצה תלוי', ותו הוי תוך הספינה רה"י, כיון שיש בו מקום ד', הראוי לתשמיש ע"י דמנח מידי ומשתמש, וכ"נ בל' רש"י שלפנינו, בד"ה אין מטלטלין ובד"ה ולא אמרן ובד"ה אבל, וכ"ה מבו' להדיא בד' רש"י בעירובין ל"ג ב' ד"ה וסבר לה, עייש"ה, - והיינו דמש"כ רש"י דל"ה רה"י משום דאין רחבן ד' מלמטה, היינו דמה"ט אין על המחיצות למטה תורת מחיצות, וכל' רש"י, וע"כ הו"ל מחיצה תלוי' דאינה מחיצה, והיינו דהמחיצות במקום שיש ברחבו ד', מופלגות ג' מקרקע הספינה, כיון דהמחיצות התחתונות אין עליהן תורת מחיצות, דהוו מחיצה לפחות מד', - ולפ"ז ניחא כל קו' התוס', דודאי חשיב דאיכא מקום ד' מדינא דמנח מידי, וע"כ הוי כרמלית אף דאין כרמלית פחותה מד', ואך דל"ה רה"י משום דהו"ל מחיצה תלוי', וע"כ שפיר מהני דנימא גו"א, דעי"ז ל"ה מחיצה תלוי', ותו הוי בתוך הספינה רה"י, משום שיש בה מקום ד', מדינא דמנח מידי ומשתמש, - ועי' חזו"א סימן ס"ח סקי"ג שכתב כעי"ז בד' רש"י, ועיי"ש ס"ק כ' כ"א מש"כ בביאור פלוגתת רש"י ותוס' בזה, ומש"כ שם בדין מחיצה כשרה ע"ג מחיצה פסולה, ית' בעזה"י עוד להלן.[[2]](#footnote-3)**

**עי' אגודה בפירקין שכתב בגונא דרש"י דהויא הספינה כים וה"ה כרמלית, והובא במג"א סימן שס"ו סק"ה, ועי' מחה"ש שם שפירש דהיינו, דאף דלפירש"י מסקינן בסוגיין דהוי רה"י משום דאמרינן גו"א, אך לדעת התוס' ל"מ בזה גו"א והוי כרמלית, - ועי' ביאוה"ל שם שהק', דלדעת התוס' הוי רה"י משום דאי בעי מנח מידי ומשתמש, אך י"ל דהאגודה ס"ל דל"מ בזה הא דמנח מידי ומשתמש, וכמש"כ הרשב"א והריטב"א, ועיי"ש שכתב בדעת האגודה דס"ל דקי"ל כרב הונא, וכמש"כ האו"ז הל' ער"ש סו"ס ד', ומשה"ק ע"ד דמסקנת הגמ' היא כרב הונא, עי' בשו"ע הגר"ז סימן שנ"ה ס"ז, דלפ"מ דמסקינן דלא התירו מחיצה תלוי' אלא במים דקל הוא שהקילו במים, ל"מ זה אלא במחיצות שנעשו להתיר טלטול במים, - ועי' חזו"א סימן ס"ח סוסקכ"א במש"כ לפרש דעת האגודה בע"א.**

**עי' תוס' בשם ר"ח שפירש דביצאתא דמישן הם ספינות שקרקעיתן עשוי' נסרים נסרים ויש חלל ביניהם,[[3]](#footnote-4) וקאמר רב הונא דכיון שהיא פרוצה דינה ככרמלית ואין מטלטלין בה אלא בד',[[4]](#footnote-5) ועי' ריטב"א דהיינו דכיון דהיא פרוצה לים שהוא כרמלית, דינה ככרמלית, (ולכאו' הוא מדינא דפרוץ למקום האסור), אך בחזו"א סימן ס"ח סקי"ד מבו' שפירש דהוא משום דחשיב דאין לרשות זו שולים, וע"כ ל"ה רה"י, דכל שאין למחיצות שולים, הו"ל כמחיצה תלוי', ועיי"ש שנסתפק דשמא כ"ז הוא רק בפרוץ מרובה, אך כל דהוי עומד מרובה, שפיר דמי, - והא דפריך דלימא גוד אחית, כתבו התוס' וכ"ה בפיר"ח שלפנינו דהיינו דעי"ז רואין כאילו דפני הספינה עקומין ומסבבין הנסרים ונמצאו הנסרים מחוברין, ועי' ריטב"א שכתב כן בשם ר"ה גאון ותמה ע"ז, ועיי"ש שפירש דהא דמהני גו"א, היינו דעי"ז נעשה אף המקום שמתחת הספינה רה"י, וממילא דאין הספינה פרוצה לכרמלית, ובד' ש"ר שלא פירשו כן, י"ל דהוא משום דל"מ דינא דגו"א לעשות המקום שתחת הספינה לרה"י, (וית' בעזה"י להלן), או דעכ"פ ליכא בזה להקולא שהקילו במים, (שהרי לא הקילו במים אלא במחיצות שנעשו לשם המים, ואכמ"ל.**

**עי' תוס' הרא"ש שהק' על פי' הר"ח, דכשאין בפחות מג' ד' מקו"פ הוי ואמאי אין מטלטלין בו אלא בד', וצ"ע דמ"ט לא ניח"ל לפרש דהוא משום דאי בעי מנח מידי ומשתמש.**

**עי' חזו"א סימן ס"ח סקי"ד שהק' ע"ד הר"ח, לפמש"כ התוס' דמכח דינא דגו"א רואין כאילו דפני הספינה עקומין, דמ"ט בכל מחיצה תלוי' לא אמרינן דמדינא דגו"א הוי כאילו הן עקומות ועושין שולים, והתם הרי ליכא שום בקיעה בין המחיצות לשולים, ועדיף מספינה דאיכא בקיעת גדיים בין הנסרים, וכתב דדוקא בביצאתא דמישן דכ"ה צורך דפנותיהן וקרקעותיהן אמרינן גוד, משא"כ בשאר מחיצות תלויות צריך שולים מעליא, ולכאו' כל קו' החזו"א הוא לטעמי' שפירש דהא דאין מטלטלין בתוכה, הוא משום דאין לה שולים והוי מחיצה תלוי', אך למש"כ הריטב"א דהוא משום דהיא פרוצה לכרמלית, י"ל דחשיב שפיר דיש לה שולים, וע"כ הויא מחיצה מעליא, וכלפי הגריעותא דפרוצה לכרמלית, מהני דינא דגו"א, ומשא"כ במחיצה שאין לה שולים, ל"מ דינא דגו"א לחשבה דיש לה שולים.**

1. **אך בחזו"א סימן ס"ח סקכ"ב פירש בד' הרשב"א, דההיא דבור וחוליתו איירי בשיש רוחב ד' בתוך הבור, ועיי"ש מש"כ לפ"ז, ועי' גם בדבריו בסקכ"ג מש"כ בזה, - אמנם בל' הרשב"א דבור וחוליתו יש "בהן" ד', מ' דאין בהבור עצמו ד' אלא בצירוף החוליא, וכ"ה להדיא בד' הרשב"א לעיל ח' א', והחזו"א שם סקכ"ג בסוד"ה ולפ"ז, עמד בזה, דלפ"מ שפירש בד' הרשב"א בסוגיין אי"ז כדבריו לעיל שם.** [↑](#footnote-ref-2)
2. **אך פליגי הגר"ח והחזו"א בתרתי, ותליין זב"ז, - חדא, דהגר"ח נקט דהא דהוי מחיצה תלוי', הוא משום דהמחיצה התחתונה אינה רחבה ד' ואין עלי' תורת מחיצה, והחזו"א נקט דמחיצה כשרה ע"ג פסולה לא חשיבא כמחיצה תלוי', והא דלרש"י הו"ל כתלוי', הוא משום דבכה"ג חשבינן מעלה ומטה כמעלה ומטה של עולם ולא כטבעת אלכסונם, והו"ל מחיצה תלוי', - עוד פליגי, דהגר"ח נקט דהא דאמרינן גו"א, היינו עד קרקעית הים, ומכח זה הוא דל"ה זה מחיצה תלוי', אך החזו"א נקט דהא דאמרינן גו"א, הוא עד המקום שכנגד קרקעית הספינה, דעי"ז חשיבא כמלאה כולה מבחוץ, ותו ל"ה כתלוי', אלא כמחיצה כשרה ע"ג פסולה.** [↑](#footnote-ref-3)
3. **כ"ה בל' הר"ח, דקרקעיתה עשוי' נסרים נסרים, אך בל' התוס' ותוס' הרא"ש מבו' דאף מחיצותי' עשויות נסרים נסרים, וכ"ה מבו' במה שפירש הרא"ש למש"א דלא אמרן אלא שאין בפחות מג' ד', עיי"ש, וצ"ב דא"כ מ"ט נימא בזה גוד אחית, הרי אין במחיצותי' גובה י', ושמא איירי בדהוי עומ"ר, אך זה תליא באיבעיא דעירובין דט"ז: אם מהני עומ"ר בערב, וגם דא"כ מ"ט בקרקעיתה ל"מ עומ"ר וחשיבא כפרוצה לכרמלית, (וגם מד' התוס' הרא"ש הנז' מבו' לכאו' דהחלל שבין הנסרים הוא גריעותא גם בדפנותי'), וצ"ע.** [↑](#footnote-ref-4)
4. **וכתבו דל"ג להא דלא אמרן אלא שאין בפחות מג' ד', ועי' תוס' הרא"ש דאף דהר"ח ל"ג לזה, מ"מ יש לקיים גיר' זו, עיי"ש, ועי' גם בריטב"א דאם יש נסר ד' בפחות מג' ה"ה כסתום וחשיב כרה"י ומטלטלין בכולה, וכ"ה גם בל' הר"ח שלפנינו בתו"ד דדינא דהכא הוא רק כשאין בנסרים ד', וצ"ב.** [↑](#footnote-ref-5)