קעז ב-ג-ד_2
קטגוריות: שו_ע / יורה דעה / הלכות רבית - הרב יהושע ננקנסקי

**קעז ב-ג-ד**

**ס"ב**

★פלגא מלוה ופלגא פיקדון.

עי' תשובת הרי"ף [הובא בשטמ"ק] שכ"ז בסתמא, אבל התנו בפירוש שחלק המתעסק יהיה רביע וכדו' הכל לפי תנאו, [דהיינו נחשב שותף רק ברבע] וגם בכה"ג מהני שכרו כפועל בטל למרות שעובד בשל הבעה"ב שלושת רבעי ולא אמרינן דשכר מועט דפעל בטל מהני רק כשעובד בחצי.

וכל החידוש הנ"ל רק לשיטתו דפועל בטל אינו מקבל כפי עבודתו עכשיו.

אבל אי ס"ל שמשערינן כפי עבודתו, א"כ כה"ג שעובד לבעה"ב יותר [דהיינו שהבעה"ב שותף שלושת רבעי] יקבל שכר יותר גבוה, וא"כ אין כאן חידוש.

★עי' ט"ז [ס"ק ח] ובחו"ד [ז] דפליג עליו, עי"ש.

ויל"ע בדברי תוס' [קה. ד"ה "הני"] שהבעה"ב לא יכול לחזור "נתן לו זכות והשליטו על נכסיו" דלכאו' נראה שלמקבל יש ענין בזה, ובכ"ז צריך להעלות לו שכר.

★בעיקר הקולא ביש לו עסק אחר, עי' בחו"ד [ב].

★עי' כס"מ [שלוחין פ"ו ב] דעסק אחר הוא אפי' אינו ממש שלו אלא שמתעסק בשביל אחר נמי מהני.

★כל הרווח יהיה לך, שלישו או עשירתו.

עי' ב"י מקור הדברים, וע"ע בביאור הגר"א.

★עי' סמ"ע [קונטרס ארוכה ב] דרק בפיטום בהמות מהני מותר שליש בשכרך [כפירוש רש"י] היות שבד"כ מרויח, אבל בעיסקא אחרת שלא בטוח שיהיה לו שכר נאסר.

ועי' חו"ד [חידושים יג] דפליג.

★הסברא שאריס משועבד לבעה"ב, לרמב"ם מהני גם לאיסורי ריבית, וכן הוא בשו"ע.

ולרש"י זה סברא בדיני ממונות ולא אשכחן דמהני לריבית [הרמ"א ס"ג למד כרש"י].

**ס"ג**

★דברי הרמ"א ע"ע חו"ד.

וע"ע בדברי הרמב"ם דפליג על דין הרמ"א.

וע"ע בינת אדם [י].

**ס"ד**

★אם היה לו עסק אחר לא רצה וכו' יהיה שכר המתעסק בחצי הפקדון שליש רווח הפקדון וכו'.

וצ"ב דהרי סגי בדינר וכי משום שאינו רוצה לתת דינר ישלם יותר.

וע"ע ביאור הגר"א.

★בהנ"ל שיש למתעסק אפשרות לבחור מה שרוצה או ברווח או בהפסד זה נאמר רק שזכותו להחליט מה רוצה בשכרו, או רווח או הפסד, אבל אחר שחלק ברווח שני שליש אינו יכול אח"כ בהפסדים שיווצרו לומר שרוצה חצי.

ויל"ע כיצד יהיה שכרו כשלא היה לא רווח ולא הפסד [ומסברא כפועל בטל].

★וכשהפסיד הכל עי' רמב"ם [פ"ז-א] וע"ע ברמב"ן [ס"ח ע"ב] דפליג.