חלה י שכה
קטגוריות: כללי / שיעורי הרב צבי ובר / יורה דעה / חלה

**שיעורי הלכה**

*יורה דעה*

*שכה א-ב*

**שיעור י'**

**הדינים הנידונים**

* **צירוף ע"י מפה.**
* **צירוף בסל במקפיד.**
* **צירוף עוגות שונות במקרר.**
* **להפריש מן המוקף.**
* **יזהר שהחלה שמפריש תהיה בתוך הכלי בזמן ההפרשה.**

**חלה**

**ממורינו הגאון רבי רפאל צבי ובר שליט"א**

**השיעורים נמסרים במוצש"ק בית הכנסת 'בית תפילה' נוה יעקב ירושלים**

[המשך סעיף א] **ויש מי שאומר שאם מכסה הפת במפה חשוב כמו כלי לצרפן.**

## דין צירוף ע"י מפה

הש"ך (סק"ה) כתב שאינו יודע למה כתב כן השו"ע בשם יש מי שאומר, שהרי אין מי שחולק על זה. והכיסוי ע"י מפה כתב הש"ך בשם מהרי"ל שמניח ע"ג המפה ויכסה המפה גם כן עליהם. ובביאור הלכה (סי' תנז ס"א ד"ה והסל) הביא מהפרי מגדים (מ"ז שם ס"ק א) שאף באמצע קצת מגולה מצטרף הכל כיון שמצדדים הם מכוסים, ושם בפמ"ג מבואר שבאותה מפה מכסה מלמטה ומלמעלה.

## ב' בצקים בב' כלים ומצרף ע"י מפה

והנה בפמ"ג שם כתב שאם מניח על טבלא ולמעלה במפה אין זה מועיל, אבל הביה"ל (שם) כתב שצריך עיון למעשה, כי בסמ"ק (בהג' ר"פ סי' רכב אות י) משמע דסתם כיסוי ג"כ מהני [שכתב ליזהר שלא יצאו המצות מעל מחיצות הכלי, וסיים 'ואם עוברות למעלה מן המחיצות יפרוש עליהם סדין או מפה ויכסה אותן'], וכן משמע במחצית השקל. וכתב הביה"ל שבאופן שיש מעט מחיצות לכלי רק שהעיסה או המצות גבוהות מן המחיצות, בזה ודאי מסתבר להקל ע"י סתם כיסוי, מאחר שהסמ"ק מיקל בזה לגמרי, ועוד כתב שכמו שמהני כשנותן מפה מלמעלה, הוא הדין שמועיל אם כיסה מלמעלה בכלי.

## צירוף סל במקום שמקפיד ובאינו מינו

והנה פשטות הפוסקים שאם יש לו ב' עיסות שהוא מקפיד שלא יתערבו, אף אם עושה צירוף סל אין זה מועיל, שאין חילוק בין צירוף ע"י נשיכה לצירוף ע"י סל. אולם הבית מאיר (סי' תנז ס"א אות ח) כתב שכל הדין שבמקפיד אין העיסות מצטרפות [כמבואר להלן סי' שכ"ו], היינו דוקא בעיסה שמהני שם צירוף ע"י נשיכה, ובזה אין מועיל כשמקפיד ,אבל אם צירף אחר אפיה שהצירוף ע"י סל מהני אף במקפיד (והסברא בזה, שבעיסה שהוא צירוף ע"י נשיכה, היינו שע"י הצירוף נעשה כעיסה אחת, ולכך כשמקפיד אין כאן צירוף אבל בצירוף אחר אפיה אי"ז שנעשה כעיסה אחת, אלא שע"י הסל יכול להפריש מזע"ז). ובמקור חיים (תנז סוף סק"א) כתב שאפילו חמץ מצטרף לשל מצה, ולכאורה הוא צ"ע איך מצטרפים, והרי ודאי הוא מקפיד שלא יתערבו, ואפשר דס"ל כדעת הבית מאיר.

אבל סתימת הפוסקים שאין מצטרף, וכמו שהאריך בפמ"ג (מ"ז שם), שהיה סברא לומר שבצירוף סל אף מין בשאינו מינו מצטרפים, שדוקא בנשיכה הוא מקפיד אבל אינו מקפיד שלא יהיו בסל אחד [ומבואר בפמ"ג שהבין שמין בשאינו מינו שאין מצטרף הוא מדין מקפיד, ויעוי' בר"ש (רפ"א דכלאים) שכתב שם ב' תירוצים ולתירוץ השני חלוקת המינים הוא מדין מקפיד (אולם לתירוץ הראשון משמע שאי"ז מדין מקפיד, אלא דין הוא שאין להפריש אלא ממין אחד דוקא)], אכן כתב לדייק שם מהר"ש ורע"ב ומכס"מ שגם בצירוף סל מהני רק במין במינו, והיינו משום שגם בצירוף סל בעינן שלא יהא מקפיד שיתערבו. וכן מצה שמורה ואינה שמורה אין מצטרף, שהרי הוא מקפיד שלא יתערבו. ובמנחת יצחק (ח"ח סי' קט) כתב שאפילו אם אחד שם מצות שלו בשקית מיוחדת, כיון שמקפיד אין זה מצטרף, והיד אפרים (סי' תקו על המג"א ס"ק ח) ג"כ חולק על המקור חיים.

והנה במשנה בחלה (פ"ד מ"א) איתא שמין בשאינו מינו אין מצטרף, וכתב הר"ש בין בנשיכה ובין בסל, ומבואר שגם בצירוף סל בעינן מב"מ. אולם אי"ז קושיא מהמשנה, שהב"מ יבאר במשנה שמפריש קודם אפיה, אבל אה"נ אחר אפיה שלא איכפ"ל שיגעו, וממילא מצטרף [ואם מקפיד שלא יגעו גם אחר אפיה, גם לב"מ אינו מצטרף].

והוא נפק"מ גדולה למעשה, דיש לדון אם נתן כמה עוגות במקרר אם מצטרפים זה לזה לשיעור חלה [וכמו"כ יל"ד ברכב שיש בו כמה מיני עוגות], ויבואר להלן שהדבר תלוי בכמה נידונים, והנה אם נחשוש לדעת הבית מאיר א"כ אפילו היו עוגות ממינים שונים, יל"ד שמא מצטרפים לשיעור חלה ע"י צירוף כלי של המקרר. וצ"ת אם חוששים לדעת הבית מאיר.

## אם יש לו כמה עוגות במקרר או בתנור אם מצטרפים להתחייב בחלה

ובעיקר הנידון אם מקרר מצרף לשיעור חלה, הנה ברמב"ם (בכורים פ"ו הט"ז) כתב שאין התנור מצרף לחלה, אלא שבפשטות הטעם משום שהוא מחובר לקרקע ולא חשיב כלי. אבל בדרך אמונה (ביה"ל על הרמב"ם שם ד"ה ואין) כתב הטעם שאין בנ"א מניחים בתנור כדי לשמור בתוכו, אלא רק לאפיה, לכך לא חשיב כלי לצרף [ויל"ד באלו שרגילים להשאיר חלות ועוגות בתנור כדי לשומרם שם, אם לפי"ז יהיה צירוף ע"י תנור]. וא"כ במקררים שרגילים להניח שם עוגות וחלות, וגם אין המקרר דבר המחובר לקרקע [ואף שהוא מחובר ע"י חוט חשמל אי"ז נחשב חיבור], לכאורה המקרר יצרף לחלה.

אכן יל"ד בזה, דאף אם נחשיב את המקרר ככלי לצרף כל מה שבתוכו, הרבה פעמים מניחים במקרר או המקפיא דברים בתוך כלים, והדרך אמונה (ביה"ל שם) הביא מאביו בעל ה'קהלות יעקב' שאם נתן כמה כלים בכלי אחד גדול ומחיצותיה גבוהות משני הכלים בתוך כלי הגדול מצטרפים, וכ"כ בשם השלמת חיים. אלא שכתב הדרך אמונה (בביה"ל שם) שנכון שיהיו הכלים פתוחים עיי"ש שהאריך בזה. ויל'ד אם היו לו עוגות שונות, כל אחד בכלי אחר, אם נחשוש שמחוייבים בחלה, שיש כאן כמה צדדים להקל, א' משום שרק לדעת הבית מאיר שייך בזה צירוף סל, שהרי העוגות ממינים אחרים, ועוד יש כאן צד להקל מחמת שהם בכלים אחרים, ונראה להקל שאינו מצטרף אחרי שיש בזה כמה ספיקות.

אכן אם היו הכלים פתוחים, לכאורה אין בזה צירוף שיטות. וכמו"כ אם היו העוגות בתוך שקית ניילון עי"ש בדרך אמונה (ביה"ל שם בסו"ד) שהביא בשם הגרי"ש אלישיב ששקיות ניילון אינם נחשבים כלי כיון שהם טפילים לאוכל. וא"כ אין כאן צירוף שיטות ולדעת הבית מאיר מצטרפים לשיעור.

ויש עוד צד להקל במקרר, שבדרך אמונה (שם ס"ק קלח) כתב שאם היה כלי שיש בו ארבעים סאה אינו מצרף לחלה [ומקרר ומקפיא לפעמים יש בו שיעור ארבעים סאה וכל שכן רכב יש בו מ' סאה], אכן הביא בשם הגרי"ש שאף כלי שיש בו ארעים סאה מצרף.

והנה באמת דעת רוב הפוסקים וכן מסיק הגר"א שאין צירוף סל אלא א"כ נוגעים זה בזה, וכן פסק המשנ"ב (תנז, ז ובשעה"צ שם) עכ"פ שאין לברך עד שיגעו, וכמו שנתבאר לעיל (שיעור ט), וא"כ באופן שאין נוגעים זה בזה נראה שיש להקל שאינו חייב בשיעור חלה בשני מינים, שאי"צ לחשוש לדעת הבית מאיר, כיון שבלא"ה דעת הרבה פוסקים שאין צירוף עד שיגעו זה בזה.

ומאחר שנתבאר שבלא שיגעו זה בזה אינו צריך להפריש, יל"ד באופן שיש כמה עוגות במקפיא וביניהם דברים אחרים אם חשיב כנוגעים זה בזה, דהנה לעיל סי' שכד (ס"ו) מבואר שאם היה קב חיטים וקב חיטים וביניהם קב של עכו"ם, אינם מצטרפים, וחזינן שדבר שאינו חייב בחלה שנמצא ביניהם מנתק, וה"נ לגבי נגיעה אם היה דבר אחר שאינו חייב בחלה ביניהם, מנתק ולא חשיב שנוגעים זה בזה. ובאמת נידון זה הוא אף לדעות שאי"צ שיגעו זב"ז, שבאופן שיש ביניהם דבר שאינו חייב בחלה, יש מהפוסקים (חלת לחם סי' ד ס"ה) דס"ל שאינם מצטרפים, וא"כ יש בזה צד היתר נוסף לבד מה שנתבאר לעיל. מיהו מסתבר שלא חשיב הפסק אלא כשהוא גבוה, אבל אם יש ביניהם דבר נמוך, הרי בחלק בעליון של העוגה אינו מפסיק. וכמו דקיי"ל בצירוף סל, כשמקצתן בחוץ, מצטרפים זה לזה, וטעמא דמילתא, שאף שלמעלה אין צירוף כלי, עכ"פ למטה הם בתוך הכלי ומצטרפים, וא"כ ה"נ אם יהיה הפסק ביניהם רק למטה מסתבר שאין זה הפסק, כיון שעכ"פ למעלה יש צירוף.

והעולה למעשה במי שהיו לו ב' עוגות ממינים שונים במקרר: אם היו בכלים נפרדים, יש להקל שאינם מצטרפים, ואם היו בניילון אין זה נחשב כלים נפרדים, ומ"מ אם אינם נוגעים זה בזה יש להקל. מיהו כל זה דוקא בב' מינים שונים, אבל במין אחד אין להקל ושייך שיבא לידי צירוף [והכלל בזה שאם יש לו ב' צדדים יש להקל, עכ"פ בשבת שהוא שעת הדחק, אבל אם יש רק ספק אחד אין להקל, שהרי בספק חלה חוששים לספק כמו שנתבאר לעיל (שיעור ט)].

והנה אם המצות מונחות בשני כלים פתוחים הנוגעים זב"ז, פשטות דברי המ"ב (תנז סק"ז) שהסל מצרפם, ולפי"ז מוכח שמהני צירוף סל אע"פ שהמצות לא נוגעות זב"ז כל שהכלים נוגעים זב"ז, ועכ"פ כתב הגרח"ק (ביאור הלכה שם) שהגרי"י קנייבסקי נהג שאם מלמעלה המצות נוגעות זב"ז ע"י שנותן מצה על גביהן, מצטרפים לחלה.

[סעיף ב] **אם יש בכל עיסה כשיעור, ורוצה להפריש מזו על זו, אין צריך לא צירוף כלי ולא נגיעה, אלא כיון ששתיהן לפניו מפרישין מזו על זו.**

## הדין להפריש מן המוקף

היינו כשיש בכל אחד שיעור חלה, ואי"צ צירוף בין העיסות, אלא רק שיהא מן המוקף, בזה אי"צ לא צירוף כלי ולא שיגעו. והט"ז להלן (סי' שכו ס"ק א) כתב שגם לעניין מוקף אם הוא מקפיד אינו יכול להפריש מזה על זה. אבל הנקודות הכסף (בט"ז שם) חולק שגם במקפיד מפריש מזה על זה [חוץ מאם הוא מקפיד הרבה שאפילו לא יגעו זה בזה], וכתב שכן מסתבר משום שעיקר היסוד של צירוף ב' עיסות שאין להם שיעור הוא משום שמחשיבים כאילו הם עיסה אחת, ולכך במקפיד אינם מצטרפים, אבל בב' עיסות שיש להם שיעור, אי"צ להחשיבם עיסה אחת וכל הדין הוא שיהיה מן המוקף, לכך אף כשהוא מקפיד יכול להפריש מזה על זה.

והנה הגר"א (ס"ק ח) האריך שיש ג' דינים, שאם אין העיסה בכלי, כל שהעיסות באותו חדר, יכול להפריש מזה על זה ואי"צ נגיעה. ואם העיסה בתוך כלים, אם היו הכלים פתוחים סגי שיגעו הכלים זב"ז וזה נקרא מן המוקף, ואם הם בכלים מכוסים אף ע"י נגיעה של הכלים אינו יכול להפריש מזה על זה [ועי' משנ"ב סי' תנז סק"ז].

## צריך ליזהר בשעת הפרשה שהחלה תהיה מן המוקף ויזהר שתהיה בכלי

ולפי"ז יצא שאדם שבא להפריש חלה והבצק עדיין בכלי, ונוטל את החלה להפריש, הרי החלה היא חוץ לכלי, ואי"ז מן המוקף. ואם כן צריך ליזהר בשעה שמפריש חלה שהחלה תהיה בתוך בכלי, ולכן יקח החלה בידו וישאיר את היד בתוך הכלי, ויזהר שלא תיגע החלה בבצק [שלא ידבק מן החלה בבצק שהרי החלה אסורה באכילה], או שיניח החלה מחוץ לכלי ויגע בכלי מבחוץ.