נח - סימן שכ_ג ס_ז
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / הלכות שבת - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ

## טבילת כלים חדשים בשבת

א] השו"ע בס"ז כתב דמותר להטביל בשבת כלי חדש הטעון טבילה ויש אוסרים, ובד' הרא"ש בביצה פ"ב סימן י"ב מבו' דד"ז תליא בהפלוגתא בטעם איסור טבילת כלי טמא, דלמ"ד דאיסורו הוא מגזירה שמא יסחוט או מגזירה שמא ישהה, אין לאסור בטבילת כלים חדשים, ולמ"ד דאיסורו הוא מגזירה שמא יעבירנו ד' אמות ברה"ר יש לאסור בטבילת כלים חדשים, וכ"כ הביאוה"ל הכא.

אך המ"מ בפ"ד מיו"ט הי"ח כתב דלכו"ע יש לאסור להטביל כלים חדשים ביו"ט משום דנראה כמתקן, דאף למ"ד דלא אסרו בטבילת כלי טמא משום דנראה כמתקן, ה"מ לגבי טבילת טומאה שאפי' קודם טבילה היה הכלי ראוי להשתמש בו בטומאה לטמא ולמי שאין אוכל חוליו בטהרה ומשו"ה לא חשיבא הטבילה תיקון, אבל כלים הנקחין מן הנכרי דקודם טבילה לא חזו ודאי טבילתן מחזיא כמתקן כלי ואסירא לכו"ע.

## טבילת כלים חדשים בשבת וביו"ט לדעת הסוברים דחיוב טבילתם הוא מדרבנן

ב] בחי' שבריש ספר מער"ק בפ"ד מיו"ט כתב בשם ס' הבתים דלדעת הרמב"ם דטבילת כלים חדשים היא מדרבנן מותר להטבילן ביו"ט, והיינו משום דדמי למה שאמרו בביצה י"ח א' דכלי שנטמא בולד הטומאה דאין טומאתו אלא מדרבנן מותר להטבילו ביו"ט, וכ"כ המ"מ בפ"ד יו"ט הי"ח בתחילת דבריו, - אך מסיק דיש לאסור בזה, דכל הא דמטבילין כלי שנטמא בולד הטומאה ולא חשיב כמתקן, הוא משום דאף קודם טבילה היה הכלי ראוי להשתמש בו בטומאה לטמא ולמי שאין אוכל חוליו בטהרה וע"כ כל שאין טומאתו אלא מדבריהם אי"ז תיקון, אך בכלים הניקחין מן הנכרי דקודם טבילה אין ראויין כלל, הרי דאף אם אין טבילתן אלא מדרבנן אפ"ה מחזיא כתיקון כלי.[[1]](#footnote-2)

ג] והמ"מ בפכ"ג משבת ה"ח כתב בפשיטות דטבילת כלים חדשים אסורה בשבת מפני שהוא כמתקן כלי, ולכאו' הטעם בזה דאף דבדבריו בהל' יו"ט לא פסיקא ליה לאסור בזה לדעת הרמב"ם דטבילת כלים חדשים היא מדרבנן, היינו רק ביו"ט דמצינו שהתירו להטביל כלי שנטמא בולד הטומאה, אך בשבת לא התירו בזה, וכאשר כ"כ האחרונים בד' הרמב"ם שלא הביא להא דמטבילין כלי שנטמא בולד הטומאה רק ביו"ט, וכ"כ הרשב"א בביצה י"ז ב' דבשבת לא התירו להטביל כלי שנטמא בולד הטומאה, וכ"ה מבו' בד' התוס' שם י"ח ב' (ד"ה ושוין) ובד' התוס' בפסחים ע' א' (ד"ה מדקתני).

אך בד' הרא"ה בביצה י"ז ב' משמע דאף בשבת מותר להטביל כלי שנטמא בולד הטומאה, וכן נקטו הט"ז הכא סק"ה והמג"א בסקי"א ובסימן שכ"ו סק"ח, וכ"כ הנחלת צבי בסק"ז דהמעיין בסוגיא זו יראה בעין שכלו שאין חילוק בין שבת ליו"ט, וכן נקטו הפמ"ג והביאוה"ל הכא.

## טבילת כלי זכוכית

ד] הפמ"ג באש"א סקי"א כתב דלדעת האוסרים להטביל כלים חדשים בשבת אסור להטביל אף כלי זכוכית דאין טבילתן אלא מדרבנן, וכ"כ המ"ב בסק""ב, ובביאוה"ל הוסיף לפרש בזה דהיינו דאע"ג דקי"ל דכלי שנטמא בטומאה דרבנן מותר להטבילו בשבת ויו"ט שאני התם דהוא לא מיקרי מתקן כ"כ כיון דגם בטומאתו היה ראוי להשתמש בו דברים טמאים, אבל כלים חדשים דלא היה ראוי להשתמש בו קודם טבילה כלל שפיר הוי מתקן.

וצ"ע דלכאו' כל הא דיש לאסור גם בטבילת כלי זכוכית אף דאין טבילתן אלא מדרבנן הוא רק למש"כ המ"מ דבטבילת כלים חדשים מודו כו"ע דה"ז אסור משום מתקן וע"כ ה"נ יש לאסור אף בכלים שאין חייבין בטבילה אלא מדרבנן (וכמש"כ המ"מ שם דמה"ט אסור להטביל כלים חדשים אף לדעת הרמב"ם דאין טבילתן אלא מדרבנן), אך למש"כ הרא"ש דלדעת הסוברים דאיסור טבילה הוא מגזירה שמא יסחוט ושמא ישהה מותר להטביל כלים חדשים, והרי דדמי דין טבילת כלים חדשים לדין טבילת כלים טמאים, הרי דאף דלפ"מ דקי"ל דאיסור טבילת כלים טמאים הוא משום דנראה כמתקן ה"נ יש לאסור בטבילת כלים חדשים, מ"מ הדין נותן דכ"ה דבכלי שנטמא בולד הטומאה מותר להטבילו דלא מיחזי כמתקן ה"נ בכלי זכוכית חדשים דאין חייבין בטבילה אלא מדרבנן לא מיחזי כמתקן, וא"כ למש"כ הביאוה"ל בתחילת דבריו דכל מה שאסרו בטבילת כלים חדשים הוא רק לדעת הסוברים דאיסור טבילת כלי טמא הוא משום דנראה כמתקן או מגזירה שמא יעבירנו, לכאו' אף לדעת הסוברים דאיסורו הוא משום דנראה כמתקן אין לאסור בטבילת כלי זכוכית.

ה] אך הנה באמת מסתימת דברי הרא"ש בביצה שם משמע דאסור להטביל כל כלים חדשים ואף כלי זכוכית, והרי דאף דס"ל דלדעת הסוברים דאיסור טבילת כלי טמא בשבת הוא מגזירה שמא ישהה ושמא יסחוט מותר להטביל כלים חדשים, מ"מ לפ"מ דקי"ל דאיסורו הוא משום דנראה כמתקן אסור להטביל אף כלי זכוכית דאין טבילתן אלא מדרבנן.

וצ"ל דהטעם בזה הוא דהגם דלדעת הסוברים דלא אסרו כלל בטבילת כלי טמא משום דנראה כמתקן ה"נ בטבילת כלים חדשים לא אסרו מכח זה,[[2]](#footnote-3) מ"מ לדעת הסוברים דאסרו בטבילת כלי משום שנראה כמתקן, שפיר י"ל דמה שהתירו בכלי שטומאתו היא מדרבנן ולא חשבינן לה כתיקון, הוא רק בטבילת כלי טמא דאי"ז תיקון כ"כ, אך טבילת כלים חדשים דהיא תיקון טפי אסורה אף כשאינה אלא מדרבנן.

ו] ואכתי יש להעיר בזה, דמסתימת ד' הרא"ש שם משמע דגם אם טעם איסור טבילת כלי טמא הוא מגזירה שמא יעבירנו ד' אמות ברה"ר, יש לאסור בטבילת כלי זכוכית, אף דאין חיוב טבילתן אלא מדרבנן, וצ"ב דמ"ש מהא דכלי שנטמא בולד הטומאה מטבילין אותו, - וי"ל בזה למש"כ המאירי בביצה י"ח ב' די"ל דאסור להטביל כלים חדשים ביו"ט אף אם טבילתן אינה אלא מדרבנן, דלא התירו בטבילת כלי שנטמא בולד הטומאה אלא משום דכהנים זריזין הם, וי"ל עוד למש"כ הרא"ה בביצה י"ח א' דהא דלא גזרו בכלי שנטמא בולד הטומאה הוא משום דהוי מילתא דלא שכיחא ולא גזרו בו, ולפ"ז שפיר יש לאסור בטבילת כלי זכוכית חדשים דהוי מילתא דשכיחא אף דאין טבילתן אלא מדרבנן.

## אם יש לאסור בטבילת כלי חדש בשבת מגזירה שמא ישהה

ז] בד' המ"מ בהל' יו"ט שם מבו' דגם לפ"מ שפסק הרמב"ם שם דאיסור טבילת כלים טמאים ביו"ט הוא מגזירה שמא ישהה יש לאסור בטבילת כלים חדשים, (אלא דלדעת הרמב"ם גופיה דטבילת כלים חדשים היא מדרבנן, דמי לכלי שנטמא בולד הטומאה דלא גזרו בו שמא ישהה), וכ"כ היש"ש בביצה פ"ב סימן י"ט דיש לאסור בטבילת כלים חדשים שמא ישהה ויבא לידי תקלה להשתמש בהן, וכ"כ השאג"א בסימן נ"ו, ותמה על מש"כ הרא"ש דאין לאסור בזה מגזירה שמא ישהה.

ובתשו' מהרלב"ח סימן ט"ז כתב לפרש לד' הרא"ש דלא גזרו שמא ישהה אלא בכלים שהיו ביד הישראל ונטמאו, דכיון שנטמאו במקרה אפשר שלא יחוש אליהן להטבילן מיד וישהה אותם עד המועד שהוא פנוי, אך בכלים הנלקחים מן הנכרים כיון שהישראל יודע שאסור לו להשתמש בהם קודם טבילה מיד כשלוקחם מטביל אותם ואין לחוש שמא ישהה.[[3]](#footnote-4)

אך הביאוה"ל הכא כתב דהוא משום דלא גזרו שמא ישהה אלא בכלי טמא, כיון דאם ישהנו וישתמש בו תרומה ויאכלנו עביד איסורא שאכל תרומה טמאה, ומשא"כ בכלי חדש גם אם ישתמש בו בלי טבילה אין המאכל נאסר, ואע"ג דעביד איסורא במה שמשתמש בו בלי טבילה, אפ"ה משום זה לא גזרינן שמא ישהה, כיון דעכ"פ אינו אוכל איסור, וגם אין איסור זה אלא מדרבנן אפי' לדעת הסוברים דהטבילה הוא מה"ת, ובסו"ד כתב דמה"ט דעת הב"י דבטבילת כלים חדשים ליכא משום מתקן משום דמה"ת ליכא איסור להשתמש בה.

## אם אסור מה"ת להשתמש בכלי חדש בלא טבילה

ח] בד' הביאוה"ל נתחדש דעיקר דינא דטבילת כלים הוא מצוה להטביל את הכלי, אך האיסור להשתמש בו אינו אלא מדרבנן, וכ"כ הישועות יעקב ביו"ד סימן ק"כ סק"א.

אך מד' המ"מ שנקט דיש לאסור בטבילת כלים חדשים מגזירה שמא ישהה, וכן נקטו היש"ש ורבים מרבוותא, יש ללמוד דס"ל דלדעת הסוברים דטבילת כלים דאורייתא אף האיסור להשתמש בכלי שאינו טבול הוא מדאורייתא, וכן נקט הפמ"ג במש"ז בסימן תפ"ו, וכ"ה להדיא בד' האו"ז בע"ז סימן רצ"ג דגזיה"כ הוא דאסר רחמנא להשתמש בהן בלא טבילה, ומשמעות דברי האו"ז שם דהינו משום דעיקר דינא דטבילת כלים אינו מצוה בעלמא להטביל את הכלי הוא דין איסור שאסור להשתמש בכלי קודם טבילה, (וכ"כ בתשו' אבנ"מ סימן י' דעיקר ברכת וציונו על הטבילה היא במה שאסור להשתמש בו בלא טבילה).

ט] אמנם הנה בד' הראבי"ה בסימן תס"ד מבו' דעיקר דין טבילת כלים אינו איסור אלא מצוה, (ועיי"ש שכתב בהא דמיבע"ל בע"ז ע"ה ב' במשכנתא אי בעי טבילה דל"ה כמו תיקו דאיסורא שאין כאן איסורא), ולפ"ז לכאו' אין האיסור להשתמש בכלי קודם טבילה אלא מדרבנן וכמש"כ הביאוה"ל.

אך י"ל דאף דעיקר דין מצות כלים היא מצוה להטביל את הכלי, מ"מ עיקר המצוה היא דכשבא להשתמש בו הוא מצווה להטבילו, וכל שמשתמש בו בלא טבילה הוא מבטל בכך את מצותו, וכ"כ האבנ"ז בסימן תי"ח סק"א.

י] ונפ"מ רבתא בין ב' הדרכים בטעם האיסור להשתמש בכלי בלא טבילה, הוא בגונא דאין בידו להטבילו, דאם עיקר דין טבילת כלים הוא דין איסור דאסור להשתמש בכלי בלא טבילה, הרי דאף אם אין בידו להטבילו אסור להשתמש בו, אך אם עיקר דין טבילת כלים היא מצוה להטביל את הכלי כשבא להשתמש בו, הרי דכל שאין בידו להטבילו מותר להשתמש בו בלא טבילה, דדמי לדינא דהמרדכי דכל שאין בידו להטיל ציצית מותר ללבוש בגד בלא ציצית, וכמש"כ האבנ"ז שם, (ואך די"ל דה"ז אסור מדרבנן, ותליא בפלוגתת רבוותא בדינא דהמרדכי אם ה"ז אסור מדרבנן, ואכמ"ל).

## אם מותר להשהות כלי חדש בלא טבילה

יא] עוד נפ"מ רבתא בהפלוגתא אם אסרו בטבילת כלים חדשים מגזירה שמא ישהה, דהנה היש"ש בביצה פ"ב סימן י"ט כתב דנפ"מ בפלוגתת אמוראי בטעם איסור טבילה ביו"ט, דלמ"ד דהוא מגזירה שמא ישהה נלמד מזה דאסור להשהות טבילת כליו שמא יבא לידי תקלה, ולשאר אמוראי מותר להשהות טבילת כליו,[[4]](#footnote-5) - ולפ"ז הרי דלדעת המ"מ ודעימיה דאף בטבילת כלים חדשים איכא להגזירה שמא ישהה, אסור להשהות כלי חדש בלא טבילה, (וכמש"כ כן היש"ש שם), אך אי נימא דבטבילת כלים חדשים ליכא להגזירה שמא ישהה, אף לי"ב להאיסור להשהות כלי חדש בלא טבילה,[[5]](#footnote-6) וכ"כ בתשו' בית אפרים או"ח סימן נ"א (ד"ה ומ"ש עוד) דלא אישתמיט שום פוסק בשום דוכתא למכתב דאסור להשהות כלים בלא טבילה וכן עמא דבר שאין נזהרים בזה.

## טבילת כלים חדשים בשבת לדעת הרמב"ם

יב] הרמב"ם בפכ"ג משבת ה"ח כתב דאסור להטביל כלים טמאין בשבת מפני שהוא כמתקן כלי, ובפ"ד מיו"ט הי"ח כתב דכלי שנטמא מערב יו"ט אין מטבילין אותו ביו"ט גזירה שמא ישהה אותו בטומאתו,[[6]](#footnote-7) והיש"ש בביצה פ"ב סימן י"ט תמה לפ"ז על מש"כ הב"י הכא דלמש"כ הרמב"ם בהל' יו"ט דאיסור טבילת כלים היא מגזירה שמא ישהה מותר להטביל כלים חדשים, שהרי להדיא כתב הרמב"ם בהל' שבת דאסור להטביל כלי בשבת מפני שהוא כמתקן, ולפ"ז יש לאסור אף בטבילת כלים חדשים, והט"ז בסק"ה כתב דטעם מש"כ הב"י דלדעת הרמב"ם מותר להטביל כלי בשבת הוא משום דלהרמב"ם טבילת כלים חדשים היא מדרבנן, והוי ככלי שנטמא בולד הטומאה דמותר להטבילו בשבת, וכ"כ הביאוה"ל בסו"ד.

והפמ"ג במש"ז שם עמד בזה דבד' השו"ע ביו"ד סימן ק"כ סי"ד מבו' דקי"ל דטבילת כלים דאורייתא, וא"כ מ"ט הכא נקט השו"ע לעיקר דמותר להטביל כלים חדשים בשבת, והביאוה"ל כתב לישב דאף דטבילת כלי טמא אסורה משום מתקן, מ"מ בטבילת כלים חדשים ליכא משום מתקן כיון דאף אם ישתמש בהכלי בלי טבילה ג"כ אין המאכל נאסר בדיעבד, וגם האיסור להשתמש בכלי בלא טבילה אינו אלא מדרבנן, - וצ"ע, שהרי הרא"ש כתב לאסור להטביל כלים חדשים בשבת משום דנראה כמתקן, וכ"כ הרשב"א בעבוה"ק ש"ג פ"ד, ולא מצינו מי שנחלק בזה, (ואדרבה המ"מ כתב דבטבילת כלים חדשים יש לאסור טפי מבטבילת כלי טמא), ומ"ט לא פסק השו"ע כן.

יג] ואמנם הנה בד' השו"ע ביו"ד סימן ק"כ סט"ז מבו' שהכריע לדינא דאסור להטביל כלים חדשים בשבת, ולכאו' הוא דלא כמו שנקט הכא לעיקר דמותר להטביל כלים חדשים בשבת, ובד' החכמ"א בכלל ע"ג סכ"ג משמע שפירש שחזר בו השו"ע בזה, וי"ל דהוא משום דמה שנקט הכא לעיקר דמותר להטביל כלים חדשים בשבת הוא משום שנקט דטבילת כלים חדשים היא מדרבנן, וכמש"כ הט"ז, וביו"ד שם חזר בו וכתב דטבילת כלים חדשים היא מדאורייתא, וע"כ אסור להטביל כלים חדשים בשבת, ועד"ז כתב הערוה"ש ביו"ד שם סעיף ס"א, וצ"ע.

## טבילת כלי חדש ע"י שממלא בו מים מן המקוה

יד] הרמ"א כתב דאם הוא כלי שראוי למלאות בו מים ימלאנו מים מן המקוה ועלתה לו טבילה, ומקור דבריו הוא מהגמי"י בפכ"ג בשבת בשם רבינו פרץ דמותר להטביל בשבת ע"י הערמה ששואב מים לשתות או לשאר צורך המים וממילא יהיו טהורים וכמו שאמרו בביצה י"ח א' דמדלין בדלי טמא והוא טהור, (וכ"כ הרשב"א בעבוה"ק ש"ג פ"ד והמ"מ בפ"ד מיו"ט הי"ז להתיר בכה"ג ביו"ט), ומבו' לפ"ז דהא דמדלין בכלי טמא והוא טהור הוא אף בשבת, וכ"כ הראבי"ה בסימן תשנ"ג, וכ"נ בפירש"י בביצה שם (ד"ה בדלי טמא) ובד' התוס' שם (ד"ה מדלין), וכ"כ בחי' המאירי שם.

אך המאירי בביהב"ח שם כתב בשם י"א דהא דמדלין בכלי טמא והוא טהור הוא רק ביו"ט אך בשבת אסור, וכ"נ בד' הרמב"ם שהביא לדין זה רק בהל' יו"ט, (וכ"כ המרכה"מ והאו"ש שם הי"ז והראש יוסף בביצה שם בדעתו), ולדעתם לא הותר להטביל כלי חדש בשבת ע"י שממלא בו מים מן המקוה.

טו] ויש מקום לדון עוד בזה, דהנה התוס' ביבמות מ"ו ב' (ד"ה תקוני) הק' דמ"ט אין מטבילין גר בשבת משום תיקוני גברא ולא שרינן משום דנראה כמיקר, והריטב"א שם כתב לישב דלא התירו בזה בטבילת גר שהוא תיקון גמור להכניסו תחת כנפי השכינה, ורק בטבילת כלי טמא דל"ה תיקון גמור שריא מטעמא דנראה כמיקר, וכ"כ הרא"ה בביצה י"ח ב' דהא דשרי משום דנראה כמיקר הוא בטבילת כלים דמדינא שריא ומשום מראית העין אסרוה דנראה כמתקן וע"כ לא אסרו באדם דנראה כמיקר, ומשא"כ בטבילת גר דהוי מתקן גמור והיא אסורה מדינא לא התירו מכח הא דנראה כמיקר, (ודבריהם מתפרשים למש"כ הצל"ח בביצה י"ח א' דהא דהתירו משום דנראה כמיקר אף האדם בעצמו שטובל יודע שאינו טובל להקר רק לטהר מטומאתו, הוא משום דמדינא לא חשיבא הטבילה כתיקון אלא שהוא נראה כמתקן והיינו שחששו דע"י הטבילה יבואו ג"כ לתקן כלי, וגזירה זו היא משום הרואה, וע"כ הוא דהתירו כשהוא נראה כמיקר וליכא לגזירה הרואה, עיי"ש, וע"כ כ"ז הוא בטבילת כלי טמא שאינה תיקון מדינא, אך בטבילת גר דהיא תיקון מדינא, ל"מ מידי הא דנראה כמיקר ומשא"כ בטבילת גר דחשיבא מדינא כתיקון ל"מ מידי הא דנראה כמיקר).

והנה האו"ש בפ"ד מיו"ט הי"ז כתב במש"כ המ"מ שם דאף למ"ד דלא אסרו בטבילת כלי טמא משום דנראה כמתקן, ה"מ לגבי טבילת טומאה דס"ל דלא חשיבא כתיקון אף טבילת כלים חדשים דקודם טבילתם לא חזו כלל ודאי דמחזיא כמתקן כלי, והאו"ש שם כתב לסייע לזה מהא דאסרינן בטבילת גר משום מתקן אע"ג דלגבי טבילת טמאים לא קפדינן אהא, מ"מ הואיל ונעשה ישראל ע"י טבילה זו הוי מתקן גמור, וכ"ש בכלים חדשים דאין ראויין להשתמש בהן בלא טבילה דהוי מתקן מנא לכו"ע.

ולפ"ז הדין נותן דלדעת הרא"ה והריטב"א דטבילת גר בשבת אסורה אף היכא דנראה כמיקר, והיינו משום דהאיסור בזה אינו משום גזירת הרואים אלא משום דמדינא הו"ל כתיקון, ה"נ יש לאסור בטבילת כלים חדשים אף ע"י שממלא בהן מים, וצ"ע.

1. בתשו' אבנ"מ סימן י"א כתב לאסור בזה מטעם אחר, משום דכל הא דשרי בולד הטומאה היינו בכלי שנטמא במשקין דאינו אלא משום גזירה דמשקי זב וזבה ואין לו סמך מן התורה וע"כ לא חשיב תיקון מנא, ומשא"כ בטבילת כלים חדשים דיש לו סמך מן המקרא חשיב כתיקון מנא, (וכתב ללמוד ד"ז מהא דמפלגינן בשבת ל"ד א' בין עירובי חצירות לעירובי תחומין). [↑](#footnote-ref-2)
2. והיינו דכיון דלא מצינו איסור טבילה משום נראה כמתקן, אין לנו לחדש מדעתינו דטבילת כלים חדשים אסורה משום נראה כמתקן, וגם דעיקר הא דלא אסרו בטבילה משום דנראה כמתקן כתב השעה"מ בפ"ה ממעשר הכ"ג דהוא משום דאינו אלא כהדחת כלים בעלמא, וע"כ ה"נ אין לאסור טבילת כלים חדשים. [↑](#footnote-ref-3)
3. ועמש"כ התוי"ט בביצה שם ובתשו' שער אפרים סימן ט"ו ובתשו' בית אפרים או"ח סימן נ"ב טעמים אחרים בהא דלי"ב להגזירה שמא ישהה. [↑](#footnote-ref-4)
4. ונתחדש בדבריו דהא דאסרו להטביל כלי טמא ביו"ט גזירה שמא ישהה, אי"ז תקנה בפנ"ע שתיקנו חכמים כדי שלא יבא להשהות, אלא הוא מיוסד ע"ז דאסרו חכמים להשהות כלים החייבין טבילה שמא יבא לידי תקלה, וע"כ הוא דאסרו להטביל ביו"ט גזירה שמא ישהה ועביד איסורא. [↑](#footnote-ref-5)
5. ואין לומר דאף דלא אסרו להטביל כלים חדשים ביו"ט מגזירה שמא ישהה, מ"מ אסור להשהותם בלא טבילה משום חשש תקלה, (אלא דלא גזרו אטו זה שלא להטבילם ביו"ט), שהרי היש"ש נקט דלשאר אמוראי שפירשו טעם איסור הטבילה ביו"ט מטעמים אחרים מותר להשהות כלי בלא טבילה, (ולא אמרינן דאף דאסור להשהות כלי בלא טבילה מ"מ לא גזרו אטו שלא להטביל ביו"ט), וע"כ אי נימא דבכלים חדשים לא אסרו להטביל כלים חדשים מגזירה שמא ישהה, אף אין אסור להשהותם בלא טבילה. [↑](#footnote-ref-6)
6. היש"ש בביצה פ"ב סימן י"ט כתב בדעתו דמש"כ דאיסור טבילת טמאים הוא מפני שנראה כמתקן הוא גם ביו"ט, וכ"כ הט"ז הכא בסק"ה דהרמב"ם בהל' יו"ט סמך על דבריו בהל' שבת דיש לאסור גם מפני שהוא כמתקן, וכן נקט בתשו' אבנ"מ סימן י"א, - אך המהרש"א בביצה י"ח א' כתב בדעת הרמב"ם דביו"ט כיון דצורך יו"ט הוא לא אסרו משום שנראה כמתקן אלא מגזירה שמא ישהה, וכ"כ רבים מרבוותא בדעת הרמב"ם דביו"ט לא אסרו משום דנראה כמתקן (וכתבו בזה כמה טעמים, ואכמ"ל). [↑](#footnote-ref-7)