70 קדימה ב- קדימת בפה_ע לבפה_א, וכל הברכות לשהכל - רשימות
קטגוריות: ש_ס / א ברכות / ברכות - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים / כיצד מברכין

מוצש"ק ויצא אור לח' כסליו תשע"ב

א] בסידור רס"ג כתב דבפה"ע קודם לבפה"א.

בס' המכתם כתב, והובא בארחות חיים ובכל בו, ז"ל, פסקא דמלתא הכי הוא, דכי יש לפניו מינין הרבה וכו' הולך אחר החביב לו, ואפילו בצנון וזית נמי מברך על הצנון ואח"כ מברך על הזית וכו', ואם היו פירות האילן ופירות האדמה ואין שם משבעה המינין וגם אין שם חביב יותר מברך על פירות האילן שחשובין יותר וחשובה ברכתן, ואם היו פירות האילן או פירות האדמה וכמהין ופטריות או ביצים או שאר דברים שברכתן שהכל, אפילו חביבין יותר הדברים שברכתם שהכל, אין ראוי להקדים ברכתם משום חביבותם, שברכת שהכל לאו ברכה חשובה היא, ומברך תחלה על הפירות דחשיבי וחשובה ברכתן, וזה דעת הרב בעל ההשלמה ז"ל, ומוכח לי' מעובדא דמייתי בגמ' מתרי תלמידי דיתבי קמיה דבר קפרא וכו', עכ"ל.

ומבו' בדבריו, דחלוק הוא קדימת כל הברכות לברכת שהכל, מקדימת ברכת בפה"ע לבפה"א, דקדימת כל הברכות לברכת שהכל היא אף במקום שחביבים יותר הדברים שברכתן שהכל, ואילו קדימת בפה"ע לבפה"א, הוא רק במקום שהן שוין בחביבות ואין בהן ממין ז'.

וכ"ה מבו' גם בד' התשב"ץ, עיי"ש.

ונראה שזה גם דעת התוס', דתחילה כתבו דהגם דכל הברכות קודמות לשהכל, מ"מ בפה"ע אינה קודמת לבפה"א, ואח"כ כתבו דלפ"מ דקי"ל כל"ב וקי"ל כר' יהודה אף בפה"ע קודמת לבפה"א, ומשמע שלא חזרו בהן ממה שחילקו תחילה ביניהם, וכ"ה להדיא בתור"פ, עיי"ש.

ועפי"ז אין סתירה כלל בד' המ"ב דמחד גיסא הביא ד' הא"ר דבז' המינים מקדים בפה"א לבפה"ע, ומאידך כתב בשם הפמ"ג דשהכל אפי' מז' מינים אינו קודם לשאר ברכות, ובלא"ה נראה, שהרי בגמ' מבו' דבפה"א קודם לשהכל אף בשהשהכל חביב, וא"כ לפ"מ דקי"ל דבאין ברכותיהן שוות חביב עדיף ממין ז', הרי ודאי דהוא קודם לשהכל אף בשהשהכל הוא ממין ז', וד' בה"ג הם לטעמי' דפסק כר' יהודה אף בשאין ברכותיהן שוות, וכמו שפירשו התוס' וש"ר לדעתו, וע"כ י"ל, דאף דברכה מבוררת קודמת לשאינה מבוררת אף כנגד חביב, מ"מ מין ז' עדיף מינה, וז"פ.

למש"נ בד' התוס' דרק דין קדימה דבפה"ע לבפה"א הוא שנוי במחלוקת, אך דין קדימה דכל הברכות לשהכל הוא לכו"ע, ניחא הא דבסוגיא דל"ט. לא מפרשינן דפליגי בהך מילתא גופא אם כל הברכות קודמות לשהכל, ול"ה בעינן לאוקמה דס"ל דשלקות מברכין עליהן שהכל, אשר הוא דלא כהלכתא, ובע"כ דהך דינא הוא לכו"ע.

ספר הפרדס שער י' כתב ג"כ דבפה"ע קודמת לבפה"א, ותמה ע"ד הרי"ף שהשמיט לכל הך דינא דברכה המבוררת קודמת.

ובד' האגודה נראה להדיא, דשוה קדימת בפה"ע לבפה"א לקדימת בפה"א לשהכל, ול"מ קדימה זו אלא כנגד חביב ולא כנגד ז' מינים, ועיי"ש שכתב דהוא משום דבה"ג פסק כאמוראי דלקמן, וזה כמש"נ.

ושוב הביא מסמ"ק דאף בז' המינים ברכה המבוררת קודמת, וע"כ מעש"ק של שעורים קודם לזיתים.

ס' הבתים ש"ח ס"ג כתב בשם בה"ג דבפה"ע קודם לבפה"א אפי' כשהבפה"א הוא ממין ז' ומוקדם בפסוק.

הב"י הביא משבה"ל סו"ס ק"ס בשם ר"ש ב"ר חפני, דבמ"מ קודמת לברכת בפה"ע, ואמנם י"ל דאזיל לטעמי' דס"ל דבפה"ע קודם לבפה"א, אך לדעת ש"ר דבפה"ע אינה קודמת לבפה"א, י"ל דגם ליכא קדימה דבמ"מ לבפה"ע, אלא משום דיני קדימה דז' המינים, ותלי גם בהפלוגתא אם באין ברכותיהן שוות איכא כלל להקדימה דז' המינים.

במרומי שדה דמ"ב. כתב דקדימת כל הברכות לשהכל, הוא משום דדברים שמברכין עליהן שהכל אינם חשובים, וע"כ לא הצריכום אלא ברכה כללית, ומשא"כ בבפה"ע ובפה"א, הרי בפרי האדמה א"א לברר יותר, וא"כ לא חזינן מזה דפרי האדמה אינו חשוב כפרי העץ, ופירש דזהו מה שנתכונו התוס' וש"ר לחלק, אך אי"ז מתישב היטב בל' הרא"ש.

ולפי דבריו ניחא מש"כ הטור דבפה"ג קודם לבפה"ע, וצ"ע שהרי הרא"ש כתב דקדימת ברכה המבוררת היא רק כנגד שהכל, וי"ל דכיון דיין קובע ברכה לעצמו מחמת חשיבותו, ודאי דעדיף משאר מילי, ולהנ"ל ניחא, דרק בבפה"ע ובפה"א כתבו הראשונים כן, משום דבפרי האדמה אינו חשוב פחות מפרי העץ, אלא דל"ש לברר יותר, והוי זה ברכה מבוררת לפרי האדמה, כמו דבפה"ע הויא ברכה מבוררת לפרי העץ, אך ביין שהצריכו לו ברכה מבוררת יותר, ה"ז עדיף משאר ברכות.

ולפ"ז נראה דהמוציא נמי חשיב כמבורר, אך בברכת במ"מ יש להסתפק אם חשיב טפי או לא, דאין ראי' ממה שייחדו לו ברכה, והרי חזינן דרק בפת ויין אמרינן דגורמים ברכה לעצמן, אך תר"י כתבו דבמ"מ שהוא מענין מזון עדיף טפי, וכ"ה בתשב"ץ, וכתב דמה"ט במ"מ דאורז קודם אף לבפה"ע דז' המינים.

בל' הרא"ה מבו' דקדימת בפה"ע לבפה"א ובפה"א לשהכל, הוא משום דכל שמיוחד בברכתו הוא חשוב יותר, ונראה מדבריו, דאי"ז ראי' ממה שייחדו עליו ברכה דהוא חשוב יותר, אלא הא גופא היא חשיבותו, שהוא מיוחד בברכתו, וע"כ כתב הרא"ה בדמ"ג: בדעת ב"ש, דברכת השמן עדיפא משום שהוא מייחד השמן בברכתו, אף שדעת הרא"ה גופי' דמה שהוא מייחד השמן בברכתו הוא משום גריעותו.

יש לעורר גם מדינא דברכת הריח, שכתב הרוקח דברכת בורא עצי בשמים קודמת לברכת בורא עשבי בשמים, וכתב הב"י דהוא משום דס"ל דבפה"ע קודמת לבפה"א, וה"נ בעצי בשמים ועשבי בשמים, ועמדו האחרונים שהרי ברכת עשבי בשמים אינה פוטרת לעצי בשמים, וא"כ מ"ט חשיבא כמבוררת יותר, ועי' מג"א רט"ז סקט"ז שכתב לישב, ז"ל, ומיהו י"ל דעכ"פ שם עשב כולל לכל הגדל באדמה ועצי אינו כולל אלא הגדל באילן כן כ' הרא"ש גבי פירות, עכ"ל.

ולכאו' זה תלוי בטעם הא דבפה"ע חשיבא טפי מבפה"א, דבפשוטו היינו משום שהיא מבוררת יותר, דבפה"א כולל גם את פה"א וגם את פה"ע, ובפה"ע אינו כולל רק את פה"ע, ולפ"ז הרי דבעצי בשמים ועשבי בשמים שכל א' כולל מין אחר, לא חשיב עצי בשמים מבורר יותר מעשבי בשמים.

אך המג"א דקדק מד' הרא"ש דטעם אחר יש בזה, דכיון דבפרי העץ יש מעלה וחשיבות נוספת שהוא גדל על העץ, ומודים על המעלה הזו, ע"כ בפה"ע עדיפא, וע"כ ה"נ בבשמים עדיפא בורא עצי בשמים מבורא עשבי בשמים.

ונמצא דמד' המג"א מבו' כיסוד ד' הנצי"ב, דקדימת ברכה המבוררת, אי"ז משום דמייחד בברכתו יותר את הדבר שמברך עליו, אלא הוא משום שהדבר עצמו הוי דבר חשוב יותר, ואך דמבו' בד' המג"א דאין הטעם ד"הדבר" שמברכין עליו חשוב יותר, אלא ד"הברכה" חשובה יותר, שנכלל בה דבר נוסף, ואכתי צ"ב בזה.

שעה"צ רי"א סקט"ז דקליות של שעורים ודאי מאוחרים כיון דברכתן שהכל, ומבו' דברכה המבוררת עדיפא ממין ז', וכ"ה בד' הפמ"ג שהביא המ"ב דדבש תמרים הוא מאוחר, משום דברכתו שהכל, ודבריו מחודשים, דבפשוטו כיון דחשיב כזיעה בעלמא, לי"ב כלל למעלת מין ז', וכ"נ בד' הב"י, וכן מבו' גם ממש"כ רבינו פרץ דיין קודם לזיתים, אף שמוקדמים לו בפסוק, משום שברכתן מבוררת.

ובאמת לדידן הוא מוכרח כן, שהרי קי"ל דבאין ברכותיהן שוות חביב עדיף ממין ז', ואם אמרינן בדף לט. דברכה המבוררת עדיפא מחביב, כ"ש דהיא עדיפא ממין ז'.

אך בשעה"צ הביא מאלי' רבה שכתב בדעת בה"ג דבפה"א אינו קודם לבפה"א דקליות שהם מין ז', והרי דברכה המבוררת אינה קודמת לז' המינים.

וי"ל בתרי גווני, חדא דקדימת בפה"ע לבפה"א אינה ככל קדימה דברכה המבוררת, וכמש"נ כן לעיל בדעת התוס' ודעימייהו, והרי מבו' בד' התוס' דלרבנן אין בפה"ע קודם לבפה"א כשהבפה"א חביב, וא"כ ה"נ י"ל דאינו קודם למין ז'.

ועוד, דלמש"כ התוס' ודעימייהו דדעת הבה"ג דקי"ל כר' יהודה וכלישנא בתרא, דאף באין ברכותיהן שוות מין ז' קודם, הרי שפיר י"ל דאף שאמרו דברכה המבוררת עדיפא מחביב, מ"מ אינה קודמת למין ז', שהרי מין ז' עדיף מחביב.