סי_ קי - תפילת הדרך
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / אורח חיים - דור המלקטים

*היוצא לדרך, תפילת הדרך, ותפילת הבית המדרש*

***סימן ק"י***

1. ***הנהגות שונות על הדרך.***
2. ***יכנס אדם בכי טוב ויצא בכי טוב.***
3. ***שיקח עמו תפילין.***
4. ***תפילת הדרך - סעיף ד'.***
5. ***אונן.***
6. ***הנוסח.***
7. ***תפילת הדרך בישיבה או בעמידה.***
8. ***לצאת אחרים בתפילת הדרך.***
9. ***כמה פעמים ביום - סעיף ה'.***
10. ***תפלת הדרך במקום שנוסע כל הלילה.***
11. ***בשבת: תפילת הדרך.***
12. ***ברכה הסמוכה לחברתה - סעיף ו'.***
13. ***שיעור הדרך המחייב תפה"ד - סעיף ז'.***
14. ***מטוס (***airplane***).***
15. ***זמן או שטח.***
16. ***תפילה קודם ואחר שלמד*** - סעיף ח'***.***

*פוסקים* ***- ח"א (כלל ס"ד), קיצור שו"ע (סי' ס"ח), קצות השלחן (סי' ס"ז).***

*דור המלקטים****:***

1. ***אבני חן (קונ' כנפי רוח פר' ו'-י', פר' ט"ז - י"ח, זילברשטיין).***
2. ***אהלך באמיתך (שטרן, פרק ט').***
3. ***אשי ישראל (פפויפר, פרק נ').***
4. ***הגרח"ק זצ"ל (שאלת רב ח"ב פרק י"ג).***
5. ***הגריש"א זצ"ל (אשרי האיש ח"א פרק כ"ב).***
6. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק כ"א).***
7. ***ובלכתך בדרך (זילבער, פרק ב').***
8. ***ויהי בנסוע (פרק ב').***
9. ***טוב להודות (פרק כ"ט - פרק ל"ה, מן).***
10. ***מאיר נתיבים (תמיר, קונ' דרכי אורי).***
11. ***מנוחת אמת (גרוס, פרק ה').***
12. ***פסקי תשובות (רבינוביץ).***
13. ***שלהי דקייטא (סי' ו')***
14. ***תורת הדרך (גרוס, פרק ד').***
15. ***תפילת הדרך והלכותיה (דבליצקי).***
16. ***תפילה כהלכתה (פוקס, פרק כ"ז).***
17. ***הנהגות שונות על הדרך.***
    1. *אל יאמר אדם לחבירו לך בשלום אלא לך לשלום****.***
       1. ***ברכות (דף סד.) – "ואמר רבי אבין הלוי: הנפטר מחברו אל יאמר לו לך בשלום, אלא לך לשלום. שהרי יתרו שאמר לו למשה לך לשלום, עלה והצליח. דוד שאמר לו לאבשלום לך בשלום, הלך ונתלה. ואמר רבי אבין הלוי: הנפטר מן המת אל יאמר לו לך לשלום אלא לך בשלום, שנאמר ואתה תבוא אל אבתיך בשלום".***
       2. ***הו"ד להלכה – מג"א (ס"ק ט', "ואל יאמר אדם לחבירו לך בשלום אלא לך לשלום (גמ')"), א"ר (סי' ר"ל ס"ק ג'), פמ"ג (א"א ס"ק ט', "ברכות ס"ד א' במת יאמר בשלום, ולחי יאמר לשלום"),*** בא"ה (ס"ק ה'), ***גר"ז (סעי' ט'), קיצור שו"ע (סי' ס"ח סעי' ו'), ערה"ש (סעי' ט"ו), מ"ב (ס"'ק י"ז), ובלכתך בדרך (פרק א' סעי' י').***
       3. ***מראי מקומות – הגרח"ק זצ"ל (דרך אמונה בכורים פרק ד' הל' י"ז בה"ל ד"ה בואכם), שמירת הגוף והנפש (סי' צ"ה), פסקי תשובות (אות ט').***
          1. ***תורה תמימה (בראשית פרק ט"ו אות ח') – "דינים אלו לא הובאו בפוסקים זולת במג"א סי' ק"י, וברמב"ם פ"ד ה"ד מאבל הובא המאמר לענין מת בדרך אגב ולא בלשון פסק הלכה, וצריך טעם בזה, וכבר נתעורר על זה הגר"י ברלין בקונטרס אומר השכחה. ונראה בזה ...".***
    2. **נוהגין ליטול רשות**.
       1. הו"ד להלכה – רמ"א (יו"ד סי' רמ"ב סעי' ט"ז), ***א"ר (ס"ק ט"ו),*** בא"ה (ס"ק י'), ***גר"ז (סעי' ט'),*** ***קיצור שו"ע (סי' ס"ח סעי' ו', "ויש ליטול רשות מהגדולים שבעיר שיברכו אותו שיצליח בדרכו"),*** ערה"ש (סעי' ט"ו, "היוצא לדרך טוב שיטול רשות מת"ח שבעיר"), מ"ב (ס"ק כ"ח, "נוהגין ליטול רשות מהגדולים ומתברכים כשהולכים בדרך. ויש סמך ממ"ש חז"ל נמלכין בסנהדרין ופרש"י נטלו רשות כדי שיתפללו עליהם").
       2. ***מראי מקומות – פסקי תשובות (אות ט').***
    3. **יוצא לדרך, במוצ"ש אומרים פר' וישלח** – באר היטב (סי' רצ"ט ס"ק י"ד, "אם יש לו דרך לסע יאמר פרשת וישלח"), ובלכתך בדרך (פרק א' סעי' ב'), אהלך באמיתך (פרק ו' סעי' א', פרק ד' סעי' ג').
       1. הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק ז' הע' י"ב) – "וכשנשאל אם לנהוג באמירת פסוקי פרשת וישלח במוצש"ק שלפני נסיעה, השיב שאם כי נכון הדבר וכן הזכירו הפוסקים (בה"ט סי' רצ"ט), אבל יש להזהר להתנות שנוהג כן בלי נדר, כי בכל כה"ג מצוי מאד שאין מקפידים לקיימם תמיד ונמצא שע"י קיום מנהג גרידא או החלטה לעשות איזה דבר טוב יכול לבא לחשש עון נדרים דאורייתא רח"ל, וגם פעמים רבות יהא בזה גם חשש של בל תאחר".
    4. *לא יעיין בהלכה****.***
       1. ***תענית (דף י:) – "אל תרגזו בדרך, אמר רבי אלעזר: אמר להם יוסף לאחיו: אל תתעסקו בדבר הלכה, שמא תרגזו עליכם הדרך. איני. והאמר רבי אלעאי בר ברכיה: שני תלמידי חכמים שמהלכים בדרך ואין ביניהן דברי תורה ראויין לישרף, שנאמר ויהי המה הלכים הלוך ודבר והנה רכב אש וסוסי אש ויפרדו בין שניהם, טעמא דאיכא דיבור, הא ליכא דיבור ראויין לישרף. לא קשיא; הא למיגרס, הא לעיוני".***
       2. *מצוה לעסוק בתורה בדרך* ***[כדאי' בגמ'] – מג"א (ס"ק י', "ויעסוק בתור' בדרך אבל לא יעיין בהלכה דלמא אתי לאטרודי (גמ' תענית) ואפש' דביושב בעגל' ואיש אחר מנהיג הסוסי' שרי אפי' עיון"),*** בא"ה (ס"ק ו'), ***ח"א (כלל ס"ד סעי' ה'),*** ***גר"ז (סעי' ט'), קיצור שו"ע (סי' ס"ח סעי' ו', "כשהוא בדרך יעסוק בתורה, שנאמר ובלכתך בדרך"), ערה"ש (סעי' י', "ומצוה לעסוק בתורה בדרך אבל לא יעיין בהלכה דילמא אתי לאטרודי [תענית י'.] אבל ביושב בעגלה יכול לעיין בהלכה"), מ"ב (ס"ק כ', "ויעסוק בתורה בדרך וכבר אמרו המהלך בדרך ומפנה לבו לבטלה מתחייב בנפשו אבל לא יעיין בהלכה דילמא אתי לאיטרודי. [תענית דף יו"ד] וכתב המ"א ואפשר דביושב בעגלה ואיש אחר מנהיג הסוסים שרי אפילו עיון"), שמירת הגוף והנפש (סי' ק"א סעי' ב').***
       3. *אבל לא יעיין בהלכה* ***[כדאי' בגמ'] – מג"א (ס"ק י', לשונו מובא לעיל),*** בא"ה (ס"ק ו'), ***ח"א (כלל ס"ד סעי' ה'), גר"ז (סעי' ט'), ערה"ש (סעי' י', לשונו מובא לעיל), מ"ב (ס"ק כ', לשונו מובא לעיל), שמירת הגוף והנפש (סי' ק"א סעי' ב').***
       4. *ואפשר דביושב בעגלה ואיש אחר מנהיג הסוסים שרי אפילו עיון* ***– מג"א (ס"ק י', לשונו מובא לעיל),*** בא"ה (ס"ק ו'), ***ח"א (כלל ס"ד סעי' ה'),*** ***גר"ז (סעי' ט'), ערה"ש (סעי' י', לשונו מובא לעיל), מ"ב (ס"ק כ', לשונו מובא לעיל), שמירת הגוף והנפש (סי' ק"א סעי' ב', "ואפשר דמותר אפילו עיון*** *במכונית* ***הנהוגה ע"י אחר").***
       5. ***מראי מקומות – פסקי תשובות (אות ט').***
    5. *אל יאכל יותר משני רעבון****.***
       1. ***תענית (סוף דף י:) – "אמר רב יהודה אמר רבי חייא: המהלך בדרך אל יאכל יותר משני רעבון. מאי טעמא. הכא תרגימו: משום מעיינא, במערבא אמרי: משום מזוני. מאי בינייהו. איכא בינייהו דיתיב בארבא, אי נמי: דקאזיל מאוונא לאוונא. רב פפא, כל פרסה ופרסה אכיל חדא ריפתא, קסבר: משום מעיינא".***
       2. ***הו"ד להלכה – מג"א (ס"ק י', "ואל יאכל יות' משני רעבון משו' חולי מעיים [שם]"),*** בא"ה (ס"ק ו'), ***גר"ז (סעי' ט'), עי' קיצור שו"ע (סי' ס"ח סוף סעי' ו'), ערה"ש (סעי' י', "ולא יאכל בדרך יותר משני רעבון מפני קלקול המעיים [שם]"), מ"ב (ס"ק כ', "עוד משמע בגמרא דהמהלך בדרך צריך להרעיב עצמו מעט כי השביעה קשה אז למעיים מפני טורח הדרך. ויזהר כל אדם שיהיה לו פת אפילו הולך במקום קרוב ובמקום דשכיח פת כי כמה פעמים שיקרה מקרות ר"ל בדרך").***
       3. ***מראי מקומות – פסקי תשובות (אות ט').***
          1. ***שמירת הגוף והנפש (סי' ק"א סעי' א') – "ונראה דאפשר להקל כשנוסעים כמכונית".***
18. *לעולם יכנס אדם בכי טוב ויצא בכי טוב****.***
    1. ***לעולם יכנס אדם בכי טוב ויצא בכי טוב – פסחים (דף ב.), תענית (דף י:), ב"ק (דף ס:), ב"ר (פרשה צ"ב אות ו'), בעל הטורים (בראשית פרק ל"ז פסוק י"ד, "לך נא ראה. לומר שלא יצא אלא בכי טוב בשעה שיוכל לראות").***
       1. ***פוסקים – מג"א (ס"ק י', "ויכנס בכי טוב ויצא בכי טוב וכתבו התוס' ריש פסחים דבעירו מותר בלילה אם אינו הולך יחידי דליכא למיחש לא למזיקין ולא לפחתי'"), א"ר (ס"ק ט"ו), פמ"ג (א"א ס"ק י'),*** בא"ה (ס"ק ו'), ***מחה"ש (ס"ק י'), גר"ז (סעי' ט'), קיצור שו"ע (סי' ס"ח סעי' ו'), ערה"ש (סעי' י', יו"ד סי' קט"ז סעי' כ"ג [לשונו מובא לקמן]), מ"ב (ס"ק כ"ח), כה"ח (ס"ק כ"ח).***
    2. ***זמן: שיצא.***
       1. ***אחר נץ החמה – רש"י (פסחים דף ב. ד"ה בכי, "ולמחר ימתין עד הנץ החמה ויצא, ואז טוב לו"), פמ"ג (א"א ס"ק י', "ומה שכתב בכי טוב, היינו בשחרית בנץ החמה"), קיצור שו"ע (סי' ס"ח סעי' ו', "ולמחר ימתין עד הנץ החמה ויצא ואז טוב לו"), מ"ב (ס"ק כ"ח, "בשחרית בנץ החמה"), רבינו חיים כהן (או"ח סי' ט"ז ד"ה ואי, דלכן כתוב הרמב"ם קרבן פסח פרק ה' הל' ט' ז"ל מי שהיה בינו ובין ירושלים יום ארבעה עשר עם עליית השמש חמשה עשר מיל או יתר הרי זה דרך רחוקה ע"כ, ותמוה הרי מעמוד השחר יממא הוא. אלא לפי שאמרו לעולם יצא בכי טוב, והיינו נץ החמה), בשם עמודי ירושלים (ב"מ פרק ז' ה"א), אהלך באמיתך (פרק ג' סעי' ח', לכתחילה), מנוחת אמת (פרק ב' הע' ט'), שמירת הגוף והנפש (סי' צ"ב סעי' ד').***
       2. ***עמוד השחר – מהרש"א (ב"מ דף פג: תד"ה פועל).***
       3. ***מראי מקומות – לב חיים (ח"א סי' ב').***
    3. ***זמן: שיכנס.***
       1. ***עד תחילת השקיעה – פמ"ג (א"א ס"ק י', "וגם בערבית תחלת שקיעה"), קיצור שו"ע (סי' ס"ח סעי' ו', "יכנס בעוד החמה זורחת"), מ"ב (ס"ק כ"ח, "ובערבית תחילת השקיעה"), שמירת הגוף והנפש (סי' צ"ב סעי' ד').***
       2. ***צאת הכוכבים – תוס' (ב"מ דף פג:).***
       3. ***האם קודם חצות מה טוב – כה"ח (ס"ק ל'), מנוחת אמת (פרק ב' סעי' ג').***
    4. ***בעירו.***
       1. ***בעירו מותר אם אינו הולך יחידי – תוס' (פסחים דף ב. ד"ה יכנס), מג"א (ס"ק י'), ערה"ש (סעי' י', "ולעולם יכנס אדם בכי טוב ויצא בכי טוב ולא בלילה [ריש פסחים] ומעירו כשאינו הולך יחידי מותר לצאת גם בלילה [תוס' שם ועמג"א סק"י]").***
          1. ***"כשהוא סמוך לעירו שהוא יודע להזהר שם מהפחתים יכול לילך שם בלילה אם אינו הולך יחידי שאין לחוש למזיקים" – גר"ז (סעי' ט'), מ"ב (ס"ק כ"ח), שמירת הגוף והנפש (סי' צ"ב סעי' ד').***
       2. ***מחמיר – עי' ר"י (תוס' ב"ק דף ס: ד"ה לעולם), עוד ראשונים, עי' מחה"ש (ס"ק י', לפי רש"י גבי סמוך לעיר).***
       3. ***מראי מקומות – אהלך באמיתך (פרק ג' סעי' ט').***
    5. ***למצוה [פסחים דף ח:, "שלוחי מצוה אינן ניזוקין, היכא דשכיח היזיקא שאני ... שלוחי מצוה אינן ניזוקין לא בהליכתן ולא בחזירתן"].***
       1. ***אינו צריך לצאת בכי טוב דוקא – ר"י (תוס' ב"ק דף ס: ד"ה לעולם), תוס' (חולין דף צא: ד"ה מהכא), ארח מישרים (סי' ל"ג סעי' ל"א), אהלך באמיתך (פרק ג' סעי' י').***
       2. ***מ"מ אם אין צורך הדבר, יזהר גם בצאתו לדבר מצוה בכי טוב – מכילתא (פר' בא פרשה י"א, "ואתם לא תצאו ... ללמדך כשתצא לדרך הכנס בכי טוב וצא בכי טוב. וכן אתה מוצא באבות הראשונים נהגו בדרך ארץ (בראשית כ"ב) וישכם אברהם בבקר, (שם כ"ח) וישכם יעקב בבקר, (שמות ל"ד) וישכם משה בבקר, (יהושע ג') וישכם יהושע בבקר, (ש"א ט"ו) וישכם שמואל לקראת שאול בבקר. והלא דברים ק"ו והלא אבות ונביאים שהלכו לעשות רצונו של מי שאמר והיה העולם נהגו בדרך ארץ שאר בני אדם על אחת כמה וכמה"), ארח מישרים (סי' ל"ג סעי' ל"ג), אהלך באמיתך (פרק ג' סעי' י').***
       3. ***גם אחר שכבר קיים המצוה, אינו צריך לצאת בכי טוב דוקא – ארח מישרים (סי' ל"ג סעי' ל"א), אהלך באמיתך (פרק ג' סעי' י"א).***
       4. ***היכא דשכיח הזיקא גם ביוצא לדבר מצוה יזהר לצאת בכי טוב – ארח מישרים (סי' ל"ג סעי' ל"ב), אהלך באמיתך (פרק ג' סעי' י"ב).***
    6. ***בזמנינו.***
       1. ***מיקל משום "דהוא משום דמאורות דולקים בדרכים וכן במרכבת האוטומוביל" – שערים מצויינים בהלכה (סי' ס"ח ס"ק ד', וקונ"א שם), שמירת הגוף והנפש (סי' צ"ב סעי' ד'), רבבות אפרים (ח"ד סוף עמ' תכ"ה, "איך נוסעים בלילה ... שהיות שיש אור עלקטערי בחוץ ובמכונית, אז זה חשיב כיום לנידון זה").***
       2. ***"וכהיום אין מדקדקין כ"כ בזה ולפי הנראה משום דלא שייכי כהיום כל הני טעמים, דמשום מזיקין הרי איתא בפסחים דף קיב: דאביי גירש את המזיקין, אע"פ שמסיים בגמ' דעדיין יש לחוש אבל עכ"פ קיל יותר ושאר הטעמים גם כן ע"פ רוב לא שייכי והכל לפי הענין" – מנהג ישראל תורה (סי' ק"י אות ב').***
          1. ***דאביי גירש את המזיקין – ארח מישרים (סי' ל"ג סוף ס"ק ל"ג), חזו"א (שמירת הגוף והנפש סי' ק"ט הע' ב' ד"ה והנה, למה מקל בין ב' דקלים).***
       3. ***"בזמנינו רבים אינם מדקדקים ... ויש ללמד עליהם זכות כי יש להם על מה שיסמוכו" – אהלך באמיתך (פרק ג' סעי' י"ד, ע"ש הע' כ"א שהכבישים סלולים, גם ליסטים אינם מצויים, ואפשר מזיקין רק לת"ח, ואפשר דפנסי הכלי רכב נחשבים כאבוקות, ע"ש).***
       4. ***הגרח"ק זצ"ל (שלהי דקייטא סי' צ' אות י"ז) – "הסתפקתי האם בימינו שייך הא דאמרי' בש"ס דלעולם יצא אדם בכי טוב, דלכאו' כל הטעמים אינם שייכים בזמנינו (לפרש"י פסחים ב' ובב"ק ס' ובתענית י' הוא משום ליסטים ובורות ומזיקים ושלא יעלילוהו שהוא מרגל או גנב וכיום אינו שייך), והשיב הגר"ח דיתכן".***
    7. ***שאר נושאים.***
       1. ***"נוסע ברכבת, בספינה או באוירון, אין הבדל בין נסיעה ביום לנסיעה בלילה" – אהלך באמיתך (פרק ג' סעי' י"ג).***
       2. ***בשעת הדחק מותר – תרומת הדשן, הו"ד בלקט יושר (ח"א עמ' מ"א ד"ה זכורני, "וזכורני שנסעתי עמו כמה פעמים ממרפורק לניאושטט, ומניאושטט למרפורק אע"פ שמצוי בדרך לסטים וגם בורים, [וגם הרים, מ"מ הלך בלילה מקצת הדרך ולפעמים קודם היום]. ולא ידעתי טעמו כיון דכתיב בגמרא (פסחים דף ב' ע"א) לעולם יצא אדם בכי טוב. ושאלתי הדלעיל למהר"ר יוסף יצ"ו דקלון ואמר הגמרא אמרה לנו עצה טובה אבל בשעת הדחק מותר"), בה"ל (ד"ה צריך, "דלכתחילה נכון לצאת בכי טוב").***
       3. ***אינו צריך להולך למנין – מג"א (סי' צ' ס"ק ל'), פמ"ג (שם), מ"ב (סי' צ' ס"ק נ"א, "וגם מיירי שעוד היום גדול שאפילו אם ילך עד שם יוכל להגיע שם בעוד השמש על הארץ דאל"ה אינו מחוייב דלעולם יכנס אדם בכי טוב").***
    8. ***לצאת יחידי בלילה.***
       1. *עי' יו"ד סי' קט"ז סעי' ה', לשיטות ומראי מקומות.*
    9. ***יומא (דף כא:) – "****היוצא לדרך קודם קריאת הגבר דמו בראשו****".***
       1. ***דהיינו היוצא יחידי דמו בראשו מפני המזיקין.***
          1. ***רש"י (שם) – "היוצא יחידי לדרך דמו בראשו: מפני המזיקין. דמו בראשו: עון מותו על ראשו מוטל, שהוא המית עצמו".***
          2. ***פר"ח (יו"ד סי' קט"ז ס"ק ט') – "גרסינן בסוף פרק קמא דיומא [כא, א] היוצא לדרך קודם קריאת הגבר דמו בראשו, ופירש רש"י [ד"ה] היוצא יחידי דמו בראשו מפני המזיקין".***
          3. ***ערה"ש (יו"ד סי' קט"ז סעי' כ"ג) – "בירושלמי שבת פ"ב [הל' ו'] ... בג' מקומות השטן מצוי לקטרג המהלך בדרך בעצמו והישן בבית אפל לעצמו והמפרש בים הגדול ע"ש ונראה דהמהלך בדרך כוונתו קודם אור היום כדאמרינן ספ"ק דיומא היוצא לדרך קודם קריאת הגבר דמו בראשו ולעולם יכנס אדם בכי טוב ויצא בכי טוב".***
       2. ***מסכתות קטנות (דרך ארץ פרק י"א הל' א') – "היוצא בדרך לבדו קודם קריאת הגבר דמו בראשו, ר' יאשיה אומר לא פחות משנים, ובאי זה תרנגול אמרו, בתרנגול הבינוני שנאמר מי שת בטחות חכמה או מי נתן לשכוי בינה".***

* 1. ***מראי מקומות – תורת חיים (שו"ת ח"ב סי' י"ט, לעולם יכנס, רק מנהג נכון), פסקי תשובות (אות ט', סי' רל"ט אות י"ב).***
     1. ***"ישתדל לצאת לדרך ביום שלישי שנכפל בו כי טוב" – כה"ח (ס"ק ל'), מנוחת אמת (פרק ב' סעי' ג', "אבל "אין סיבה להתיר להקדים לצאת מארץ ישראל").***

1. ***שיקח עמו תפילין.***
   1. *מקור****, שאפילו הוא נוסע למקום קרוב ודעתו לחזור היום.***
      1. ***מ"ב (ס"ק כ') – "****ונכון לכל י"ש* ***בעת יציאתו לדרך שיקח עמו הטלית ותפילין שלו אפילו הוא נוסע למקום קרוב ודעתו לחזור היום פן יקרה איזה מקרה ויתבטל ממצוה ובעו"ה יש עוברי דרכים שאין לוקחין עמן אפילו תפילין וסומכין עצמן שבדרך ישאלו מאחרים ועונם גדול כי הרבה פעמים מצוי שעי"ז עוברים מן ק"ש ותפלה כשממתינים עד שיזדמן להם. ועוד שלוקחין תפילין ממה שבא בידם ואין מקפידים אם הקשר של ראש הוא לפי מידתו או לא".***
   2. *בזמננו: כשנוסעים מעיר לעיר האם יש ליקח עמו הטלית והתפילין****.***
      1. ***מחמיר.***
         1. ***חזו"א (טעמא דקרא בהנהגות מרן החזו"א אות ח') – "כשיצא לדרך אפי' למקום קרוב לקח עמו הטלית ותפילין (וכ"כ במ"ב סי' ק"י סק"כ)".***

***חזו"א (ארחות רבנו ח"א עמ' רל"ז אות ג') – "וכן נהג מרן החזו"א זצוק"ל כשנסע מחוץ לעיר אפי' לכמה שעות לקח עמו טלית ותפילין".***

* + - 1. ***עי' קהלות יעקב (ארחות רבנו ח"א עמ' רל"ז אות ג') – "מו"ר כשנסע מחוץ לעיר אפי' דעתו לחזור באותו היום, בדרך כלל לוקח עמו טלית ותפילין, וכן כשנסעתי עם מו"ר לכותל כמה פעמים והי' אחר תפילת שחרית פעם לקח עמו טלית ותפילין ופעם לא לקח (בכל הפעמים נסענו במכונית מיוחדת) וכשנוסע לסנדקאות מחוץ לעיר איני יודע".***
      2. ***משנה הלכות (אליבא דהלכתא גליון י"ג עמ' ב' טור א') – "שראוי למי שיכול שיקח עמו הטלית והתפילין אף כשנוסע רק לכמה שעות מחוץ לעיר".***
      3. ***הגרח"ק זצ"ל (שיח תפלה עמ' תרפ"ט אות ט"ו) – "במה שכתב המ"ב סימן ק"י ס"ק כ' שנכון לכל ירא שמים שיקח טלית ותפילין כשנוסע אפילו למקום קרוב ודעתו לחזור האם גם בזמנינו שייך דין זה או שהיום הנסיעה קלה יותר ואין צריך. תשובה: צריך".***

***עי' הגרח"ק זצ"ל (נקיות וכבוד התפילה עמ' רל"ח אות רס"ג, אלא ד' אמות של הלכה פרק כ"ה אות א') – "במ"ב שם ס"ק כ' מבואר שצריך לקחת טלית ותפילין כשנוסע לאיזה מקום, אפילו אם נוסע למקום קרוב ודעתו לחזור באותו יום. האם בזמנינו ג"כ צריך לנהוג כך. תשובה: כדאי לקחת, ואני נוהג כך בכל נסיעה, אבל בנסיעה בתוך העיר אני לא לוקח".***

* + - 1. ***רבבות אפרים (ח"ה סי' ל', ח"ז סי' נ"ו אות ד') – "בדבר נסיעותיו מחוץ לחוץ לעיר אחרת בבקר וחוזר בערב, נראה דצריך לקחת עמו את הטלית ותפילין וכמבואר במשנה ברורה סימן ק"י סק"כ וז"ל ונכון לכל יר"ש (וכת"ה נכלל בכלל יר"ש) בעת יציאתו לדרך שיקח עמו הטלית ותפילין שלו אפילו הוא נוסע למקום קרוב ודעתו לחזור היום וכו' עיין בכל דבריו. ובספר טעמא דקרא ...".***
    1. ***מיקל.***
       1. ***הגריש"א זצ"ל (אליבא דהלכתא גליון י"ג עמ' ב' טור א') – "דבזמננו אין מקפידים על זה כשנוסעים נסיעות קצרות וחוזרים בו ביום".***
       2. ***חוט שני (פסח ענינים שונים אות ב' עמ' ש"ה, אליבא דהלכתא גליון י"ג עמ' ב' טור א') – "דבזמנינו אין מקפידים לקחת טלית ותפילין כשנוסעים מעיר לעיר ודעתו לחזור בו ביום".***
       3. ***הגר"ש דבליצקי זצ"ל (אליבא דהלכתא גליון י"ג עמ' ב' טור א') – "דבזמנינו אין מקפידים לקחת טלית ותפילין כשנוסעים מעיר לעיר ודעתו לחזור בו ביום".***
    2. ***מראי מקומות.***
       1. ***הגר"א קופשיץ שליט"א (אליבא דהלכתא גליון י"ג עמ' ב' טור א') – "דהא דמקילים בזה בזמנינו זה משום שכיום הנסיעות יותר קלות ולא שכיח שלא יצליח לחזור לביתו וכן בכל מקום יש בתי כנסיות עם הרבה אנשים והרבה יותר קל להשיג טלית ותפילין. אולם אעפ"כ יש ענין אף בזמנינו לקחת הטלית ותפילין כשיוצאים לדרך".***
  1. *לקח חוטי ציצית****.***
     1. ***א"ר (ס"ק ט"ו) – "כתב סדר ברכות [ז ע"ג] יכין לדרך נוד מלא מים לצימאון, וכדי שיהיו ידיך טהורים ונקיים בכל עת. וגם יהא מצוי אצלו רצועות של תפילין וחוטין לציצית וחוטי כנפות ע"כ".***
     2. ***ח"א (כלל ס"ד סעי' ו') – "ראוי לכל ירא שמים שיקח עמו ציצית בדרך, שמא יפסל א' ויתבטל ממצוה".***
     3. ***קיצור שו"ע (סי' ס"ח סעי' ו') – "גם יש לו ליקח עמו ציצית שמא תפסל ציצה ולא ישיג אחרת ויתבטל ממצוה".***
     4. ***כה"ח (ס"ק כ"ג) – "א"ר".***
  2. ***מראי מקומות – פסקי תשובות (אות ט').***
     1. ***ערה"ש (סעי' ט"ו) – "ולא ילך בדרך בלא מזונות ובלא תפילין*** *וסידור וספר ללמוד****".***

1. ***תפילת הדרך - סעיף ד'.***

***ברכות (דף כט: - דף ל.) – "ואמר רבי יעקב אמר רב חסדא: כל היוצא לדרך צריך להתפלל תפלת הדרך. מאי תפלת הדרך. יהי רצון מלפניך ה' אלהי שתוליכני לשלום ותצעידני לשלום ותסמכני לשלום, ותצילני מכף כל אויב ואורב בדרך, ותשלח ברכה במעשי ידי, ותתנני לחן לחסד ולרחמים בעיניך ובעיני כל רואי, ברוך אתה ה' שומע תפלה. אמר אביי: לעולם לישתף אינש נפשיה בהדי צבורא. היכי נימא. יהי רצון מלפניך ה' אלהינו שתוליכנו לשלום וכו'. אימת מצלי. אמר רבי יעקב אמר רב חסדא: משעה שמהלך בדרך. עד כמה. אמר רבי יעקב אמר רב חסדא: עד פרסה".***

* 1. *בהשמטת הרמב"ם לתפילת הדרך****.***
     1. ***ב"י (סוף ס"ק ז') – "והרמב"ם לא הזכיר תפילת הדרך אלא שכתב בפ"י מהלכות ברכות (הכ"ה) שכשיצא מן העיר בשלום יאמר מודה אני לפניך יי' אלהי שהוצאתני מכרך זה לשלום וכשם שהוצאתני לשלום כך תוליכני לשלום ותצעידני לשלום ותסמיכני לשלום ותצילני מכף אויב ואורב בדרך ע"כ ויש לתמוה למה לא הזכיר בה חתימה וגם למה לא כתב דמצלי לה משאחז בדרך עד פרסה".***
     2. ***פר"ח (על סעי' ד') – "כתוב בב"י ... ולי נראה דדעת הרמב"ם הוא דההיא תפילת הדרך דמייתינן בפרק תפילת השחר [ברכות כט, ב] דמסיים בה בא"י שומע תפלה הוא במקום סכנה דכולא סוגייא דהתם בהכי אזלא, ואפשר דהוא תפילה קצרה המוזכרת במשנה ... ולענין הלכה נראה לי עיקר כדברי הרמב"ם דספק ברכות להקל, ודלא כהמחבר לקמן סימן ר"ל סעיף א' דליתא".***
     3. ***צל"ח (ברכות דף ל.) – "ודע כי תמה אני על רבינו הגדול הרמב"ם שלא מצאתי שהביא כלל בחבורו לא בהלכות תפלה ולא בהלכות ברכות גוף תפלת הדרך, לא הברכה בכלל ופשיטא פרטיה דהיינו אימת ועד כמה והיכי מצלי לה. רק ראה זה הביא בפ' יו"ד מהל' ברכות הלכה כ"ה, הנכנס לכרך וכו' ואם יצא בשלום אומר מודה אני וכו' שהוצאתני לשלום כך תוליכני לשלום ותצעידני לשלום וכו' ותצילני מכף אויב ואורב בדרך. וזו היא התפלה הנזכר בברייתא בפ' הרואה [לקמן] דף ס' ע"א ביצא מן הכרך. והנה בדברי רבינו הגדול ודאי אין לפרש שכוונתו בתפלה זו גם על תפלת הדרך המוזכר כאן, שהרי לא סיים בה שום ברכה, ועיין ב"ח ופרישה סימן ר"ל שפירשו באמת דהך תפלת הדרך הנזכר כאן בפרקין והך דפרק הרואה תרי ענינים נינהו. ואפילו לדברי הב"י בסימן ר"ל שפירש דחדא נינהו, וכ"כ בש"ע בסי' ר"ל סעיף א' שכתב, יצא בשלום אומר מודה אני וכו' שהוצאתני וכו' וכשם שהוצאתני לשלום כך תוליכני לשלום עד ברוך וכו' שומע תפלה, וזו היא תפלת הדרך שנכתבו היא וכל דיניה בסי' ק"י, עכ"ל הש"ע. נראה דיש מקום לפרש כן דברי הטור, וקיצר הטור וכתב רק התחלת תפלת הדרך וסמך עצמו על מה שכבר כתב בסי' ק"י, וכן יש יכולת לפרש דברי הברייתא בפרק הרואה. ואף שאין לומר שהברייתא סמכה עצמה על תפלת הדרך המוזכר כאן, שהרי זה המוזכר כאן אינו ברייתא. אכתי איכא למימר שבהברייתא באמת היה שנויה כל תפלת הדרך עם סיום הברכה רק הגמרא קיצרה בהעתקת הברייתא, ומסדרי הש"ס סמכו עצמם על נוסח תפלת הדרך הנזכר כאן. אבל רבינו הגדול שלא מצאנו לו בכל חבורו שהזכיר כלל סדר תפלת הדרך, ובסוף פרק י' מהלכות ברכות העתיק רק דברי הברייתא, ודאי אין כוונתו על תפלת הדרך בסיום הברכה והשמיט כל תפלת הדרך עם פרטיה לגמרי, והוא דבר תימא, ותמהני על כל נושאי כליו שלא הרגישו בזה".***
     4. ***הגרח"ק זצ"ל (דברי שי"ח פר' ואתחנן תשע"ו ריש עמ' ב') – "שאלה: מ"ט הרמב"ם השמיט דין תפילת הדרך, כמו שפסק השו"ע או"ח סי' ק"י, וכמבו' בברכות כ"ט. תשובה: שאינו חיוב. [ועמש"כ בס' תורת חיים ס' ק"י ... ובשו"ת באר אליהו ח"א סי' קכ"ה ובס' הגיוני הפרשה פר' בראשית]".***
  2. *בזמן הזה****.***
     1. ***קצות השלחן (סי' ס"ז ס"ק ג') – "והנה מסתימת הפוסקים משמע שתה"ד צריך לומר אפילו אם הדרך אינו מקום שמם אלא נטוע גנות ופרדסים כיון שאין שם ישוב שדרים שם בני אדם מקרי דרך, ולכאורה קצת ראי' מגמ' עירובין דנ"ג ע"ב במעשה דר"י ותינוק שא"ל זו קצרה וארוכה וזו ארוכה וקצרה והלכתי בקצרה וארוכה כיון שהגעתי לעיר מצאתי שמקיפין אותה גנות ופרדיסין כו' אלמא דקרי אותה קצרה לפי שמגיע תיכף לגנות ופרדסים ואינו בדרך עוד אע"פ שהיא ארוכה עד שיגיע לעיר מ"מ אינו כבר בחזקת סכגה כהולך בדרך שמם, ולפ"ז אפשר דבדרך של גו"פ א"צ להתפלל תה"ד, אך מדלא הוזכר דבר זה בפוסקים משמע שאין חילוק לענין תה"ד וכל שיצא את העיר צריך להתפלל, ואע"פ שהסברא נותנת שאין זה דרך של סכנה כיון שהדרך מיושב מגנות ופרדסים אין בו סכנת חי' רעה שאינם נמצאים בישוב מ"מ סכנת לסטים שייך בכל דרך שאין בו דירת בני אדם, מיהו אפשר שלא נתקנה תה"ד אלא בגווגא דשייך כל הסכנות מחי' רעה ומלסטים כמ"ש בנוסח התפלה וצ"ע".***
     2. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק כ"א הע' י"ד) – "ובעיקר הדבר כתב רבנו בתשו' דמסופק הוא באותם הכבישים ובאותם הזמנים שכלי רכב מצויים, וכ"ש אם יש גם פקוח של משטרה ניידת, דיתכן שטוב לברך בלי הזכרת החתימה, אלא דחידוש הוא ומסתפינא להורות כן לאחרים. עכ"ל. ובע"פ הוסיף עוד, דבזמננו הכבישים רחבים ומתוקנים, וגם הנסיעה בהם אינה דבר היוצא מגדר הרגיל כלל וכולם נוסעים בהם דבר יום ביומו (ואם מפני תאונות הדרכים, הרי גם בתוך העיר קיימת סכנה זו, אלא שאין בכוחנו לתקן תפלה על דבר שלא תקנוהו חז"ל), גם יש סברא לומר דבמקום שלאורך כל הדרך מצויים כלי רכב הוו כולהו כשיירא אחת, ונמצא שעדיין לא יצאו לגמרי כל בני השיירא את העיר. עכ"ד".***
     3. ***אז נדברו (ח"י סי' כ"א(ב')) – "ובעיקר מה שהסתפק החיוב של תה"ד בזמנינו שהנסיעות עם מכונית ואינו מצוי רק תאונות ר"ל, ומה הדין אם בכל שטח הכביש יש בתים. והנה זה ברור שתפלת הדרך לא נתבטלה, כי הכלל ואנו רואים את זה בעינינו שאין הבדל כלל בין זמנינו ללפנים, אף שהצורה של הסכנות נשתנתה. והעולם כמנהגו נוהג - כלומר מה שנאמר בכתובות דף ל' מיום שחרב בה"ש אע"פ שבטלו סנהדרין דין ד' מיתות לא בטלה, בעו"ה גם בזמנינו נוהג זה ועוד ביתר שאת. והתקדמות הטכניקה לא הביא שינוי במצב, ואנו זקוקים לרחמי שמים יותר מקודם. לכן קבעו שבמקום שמצוי תאונות כגון בכביש בין עירוני שמותר לנסוע במהירות והרבה נוסעים עוד יותר במהירות ממה שמרשה החוק יש לומר תה"ד עם התימה, והאומר גם בעיר בלא חתימה אינו מפסיד. לכן אין הבדל בין אם באורך הכביש יש בתים או שאין בתים. וכן אין צריך להמתין בכביש כמו בכביש שמבני ברק ות"א לירושלים מלומר תה"ד עד שיגיע לשטח שאין בו בתים, והמעכב תה"ד עד שיגיע למקום שאין בתים מעיד הוא על עצמו שאמירתו הוא בבחי' חוק ולא תחנונים שאינו מרגיש כלל בהסכנה לשעבד הלב להבורא יתברר".***
  3. *באדם שהולך ע"י שם המפורש****.***
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (מאיר עוז ח"ד עמ' תע"א) – "ויש לעיין באדם שהולך ע"י שם המפורש כדוגמת אבוה דשמואל (עיין בסימן פה,ב שהבאנו את המעשה בזה), האם צ"ל תפלת הדרך או כיוון שכל הליכתו היא בנס א"כ לא תיקנו ע"ז תפלת הדרך, ומו"ר הגרח"ק שליט"א [זצ"ל] אמר לי שאין תחילה לשאלה זו מחמת שההליכה ע"י שם לוקח רגע ואין זמן לתפה"ד, ומ"מ יש לדון לשיטות שיכול לאומרה משעה שמתכונן ליציאה מהעיר".***
  4. *נשים****.***
     1. ***מחמיר, אין לחלק בין אנשים לנשים – לבושי מרדכי (מהדו"ת יו"ד סי' ל"ה ד"ה שנית), משנת יוסף (ח"ט סי' ל"ב אות ד'), ובלכתך בדרך (פרק ב' סעי' ח'), אשי ישראל (פרק נ' הע' א'), מאיר נתיבים (קונ' דרכי אורי עמ' רנ"ד אות ד'), פוסקים.***
  5. ***מראי מקומות.***
     1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ב') – "היכא דיש לו ספק אם מחויב לברך, האם יש לברך. והשיב וז"ל, ספק ברכות לקולא, עכ"ל".***

1. ***אונן.***
   1. *יאמר תפילת הדרך****.***
      1. ***אפרסקתא דעניא (ח"ג סי' רי"ח) – "אלא דנראה דהעיקר הוא משום כבודו של מת. וי"ל דמה שמתפלל תפילת הדרך הוא ג"כ כבודו של מת, שלא יארע דבר תקלה בדרכו, שזהו ג"כ נוגע לכבוד המת שיובא בשלום למחוז חפצו, וגם לטעם הב' שבתוס', הרי זהו ג"כ בכלל עסק בצרכי הקבורה. ועוד הרי כ' הגאון רמ"ז ז"ל בה' אונן סי"ט ז"ל דברים אלו כו' אין להקל רק במקום שיש חשש סכנה ע"ש בביאורים, והרי הטאו"ח סי' רי"ט כ' ז"ל ונוהגי' באשכנז וצרפת שאין מברכי' כשהולכי' מעיר לעיר שלא חייבו אלא בהולכי מדברות כו'. והא דאי' בירושלמי כי הדרכים בחזקת סכנה. ל"א אלא לענין תפילת הדרך שבכל הדרכים צריך אדם לבקש ע"ע, אבל ברכת הגומל במקום תודה איתקן. וע"ש בב"י ובט"ז סק"ד. וכל שכן האידנא בעוה"ר. וכל שכן בנידון דידן דריע מזליה ר"ל ודאי הוי בכלל חשש סכנה, ומכל שכן דעיקר הדין הוא רק מדרבנן והרוצה להחמיר עכ"פ אין מוחין בידו עי' ש"ע יו"ד שמ"א ובאו"ח ע"א שם. ובנידון דידן י"ל שפיר דמורינן ליה הכי. ומובן מאליו שלא יסמיכה לברכה אחרת, שאינו רשאי לברך. ובכה"ג אינו מעכב. עי' או"ח סי' ק"ו ס"ו ובאחרונים ז"ל בזה".***
      2. ***כל בו (אבילות פרק ב' הל' י"א, עמ' קכ"ד) – "י"א אם האונן חייב בתפלת הדרך אם הולך ללות את מתו לעיר אחרת. או הולך ממקומו למקום ששם מתו, אפשר לומר שהוא כבוד המת שלא יארע לו תקלה על דרכו לפי שכל הדרכים בחזקת סכנה, ובמקום סכנה כתב הרב זלמן מרגליות בהלכות אונן, שהאונן חייב, על כן נראה דיברך, (עיין קונטרס תמימי דרך דף ל)".***
      3. ***אהלך באמיתך (פרק ט' סעי' ט') – "אונן הנוסע לעיר אחרת להלוית קרובו המת, יברך תפלת הדרך. -*** *ומ"מ לא יאמר רק עיקר הברכה****, מיהי רצון מלפניך וכו' עד ברוך א"ה שומע תפלה, וישמיט הפסוקים שרגילים להוסיף. וכן לא יברך קודם כדי שתהא תפה"ד ברכה הסמוכה לחברתה. ואין הבדל בזה בין אם הוא מוביל את המת עמו לקוברו במקום אחר, ובין אם המת במקום אחר, והוא נוסע לשם לקבורתו".***
      4. ***הגר"מ הלברשטם זצ"ל (מאיר נתיבים קונ' דרכי אורי עמ' רע"ז) – "שיכול לברך כיוון שגם אונן צריך שמירה בדרך".***
      5. ***עי' הגריש"א זצ"ל (מאיר נתיבים קונ' דרכי אורי עמ' רע"ט אות ה', עי' קב ונקי ח"ב סי' ל') – "יכול לומר, כי צריך בקשת רחמים כשנמצא בדרך".***
      6. ***שבט הלוי (חי"א סי' רס"ב אות א' ).***
      7. ***משנת יוסף (צהר חי"א עמ' שמ"ג, עי' משנת יוסף ח"ח סי' ס"ו) – "יאמר תפילת הדרך".***
      8. ***יעלת חן (ח"א יו"ד סי' נ') – "עלה בידינו, אונן הנוסע ממקום למקום יש לו לברך תפלת הדרך".***
   2. *שלא לומר****.***
      1. ***לב יהודה (השמטות סי' ג', עמ' של"א) – "כיון שאסרו אותו רז"ל בתפלה ובברכות, ממילא ישתרע האיסור בתורת 'לא פלוג' גם על תפלת הדרך ... ובכן, אין בנד"ד מקום לתפלת הדרך מצדי צדדים".***
      2. ***משנה הלכות (מאיר נתיבים קונ' דרכי אורי עמ' רע"ז).***
      3. ***תפילת הדרך והלכותיה (סעי' י') – "אונן הנוסע עם מתו לקוברו פטור מתפילת הדרך גם אם אינו נוסע באוטו שבו נתון המת".***
      4. ***עי' הגרח"ק זצ"ל (דברי שי"ח פר' ואתחנן תשע"ו עמ' ב') – "שאלה: אונן שנוסע באוירון אם יאמר תפילת הדרך. תשובה: כמדומה שלא".***
      5. ***הגר"א נבנצל שליט"א (מאיר נתיבים קונ' דרכי אורי עמ' רע"ז, עי' אבני דרך ח"ו סי' קנ"ד הע' א') – "שאינו יכול לומר כיוון שצריך לברך".***
   3. ***מראי מקומות.***
      1. ***ששכ"ה (פרק ס"ד הע' ע"ה) – "ויש להסתפק".***
      2. ***הגר"ש מילר שליט"א (דרכי זמנינו עמ' כ"ד ).***
      3. ***אבני חן (ח"ב כנפי רוח פרק י"ז סעי' א', עמ' ע"ה) – "אף שאונן פתור מכל המצוות, יש מי שאומר שאונן הנוסע עם מתו לקוברו, או כשנוסע למקום שהמת נמצא שם כדי ללוותו יתפלל תפילת הדרך, ולכתחילה יבקש מאחר שיוציאו בתפילת הדרך".***
      4. ***אשי ישראל (פרק נ' סעי' י') – "אונן הנוסע את המרחק המבואר לעיל יש הסוברים שיכול לומר תפילת הדרך, אך מוטב שאם באפשרותו, יבקש מאחר שיוציאנו בתפילת הדרך".***
      5. ***אבני דרך (ח"ו סי' קנ"ד) – "העולה לדינא: הכל תלוי האם האונן מתעסק בדברים הקשורים למת, כגון: הכנת מודעות אבל, הודעה לאנשים, הכנת דברי הספד ועוד. אם מתעסק הרי הוא פטור מתפילת הדרך, אך מכל מקום טוב שישמע את תפילת הדרך מאחרים כיוון שגם הוא צריך להינצל מסכנה".***
   4. *הנוסע בהמת: לועג לרש****.***
      1. ***שלא יאמרה.***
         1. ***תפילת הדרך והלכותיה (סעי' י') – "אדם אחר הנוסע באוטו עם המת לא יאמר בתוך האוטו אלא יעמיד את האוטו וירד ויאמר, אם דבר זה לא ניתן לביצוע יאמר בעיר לפני הכנסו לאוטו ואם לא אמר אז לא יאמר כלל".***
         2. ***אשי ישראל (פרק נ' סעי' י') – "והנוסע ברכב שהמת בו, לא יאמר תפילת הדרך, אפילו אם הוא אינו מהאבלים, ואם באפשרותו ירד מהמכונית ויברך, או יברך קודם היציאה לדרך".***
2. ***הנוסח.***
   1. *להוסיף על הברכה****.***
      1. ***יכול.***
         1. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק כ"א סעי' א') – "המתפלל תפלת הדרך, רשאי להוסיף בה דברים לפי ענין הדרך, ולכן כשנוסע בכלי תחבורה רשאי לומר 'ותצילנו מתאונות דרכים', וכשנוסע על יד הגבול או במקומות שקיימת סכנת מחבלים ומוקשים, רח"ל, רשאי להוסיף 'ותצילנו ממחבלים ומוקשים', וכן כל כיו"ב".***
         2. ***הגר"א נבנצל שליט"א (ביצחק יקרא על סעי' ד') – "תפלת הדרך אינה ברכה, שאסור לשנות ממטבע שתקנו בה, אלא תפלה היא, לכן מתר להוסיף לתפלת הדרך בקשות נוספות, כגון להנצל מתאונות דרכים וכדו'".***

***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ד') – "האם מותר להוסיף בזמנינו איזה תיבות לתפלת הדרך כגון ותצילנו מתאונות דרכים וכדומה. והשיב וז"ל, מותר, עכ"ל".***

***הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' קל"ט אות ק"ג) – "השו"ע כותב (באו"ח סי' ק"י סע' ד) שהאומר תפה"ד - אם אפשר - יעמוד מלילך כשיאמרנה. האם הסיבה לכך היא בגלל ההלכה שאסור לעשות מלאכה בעודו מברך. (שו"ע או"ח סו"ס קפ"ג וסו"ס קצ"א) והליכה נחשבת מלאכה לענין זה. אם כן - למה לגבי שאר ברכות לא כתב המחבר שראוי לברך שלא בהליכה. תשובה: כמדומני זה כי כאן צריך יותר כונה, שכן קראוה תפלת הדרך, ולא ברכת הדרך, ולכן כתב כמדומני הראבי"ה דמותר להוסיף בה בקשות".***

***הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' קל"ט סוף אות ק"ג) – "כת"ר כתב לענין תפילת הדרך שהיא צריכה יותר כוונה מברכה רגילה, שכן קראוה תפילת-הדרך ולא ברכת-הדרך. לא זכיתי להבין למה תפילה צריכה כוונה יותר מברכה. תשובה: בתפילה עומדים כביכול יותר קרוב לבורא".***

* + - 1. ***אשי ישראל (פרק נ' סעי' א').***
    1. ***שלא להוסף.***
       1. ***הגרח"ק זצ"ל (אשי ישראל פרק נ' הע' ד'\*, עמ' תש"ס אות קנ"ז) – "האם יכול להוסיף בנוסח תפילת הדרך כגון ותצילנו מתאונות דרכים, או בישובים שיש סכנת מחבלים ותצילנו ממחבלים או ממוקשים. תשובה: דהכל כלול במ"ש וכל מיני פורעניות ואין להוסיף על נוסח חז"ל".***

***הגרח"ק זצ"ל (שלהי דקייטא סי' צ"ט) – "הבאנו בשם הגר"ח קניבסקי שליט"א [זצ"ל] ... והנה נוסח תפילת הדרך מצוי בש"ס ברכות כ"ט ב' ובטושו"ע סק"י ובנוסחאות אלה לא נמצאת הפיסקה 'וכל מיני פורעניות וגו'' ומהיכי חיתי לן דמשפט זה מקורו בחז"ל. (ואף שמצוי בסידורי התפילה, אך לא ברור מקורו), וצ"ע ... והגר"ח קניבסקי שליט"א [זצ"ל] כתב לי בזה וז"ל: לפי מנהגינו הוא נוסח חז"ל".***

* + - 1. ***תורת הדרך (פרק ד' הע' ב') - לשונו לקמן.***
  1. *נוסח ותחזירנו לשלום****.***
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דעת נוטה ח"א הל' תפלה תשובה שצ"ט) – "אחד שנוסע למשל מהעיר רחובות לירושלים, וחוזר אח"כ לביתו שבבני ברק, האם צריך לומר בתפלת הדרך ותחזירנו לשלום, דהא אינו חוזר למקום שיצא משם. תשובה: תחזירנו אינו דוקא לעיר זו".***
     2. ***מראי מקומות – אהלך באמיתך (פרק ט' הע' כ"ג), תורת הדרך (פרק ד' סעי' ה').***
  2. ***מראי מקומות – הגרח"ק זצ"ל (אלא ד' אמות של הלכה פרק כ"ה אות ו'), שגיאות מי יבין (סי' כ"ז).***
     1. ***ילקוט יוסף (מכתב בסוף ס' ממזרח וממערב אות ח') – "שאלה: האם ספרדי יכול לצאת ידי חובתו בתפילת הדרך ששומע בנוסח של אשכנזים. תשובה: כן".***
     2. *נוסח המיוחד לנסוע במטוס* ***- עי' לקמן.***
  3. *הנוסע בתשעה באב****: האם לאחר תפילת הדרך רשאי לומר את הפסוקים שנוהגים לומר לאחר הברכה.***
     1. ***עי' סי' תקנ"ד סעי' ד', לשיטות ומראי מקומות.***
  4. *אם התחיל לומר תפלת הדרך, ובאמצע אינו זוכר את המשך הנוסח, האם יכול לחתום את הברכה****.***
     1. אהלך באמיתך (פרק ***ט' סעי' י"ח) – "התחיל לומר תפה"ד בעל פה ובאמצע נתקל ולא הי' יכול להמשיך כי שכח נוסח התפלה, כל שהזכיר תפלה להצלחת הליכתו ולהצלתו מפגע בדרך יכול לחתום ברוך א"ה שומע תפילה".***
     2. ***הגרח"ק זצ"ל (אשי ישראל פרק נ' הע' ל"ה, עמ' תש"ס אות קנ"ה) – "אם התחיל לומר תפילת הדרך ואינו זוכר בע"פ את הנוסח המדויק, האם יכול לומר נוסח אחר ולסיים בסוף בברכה. תשובה: מסתבר שיכול".***
     3. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ה') – "אם התחיל לומר תפלת הדרך, ובאמצע אינו זוכר את המשך הנוסח, האם יכול לחתום את הברכה. והשיב וז"ל, אם אמר את עיקר הענין, עכ"ל".***
     4. ***אשי ישראל (פרק נ' סעי' י"ב) – "אם התחיל לומר תפילת הדרך בעל-פה, ובאמצע אינו זוכר את המשך הנוסח, אם הזכיר בנוסח שאמר תפילה להצלחתו, ולהצילו מפגע רע, יכול לחתום את הברכה, ואף שאינו אומר את כל הנוסח שתיקנו חכמים".***
  5. *שאין בידו סידור וגם אינו יודע נוסח תפלת בעל פה****.***
     1. אהלך באמיתך (פרק ***ט' סעי' י"ח) – "אין בידו סדור תפלה לומר מתוכו תפה"ד, גם אינו יודע נוסח תפה"ד בעל פה. נראה שא"צ לדחות נסיעתו בשביל כך כשיש קצת צורך בנסיעתו היום. אבל יתפלל להצלחת דרכו בכל לשון ובכל נוסח שהוא יודע ויזכיר בתפלתו ענין הצלחת דרכו והצלתו מכל פגע בדרך".***
     2. ***הגרח"ק זצ"ל (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ב') – "מי שאין בידו סידור תפלה לומר מתוכו תפלת הדרך, וגם אינו יודע נוסח תפלת הדרך בעל פה, האם מותר לכתחילה לו לומר חצי הנוסח. והשיב דלא יתחיל".***
     3. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ו') – "מי שאין בידו סידור תפלה לומר מתוכו תפלת הדרך, וגם אינו יודע נוסח תפלת בעל פה, האם מותר לכתחילה לו לומר חצי הנוסח, או דכל ההיתר הוא רק כשהתחיל. והשיב וז"ל, לא יאמר, עכ"ל".***

1. ***תפילת הדרך בישיבה או בעמידה.***

***ברכות (דף ל.) – "והיכי מצלי לה. רב חסדא אמר: מעומד; רב ששת אמר: אפילו מהלך. רב חסדא ורב ששת הוו קאזלי באורחא, קם רב חסדא וקא מצלי. אמר ליה רב ששת לשמעיה: מאי קא עביד רב חסדא. אמר ליה: קאי ומצלי. אמר ליה: אוקמן נמי לדידי ואצלי, מהיות טוב אל תקרא רע".***

* 1. *שראוי לעמוד****, [אם אפשר].***
     1. ***רוקח (סי' שמ"ז) – "והלכתא תפלת הדרך בין מעומד בין מיושב בין מהלך מיהו מצוה מעומד".***
     2. ***א"ר (ס"ק י') – "ואם אפשר יעמוד וכו'. ואם עיכוב עמידתו טרדתו יאמר כשהוא מהלך, והוא הדין היושב, ומיהו למצוה מעומד, רוקח סי' (שמ"ד) [שמ"ז]".***
     3. ***ח"א (כלל ס"ד סעי' ב') – "ואם אפשר, יאמרנה בעמידה".***
     4. ***עי' גר"ז (פסקי הסידור הל' קריאת שמע ותפלה [לשונו לקמן], עי' הגר"ז סעי' ד').***
     5. ***קיצור שו"ע (סי' ס"ח סעי' ד') – "יש לאמרה בעמידה".***
     6. ***ערה"ש (סעי' י"א) – "וטוב לאמרה בעמידה מבישיבה".***
     7. ***קצות השלחן (סי' ס"ז סעי' א') – "וטוב לאמרה מעומד, ואם הי' רכוב על גבי בהמה או בעגלה יעמיד הבהמה או הסוסים אם אפשר לו".***
     8. ***חזו"א (מעשה איש ח"ה סוף עמ' י"א) – "כשנוסע באוטובוס אמר לי שראוי לעמוד לתפילת הדרך".***
        1. ***חזו"א (ארחות רבנו ח"א עמ' ס"ב סוף אות ר"ט) – "מרן החזו"א זצוק"ל אמר את תפלת הדרך בתוך המונית".***
        2. ***מראי מקומות – הגרח"ק זצ"ל (דברי שי"ח פר' ואתחנן תשע"ו עמ' ב', לשונו לקמן).***
     9. ***קהלות יעקב (ארחות רבנו ח"א עמ' שכ"ב אות י"ג, ח"ב עמ' קנ"ג אות י"ג) – "נסענו דרך כביש גהה מו"ר התכונן לומר תפלת הדרך בישיבה במכונית, והנהג עצר מעצמו אמר מו"ר שיותר טוב לומר בעמידה ויצא ואמר בעמידה, ואת הפסוקים שלאחר הברכה אמר אחר שנכנס למכונית אמר שזה אפשר לומר בישיבה. תפלת הדרך אמר מו"ר לפני השלט ילוד-ת"א', סרב לאכול ולשתות משהו בעת הנסיעה הן בהלוך והן בחזור רק כשנעמדנו באיזה מקום שתה מים".***

***עי' קהלות יעקב (ארחות רבנו ח"א עמ' ס"א אות ר"ו) – "בשנת תשל"ה או ל"ו נסעתי עם מו"ר לרעננה לברית שהשתתף בו גם הרבי מרעננה, מו"ר הי' סנדק, כשהגענו לצומת גהה אמר לי מו"ר שהיום בדרכים שכיחי סכנה גם בעיר וי"ל תפלת הדרך אבל אינו יודע אם נוהגים כן, כשהמשכנו קצת בנסיעה כמה מאות מטרים ולא ראינו בתים אמר להגיד תפלת הדרך, ואמר בשם בתוך המונית, (עי' להלן דכך נהג מרן החזו"א). אמנם פעם אחרת נסעתי עם מו"ר במכונית פרטית לירושלים יצא מהמכונית ואמר תפלת הדרך בעמידה (כמדומה שהנהג עצר ע"ד עצמו ולכן אמר מו"ר בעמידה)".***

* + 1. אהלך באמיתך (פרק ***ט' סעי' י"ט) – "וטוב לאומרה בעמידה מבישיבה".***
    2. ***באר משה (ח"ז קונ' עלעקטריק סי' קי"ד אות ב') – "הגם שנכון לברך ברכת תפה"ד מעומד ככל ברכות של מצוה, באוירון שא"א לעמוד יברך לכתחילה מיושבת, כמו בבאסעס ובמכונות (קאר)".***
    3. ***אור לציון (ח"ב פרק מ"ה אות ל"ו) – "ושאר הנוסעים במכונית או באוטובוס רשאים אף לכתחילה לברך בשעת הנסיעה, ובמקום שאפשר לעמוד, כגון באוטובוס, לכתחילה יש לעמוד".***
    4. ***רבבות אפרים (ח"ב סי' קט"ו אות ל"ו) – "תפלת הדרך נראה לפי דברי השו"ע בסימן ק"י ס"ד בעי בעמידה. ועיין במ"ב סקכ"ט שכתב מתי זמנה. ועיין ערוך השולחן סי"א. ולכן ברכבת או באניה בודאי יכול לעמוד. ובנוסע במכונית אם אפשר אולי יעמיד את המכונית ויעמוד. ואם א"א אז יכול לומר בישיבה ... וכן ראיתי בקצות השולחן ... וידידי הרב ר' דוד פרידברג שליט"א האריך אלי בענין תפלת הדרך בעמידה ותוכן דבריו, כשנוסע במכונה זה טירחא להעמיד את המכונה כי נוסעים אחריו ועוד. וציין לכף החיים באות מ"ה שמביא בנוסע על העגלה אין צריך לירד וה"ה אם אינו יכול לעמוד על העגלה יאמרנה מעומד עיין באות מ"ג. וחולק בין רכבת שיאמר בעמידה לאוטובוס שיאמר בישיבה. וקצרנו כמובן בכ"ז. ובאוירון לא עוזבים לעמוד בזמן שיוצאים מהעיר שב"ל את התפלה".***
    5. ***תפילת הדרך והלכותיה (סעי' י"א) – "לכתחילה טוב לומר תפילת הדרך בעמידה לכן ברכבת או באניה יש להדר בזה, הנוסע במונית אם יכול להעמידה ולרדת יעשה כך ואם לאו יאמר בישיבה".***
    6. ***הגרח"ק זצ"ל (דברי שי"ח פר' ואתחנן תשע"ו עמ' ב') – "שאלה: תפילת הדרך אפשר לאומרה בישיבה, או צריך לאומרה בעמידה. תשובה: בעמידה. [וכן נוהג מרן לומר תפילת הדרך בעמידה, כמובא בס' אלא ד' אמות פכ"ה עי"ש, וכך נוהג מרן הגראי"ל שטיינמן]".***

***הגרח"ק זצ"ל (דברי שי"ח פר' ואתחנן תשע"ו עמ' ב') – "שאלה: צ"ע ממה שמובא בס' אורחות רבינו ח"א עמ' ס"ב שהחזו"א אמר תפילת הדרך בישיבה. תשובה: מי שקשה לו ודאי יכול לישב. [ועי' באורחות רבינו ח"א עמ' ס"א שהקהילות יעקב זצ"ל פעמים שאמר בישיבה, ופעמים בעמידה עי"ש. באליה רבה שם: ואם עיכוב עמידתו טרדתו יאמר כשהוא מהלך, והוא הדין היושב, ומיהו למצוה מעומד, רוקח סי' שמ"ז]".***

***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ד) – "שאלה: כשאומרת תפילת הדרך באוטובוס האם יש לעמוד. תשובה: אם אפשר לעמוד יותר טוב".***

***הגרח"ק זצ"ל (אלא ד' אמות של הלכה פרק כ"ה אות ה') – "כשאומר תפילת הדרך יוצא מהמכונית ונעמד, ואם א"א לצאת עוצרים ומברך בישיבה. ואם גם זה אין אפשרות מברך בשעת הנסיעה".***

* + 1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות י"א) – "הנוסע באוטבוס האם ראוי לעמוד לתפלת הדרך. והשיב וז"ל, אם יוכל לכוון בעמידה, עכ"ל".***
    2. ***תשובות והנהגות (ח"ג סי' ע"ו אות א' ד"ה והדרך, ח"ה סי' מ"ו ד"ה ומיהו) – "וכן נהגתי לענין תפלת הדרך דלכתחילה יש לברך מעומד, וע"כ אני מבקש מהנהג לעצור ואני יוצא ומברך תפלת הדרך מעומד, ונהגו כן כמה גדולים וצדיקים בארה"ק, וכפי שקבלתי זה גופא סגולה נפלאה שיינצל מתאונות וחיות רעות (שכולל נהגי מכוניות שמתנהגים כחיות רעות ר"ל) ויש להשתדל לעשות כן".***

***תשובות והנהגות (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ח') – "אם לכתחילה יעמוד. והשיב דלכתחילה יש לעמוד גם באוטבוס".***

* + 1. ***אבני חן (ח"ב קונ' כנפי רוח פרק ט"ז סעי' ה', עמ' ע"ה) – "לכתחילה רצוי לרדת מהמכונית ולומר תפילת הדרך בעמידה. ואם הדבר לטורח לבקש מהנהג אין צריך לרדת מהמכונית בשעת תפילת הדרך, וי"א שעדיף שירד, פרט לנהג שלגביו ודאי קיים דין שצריך לומר בעמידה, או בשעה שעוצר את המכונית כגון ליד רמזור [בשעת חנייה]".***
    2. ***תפילה כהלכתה (פרק כ"ז סעי' כ"ז) – "ולכתחילה".***
    3. ***ודרשת וחקרת (ח"ד או"ח סי' כ"ד) – "וכן יש לנהוג כן לכתחילה".***
    4. ***מאיר נתיבים (קונ' דרכי אורי עמ' רנ"ט) – "לכתחילה יאמר בעמידה מבישיבה".***
    5. ***תורת הדרך (סי' ט"ז, סי' כ').***
    6. ***ישראל במעמדם (פרק י"ח סעי' י', סעי' י"א) – "אלא שכתבו הפוסקים דמ"מ טוב שיצא מן המכונית ולאומרה בעמידה ... ויש מי שכתב שזה שצריך לאומרה בעמידה הוא מעיקר הדין, ולכן אף אם עיכוב עמידתו יטרידו, וקשה לו לעצור הנסיעה, צריך עכ"פ לעמוד בתוך המכונית ולאומרה בעמידה".***
  1. *בישיבה****.***
     1. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק כ"א הע' י"א) – "ואמרה מיושב תוך כדי הנסיעה".***
  2. ***מראי מקומות – בירור הלכה (מה"ק סי' ק"י, סוף עמ' נ"ב), מאיר עוז (ח"ד עמ' תס"ז).***
     1. ***משנת יוסף (ח"ו סי' ל"ז) – "מנהג גדולי ישראל הי' שונה בזה, ומה שנופל ברעיוני בעת הכתיבה, שהגאב"ד ירושלים מהרי"ם דושינסקי ז"ל עצר האוטו וירד ועמד ואמר תפלה"ד, והגאב"ד צאנז ז"ל בעל דברי יציב, עצר האוטו ונשאר יושב ואמר תפלה"ד ...".***
  3. *לנהג לומר תפלת הדרך בשעת שנוהג הרכב****.***
     1. ***מחמיר.***
        1. ***אור לציון (ח"ב פרק מ"ה אות ל"ו) – "הנוהג במכונית, צריך לכתחילה לעצור את רכבו כשאומר תפילת הדרך, אם אין חשש סכנה וגם אין חשש שתטרד מחשבתו מהפסקת הנסיעה".***
        2. ***הגרח"ק זצ"ל (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ד') – "האם מותר לנהג לומר בשעה שרוכב הרכב אמירת תפלת הדרך. והשיב בודאי לא יעשה כן, אך כמה נהגו לאומרו גם בשעת שרוכבים".***
        3. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות י"ב) – "האם מותר לנהג לומר אמירת תפלת הדרך בשעה שרוכב הרכב. והשיב וז"ל, לא, עכ"ל".***
        4. ***תשובות והנהגות (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ט') – "אם הנהג מותר לומר תפלת הדרך בשעה שנוהג הרכב. והשיב בודאי אסור דא"א לכוון בשעה שהוא נוהג הרכב".***
        5. ***אבני חן (ח"ב קונ' כנפי רוח פרק ט"ז סעי' ה', עמ' ע"ה) - לשונו מובא לעיל.***
        6. ***תורת הדרך (סי' ט"ז) – "והא דהנהג אומר תפלת הדרך בעת שנוהג במכונית בודאי שלא כדין הוא, דאין לברך ברכה כשמתעסק במלאכה כמבואר בסי' (קפ"ז) [קפ"ג] עי"ש משנ"ב ס"ק ל"ז, וסי קצ"א סק"ה, ונראה דכ"ה נמי בברכה דרשות, מכ"ש תפלת הדרך דקי"ל דחובה היא, ואפשר דגם כשלמעשה אין מנהיג את ההגה מ"מ במאי דנצרך לעקוב אחרי נסיעתו חשיבא לעוסק במלאכה, ובמטוס דאין הנהג נצרך אלא רק לעקוב אחר מקום הנסיעה וכו' יוכל לומר תפלת הדרך בנסיעה".***
     2. ***נכון שיעצור.***
        1. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק כ"א הע' י"א, עי' פרק ח' ס"ק ג', ועלהו לא יבול ח"א עמ' פ"א אות פ"ב) – "ומ"מ לענין הנוהג במכונית בעצמו, אמר רבנו שמן הראוי היה שיעצור מנסיעתו בשולי הדרך, כדי לאמרה בישוב הדעת, וראה לעיל פ"ח ס"ד ולהלן פב"ב ס"ד".***
        2. ***אבני ישפה (ח"ח סי' י"ד ענף ח') – "ומשמע שהדרך הנכונה לברך תפילת הדרך הוא שיעמיד את הרכב בצידי הדרך ויברך ואין צורך לצאת מן הרכב כי זה גורם טרדה. אבל אם גם זה לא אפשרי וכגון שאין שוליים לכביש, אז יברך בזמן הנסיעה כיון שתפילת הדרך היא קצרה ואין בה סכנה לאומרה ולנהוג באותו הזמן".***
        3. ***מאיר נתיבים (קונ' דרכי אורי עמ' רנ"ט) – "אך הנוהג במכונית בעצמו, מן הראוי היה שיעצור מנסיעתו בשולי הדרך. אם אינו יכול לעצור, יכול לומר גם כשנוהג".***
     3. ***מראי מקומות – הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' קל"ט אות ק"ג, לשונו מובא לעיל), דרכי זמנינו (עמ' ל"ט ).***
        1. ***הגריש"א זצ"ל (שיעורי מרן הגרי"ש ברכות דף טז. ד"ה ומטעם, עמ' קנ"ו) – "דלדברי הט"ז הנוהג ברכב אינו יכול לומר תפילת הדרך תוך כדי נהיגה".***
        2. ***הגרחפ"ש זצ"ל (תפילה כהלכתה פרק כ"ז הע' פ') – "שהנוהג בעצמו ברכב, ואין באפשרותו לעצור בדרך, וכשאומרה בעודו נוהג עלול להסתכן או לא לכוון בברכה - רשאי לאומרה בתפילה הסמוכה לפני הנסיעה, בתוך ברכת שומע תפילה".***

1. ***לצאת אחרים בתפילת הדרך.***
   1. *מחמיר****.***
      1. ***אמת ליעקב (הע' קל"ח, במחיצת רבינו עמ' ס') – "ומה"ט מי שבקי בתפלת הדרך צריך לאומרה בעצמו ולא לצאת מפי חבירו וכשאר ברכות, דבתפלה קיי"ל דא"א להוציא הבקי - מפי השמועה. ונראה שמכיון שתפלת הדרך תפלה ולא ברכה, לכן יכול לאומרה גם כשהוא מסופק אם חייב לאומרה - מפי השמועה".***

***עי' אמת ליעקב (דברי חכמים או"ח אות קצ"ב) – "שהמסופק אם חייב בכלל בתפילת הדרך נקרא כמי שאינו בקי ויוצא מחבירו".***

* + 1. ***עי' קנין תורה בהלכה (ח"ב סי' קי"ט ענף ב') – "ומכ"ז יש לראות דאם כי אנו אין לנו רק ד' השו"ע אין להזניח מי שחש לעצמו מכל הנ"ל ויוצא בברכת תפה"ד של חבירו".***
    2. ***הגריש"א זצ"ל (דברי חכמים או"ח אות קצ"ב [לשונו לקמן], עי' אשרי האיש ח"א פרק כ"ב אות ב' [לשונו לקמן]).***
    3. ***הגרחפ"ש זצ"ל (דברי חכמים או"ח אות קצ"ב) – "האם נכון לצאת יד"ח בתפילת הדרך מאיש אחר וכמו שנוהגין רוב בנ"א. או שיותר טוב שיאמרה בעצמו. תשובה: מהפוסקים שמעתי דעדיף שכל אחד יאמר לעצמו".***
    4. ***שבט הלוי (אור ישראל חכ"ב עמ' פ"ד) – "שאלה: היוצא לדרך צריך להתפלל תפילת הדרך, ויש נוהגים שאחד מהנוסעים אומר הברכה והשאר שומעים. ולענ"ד אינו נכון וראי' לזה משום דדעת המתבר (סי' רי"ג) שאם אחד או שנים אוכלים אחד מברך והשאר שומעים, והא דאין נוהגין האידנא כן מביא המ"ב (סקי"ב) הטעם שאין הכל בקיאין להתכוין ולצאת, ויותר מזה מביא המג"א (סי' קצ"ג סק"ב) שטוב שהנשים יאמרו קידוש מלה במלה עם המקדש דא"א לכוין ולשמוע וכ"ש כשנוסעים בדרך א"א לכוין היטב לכן נראה שעדיף שכל אחד יאמר אותו. תשובה: כן נכון לדינא".***
    5. ***עי' שלחן הלוי (פרק ב' אות ט', עמ' י"ט) – "שאלה: האם לכתחילה יכול אחד להוציא בתפילת הדרך את כל האחרים הנמצאים ברכב. תשובה: תפילת הדרך נחשבת לתפילה ולא לברכה, ועל כן מן הראוי שכל אחד יאמר אותה בעצמו".***

***עי' שלחן הלוי (***Halachically Speaking ***ח"ב מספר כ"ו הע' נ"א) – "***It is preferable for each one to say the *tefilla* for themselves***".***

* + 1. ***אבני חן (ח"ב קונ' כנפי רוח פרק י' סעי' ב').***
    2. ***תורת הדרך (פרק ד' סעי' י"ג, הע' כ"ז) – "כשנוסעים כמה יחד וחלקם אין להם סידור ואינם יודעים לומר את תפלת הדרך בע"פ, יאמר אותה אחד בקול רם והם יאמרו אחריו. [עי' משנ"ב סי' קצג סק"ה. ואם אינם יכולים לחזור אחריו, יכוונו לצאת בברכתו, הדבר עדיף מלברך אחריו, כי הם כבר נתחייבו בתפלת הדרך לאחר שיעור פרסה מחוץ לעיר]".***
  1. *מיקל****.***
     1. ***בית אבי (ח"ה סי' נ"ה) – "בתפלת הדרך יכול אחד מהנוסעים לברך ולהוציא את כולם".***
     2. ***הגרח"ק זצ"ל (ובלכתך בדרך פרק ב' הע' כ"ו [דפו"ח, הע' כ'], הו"ד במאיר נתיבים קונ' דרכי אורי הע' כ"ד) – "ואין זה בכלל תפילות שאין להוציא בקי עי' משנ"ב סי' נ"ט סקט"ו".***
        1. ***אמנם עי' הגרח"ק זצ"ל (מאיר עוז ח"ד עמ' תפ"ו) – "שראוי שכ"א יברך לעצמו".***
     3. ***אשי ישראל (פרק נ' הע' א').***
     4. ***ובלכתך בדרך (פרק ב' סעי' ט' [דפו"ח, סעי' ו']) – "יכול אדם להוציא את חבירו בתפלת הדרך".***
     5. ***מאיר נתיבים (קונ' דרכי אורי עמ' רנ"ט).***
  2. *לצאת ידי חובה מאחר שאינו חייב בה****: כגון שכבר אמר תפילת הדרך.***
     1. ***מיקל.***
        1. ***הגרח"ק זצ"ל (דברי שי"ח פר' ואתחנן תשע"ו עמ' ב') – "שאלה: מי שבירך כבר תפילת הדרך אם יכול לברך שוב לאחר שלא בירך. תשובה: כן".***
     2. ***מראי מקומות.***
        1. ***אשל אברהם (תנינא, על סעי' ד') – "תפילת הדרך אינו סגנון ברכת הנהנין. ותפילה מוציא אחד את חברו. ומ"מ י"ל שכמו לא ליתהני ולא לברך כן שייך לא ליסע ולא לברך ואין אחד מוציא את חברו וגם אם לדבר מצוה הלך מ"מ י"ל שגוף ההליכה שייך בה לא יסע וצלעע"כ היטב".***
        2. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק כ"א סעי' ה', סוף ס"ק ט') – "יש להסתפק אם יכול אדם לומד תפלת הדרך עבור אחרים, כשכבר בירך לעצמו".***
  3. ***מראי מקומות – רבבות אפרים (ח"ו סי' ל"ב אות ב'), אבני דרך (ח"ט סי' י"ד).***
     1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' ק"מ אות ק"ה) – "כדי לצאת ידי חובת תפילת הדרך יש שכתבו עצה שהרוצה לסיימה בשם - יאמרה בתפילת עמידה שלפני היציאה לדרך, לפני 'כי אתה שומע תפילת כל פה וכו'' ואז ממילא מסיים בשם, אלא שאז אין זה סמוך ליציאה, ואין זה תוך פרסה מהיציאה מהעיר. מי שאמור לצאת לדרך ואינו נוהג לסיים את תפה"ד בשם אלא רק 'ברוך אתה שומע תפילה', ונוסע עמו גם מי שנוהג לסיים את תפה"ד בשם, כיצד עדיף שיצא (הראשון) י"ח תפה"ד - ע"י שיאמר בשומע תפילה או שיבקש מחברו שיכוון להוציאו י"ח ויענה אמן אחריה. תשובה: אם הוא סובר שמדינא אין לומר בשם, יכול לעשות איך שירצה, ואם מספק - הדרך השני' עדיפה".***
  4. *האם השומע יכול להוסיף "ותחזירנו לשלום"* ***- למקילים לעיל.***
     1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ז') – "מה הדין כשאחד שומע תפלת הדרך ממי שמברך תפלת הדרך, והשומע דעתו לחזור לביתו באותו היום, אבל המברך אין דעתו לחזור, והשומע רוצה לומר ותחזירנו לביתנו לשלום, האם יכול לשמוע תפלת הדרך מהמברך, וכשיגיע לתחזירנו לשלום יחכה המברך כדי שהשומע יאמר ותחזירנו לשלום, ואח"כ יחזיר המברך ויסיים תפלת הדרך. והשיב וז"ל, יכול, עכ"ל".***
     2. ***תשובות והנהגות (סוכת חיים, תפילת הדרך אות י') – "מה הדין כשאחד שומע תפלת הדרך ממי שמברך תפלת הדרך, והשומע דעתו לחזור לביתו באותו היום, אבל המברך אין דעתו לחזור, והשומע רוצה לומר ותחזירנו לביתנו לשלום, האם יכול לשמוע תפלת הדרך מהמברך, וכשיגיע לתחזירנו לשלום יחכה המברך כדי שהשומע יאמר ותחזירנו לשלום, ואח"כ יחזיר המברך ויסיים תפלת הדרך, או דלא יאמר בכלל. והשיב דלא יאמר בכלל, דאין זה מעכב בעיקר נוסח הברכה".***
  5. *האם עדיף שכל אחד לברך לעצמו, או אחד יש לו 'ברכה הסמוכה לחברתה' ויברך ויוציא את כולם****.***
     1. ***עי' לקמן.***
  6. *השומע תפילת הדרך ברמקול****.***
     1. ***מחמיר.***
        1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' קמ"א אות ק"י) – "כשנוסעים באוטובוס - האם הנוסעים יכולים לצאת י"ח תפילת-הדרך שיאמר אחד הנוסעים ברמקול או לא, כשם שאין יוצאים י"ח קריאת-מגילה ברמקול (אא"כ כל נוסע יחזור מילה במילה על תפילת-הדרך). תשובה: אין יוצאים. שאלה: למה. תשובה: כי אין זה קולו".***
        2. ***אשי ישראל (פרק נ' הע' א') – "ועיין לעיל פרק נד סע' ז שבדברים שרוצה לצאת יד"ח מאחר, לא מהני אם שומע דרך רמקול, וה"נ הכא".***
     2. ***מראי מקומות.***
        1. ***הגרח"ק זצ"ל (דברי שי"ח פר' ואתחנן תשע"ו עמ' ב') – "שאלה: אם אפשר לצאת ברכת הדרך ע"י רמקול. תשובה: כבר הסתפקו בזה".***

1. ***כמה פעמים ביום - סעיף ה'.***
   1. *נוסע ב' נסיעות נפרדות ביום אחד [דהיינו שחוזר לביתו בין הנסיעות], האם צריך לברך תפלת הדרך ב' פעמים****.***
      1. ***מברך ב' פעמים.***
         1. ***הגרח"ק זצ"ל (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ו') – "מה הדין אם נוסע ב' נסיעות נפרדות ביום אחד, דהיינו שחוזר לביתו בין הנסיעות, האם צריך לברך תפלת הדרך ב' פעמים. והשיב מברך ב' פעמים".***
      2. ***אם היתה כך דעתו מתחילה א"צ לברך.***
         1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ט"ז) – "מה הדין אם נוסע ב' נסיעות נפרדות ביום אחד, דהיינו שחוזר לביתו בין הנסיעות, האם צריך לברך תפלת הדרך ב' פעמים. והשיב וז"ל, אם היתה כך דעתו מתחילה א"צ לברך, עכ"ל".***
      3. ***מראי מקומות – ודרשת וחקרת (ח"ד או"ח סי' כ"ה).***
         1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' קל"ט אות ק"א) – "מהו החילוק לגבי תוקף זמן חלותן של ברכות מסויימות. כגון: למה תפילת-הדרך - צריך לאומרה פעם אחת ביום (שו"ע או"ח ק"י ב) ואילו ברכת 'אשר יצר' - כל היום כשעשה צרכיו - מברך 'אשר יצר' בכל פעם (שו"ע או"ח ז-א). כל': למה חלק מהברכות - תוקפן לזמן קצר, וחלק - תוקפן לזמן ארוך יותר. תשובה: לפעמים אדם מהלך בדרך כל היום, משא"כ בעשיית צרכיו שכל פעם מתעורר צורך חדש".***
   2. *האם הלילה הולך אחר היום או היום הולך אחר הלילה****.***
      1. ***שהלילה הולך אחר היום שעבר.***
         1. ***שלחן שלמה (סעי' ב') – "וא"צ לומר אותה אלא פעם א' בכל יום שהוא בדרך ופוטר הלילה שלאחריו שהוא בדרך ונ"ל דאם יוצא בלילה לדרך יאמר בלילה ולמחר ביום כשהוא בדרך יחזור ויאמר".***
         2. ***אור לציון (ח"ב פרק ז' אות כ"ח) – לשונו מובא לקמן.***
         3. ***שבט הלוי (ח"ח סי' קס"ז אות ב', חי"א סי' ל"א אות ב') – "הנוסע ביום וחוזר בלילה האם צריך לומר עו"פ תפלת הדרך, ומה הדין בנוסע בלילה וחוזר ביום. פשטות ההלכה או"ח סי' ק"י ס"ה בדין לן בלילה ואח"כ נמלך וכו' והפוסקים שם, דלילה נמשך אחרי היום, ופטור, וממילא בנוסע בלילה, וחוזר ביום שני חייב עו"פ תפלת הדרך".***
         4. ***תפילת הדרך והלכותיה (סעי' י"ג) – "אינו אומר רק פעם אחת ביום הנחשב לענין זה מעמוד השחר אם לא ישן לפני זה שינת קבע, לכן הנוסע בבוקר מת"א לירושלים על דעת לחזור אף בלילה אינו אומר בחזרתו בלילה".***
         5. ***הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' קל"ט אות ק"ב) – "מי שנוסע במשך היום - וגם בשקיעה ובצאת הכוכבים, ואמר תפילת הדרך בבוקר - האם צריך לומר גם אחרי צאת-הכוכבים. כלומר: כיוון שתפה"ד נאמרת פעם ביום (כמבואר בשו"ע או"ח סי' ק"י סע' ה') - האם צאת-הכוכבים נחשב יום חדש לענין זה. תשובה: לא".***
      2. ***מראי מקומות.***
         1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות י"ג) – "כתב בשו"ע (סי' ק"ח סעיף ה') וז"ל, אין צריך לומר אותה אלא פעם אחת ביום, אפי' אם ינוח בעיר באמצע היום, עכ"ל. אמאי נוהגים בזה דהלילה אזיל בתר היום, ולא היום בתר הלילה. והשיב וז"ל, אולי כי הדרך לצאת בכי טוב, עכ"ל".***

***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות י"ז) – "מי שיצא בלילה בתחילת ערבית, ואמר תפלת הדרך, ואח"כ ישן מעט, וכשקם עוד בלילה באשמורת הבוקר האם צריך לומר מיד עוד הפעם תפלת הדרך, או דימתין מלאומרו עד אחר עלות השחר. והשיב וז"ל, ימתין, עכ"ל".***

* 1. *התחיל לנסוע ביום ושוב ישן שינת קבע, ושוב חזר ונסע האם צריך לחזור ולברך****.***
     1. ***שלא לברך עוד פעם.***
        1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות י"ד) – "התחיל לנסוע ביום ושוב ישן שינת קבע ושוב חזר ונסע האם צריך לחזור ולברך. והשיב וז"ל, לא, עכ"ל".***
        2. ***תשובות והנהגות (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ז') – "אם נוסע מאמעריקא לא"י דרך פראג, והלכו לישן דרך קבע והי' ביום, האם יש לו לברך עוד פעם תפלת הדרך. והשיב דלא כיון דלא ישן שינת קבע בלילה אין זה מחייב עוד פעם תפלת הדרך".***
     2. ***מראי מקומות – אז נדברו (ח"י סי' כ"א אות ד', סי' כ"א(ב')).***
  2. *אוחז בדרך לכמה ימים בהפסק ביניהם אם צריך לאומרו בכל יום****.***
     1. ***יאמר בכל יום.***
        1. ***ב"ח (ס"ק ה') – "מיהו בכל יום צריך לומר אותה כשאוחז בדרך דלא כיש טועין שאינן אומרים אותה כי אם ביום הראשון בתחלת יציאתם מביתם".***
        2. ***ט"ז (ס"ק ה') – "אלא פעם א' ביום. פי' בכל יום שהולך יאמר אותה".***
        3. ***פמ"ג (מש"ז ס"ק ה') – "אלא. עיין ט"ז. בכל בוקר יאמר אותה, וכן כתב הב"ח ז"ל [ד"ה ומ"ש וא"צ]. אבל הפרי חדש [אות ה] כתב רק פעם א'. ואנו אין לנו אלא פסק המחבר, ובשם ברוך אתה י' שומע תפלה. ובלא שם יכול לומר כמה פעמים".***
        4. ***ח"א (כלל ס"ד סעי' ג') – "ואין אומרים אותה רק פעם אחת ביום".***
        5. ***קיצור שו"ע (סי' ס"ח סעי' ה') – "אין אומרים אותה אלא פעם אחת בכל יום שהוא הולך".***
        6. ***ערה"ש (סעיק י"ב) – "א"צ לומר אותה רק פעם אחת ביום אך בכל יום שהוא בדרך חייב לאמר אותה בנסיעה ראשונה שעל היום".***
        7. ***מ"ב (ס"ק כ"ד, שעה"צ ס"ק כ"ד) – "ביום. פי' בכל יום ויום כ"ז שהוא בדרך מחויב לומר אותה. [כל האחרונים, דלא כפרי חדש]".***
     2. ***שלא יאמר: או יאמר בלי הזכרת השם.***
        1. ***פר"ח (על סעי' ה') – "אבל דעתי אינו כן אלא שלא יתפלל תפילה זו אלא בתחילת יציאתו ואעפ"י שמתעכב הרבה ימים בדרך כיון שבירכה פעם אחת נפטר בזה".***
        2. ***גר"ז (פסקי הסידור הל' קריאת שמע ותפלה, עי' הגר"ז סעי' ה') – "צריך לאומרה משהחזיק בדרך חוץ לעיר ביום ראשון כשנוסע מביתו וטוב לומר מעומד אם אפשר בקל. ובשאר הימים שמתעכב בדרך עד שובו לביתו יאמר אותה בכל בוקר אפילו במלון ויחתום ברוך אתה שומע תפלה בלי הזכרת השם".***
        3. ***קצות השלחן (סי' ס"ז סעי' ג', ס"ק ו').***
  3. *מחליף נסיעתו באמצע הדרך****.***
     1. ***באר משה (ח"ז קונ' עלעקטריק סי' קי"ד אות א') – "וכשצריך להחליף אוירון לאוירון אחר באמצע הדרך באותו יום שכבר בירך פעם אחת, א"צ לברך עוה"פ,*** *אבל כשמחליף ביום אחר* ***מברך שנית בשם ומלכות".***
     2. ***אבני ישפה (ח"ח סי' י"ד ענף ב') – "וטען לפני הגאון הרב משה שטרנבוך שליט"א מח"ס מועדים וזמנים ועו"ס שהיות והייתי צריך להחליף מטוסים כדי לנסוע לארץ ישראל, ממילא יש כאן חובה לברך מחדש תפילת הדרך. ואמרתי שמסברא אין זה נראה לי כלל. וטעם הדבר ...".***
     3. ***באר שרים (ח"ו סי' ט') – "מסקנא דדינא דהנוסע באוירון ואמרה לתפה"ד*** *ולמחרת ממשיך בטיסה חדשה* ***בודאי יברך ויתפלל מחדש תפה"ד, וכן מבואר בשו"ת באר משה (ח"ז סי' קי"ד אות א') וכן עמא דבר ולית ביה מן החידוש".***
  4. *תפילת הדרך לנהג מונית****.***
     1. ***הגרי"א דינר שליט"א (שיח התפלה עמ' תרי"א אות ח') – "שאלה: אני נהג מונית בקרית ספר. לפעמים אני מוזמן לנסיעה בבוקר לירושלים, ולאחר מכן אני שב הביתה לארוחת צהרים ולמנוחה, ושוב אני מקבל הזמנה לנסיעה למקום אחד, האם עלי להתפלל תפילת הדרך פעם שניה, מאחר שהפסקת האוכל והשינה בבית מהווה היסח הדעת מתפילת הדרך הראשונה שאמרתי בבוקר, או לא. תשובה: נפסק בשו"ע (סימן ק"י ס"ה): 'אין צריך לאמר (תפילת הדרך) אלא פעם אחת ביום, אפילו אם ינוח בעיר באמצע היום. אבל אם דעתו ללון בעיר, ואח"כ נמלך ויצא ממנה וכו', צריך לחזור ולהתפלל'. וכתב במשנה ברורה שם (סקכ"ה), שהסיבה לכך היא משום שכשנח בעיר היתה דעתו לחזור ולנסוע, ולפיכך אין צריך לחזור ולברך. ולפי זה, לכאו' אם אדם עדיין אינו יודע בכלל שצריך לנסוע נסיעה אחרת, המנוחה נחשבת כהיסח הדעת, והנסיעה השניה נחשבת כנסיעה חדשה וצריך לחזור ולברך. אמנם, בנידון דידן שהוא נהג מונית שדעתו נתונה לכך והוא מצפה לנסיעות אחרות, נחשבה דבר כאילו דעתו להמשיך לנסוע ולא צריך לברך אלא פעם אחת ביום (כן הורה הגאון רבי יוסף שלום אלישיב שליט"א [זצ"ל])".***
  5. *אלו שנוסעים כל יום באותה הדרך האם יש לפוטרו מלומר תפלת הדרך משום שרגיל בה****.***
     1. ***מברך.***
        1. ***הגרח"ק זצ"ל (סוכת חיים, תפילת הדרך אות א') – "אלו שנוסעים כל יום באותה הדרך האם יש לפוטרו מלומר תפלת הדרך משום שרגיל בה, או דאין רגילות פוטרו. והשיב דמברך".***
        2. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות א') – "אלו שנוסעים כל יום באותה הדרך האם יש לפוטרו מלומר תפלת הדרך שרגיל בה, או דאין רגילות פוטרו. והשיב וז"ל, לענ"ד אינה פוטרה, עכ"ל".***
  6. ***מראי מקומות – אבני ישפה (ח"ח סי' י"ד ענף א').***
     1. ***חזו"א (ארחות רבנו ח"א עמ' ס"ב אות ר"ט) – "מרן החזו"א זצוק"ל בסוף שנת תשי"ג נסע ירושלימה במונית לבקר את אחיו הגר"מ זצ"ל שהי' חולה ושהה בביתו כשלש שעות ונח שם ובחזרה בקש מהרמ"ג שליט"א שיוציאו בברכת תפלת הדרך כי הסתפק אם מחויב עוד פעם בתפלת הדרך".***

1. ***תפלת הדרך במקום שנוסע כל הלילה - הולך בדרך לכמה ימים בלי הפסק.***
   1. *מספק יברכו בלא חתימה****.***
      1. ***ברכי יוסף (ס"ק ט') – "אם לן במקום ישוב שחייב להתפלל שם י"ח כשיצא למחר לדרך צריך להתפלל תפלת הדרך, דהוי כאלו עתה יוצא בתחילה, ואם לא לן במקום ישוב או שהיו הולכין ביום ובלילה, פעם ראשונה יברך ויחתום, ובשאר הימים יברך ולא יחתום. הרדב"ז בתשובה כ"י סי' ב' אלפים קע"ו. ולפ"ז ביורדי הים לא יברכו בחתימה אלא יומא קמא ובשאר ימים מספק יברכו בלא חתימה כנ"ל".***
      2. ***שע"ת (ס"ק ב') – "ועיין בר"י בשם תשובת הרדב"ז כת"י אם לן במקום ישוב שחייב להתפלל תפלת י"ח כשיוצא צריך לומר תפלת הדרך כאילו יוצא בתחלה, ואם לן שלא במקום ישוב או שהיו הולכים ביום ובלילה פעם ראשונ' יברך ויחתום ובשאר ימים יברך ולא יחתום עכ"ל, והבר"י כתב ע"ז דה"ה מפרש לים יאמר תפלת הים בפעם ראשונה בחתימה ובשאר ימים יברכו בלא חתימה ע"ש".***
      3. ***עי' שבט הקהתי (ח"ד סי' ל"ט) – "מדינא א"צ לברך תפלת הדרך כשנוסע גם בלילה והאיר השחר, אלא יהדר לברך בלי חתימה כמש"כ הרדב"ז".***
      4. ***אבני חן (קונ' כנפי רוח פרק ח' סעי' ו').***
      5. ***דברי אור (ח"ב סי' ט"ז) – "יש לברך בלי חתימה בכל יום בבוקר".***
      6. ***אשי ישראל (פרק נ' סעי' ד') – "חוזר לומר תפילת הדרך ביום השני בלא ברכה".***
      7. ***ובלכתך בדרך (פרק ב' סעי' ו') – "כשנוסעים בלילה וביום, צריך לברך בבוקר עוד פעם תפלת הדרך בלי חתימה ... ואם מתפלל שחרית בבוקר נכון לכוללה בברכת שומע תפלה".***
   2. *צריך לומר כל יום ויום****.***
      1. ***דברי יואל (שרגא המאיר ח"ג סי' מ"ט ד"ה כתב) – "בעת נסעו ברכבת מוינה דרך שטראסבורק באמצע הלילה, ונסע עמו עד פאריש ובעלות הבוקר אמר על הרכבת תפה"ד בברכה הסמוכה לברכת הנהנין כנהוג".***
      2. ***עי' שרגא המאיר (ח"ג סי' מ"ט) – "והנני זוכר בעת שנסענו בחזרה מהלאגער כמה ימים ברכבת הברזל בלי הפסק ובכל יום צוה כ"ק אאמו"ר זצ"ל לומר תפלת הדרך בברכת השמ"ע בברכת שומע תפלה ... ויוצא מדברינו שאפילו לא לן רק ברכבת הברזל על הדרך ג"כ צריך לברך בכל יום וכפסק הנמוקי אורח חיים, שפסק כן, ולמעשה הבאתי לעיל אם אפשר לומר בשמ"ע בברכת שומע תפלה, הוי יותר טוב".***
      3. ***הגרחפ"ש זצ"ל (דברי חכמים או"ח אות קפ"ו) – "שתפילת הדרך שאמר אתמול מועיל עד לאחר שחרית של יום המחרת ואז הוי חיוב חדש ויברך שוב".***
   3. *נהוג לכלול את התפלה בתוך ברכת שמע קולנו****.***
      1. ***הגרשז"א זצ"ל (מנחת שלמה תנינא (ב - ג) סי' ס' אות ד' ס"ק ב', הליכות שלמה תפילה פרק כ"א אות ב') – "בנסיעה ממושכת של כמה ימים, אם יצא בלילה וישן שינת קבע אפי' תחת כפת השמים, צריך מחר לברך עוד פעם, אף מי שממשיך לנסוע יומם ולילה כמו באניה וכדומה פסק המשנ"ב בסימן ק"י ס"ק כ"ד שצריך לברך כל יום. אך כדי לצאת מספק נהוג לכלול את התפלה בתוך ברכת שמע קולנו שבלא"ה חותם בשומע תפלה".***
      2. ***אבני חן (קונ' כנפי רוח פרק ח' סעי' ז').***
   4. *מיקל****.***
      1. ***אג"מ (רשומי אהרן ח"ב או"ח סי' ק"י אות ג') – "מי שנוסע בדרך לכמה ימים רצופים (כגון ברכבת) אין צורך לומר את תפילת הדרך בכל יום כיון שלא הפסיק בינתיים".***
      2. ***אור לציון (ח"ב פרק ז' אות כ"ח) – "שאלה. הנוסע במטוס יום ולילה, האם צריך לברך כשמגיע הלילה תפילת הדרך שנית. תשובה. בתפילת הדרך הלילה הולך אחר היום, ולכן רק הנוסע יום ולילה ויום מברך שנית ביום השני תפילת הדרך. ואולם אם טס כל זמן זה בטיסה אחת בלבד, בכל אופן מברך רק פעם אחת".***
      3. ***הגריש"א זצ"ל (ובלכתך בדרך פרק ב' הע' כ"ד) – "דכיון שאין לברכה עם חתימה ממילא אינו חייב לברך כלל, ועי' שו"ע סי' רי"ד דכל ברכה שאי"ב הזכרת שו"מ אינה ברכה".***
   5. *דעת* ***הגרח"ק זצ"ל.***
      1. ***הגרח"ק זצ"ל (אסיפת יצחק ח' אדר תשס"ז) – "שאלה: נוסעים באוירון (מטוס) בלילה ואמר תפלת הדרך, וישן, והאיר היום האם צריכים לומר תפלת הדרך עוד פעם. תשובה: כן".***
      2. ***הגרח"ק זצ"ל (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ה') – "הנוסע במטוס לילה ויום וכל זמן זה בטיסה אחת בלבד, האם מברך עוד פעם שחוזר היום. והשיב דלא יברך רק פעם אחת".***
   6. *דעת* ***הגר"א נבנצל שליט"א.***
      1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (אסיפת יצחק כ"ח טבת תשס"ז) – "שאלה: נוסעים במטוס בלילה ואמר תפילת הדרך וישן, והאיר היום האם צריכים לומר תפלת הדרך עוד פעם. תשובה: אם זו אותה טיסה בלי חני' נלענ"ד שלא יאמר".***
      2. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ט"ו) – "הנוסע במטוס לילה ויום וכל זמן זה בטיסה אחת בלבד, האם מברך עוד פעם שחוזר היום. והשיב וז"ל, נדמה לי שכן, עכ"ל".***
   7. ***מראי מקומות – תהלה לדוד (אות א'), נמוקי או"ח (ס"ק א').***
      1. ***רדב"ז (ח"ו סי' ב' אלפים קע"ו) – "שאלת ממני החכם הנעלה היוצא לדרך ויש מהלך כמה ימים אם צריך להתפלל תפלת הדרך בכל יום או דילמא בפעם אחת סגי: תשובה אם המלון הוא מיושב שחייב הוא להתפלל שם י"ח לא תיבעי לך דפשיטא כשיוצא למחר לדרך מתפלל תפלת הדרך דהוי כאלו עתה יוצא בתחלה. אבל אם הוא לן במקום שאינו ישוב יש מקום לשאלה דדילמא הכל הוא דרך אחד ובתפלה אחת סגי ואף בזו אני אומר שצריך להתפלל בכל יום שהוא יוצא מהמקום שלן שם ואפי' אם היו הולכים ביום ובלילה צריך להתפלל אותה בכל יום שהרי נפטר בזו מן התפלה. תדע שאם עברו ימים רבים עד שהגיעו לישוב אין סברא לומר שיתפלל כל התפלות שאבד אלא מתפלל התפלה הסמוכה דומיא דטעם ערבית מתפלל שחרית שתים והסכימו רוב הפוסקים שאין התשלומין מועילין אלא לתפלה אחת לבד הכא נמי אין תשלומין אלא לתפלה אחת ושאר התפלות תפלת הדרך עומדת במקומם הילכך צריך להתפלל אותה כל יום ויום ויוצא בה ידי תפלה מן התורה דכתיב ולעבדו בכל לבבכם וארז"ל איזו היא עבודה שבלב זו תפלה ואין מנין התפלות מן התורה ואין חיוב התפלה אשר אנו מתפללים מן התורה ואין לתפלה זמן קבוע מן התורה הילכך זה היוצא לדרך ששאל צרכיו מאת הקדוש ברוך הוא יצא ידי תפלה מן התורה אבל מ"מ צריך להתפלל אותה בכל יום כעין מה שתקנו לנו להתפלל בכל יום. וא"ת א"כ יתפלל אותה ג"פ ביום כעין מה שתקנו וי"ל דלא אטרחיה כ"כ אלא פעם אחת ביום סגי וכן נראה מלשון הטור שכתב ואין צריך לומר אותה אלא פעם אחת ביום אפי' אם ינוח בעיר באמצע היום ע"כ ומדכתב ואין צריך לומר אותה אלא פעם אחת ביום משמע דבכל יום מיהת צריך לומר אותה מדלא כתב וא"צ לומר אותה שתי פעמים ביום אפי' אם ינוח וכו'. זה נ"ל להלכה אבל למעשה אם לא לן במקום ישוב או שהיו הולכין ביום ובלילה פעם ראשונה יברך ויחתום ובשאר הימים יברך ולא יחתום וכשיגיע לישוב יתפלל י"ח להשלים התפלה הסמוכה לו שאבד (ונח יתר) [ולא יותר] שאין תשלומין אלא לתפלה אחת".***
2. ***בשבת: תפילת הדרך*** *-* ***נפק"מ לנהג שצריך ליסוע לצורך פיקוח נפש בשבת אי יכול לאמרה.***
   1. *צריך לומר תפלת הדרך****.***
      1. ***בצל החכמה (ח"ה סי' מ"א, אהלך באמיתך פרק ט' סעי' ז') – "נוסע בשבת משום פקוח נפש, צריך לומר תפלת הדרך כדרך שהוא אומר בחול".***
      2. ***שערים המצוינים בהלכה (סי' ס"ח קונ"א על סעי' א') – "וגם הנוסע בשבת במקום פק"נ, מתפלל ג"כ תפלת הדרך, דהא כל הדרכים בחזקת סכנה, ואיתא בש"ע סי' רפח דזועקים ומתריעים במקום סכנה, אפי' בשבת".***
         1. ***אבני חן (ח"ב כנפי רוח פרק י"ח ריש הע' ג', עמ' ע"ח) – "ל'שערים המצוינים בהלכה' ... ולענד"נ דאין הדרכים מסוכנים יותר מחולה שאין בו סכנה שאין זועקים עליו בשבת".***
      3. ***הגרחפ"ש זצ"ל (תורת היולדת פרק כ"ב הע' ג') – "נלענ"ד דמטופס ברכות כך הוא. וחייב נמי בתפלת הדרך ובפרט שאין בזה טרחא".***
      4. ***שלחן הלוי (פרק ב' אות י"א, עמ' כ"א) – "שאלה: הנוסע במכונית בשבת מחמת פיקוח נפש, האם עליו לומר תפילת הדרך. תשובה: תפילת הדרך היא על ה'דרך' שהולך בה, ולא על עצם הנהיגה, וחייב לומר תפילת הדרך".***
      5. ***תפילת הדרך והלכותיה (סעי' י"ב, קונ' לקט שדה סי' ל"ב) – "גם בשבת אומרים תפילת הדרך".***
         1. ***אבני חן (ח"ב כנפי רוח פרק י"ח הע' ג', עמ' ע"ח) – "והנה בקונטרס 'תפילת הדרך והלכותיה' לגר"ש דבליצקי שליט"א [זצ"ל] כתב, שאומרים תפילת הדרך בשבת כשמפליג באניה. ולענד"נ דמאחר והתוס' בפסחים ק"ד: כתבו שתפילת הדרך אינה מתחלת ב'ברוך' משום שאינה ברכה אלא תפילה בעלמא, לפי"ז אין לאמרה בשבת, כמבואר בשו"ע רפ"ח י' ובמשנ"ב רצ"ד ב' ורפ"ח כ"ב. ולכן הנוסע באניה בשבת כשהים רגוע, אין לו לומר תפילת הדרך.*** *והשיבני על כך* ***הגר"ש דבליצקי שליט"א [זצ"ל]: לענ"ד במקומי אני עומד, ושואל אני מאי שנא התפילה על הדרך הגשמית שכת"ר רוצה לאסור, מהתפילה על הדרך הרוחנית שצריך האדם לעבור במשך היום ומתפלל אותה בבוקר 'ויהי רצון שתרגילני בתורתך ודבקנו במצוותיך', אם לא שנחלק בין בקשות רוחניות לגשמיות. ועוד, דבקצשו"ע ס"ח ה' כתב, דבהולך בדרך כמה ימים, יום ראשון אומרה בחתימה ושאר הימים בלא חתימה, וכ"כ שע"ת ח' על תפלת הים, ביום הראשון יאמרנה בחתימה ושאר הימים בלא חתימה וכו', ולא אישתמיט שום אחד מהפוסקים לומר דהא 'בכל יום ויום' פירושו חוץ משבת, וכו'. על כן נראה ללמוד מסתימת דבריהם, דגם בשבת יש לומר. ואם מותר לומר בלא שם כנידון דשם, דכל יום ויום, כל שכן שמותר לומר עם שם דמשוי ליה כ'טופס ברכות'. על כן כל זמן שלא מצינו בתלמוד או עכ"פ בראשונים שלא לומר בשבת, הרי הפשטות היא שיש לומר', עכ"ד של הגר"ש דבליצקי. ולענד"נ שאין ראיה ...".***
      6. ***חוט שני (בקשות בשבת פרק ד' הע' ט"ז, לקט שאלות המצויות ח"א עמ' מ"ח הע' פ').***
      7. ***תשובות והנהגות (תורת היולדת פרק כ"ב הע' ג') – "ומסברא פשוט שאף שאסור לשאול צרכיו בשבת, היינו דחול, אבל צרכיו דשבת גופא בודאי מותר, ונשאלין לצורך שבת, ולכן נראה שראוי להתפלל תפילת הדרך בשבת".***
      8. ***רבבות אפרים (ח"ב סי' קט"ו אות ל"ו).***
      9. ***ילקוט יוסף (שבת ח"ד עמ' ש' ).***
      10. ***משנת יוסף (ח"ט סי' ל"ג) – "ועפ"ז יש להתפלל תפלת הדרך בשבת כשנוסע עם חולה שיב"ס, דא"א לדחותה למחר, וגם התפלה היא שלא תבא הצרה לעתיד, וכמו שהורה בשו"ת בצל החכמה".***
      11. ***ודרשת וחקרת (ח"ג או"ח סי' ל"ז אות י"ב).***
      12. ברכת יהודה (ח"ב או"ח סי' כ"א) – "הנוסע בשבת במקום צורך כגון עבור חולה שיש בו סכנה וכיו"ב, יש לו לומר תפלת הדרך (אם הוא במקום ובזמן המתאים לברכה זו), משום שלא אסרו חז"ל שאילת צרכים בשבת, רק כשאפשר להתפלל על אותם צרכים אחר השבת, אבל כשלא יהיה אפשר להתפלל עבורו למחר, מותר להתפלל עבורם בשבת".
      13. ***תפילה כהלכתה (פרק כ"ז סעי' ל') – "הנוסעים בשבת מעיר לעיר משום פיקוח נפש, כגון לצורך לידה אומרים תפילת הדרך".***
      14. ***אשי ישראל (פרק נ' סעי' ח') – "הנוסעים בשבת מחמת פקוח-נפש, וכן אנשי בטחון, רופאים, וכדומה החייבים לנסוע בשבת לצורך מילוי תפקידם, אם נוסעים את המרחק המבואר לעיל יאמרו תפילת הדרך".***
      15. ***בקשות בשבת (פרק ד' סעי' י"ג) – "מי שהוצרך לנסוע לבית חולים בשבת יאמר תפילת הדרך בנסיעתו גם בשבת".***
      16. ***לקט שאלות המצויות (ח"א סוף עמ' מ"ז) – "שאלה: אני גר בקרית ספר, ואולי אצטרך לנסוע בשבת עם אשתי לבית חולים האם צריך לומר תפילת הדרך, או הוי כמתפלל לצרכיו בשבת שאסור. תשובה: בוודאי צריך לומר תפילת הדרך, משום שאין זה סתם בקשה רק חיוב ברכה. ועוד, מכיון שהוא משום סכנת דרכים לא גרע מחולה שיש בו סכנה, שמותר להתפלל עליו בשבת".***
      17. ***יעלת חן (ח"א יו"ד סי' נ') – "דמסתבר טובא דמברך, הגם דאסור לאדם לשאול צרכיו בשבת, כיון דהכרחי הוא לאותה שעה דייקא, וכן מצאתי ...".***
   2. *אם הדרך מסוכנת יאמרו תפילת הדרך****.***
      1. ***תורת היולדת (פרק כ"ב סעי' א', הע' ג', אבני חן קונ' כנפי רוח פרק י"ח) – "אם הדרך מסוכנת יאמרו תפילת הדרך. אבל אם אין הדרך מסוכנת יתכן שאין לומר תפלה זו [ולענד"נ דאין הדרכים מסוכנים יותר מחולה שאין בו סכנה שאין זועקים עליו בשבת]. כמו כן אם היולדת בסכנה והרכב נוסע במהירות רבה, ומסכן אותה, תאמר תפילת הדרך".***

* 1. *דעת* ***הגריש"א זצ"ל.***
     1. ***הגריש"א זצ"ל (מאיר נתיבים קונ' דרכי אורי עמ' רע"ט אות ג') – "תפילת הדרך נחשבת כבקשה, ואין מבקשים בקשות פרטיות בשבת".***
     2. ***אמנם עי' הגריש"א זצ"ל (לקט שאלות המצויות ח"א עמ' מ"ח הע' ע"ט).***
  2. *דעת* ***הגרח"ק זצ"ל.***
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דרך שיחה ח"א עמ' רע"ז) – "שאלה: נוסע עם אשתו העומדת לילד בשבת מעיר לעיר, אם לומר תפילת הדרך בשבת. תשובה: יתכן שלא יגיד, הרי נוסע הוא באיסור ורק שמוכרח לנסוע, לא שייך ע"ז ברכה. וכהאי גוונא פסק המ"ב (סי' תקנ"א סקצ"ט) שבבין המצרים אם לא יהיה לו אח"כ פרי חדש יברך עליו עתה שהחיינו, ואילו מעוברת שמתאוה לפרי חדש אף שאכלתו לא תברך עליו שהחיינו, ושאלוני מה החילוק ביניהם, והתירוץ פשוט כי לא שייך לברך שהחיינו על אכילה כזו שכולה משום הכשר דפיקות נפש, וגם כאן לא שייך ברכה על מה שמוכרח לנסוע. ואמנם יש לדון בזה [דלכאו' ל"ד כלל דהכא זהו תפלה שינצל מכל מרעין בישין], וצ"ע".***
     2. ***הגרח"ק זצ"ל (דברי שי"ח פר' ואתחנן תשע"ו עמ' ב') – "שאלה: בדרך שיחה ח"א עמ' רע"ז מובא ממרן דאין לברך תפילת הדרך כשנוסע בשבת בפיקו"נ, וצ"ע אם נימא שפיקו"נ הוי הותרה, כתב האבנ"ז או"ח סי' תנ"ה דאף לא ביטל מ"ע בשבתון, א"כ שפיר יאמרה בשבת בפיקו"נ, ול"ח איסור. תשובה: לא תיקנו ע"ז".***
     3. ***הגרח"ק זצ"ל (ויכתוב מרדכי עמ' ש"ע אות שמ"ז) – "מי שהוכרת לנסוע בשבת משום פיקוח נפש, ויצא למקום שיש לומר תפילת הדרך, האם יאמר תפילת הדרך. תשובה: אולי".***
     4. ***הגרח"ק זצ"ל (אש התורה, בראשית, תורת חיים עמ' רי"א אות ע"ז) – "הנוסע בשבת קודש מחוץ לעיר בעבור פיקוח נפש ונוסע נסיעה ארוכה אי צריך לומר תפילת הדרך. תשובה: יתכן".***
     5. ***הגרח"ק זצ"ל (שערי שיח עמ' קי"ד תשובה רנ"ב) – "שאלה: מי שהוצרך לנסוע בשבת לצורך פיקוח נפש [וכדומה], האם הותר לו לומר תפילת הדרך משו"ז. תשובה: יתכן דהוא צורך השבת ומותר".***
  3. *דעת* ***הגר"א נבנצל שליט"א.***
     1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (ביצחק יקרא על סעי' ד') – "הנוסע בשבת לצרך פקוח נפש, אינו אומר תפלת הדרך, כי אין לאדם לבקש על צרכיו בשבת".***
     2. ***הגר"א נבנצל שליט"א (מאיר נתיבים קונ' דרכי אורי הע' ט') – "דתפילת הדרך לא נאמרת בשבת משום שתפילת שומע תפילה לא נאמרת בשבת".***
     3. ***הגר"א נבנצל שליט"א (ירושלים במועדיה שבת ח"ב עמ' שנ"ג אות כ"ה) – "מי שנוסע לבית חולים או להציל בשבת, האם אומר תפילת הדרך. תשובה: יאמר, ואין בזה איסור שאילת צרכיו בשבת, כיוון שזו בקשה הנצרכת לאלתר".***
     4. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ג') – "מי שנוסע בשבת האם יש לו לברך. והשיב וז"ל, אם נוסע בהיתר יברך, עכ"ל".***
     5. הגר"א נבנצל שליט"א (זכור לאברהם תשס"ד עמ' תס"א) – "שמותר ליולדת לומר תפלת הדרך וכן כתב הגר"א נבנצל וז"ל, הרי על חולה שיש בו סכנה לבו ביום מותר להתפלל בשבת, ומאי טעמא כתב המשנ"ב דבר"ה ויוה"כ אין צריך לומר שבת ויו"ט היא מלצעוק, אם כן ההולך בדרך בשבת הלא הסכנה היא לבו ביום, ויש לו להתפלל תפלת הדרך".
  4. ***מראי מקומות – משאת שבת (עמ' תקס"ב סעי' ע'), מאיר נתיבים (קונ' דרכי אורי עמ' רנ"ד סעי' ו'), מאיר עוז (ח"ד עמ' תס"ט).***

1. ***ברכה הסמוכה לחברתה - סעיף ו'.***

***פסחים (דף קד:) – "כל הברכות כולן פותח בברוך וחותם בהן בברוך, חוץ מברכת מצות, וברכת הפירות, וברכה הסמוכה לחבירתה, וברכה אחרונה שבקרית שמע".***

* 1. *הנהגות הגדולים****.***
     1. ***לא הסמיכו תפלת הדרך.***
        1. ***חזו"א (ארחות רבנו ח"א עמ' ס"א אות ר"ה) - לשונו לקמן.***
        2. ***קהלות יעקב (ארחות רבנו ח"א עמ' ס"א אות ר"ה) – "ראיתי את מו"ר (שליט"א) זצוק"ל אומר תפילת הדרך מבלי להסמיכה לברכה אחרת, וכן נהג מרן החזו"א זצוק"ל (עי' סי' ק"י מ"ב ס"ק כ"ח)".***
        3. ***אג"מ (רשומי אהרן ח"ב או"ח סי' ק"י אות ב') – "אין צורך לומר את תפילת הדרך באופן שהברכה תהיה סמוכה לחברתה".***
     2. ***ראוי להסמיך.***
        1. ***תפילת הדרך והלכותיה (סעי' ט').***
        2. ***הגרח"ק זצ"ל (מאיר עוז ח"ד עמ' תפ"ו) – "ואמר שבודאי כשאפשר להסמיך ראוי להסמיך".***

***הגרח"ק זצ"ל (אלא ד' אמות של הלכה פרק כ"ה אות ד') – "בדרך כלל לא מסמיך ברכה אחרת לתפילת הדרך. אבל אם אפשר מסמיך, ומ"מ לא מקפיד לקחת מביתו דבר מאכל לאכול ולהסמיך לברכה אחרת, ואמר לי שלא ראה אצל רביתיו זיע"א שנהגו בזה ...".***

* + - 1. ***תשובות והנהגות (סוכת חיים, תפילת הדרך אות א') – "האם יש לסמוך ברכה הסמוכה לחברתה. והשיב דאם יש לו מה לאכול בודאי יעשה כן, אבל לא מקפיד להביא פרי עמו".***
    1. ***מראי מקומות – הגרשז"א זצ"ל (ועלהו לא יבול ח"א עמ' פ"א אות פ"ב).***
  1. *ברכה ראשונה****.***
     1. ***מראי מקומות – שבט הלוי (וישמע משה פר' לך לך תש"פ עמ' ד'), אשי ישראל (פרק נ' סעי' ה'), תורת הדרך (פרק ד' סעי' ג').***
        1. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק כ"א הע' י"א) – "ולענין סמיכתה לברכה אחרת (ראה סי ק"י ס"ו ובמ"ב סקכ"ח), הורה רבנו שיכולים לסמכה לברכה שלפני האכילה, אך עדיף לסמכה לברכה שלאחרי'".***
        2. ***תפילת הדרך והלכותיה (סעי' ט') – "לפחות יסמיך לברכה ראשונה שאין לאחריה ברכה אחרונה, כגון לסוכריה פחותה מכזית ולאחר טעימה כל שהיא מגוף הסוכריה יוציאנה מפיו ויאמר תפילת הדרך".***
        3. ***הגרח"ק זצ"ל (שאלת רב ח"ב פרק י"ג אות ד', אות ה') – "אם רוצה להסמיך ברכה לתפה"ד ואין לו רק פת, האם יאכל פחות מכזית בלי נט"י כדי להסמיך להמוציא. ושמא יעשה הנ"ל ויאכל ע"י מפה (פחות מכזית). תשובה: אין מסמיכין לברכה קצרה".***
        4. ***הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' קמ"א אות ק"ז) – "מש"כ בשו"ע או"ח (סי' ק"י סע' ו') לגבי תפה"ד במשנ"ב (ס"ק כ"ח) לענין הסמכת ברכה לתפילת-הדרך, שיברך ברכה אחרונה על מה שאכל או שתה ואח"כ יאמר תפה"ד. מה הענין דווקא בברכה אחרונה. מדוע אינו יכול לברך ברכה ראשונה, לטעום מהמאכל או מהמשקה, ולברך אח"כ את תפה"ד. (מן הסתם זה לא ייחשב הפסק לענין הסמכת ברכה לתפה"ד). תשובה: הטעימה היא קצת הפסק".***
        5. ***אבני חן (ח"ב כנפי רוח פרק ט"ז סעי' ב', עמ' ע"ה) – "כשאינו צריך לנקביו וגם אין לו פירות ומים כשיעור ויכול לברך על סוכריה וימצוץ לרגע קם ויסמיך הברכה יתכן דמהני".***
  2. *בורא נפשות****.***
     1. ***מסמיכין.***
        1. ***תפילת הדרך והלכותיה (סעי' ט).***
        2. ***הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' קמ"א אות ק"ח) – "מש"כ בשו"ע (או"ח ס' ק"י סע' ו) שמהר"מ מרוטנבורג היה מסמיך את תפילת הדרך לברכת 'הגומל חסדים טובים' כדי שתהיה ברכה הסמוכה לחברתה, וכתב המשנ"ב (שם סקכ"ח) שאם הולך באמצע היום - יסמיכה לברכה אחרת, כגון שיאכל וישתה איזה דבר ויברך ברכה אחרונה וכו' - האם הכוונה בין ברכת בורא-נפשות ובין ברכת 'על-המחיה' או על המחיה בדווקא, כי סיום ברכת בורא נפשות אינו נחשב ברכה חוץ מלדעת הגר"א (המובאת במשנ"ב סו"ס ר"ז). תשובה: יכול לסמוך גם לבורא נפשות, כי הסיום נאמר רק משום הספק שמא הוא ברכה, ומצד שני הוא מונע מלחשוב שתפלת הדרך היא סיום בורא נפשות".***
        3. ***אבני חן (ח"ב כנפי רוח פרק ט"ז סעי' א', עמ' ע"ה) – "יש להסמיך תפילת הדרך ל'הגומל חסדים טובים לעמו ישראל', או לברכה אחרונה על שתיית מים, או על אכילה, או לאשר יצר".***
        4. ***שיח הלכה (סי' ק"י אות ט"ו).***
        5. ***אשי ישראל (פרק נ' הע' י"ד) – "במ"ב סי' מז ס"ק יא כתב דא"א להסמיך לברכה קצרה שאינה פותחת בברוך, ואף שגם לדעת המ"ב סי' קי ס"ק כח שמסמיכה לברכת בורא נפשות, שאינה מסיימת בברוך, וא"כ הו"ל כברכה קצרה, וא"כ איך אפשר להסמיך לה תפלה"ד, ועיין שיח הלכה סי' קי ס"ק טו דצ"ל דמה שא"א להסמיך לברכה קצרה כיון שעי"ז יראה כברכה אחת, אך בברכת בורא נפשות כיון דמסיים ברוך חי העולמים, תו לא נראה כברכה אחת".***
     2. ***נחשב ברכה קצרה.***
        1. ***תשובות והנהגות (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ב') – "האם בורא נפשות חשיב ברכה קצרה. והשיב דנחשב לברכה קצרה".***
     3. ***מראי מקומות – כתבי קהלות יעקב החדשים (ח"א סי' ז', "דצ"ע"), הגרשז"א זצ"ל (ועלהו לא יבול ח"א עמ' פ"א אות פ"ב).***
  3. *אשר יצר****: האם יכול לעשות צרכיו לפני שיוצא לדרך,*** *ולהמתין* ***מלומר אשר יצר כדי שיוכל להסמיכה לתפילת הדרך.***
     1. ***לא.***
        1. ***הגריש"א זצ"ל (אשרי האיש ח"א פרק כ"ב אות ג') – "ובדין ' ברכה הסמוכה לחברתה' נשאל, אם כשיוצא לדרך ורק אחרי משך זמן יגיע ליציאה מהעיר, האם יכול לעשות צרכיו לפני שיוצא לדרך, ולברך בדרך שיהיה 'ברכה הסמוכה לחברתה'. והשיב רבינו, שלא".***
     2. ***כן [ובלבד שלא ישכח].***
        1. ***הגרח"ק זצ"ל (שאלת רב ח"ב פרק י"ג אות ב') – "העומד לצאת לדרך עכשיו, ורוצה להסמיך ברכת אשר יצר לתפילת הדרך, האם מותר להמתין כעשר דקות (עכ"פ לא זמן ממושך), מלומר אשר יצר כדי שיוכל להסמיכה לתפילת הדרך. תשובה: מותר ובלבד שלא ישכח".***
     3. ***מראי מקומות.***
        1. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק כ"א הע' י"א) – "וסיפר רבנו שפעם הציע לפניו הגרא"מ שך שליט"א [זצ"ל] את ספיקו בענין תפלת הדרך, שמנהגו להמתין - קודם צאתו לדרך מב"ב לירושלם - מלברך אשר יצר עד שעת הנסיעה, ואז בנסיעתו מברך אשר יצר ומסמיך לה תפלת הדרך. אבל עדיין אין דעתו נוחה מזה לפי שבאופן זה אין ברכת אשר יצר סמוכה לזמן חיובה (וראה במ"ב סי' ז' סק"ו שטוב ליזהר לברכה מיד). והשיבו רבנו: 'אני איני מברך תפלת הדרך כלל בנסיעה כגון דא', וכנ"ל. ואמר הגרא"מ שליט"א [זצ"ל], יש לכם על מי לסמוך בהנהגה זו, כי גם הגרי"ז ז"ל לא הי' אומר תפלת הדרך בכה"ג, אלא היה כוללה בברכת שומע תפלה שבשמו"ע".***
  4. *האם עדיף שכל אחד לברך לעצמו, או אחד יש לו 'ברכה הסמוכה לחברתה' ויברך ויוציא את כולם****.***
     1. ***שכל אחד לברך לעצמו.***
        1. ***הגרח"ק זצ"ל (שאלת רב ח"ב פרק י"ג אות ו') – "שנים שנוסעים בדרך ורק לאחד יש עמו מזונות כדי לברך ולהסמיך ברכתו לתפה"ד, האם כדאי שהשני ישמע ממנו תפה"ד ויצא בשומע כעונה, ויחשב גם לו כמי שסמך ברכה אחרת לתפילת הדרך. תשובה: לא מהני לו".***

***הגרח"ק זצ"ל (שאלת רב ח"ב פרק י"ג אות ז') – "שנים הנוסעים בדרך ורק לאחד יש מאכל בכמות שיכול לברך ע"ז ולהסמיך ברכתו לתפה"ד, והשני רוצה לצאת ממנו בשומע כעונה כדי לצאת הדעות שצריך להסמיך לה ברכה, האם סגי שישמע ממנו התפה"ד לבד או צריך גם להקשיב ברכת על המחיה ולא אמרינן שמאחר שהמשמיע מברך תפה"ד עם ברכה סמוכה ה"ה גם השומע מקבל דין זה. תשובה: לא ירויח כלום".***

* + - 1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ח') – "איך הדין בשנים שנוסעים בדרך, ורק לאחד יש עמו מזונות כדי לברך ולהסמיך ברכתו לתפלת הדרך, האם כדאי שהשני ישמע ממנו תפלת הדרך, ויצא בשומע כעונה, ויחשב גם לו כמי שסמך ברכה אחרת לתפלת הדרך, או דלא נעשה בזה כשומע כעונה. והשיב וז"ל, נלענ"ד דאינו מועיל לשני, עכ"ל".***

***עי' הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ט') – "מה הדין אם שניהם יש להם מזונות, ורק אחד מברך, האם מי שאינו מברך יאכל ושוב חבירו יברך תפלת הדרך, דהאם זה נחשב לברכה הסמוכה לחברתה. והשיב וז"ל, לא, עכ"ל".***

* + 1. ***מראי מקומות – משנת יוסף (ח"ט סי' ל"ב).***
       1. ***הגריש"א זצ"ל (אשרי האיש ח"א פרק כ"ב אות ב') – "נשאל רבינו בכמה שיצאו יחדיו לדרך, ורק אחד יכול לברך תפילת הדרך ב'ברכה הסמוכה לחברתה', האם עדיף שאותו אחד יברך ויוציא את כולם, וירויחו כולם את המעלה שיהיה הברכה סמוכה לחברתה, או שיכול כל אחד לברך לעצמו. והשיב, שמוטב שהאחד יוציא את העשרה, ולא יברכו כ"א לעצמו".***
  1. *האם אפשר לומר ברוך אתה ה' למדני חוקיך****.***
     1. ***לא.***
        1. ***הגריש"א זצ"ל (דברי חכמים או"ח אות קפ"ז) – "בשו"ע כתב דנכון לאכול דבר מה סמוך לתפילת הדרך ויברך אחריו ברכה אחרונה מעין ג', בכדי שתהא ברכה הסמוכה לחברתה, האם נכון לומר פסוק 'ברוך אתה ה' למדיני חוקיך' כשאין לו מה לאכיל. תשובה: הגריש"א ביאר דממ"נ אין לומר כן, דאם כוונתו לברכה הוי ברכה שאינה צריכה ואם כוונתו לומר פסוק לא הועיל כלום לגבי ברכה הסמוכה".***
        2. ***שבט הלוי (שערי הוראה ח"ג עמ' מ"א) – "וכן מוכח לפום ריהטא מהא דנחתו רבותינו הפוסקים למצוא טצדקי האיך להסמיך הברכה לחברתה ואחד מהם לא כתב פתרון זה, כנלענ"ד לפום ריהטא, ודו"ק".***
        3. ***הגרח"ק זצ"ל (גם אני אודך בעניינים שונים ח"ב אות ס"ו) – "שאלה: תפילת הדרך צריך להסמיך לברכה אחרת (שו"ע או"ח סימן ק"י סעיף ו'). האם אפשר לומר ברוך אתה ה' למדני חוקיך, ואח"כ להמשיך תפילת הדרך, או לא. תשובה: לא".***

***הגרח"ק זצ"ל (דברי שי"ח פר' ואתחנן תשע"ו סוף עמ' ב') – "שאלה: בתפילת הדרך צריך להסמיך לברכה אחרת כמבו' בשו"ע או"ח סי' ק"י ס"ו, אם אפשר לומר, ברוך אתה ה' למדני חוקיך ואח"כ להמשיך תפילת הדרך. תשובה: לא. [ובס' אלא ד' אמות פכ"ה שמרן מסמיך לברכה עי"ש ובס' משנת שלמה תפילה עמ' תקכ"ד מש"כ. ע"ע קובץ המאור תכ"ה מהגאב"ד סאטמר זצ"ל הגר"י שטייף ועוד בזה]".***

* + - 1. ***באר שרים (או"ח סי' נ"א אות ט"ז) – "זו אינה ברכה אשר תקנוה לפתוח בברוך ומה אהני לן".***
  1. *חוה"מ סוכות ונוהג שלא לאכול חוץ לסוכה****.***
     1. ***עדיף לאכול בכדי שיהא ברכה סמוכה לחברתה.***
        1. ***הגראי"ל שטיינמאן (ימלא פי תהלתך, עיונים בתפילה עמ' רפ"ב) – "ומסתבר דעדיף לאכול בכדי שיהא ברכה סמוכה לחברתה, דהא לדעת מהר"ם מרוטנברג צריך לעשות כן מעיקר הדין, אבל שלא לשתות ולטעום כלום חוץ לסוכה זה רק מעלה דהרי זה משובח, כמש"כ בשו"ע (סימן תרל"ט סעיף ב') דמי שיחמיר על עצמו ולא ישתה אפי' מים חוץ לסוכה הרי"ז משובח, ובעצם דבריו צ"ב דכיון שאין דינם להיות סמוכין למה ע"י שיסמיכם זה יחשב ברכה סמוכה לחברתה".***
     2. ***לוותר על הסמיכות.***
        1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות י') – "מי שיצא לדינא בחוה"מ סוכות, ונוהג להחמיר שלא לאכול ולשתות כלום חוץ לסוכה, האם עדיף לוותר על שתי' או טעימה חוץ לסוכה. והשיב וז"ל, לענ"ד לוותר על הסמיכות, עכ"ל".***
     3. ***מראי מקומות.***
        1. ***הגרח"ק זצ"ל (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ג') – "מי שיצא לדרך בחוה"מ סוכות, ונוהג להחמיר שלא לאכול ולשתות כלום חוץ לסוכה, האם עדיף לוותר על סמיכות ברכה לחברתה, או לוותר על שתי' או טעימה חוץ לסוכה. והשיב דבודאי יברך על הסמיכות".***

***הגרח"ק זצ"ל (מאיר עוז ח"ד עמ' תפ"ה) – "שמי שמדקדק לא לשתות מחוץ לסוכה לא יקל בזה בשביל תפלת הדרך".***

* 1. ***מראי מקומות.***
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה סוף עמ' ע"ד) – "שאלה: מובא במשנ"ב (סי' ק"י סקכ"ח) שצריך לסמוך את תפילת הדרך לברכה אחרת משום שאינו פותח בברוך, האם זהו חיוב גמור וכמה צריך להשתדל אחריו. תשובה: לא מעכב".***
     2. ***הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' ק"מ אות ק"ו) – "מי שאומר תפילת-הדרך ואינו חותם בשם - האם יש ענין שתפילת הדרך שלו תהיה סמוכה לברכה שלפניה. תשובה: לא".***

***הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' קמ"א אות ק"ט) – "שניים שנוסעים בדרך כזו שאחד נוהג לברך במקרה כזה בשם, והשני - לא, אולם לשני יש אפשרות לברכה סמוך לחברתה - מי עדיף שיוציא את השני י"ח - האם זה שמברך בשם, אבל לא תהיה זו ברכה הסמוכה לחברתה, או זה שאינו מברך בשם, אבל הברכה תהיה סמוכה לחברתה. תשובה: הראשון. שאלה: למה. תשובה: בלי שם אינה ברכה".***

* + 1. ***תשובות והנהגות (ח"ה סוף סי' מ"ו, אליבא דהלכתא גליון י"ג עמ' י') – "ויש נוהגין להשתדל אם אפשר לברך הברכה סמוך לברכה אחרת והיינו לברכת הנהנין שלאחריה או לאשר יצר, אבל גם בלי זה מותר לברך וכמבו' במ"ב (סי' ק"י סקכ"ח), ואדרבה יש מקום לומר שלא לדקדק בזה שתהא סמוכה לחברתה שאז נראה שמכוין לברכה, ויש חוששין שבזמנינו אין צורך, והוא בחשש ברכה לבטלה, משא"כ בנוסח המקובל ואינה סמוכה י"ל דהוי כתפלה ואין לחוש, וכמש"כ הפר"ח יו"ד (ס"ס ק"י) בדיני ספיקות דמותר לומר תחינה ולחתום בא"י שומע תפלה, ורק אם מכוין לברכה אסור".***

1. ***שיעור הדרך המחייב תפילת הדרך - סעיף ז'.***
   1. *פרסה****.***
      1. ***חוט שני (ריבית עמ' קמ"ז) – "ובזמנינו שנוסעים מעיר לעיר במכונית ומצוי תאונות דרכים ר"ל כל הדרכים הם בחזקת סכנה*** *ויש לברך תפילת הדרך אף בפחות מפרסה* ***גם בנסיעה קצרה [כלומר שאין שיעור פרסה מעיר לעיר], וכן ראיתי למרן החזון איש זצללה"ה שנהג כן למעשה. ומ"מ הנוסע בתוך העיר והעיר גדולה יותר מפרסה, מסתברא שאין לברך ואף שגם בתוך העיר הוא מקום סכנה בזמנינו וכידוע, דלא תיקנו תפלת הדרך אלא כשהוא 'בדרך', ו'דרך' הוא דוקא כשיוצא מן העיר ולא בתוכה".***
      2. *קשה: שלכאורה צריך שתי פרסאות****, חד "יש לו לילך פרסה" וחד "שלא הגיע תוך פרסה" – בצל החכמה (ח"ה ריש סי' ס"ח, "והנה כשיש בין שתי עירות רק דרך פרסה לעולם לא יתרחק אדם מעיר יותר מחצי פרסה. שאם יצא מעירו וכבר התרחק ממנה יותר מחצי פרסה א"כ הוא נמצא כבר תוך חצי פרסה סמוך לעיר השניה שהולך לשם, כיון שאין בין שתי העירות רק פרסה אחת בלבד. מעתה תימה כיון דתוך פרסה סמוך לעיר לא הוי מקום סכנה ומה שאמרו בירושלמי כל הדרכים בחזקת סכנה היינו ברחוק עכ"פ פרסה מן העיר כמש"ש הרבינו יונה והרא"ש, א"כ איך אפשר שיברכו תפה"ד בהולך מעיר לעיר שאין ביניהם אלא דרך פרסה, הרי הוא אז לעולם תוך פרסה לעיר. - ואין לדחוק ולומר דמה שאמר שהיו מברכים בהולך מעיר לעיר כשיש ביניהם פרסה, היינו פרסה שהיא בחזקת סכנה ור"ל שחוץ מפרסה הסמוך לכל עיר ועיר יש עוד פרסה ביניהם, חדא דלישנא לא משמע הכי כלל. ועוד שהרי מקור דברי השו"ע לחלק בין דרך פרסה לפחות מפרסה הוא באבודרהם מובא בב"י שם (ד"ה כתב הרד"א עתה) ושם משמע להדיא דמיירא ביש בין עיר לעיר פרסה אחת בלבד"), ברכת ה' (ח"ד פרק ז' הע' כ"ג ד"ה והנה, עמ' תק"ב), הרר"י כהן (המשביר ח"א עמ' קע"ו).***
   2. *אם יש לו ליסע פרסה ביחד****: אך שהוא נוסע הפרסה דרך איזה עיר או שיודע שאיזה עיר קרובה בצד דרך נסיעתו בתוך פרסה.***
      1. ***מסופק.***
         1. ***בה"ל (סעי' ז' ד"ה ואין) – "אפילו אם יש לו ליסע פרסה ביחד אך שהוא נוסע הפרסה דרך איזה עיר או שיודע שאיזה עיר קרובה בצד דרך נסיעתו בתוך פרסה ג"כ לא יאמר תה"ד בחתימה דהא ליכא מקום סכנתא ואפשר דלא פטרו רק אם כל דרך נסיעתו היה פחות מפרסה ומה שאמר אח"כ ובלבד שלא הגיע וכו' שאני התם דמה שהלך כבר ליכא לאיצטרופי לחייבו עי"ז ומה שיסע למחר נסיעה אחריתא היא משא"כ בעניננו וצ"ע".***
      2. ***תפילת הדרך אם ברכה.***
         1. ***שבט הלוי (ח"י סי' כ"א אות א') – "הנה ת"ח אחד הציע דעתו דבזה"ז אין לברך תפילת הדרך בברכה עם הזכרת ה', היות שבהרבה דרכים ישנם ישובים סמוך לדרכים בתוך פרסה לדרך והלא נפסק שבהגיע לתוך פרסה לעיר שוב לא יכול לברך, והישובים כהיום צמודים שכיוצא מעיר אחת רצוני מפרסת העיר שוב הוא תוך פרסה ליד עיר אחרת באה"ק. ולבבי לא כן ידמה,*** *דתוך פרסה לא מוזכר רק כשיוצא מעירו* ***והוא עדין תוך פרסה לעירו שעדין לא חל עליו חיוב ברכה זו דתוך סמוך לעיר לא שכיחי חיות ולסטים, וכן בגמר הליכתו וכבר מסיים והוא מגיע למטרה שלו שוב לא שייך לברך עוד, אבל כשהוא הולך על אם הדרך וסמוך לכביש הדרך או הנסיעה ישנם ישובים תוך ד' מילים שיעור פרסה והוא עובר במעוף על ידם, והוא באותם סכנות דרכים דשייכים בזה"ז כמו תאונות השכיחים כ"כ בעו"ה, וכה"ג אריכות דרך זה הוא הגורם לתפלת הדרך. וראיתי במ"ב בבה"ל סי' ק"י שנסתפק בכזה והניח בצ"ע, ובעניותי סתימת הפוסקים כמפורש דחייב בתפה"ד וגם טעמא דמסתבר הוא".***
         2. ***שלחן הלוי (דרכי זמנינו עמ' כ"ז ).***
      3. ***מראי מקומות.***
         1. יביע אומר (מעין אומר ח"א פרק י"א סי' ט') – "שאלה: תפילת הדרך שיש לאומרה כאשר יש שבעים ושתים דקות נסיעה מהיציאה מהעיר עד הכניסה לעיר, מה הדין כאשר בתוך הנסיעה עוברים בתוך מקומות ישוב. האם זה מצטרף, או צריך להוריד זאת. תשובה: אם זה גבולי יברכו".
   3. *אם היה לילך ישר לא היה פרסה****: האם תלוי בדרך הכביש או בדרך אויר.***
      1. ***אינו מברך בשם.***
         1. ***בצל החכמה (ח"ה סי' ס"ח) – "נוסע פרסה או יותר אבל כל אותה הדרך נוסע תוך פרסה סמוך לעיר ע"י שנוסע בסיבובים, או שיש עקומיות בדרך, או שיש עיר תוך פרסה בצד הדרך שהוא נוסע וכל כה"ג, יאמר תפה"ד בלא חתימה".***
         2. ***מאיר נתיבים (קונ' דרכי אורי עמ' רע"א סעי' ו').***
      2. ***מברך.***
         1. ***אשל אברהם (סעי' ז' ).***
         2. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק כ"א הע' י"ג) – "והיינו לפי המרחק בפועל, לרבות עיקולי הדרך, ולא לפי המרחק האוירי שבין ב' המקומות, ופשוט".***
         3. ***הגריש"א זצ"ל (שיעורי מרן הגרי"ש ברכות דף ל., עמ' ש"כ) – "שאלה: האם דרך פרסה היינו בקו אווירי, או לפי מסלול הנסיעה שהכביש מתעקם. [כגון שממקום היציאה עד מקום היעד, בקו ישר באוויר יש פחות מפרסה. אבל במסלול הנסיעה עם פיתולי הכביש יש פרסה]. תשובה: מה קו אווירי?! הוא נוסע באוויר?! [הואיל והדרך היא בקרקע מודדים לפי הדרך והכביש שבקרקע כמה הדרך בו]".***
         4. ***פסקי תשובות (הע' ).***
      3. ***אינו חיוב בתפילת הדרך.***
         1. ***אמת ליעקב (דברי חכמים או"ח אות ק"צ בהג"ה) – "שמעתי בשם הגרי"ק דבר חידוש דמדידת המרחק של פרסה וכדו' לגבי תפלות הדרך מידדום בקו אוירי".***
         2. ***עי' הגרח"ק זצ"ל (מאיר עוז ח"ד עמ' תפ"ז) – "צידד שמודד בקו אוירי".***
   4. *בין ירושלים לבני ברק****.***
      1. ***מברכים.***
         1. ***קהלות יעקב (ארחות רבנו ח"א עמ' ס"ב אות ר"ז) – "כשנסעתי מב"ב לירושלים עם מו"ר, אמר מו"ר אע"פ שיש ישובים סמוכים בהמשך מ"מ הם נחשבים כעירות אחרות וי"ל תפלת הדרך בסוף עבורה של עיר בני ברק (דהיינו בגמר ע' אמה ושיריים נסענו בכביש גהה. (עי' סי' ק"י ס"ז ובמ"ב). כשנסעתי עם מו"ר לירושלים עם המכונית של ר' טובי', נסענו שלש פעמים ואפשר יותר (זה הי' לאחר מלחמת ששת הימים) אמר מו"ר את תפלת הדרך מיד לאחר הרמזור הרביעי בכביש גהה (הנקרא צומת מסובים) (תחילת ספירת הרמזורים מהרמזור בגבעת שמואל ע"י בית חרושת קוקה קולה) ואין ראי' מזה להיום שגדל והתרחב הישוב שם".***
         2. ***אז נדברו (ח"י סי' כ"א(ב')) - לשונו מובא לעיל.***
         3. ***הגריש"א זצ"ל (שיעורי מרן הגרי"ש ברכות דף ל. [עמ' ש"כ], ישא יוסף ח"ג סי' כ"ה אות א' ) – "שאלה: האם אומרים תפילת הדרך בברכה בנסיעה מירושלים לבני ברק. תשובה: אני אומר".***
         4. ***הגרח"ק זצ"ל (שאלת רב ח"ב פרק י"ג אות ט') – "האם יש לברך תפה"ד בשם ומלכות בנסיעה מבני ברק לירושלים. תשובה: כן".***
         5. ***תשובות והנהגות (ח"ה סי' מ"ו [לשונו לקמן], עי' ח"א סוף סי' קצ"ט, סוכת חיים תפילת הדרך אות ו') – "האם אומרים תפלת הדרך מירושלים לבני ברק. והשיב כן".***
      2. ***אינו מברכים.***
         1. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק כ"א סעי' ג', הע' י"א [לשונו מובא לעיל]) – "בנסיעה בין ירושלם לב"ב לא אמר רבנו תפלת הדרך, וכן הורה לשואלים (ומכל מקום נראה שהיה כוללה בברכת שומע תפלה בתפלתו לפני הנסיעה). אבל כשהיתה הנסיעה דרך ישובים של ערביים (בזמנים שהיה חשש סכנה), אמר".***

***הגרשז"א זצ"ל (שלהי דקייטא סי' פ"ט אות י"א) – "הנוסעים מב"ב לירושלים יאמרו תפילת הדרך בלא שם ומלכות".***

* 1. *בין ירושלים לת"א****.***
     1. ***מברכים.***
        1. ***אז נדברו (ח"י סי' כ"א(ב')) - לשונו מובא לעיל.***
     2. ***אינו מברכים.***
        1. ***הגרשז"א זצ"ל (מנחת שלמה תנינא (ב - ג) סי' ס' אות ד' ס"ק א') – "מת"א לירושלם, לענ"ד לגמרי פטור, שהרי צריך להיות מקום של שתי פרסאות בלי ישוב, ותודה לד' שמיושב. אולם במקומות שיש ישוב ערבי הואיל וכעת הם אויבים יש לחושבו כמקום לא מיושב. ובנוגע לשיעור, מקובל לענין זה לחשוב לפי המרחק של השטח ולא לפי זמן הנסיעה. ובעיקר הדבר מסופקני דבאותם הכבישים ובאותם הזמנים שכלי רכב מצויים, וכ"ש אם יש גם פקוח של משטרה ניידת יתכן שטוב לברך בלי הזכרת החתימה, אך זה חדוש".***

***הגרשז"א זצ"ל (מבקשי תורה סי' רל"ה אות י"ג) – "שאין אומרים הברכה בתפילת הדרך, בכביש ירושלים-ת"א כיון שאין בדרך זו את השיעור הנצרך לברכה בלא בתים, אך אפשר לומר התפילה בלא שיחתום בברכה".***

***הגרשז"א זצ"ל (***מוריה חרל"ח טבת תשנ"ו עמ' ע"ז) – "בענין נסיעה מת"א לי-ם, אמר לי מרן זצוק"ל כי אין הוא נוהג לומר את תפילת הדרך כיון שיש רצף של ישובים דהיינו אין הפסק בין ישוב לישוב רחוק יותר מ-8 ק"מ, אבל בנסיעה לטבריה וצפת נוהג מרן לומר תפילת הדרך (אף שיש לו גם על כך הערה בהיות שאין פחד ומורא משודדים וכדו' בדרך נסיעתם). ולשאלתי האם אפשר לשיטתו לומר את תפילת הדרך בין ת"א לי-ם ללא שם ה' בסופו, דהיינו לומר יה"ר מלפניך ה' או"א... ברוך שומע תפלה. השיב שבהחלט אפשר לומר כך כתפילת תחנונים, והעיקר שלא לומר את שם ה' בסופו כמטבע חיתום של ברכה".

* 1. *בין ירושלים לבית שמש****.***
     1. ***מברכים.***
        1. ***פסקי בושם (פרק ב' סעי' י', אור ישראל גליון נ"ו עמ' ל"א אות ו') – "נוסע מירושלים לבית שמש, אומר תפילת הדרך".***
     2. ***מראי מקומות.***
        1. ***תשובות והנהגות (ח"ה סי' מ"ו, אליבא דהלכתא גליון י"ג עמ' י') – "בנידון שאלתו בתפלת הדרך כשנוסע מירושלים לבני ברק או לבית שמש, במנהגי הגרש"ז אויערבאך זצ"ל ('הליכות שלמה' פרק כ"א הערה י"א) מביא ששמע מהגאון רבי אלעזר שך זצ"ל שמרן הגאון דבריסק לא אמר בשם ומלכות כשנסע לת"א, רק היה כוללה בשומע תפלה בשמו"ע, ואולי טעמו שעיקר הסכנה בדרך הוא מפני תאונות דרכים וזהו שייך בעיר כמו בדרך ואין הדרך מקום סכנה במיוחד, אבל רבינו החזו"א זצ"ל והסטייפלר זצ"ל נהגו לברך בנסיעה בין ירושלים לבני ברק*** ***... ואני לעצמי נוהג בס"ד לומר בנסיעה לבית שמש או למודיעין תפלה בלא נוסח ברכה, דכמו שתיקנו חז"ל בכרך מסוכן כשיוצא או נכנס שמה*** ***... ומיהו מירושלים לבני ברק נוהג אני לברך נוסח תפלת הדרך הארוך ומעומד דוקא, ומבקש אני מנהג המכונית לעצור ואני יוצא ומברך מעומד".***
  2. *בין נוא יארק למאנסי****.***
     1. ***אמת ליעקב (הע' קל"ח, במחיצת רבינו עמ' ס', הע' מ"ז, הע' מ"ח) – "כשנסע רבינו ממאנסי לנוא יארק, נהג לומר תפלת הדרך בשעה שהגיעה המכונית לכביש המהיר (***Palisades Parkway After Exit #7***) שמחוץ למאנסי. וכשנסע מנוא יארק למאנסי אמר תפלת הדרך קצת לאחר שעברה המכונית את גשר וואשינגטון לאחר תחנת הבנזין (***Gasoline Station***) הגדולה שבתחלת הכביש המהיר הנ"ל בדרך למאנסי. קודם שהתחיל בתפלת הדרך, לבש את כובעו".***
  3. *אוניה****.***
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ג) – "שאלה: הנוסע בים עם אוניה, שיעור פרסה, האם יברך תפילת הדרך. תשובה: יכול לברך".***
  4. *תפילת הדרך בשחיה בים****.***
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ג) – "שאלה: השוחה בים שיעור פרסה, רחוק מהיבשה, האם יברך תפילת הדרך, ואולי גם בפחות מפרסה, וצ"ע. תשובה: לא נהוג".***
  5. *תפילת הדרך בהולך לטייל חוץ לעיר****.***
     1. ***מברך.***
        1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ג) – "שאלה: המטייל מחוץ לעיר שיעור פרסה, האם צריך לברך תפילת הדרך. תשובה: לא נהוג".***
           1. ***הרא"ח שציגל (אליבא דהלכתא גליון י"ג עמ' ח' אטור א') – "שמעתי לבאר הטעם שלא נהוג לברך בטיול, שמכיון שלא הולך למקום מסויים, רק סתם לטייל, לא הוי זאת יוצא לדרך, ודו"ק".***
     2. ***ויהי בנסוע (עמ' נ"ה סעי' י"ט, הע' ל"מ) – "י"א דגם ההולך לטייל על ההרים אם הולך יותר משיעור פרסה חייב בתפילת הדרך. [כן פסק הרב הארפענעס שליט"א (בספרו קובץ הלכות למעונות הקיץ) והגרש"ק גראס שליט"א (בעלים לתרופה גליון ש"ל)]".***
        1. ***ל"מ זה בתוך קובץ הלכות למעונות הקיץ, ול"מ הגליון עלים לתרופה (גליון ש"ל).***
  6. *תפילת הדרך בתוך העיר****.***
     1. ***אפשר לומר.***
        1. ***הגרח"ק זצ"ל (דעת נוטה ח"א הל' תפלה תשובה שצ"ח) – "האם בזמנינו שהסכנה רח"ל בדרכים גדולה, יש לומר תפלת הדרך גם בעיבורה של עיר, או עכ"פ בלא הזכרת שֵם. תשובה: אפשר לומר".***

***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה סוף עמ' ע"ב, הע' ר"ה) – "שאלה: יש שמועה בשם מרן החזו"א, שבזמנינו שיש תאונת דרכים, אין תלוי במרחק של פרסה מן העיר, האם זהו נכון. תשובה: הוא אמר שמותר לברך אבל אין חיוב [עי' בס' נזר החיים (עמ' קס"ו) בשם החזו"א. וכן בספר אורחות רבינו (ח"א עמוד ס"ב) שהחזו"א פסק שמב"ב לת"א המברך אין מזניחין אותו, מכיון שיש בזמנינו תאונות דרכים. וכן הביא בספר אעלה בתמר (עמוד כ"ה) בשם מרן החזו"א, שאפי' בתוך העיר מותר לברך תפילת הדרך מכיון שיש סכנת תאונות דרכים, אבל אין חובה]".***

***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ג) – "שאלה: קיי"ל (במ"ב סי' ק"י סק"ל) שבדרך של סכנה, גם בתוך פרסה לעיר מברך, ומהו הדין כשיש סכנה בתוך העיר ממש, כגון בשעת מלחמה שיש חיילים של האויב ברחובות, או שיש פצצות ויריות ברחובות, או שהגיעו חיות רעות, האם יברכו תפלת הדרך, גם בתוך העיר כשהולך ברחוב. תשובה: יכול לברך".***

***הגרח"ק זצ"ל (נקיות וכבוד התפלה עמ' רל"ח אות רס"ב) – "בבה"ל שם ב"ה ואין וכו' כתב גבי תפלת הדרך שאם נוסע דרך איזה עיר לא יאמר תפלת הדרך עם חתימה כיון שתפלת הדרך לא אומרים בתוך עיר. האם בימינו שהדרכים מקום סכנה מותר לומר עם חתימה גם אם יש בתים באמצע הדרך. תשובה: מותר אבל אין חיוב".***

***הגרח"ק זצ"ל (דברי שי"ח פר' ואתחנן תשע"ו עמ' ב') – "שאלה: האם גם בתוך העיר כשנוסע יכול לומר תפילת הדרך משום סכנת דרכים. תשובה: אפשר. [וכ"כ בס' אורחות רבינו ח"א עמ' ס"ב בשם הקהילות יעקב זצ"ל והחזו"א, וכן הביא בתשו' והנהגות ח"א סי' קצ"ט, וכן השיב מרן בס' מאיר נתיבים עמ' רע"ט, ועמש"כ בס' תהילה לדוד סי' ק"י ובשו"ת שבט הלוי ח"י סי' כ"א, ובס' מאיר נתיבים עמ' רע"ד הביא שכן נהג הגר"ש רוזבסקי זצ"ל, ובס' דולה ומשקה עמ' ע"ב מובא בשם החזו"א שמותר לברך ואין חייב עי"ש, ובס' נזר החיים עמ' קס"ו ובס' דעת נוטה עמ' שצ"ז עי"ש ובס' אשי ישראל פ"נ הערה כ"ד, ובס' אעלה בתמר עמ' כ"ה ובס' חוט שני ריבית ענינים עמ' קמ"ז]".***

* + 1. ***שלא לברך.***
       1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' קל"ח אות ק') – "באילו מקרים יש לסיים את תפילת-הדרך בשם. האם בכל נסיעה מחוץ לישוב. האם בנסיעה מתל-אביב לפתח-תקוה או בירושלים ממזרח למערב. תשובה: לא. למנהג אדמו"ר זללה"ה אין לומר בשם אא"כ מגיעים לנקדה הרחוקה מכל הכוונים ד' מילים מישוב, וגם לא חולפים שם כוחות הבטחון".***

***עי' הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' קל"ח סוף אות ק') – "כשנוסעים נסיעה ארוכה שדרכה עוברים דרך יישובים יהודיים ויישובים של גויים, האם יברכו את תפילת-הדרך בשם. למה. תשובה: איני יודע".***

* + - 1. ***תשובות והנהגות (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ד') – "לפי החזו"א דאפשר לברך תפלת הדרך בתוך העיר, האם נוהגין כן. והשיב דלא".***
  1. ***מראי מקומות.***
     1. ***חזו"א (ארחות רבנו ח"א עמ' ס"ב אות ר"ח) – "ספר לי ת"ח אחד ממקורביו של מרן החזו"א זצוק"ל שנסע עם מרן ועם עוד אנשים במונית לברית ביפו זה הי' בשנת תש"י בערך, ושאל אחד מן הנוסעים את מרן היום שיש הרבה מכוניות בדרך ויש סכנה אם אפשר לברך תפלת הדרך בעיר וענה מרן זצוק"ל המברך אין מזניחין אותו. ועוד שמעתי מאחד מבני ביתו ששאל את מרן בענין לברך תפלת הדרך כשנוסע מב"ב לת"א וענה לו הרשות לברך משום שהנסיעה במכונית סכנה".***
     2. ***הגריש"א זצ"ל (דברי חכמים או"ח אות קפ"ח) – "הנוסע בלילה ועובר דרך בתי חרושת שעובדים בהם רק במשך היום האם נחשב שהוא נוסע דרך מקום ישוב שיהא פטור מתפילת הדרך. תשובה: הגריש"א פסק דאיזור תעשיה אעפ"י שהנו שומם בשעות הלילה מקרי ישוב".***

***הגריש"א זצ"ל (דברי חכמים או"ח אות קפ"ט) – "יש הנמנעים מלנסוע מירושלים לחברון מחמת סכנה מהישמעאלים בדרכים, האם מי שנוסע מחויב לומר תפילת הדרך. תשובה: הגריש"א פסק דממ"נ פטורים מלומר תפילת הדרך דאם באמת יש סכנה בדבר הרי אסור ליסע, ובאם אדם נוסע הרי גילה דעתו דהוא חושב שאין בה חשש סכנה, ופטור מתפיה"ד".***

* + 1. ***חוט שני (ריבית ריש עמ' קמ"ח) – "הערים תל-אביב, בני ברק, פתח-תקוה, אפשר דכולם נחשבים כעיר אחת והנוסע מעיר אחת לחברתה אינם צריכים תפילת הדרך. אמנם הנוסע מבני ברק או מירושלים לקרית ספר ודאי חשיב עיר אחרת אף אם אין ביניהם שיעור פרסה בלא ישוב".***
    2. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ג) – "שאלה: עיר גדולה מאוד כגון ירושלים, שיש בתוכה שטחים ריקים, ויש מקום באמצע השטחים הריקים שרחוק פרסה מהבתים מכל צד, מהו דינה, האם ההולך לשם יברך תפילת הדרך וצ"ע. תשובה: לא נהוג".***

***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ג) – "שאלה: כשיש מרחקים בין עיר לעיר, למשל 'בתוך גוש דן', שיש מרחקים בין ב"ב לר"ג, ובין ר"ג לת"א, ובין ת"א לפ"ת, וכל כיו"ב. אם נמצא מרחק בלי בתים. שרחוק מכל צד פרסה מהבתים, האם נסתכל על כל עיר ועיר כעיר בפנ"ע, (לפי חוקי המדינה שיש לכל עיר עירייה נפרדת ומיסים חלוקים וכו'). או שנאמר שכל גוש דן, הוא עיר אחת. ויש בתוך כל העיר הגדולה הזו, מרחק של שטחים ריקים, ודינו כשאלה קודמת. תשובה: עיר א'".***

***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ד) – "שאלה: קיי"ל (שם ס"ה) שבאותו היום כל שנוסע ונוסע אין חייב בתפלת הדרך שנית, ונסתפקנו האם גם כשמשנה את צורת הליכתו. למשל, שחלק מן הדרך הלך רגלי, ואח"כ עבר לנסיעה ברכב, או איפכא (או שהתחיל בנסיעה ברכב, ואח"כ עבר לנסיעה באוירון, או באניה), האם יתחייב בתפילת הדרך מחדש, (או שמה לי צורה זו או זו). תשובה: אין נ"מ".***

***הגרח"ק זצ"ל (אשי ישראל עמ' תשס"א אות קנ"ט) – "אם התחיל לומר תפילת הדרך ואינו זוכר בע"פ את הנוסח המדויק, האם יכול לומר נוסח אחר ולסיים בסוף בברכה. תשובה: מסתבר שיכול".***

***הגרח"ק זצ"ל (אליבא דהלכתא גליון י"ג עמ' ט"ו) – "שאלה: מטו משמיה דהקה"י זצ"ל שהיה מברך תפילת הדרך מיד מעיר ב"ב האם נכון השמועה כי במ"ב (סי' ק"י ס"ק כ"ט) הביא חבר פו' שהסכימו דלכתחילה יש ליזהר שלא יתפלל כשעדיין הוא בתוך העיר אף שמכין עצמו לצאת לדרך אלא רק אחר עיבורה של עיר. תשובה: לא היה אומר תפיה"ד אלא רק אחר שכלו הבתים וע' אמה ושיירים, ולא קודם לכן (ועיין אורחות רבינו ח"א)".***

* + 1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (תשובות אביגדר הלוי או"ח עמ' ק"מ אות ק"ד) – "י"א שהיוצא לדרך יאמר תפילת-הדרך בתפילת עמידה הסמוכה ליציאה לדרך, בברכת שומע תפילה. האם זהו גם כשיוצא לדרך כמה שעות לאחר אותה תפילה. כגון המתפלל שחרית בשעה שש וחצי והוא יוצא לדרך בשעה עשר וחצי - האם גם אז יאמר תפה"ד בברכת 'שומע-תפילה' או שמא זה נחשב הפסק גדול מדי, ואם כן - מה השיעור. תשובה: יש לומר בתפילת עמידה בכל מקרה שיש ספק אם לאומרה בדרך. אחרת - אין לאומרה אלא לאחר שיצא מעיבורה של עיר".***

1. ***מטוס (***airplane***).***
   1. *תפלת הדרך בטיסה במטוס****.***
      1. ***אין לברך.***
         1. ***צפנת פענח (אישים ושיטות עמ' פ') – "ועד כמה שהיה הגאון קשה-הסגנון בכתיבה, כך היה - מרבה בכתיבה, כותב את ספריו, הנדפסים והבלתי-נדפסים עדיין, וכותב תשובות לאלפים ולרבבות. מכל קצוי תבל פנו אליו יום-יום בשאלות שונות, שאלות להלכה ושאלות למעשה, שאלות של 'קושיות' ושאלות של 'בקיאות', ולכולם באין הבדל השיב הגאון תיכף, על אתר, מבלי חשוב הרבה ומבלי שום עיון בספר. ותשובותיו מפתיעות גם בהמון מראי-המקומות שלהן וגם בחידוש-מקוריותן. דוגמא קטנה למקוריותו: שאלו אחד, אם צריך להתפלל 'תפלת הדרך' כשנוסעים באוירון. לא שהה הגאון אף רגע, והשיב תוך-כדי-דיבור: - גמרא מפורשת היא בחולין: 'כי יקרא קן צפור לפניך בדרך - מצא קן בים חייב בשילוח, שנאמר: 'הנותן בים דרך'***; ***אלא מעתה מצא קן בשמים, דכתיב: 'דרך נשר בשמים', הכי נמי דחייב בשילוח. - דרך נשר איקרי, דרך סתם לא איקרי'. הרי שבאויר לא נקרא בשם דרך. לא נכנס כאן לצד ההלכותי-המעשי שבדבר. מי שירצה יכול לחלוק על כך מן הסברא, שכן הסכנה שבדרך של אוירון אולי גדולה יותר משל דרך אחרת, וזקוקה יותר לתפילה. אלא שאין בזה כדי דחייה. לא על כל הסכנות תיקנו תפלה מיוחדת, ותפלה זו, שכך שמה בתלמוד ופוסקים: 'תפלת הדרך', יתכן לא ניתקנה אלא על מה שנקרא לפי ההלכה דרך. על כל פנים גילוי המקור המפתיע 'דרך בשמים' תוך כדי דיבור של השאלה הוא המעניין אותנו כאן".***
      2. ***אומרים תפילת הדרך.***
         1. ***דברי ישראל (או"ח סי' מ"ד ד"ה בנוגע).***
         2. ***אמת ליעקב (הע' קל"ט) – "הנוסע באוירון אומר תפלת הדרך [אבל מה שחיבר איוה רב תפלת הדרך מיוחדת לנסיעה באוירון, אין זה כלום ואין לאומרו] בשעה שהמטוס עדיין על הקרקע בזמן שמתחיל לנסוע במהירות על מסלול שדה התעופה".***
         3. אהלך באמיתך (פרק ***ט' סעי' ה', הע' ז') – "טס באוירון מברך ג"כ תפה"ד".***
         4. ***באר משה (ח"ז קונ' עלעקטריק סי' קי"ד) - לשונו לקמן.***
         5. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק כ"א סעי' ד', שלהי דקייטא סי' פ"ט אות ל"ו, ביצחק יקרא על המ"ב ס"ק ל') - לשונו לקמן.***
         6. ***משנה הלכות (חי"א סי' ע"ז) - לשונו לקמן.***
         7. ***הגריש"א זצ"ל (שיעורי מרן הגרי"ש ברכות דף נד., עמ' תרל"ח) – "ששלה: האם בטיסה במטוס יש לומר תפילת הדרך. תשובה: למה לא".***
         8. יחוה דעת (ח"ב סי' כ"ו) – "ונראה שגם לענין תפלת הדרך העיקר להלכה שיש לאומרה גם כשנוסע באוירון, וקרוב לומר שהראגצ'ובי לא אמר כן אלא לחדודי בעלמא, ולא לענין הלכה למעשה".
         9. ***תפילת הדרך והלכותיה (סעי' א').***
         10. רבבות אפרים (ח"ג סי' קל"ד אות ב') – "והנה כבר הונהג דמתפללין באוירון תפלת הדרך ותפלה מיוחדת לנוסע באוירון כמו שנהוג, ונתקבל כבר".
         11. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה ריש עמ' ע"ג, הע' ר"ו) – "שאלה: הנוסע באוירון האם מתפלל תפלת הדרך, (שזהו סוג סכנה אחרת לא של חיות וליסטים אלא של נפילת האוירון). תשובה: מברך".***

***הגרח"ק זצ"ל (דברי שי"ח פר' ואתחנן תשע"ו עמ' ב') – "שאלה: הנוסע באוירון אם יאמר תפילת הדרך. תשובה: כן".***

* + - 1. ***תורת הדרך (פרק ד' סעי' א', הע' א').***
    1. מראי מקומות – ***מאיר נתיבים (קונ' דרכי אורי עמ' רנ"ד אות ה', "ויש שכתבו"),*** ***מאיר עוז (ח"ד עמ' ת"ע)***.
       1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (ביצחק יקרא על המ"ב ס"ק ל') – "וכשנוסע במטוס אומרים דהורה הגאון ר' יוסף ראזין, המכנה הרוגאצ'ובר, שלא לאמרה, ואדמו"ר זללה"ה הורה לאמרה".***
       2. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות י"ח) – "הטס במטוס על גבי היבשה האם מברך, או כיון שעל גבי הארץ בנסיעה זו לא יברך ה"ה כשהוא על המטוס לא מברך. והשיב וז"ל, לענ"ד לא יברך, עכ"ל".***
  1. *מתי יאמר תפילת הדרך****:*** *הנוסע במטוס****.***
     1. ***דיאמר כשהוא על הקרקע.***
        1. ***אמת ליעקב (דברי חכמים או"ח אות ק"צ) – "שצריך לומר בעוד המטוס על הקרקע, שבשעה שככר התחיל לנסוע על מסלול הנסיעה אז כבר נקרא שעת סכנה".***

***אמת ליעקב (הע' קל"ט) – "בשעה שהמטוס עדיין על הקרקע בזמן שמתחיל לנסוע במהירות על מסלול שדה התעופה".***

* + - 1. ***באר משה (ח"ז קונ' עלעקטריק סי' קי"ד אות ד') – "שיעור פרסה באוירון נעשה ברגע. וברכת תפלת הדרך שפיר יכול לברך בשעה שהאוירון מתחיל לרוץ על הארץ לצורך לעלות באויר".***
      2. ***הגרחפ"ש זצ"ל (דברי חכמים או"ח אות ק"צ) – "שצריך לומר בעוד המטוס על הקרקע, שבשעה שככר התחיל לנסוע על מסלול הנסיעה אז כבר נקרא שעת סכנה".***
      3. ***הגר"א נבנצל שליט"א (סוכת חיים, תפילת הדרך אות י"ט) – "אימתי הוא זמן לומר תפלת הדרך על המטוס, האם על השדה, או כשמתחיל לילך לאויר. והשיב וז"ל, על השדה, עכ"ל".***
    1. ***דיאמר כשהוא באויר.***
       1. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק כ"א סעי' ד', שלהי דקייטא סי' פ"ט אות ל"ו) – "יאמר תפלה"ד במטוס מיד כשיתרומם באויר לגובה כזה אשר אם יפול יסתכנו נוסעיו".***
       2. ***משנה הלכות (חי"א סי' ע"ז) – "בנוסע במטוס צריך לכאורה לברך מיד שהמטוס מגביה עצמו בתוך האויר דאז מיד הוא יצא מן הכרך ואם ימתין קצת מיד הוא אחר פרסה ומיהו בדיעבד אם לא בירך מיד יכול לברך עד שלא הגיע בתוך פרסה ודו"ק".***
       3. ***הגריש"א זצ"ל (מאיר נתיבים קונ' דרכי אורי עמ' רע"ט אות ה', עי' דברי חכמים או"ח אות ק"צ) – "מתי אפשר לומר תפילת הדרך במטוס. תשובה: כשהמטוס באוויר".***

***עי' הגריש"א זצ"ל (שיעורי מרן הגרי"ש ברכות דף נד., עמ' תרל"ח) – "מתי יאמר, האם בנסיעה מירושלים לשדה התעופה, או רק לאחר שהמטוס יצא לדרך שזו עיקר הנסיעה. תשובה: יאמר כאן (בנסיעה לשדה התעופה) ויכוון על כל הדרך ... ש: אולי עדיף שידחה את התפילה עד הטיסה. ת: אם כן חסרה לו תחילת התעופה - שהיתה בלי תפילת הדרך".***

* + 1. ***מראי מקומות – תורת הדרך (פרק ד' סעי' ב').***
       1. ***שבט הלוי (מבית לוי ח"ה עמ' קנ"ב אות ד' ס"ק ב') – "עד היום היה אצלי דבר פשוט דצריך לומר תפילת הדרך בדרך לשדה תעופה (למנהג העולם שנוהגים לומר אחר שהחזיק בדרך עי' סי' ק"י ס"ז) דגם על דרך זה יש לומר את התפילה, כעת ראיתי שרבינו אמר כשהמטוס עלה, שאלתי אותו ע"ז וענה שכן הוא נוהג כי זה הוא עיקר הדרך".***
       2. ***שלחן הלוי (פרק ב' אות י', עמ' כ') – "שאלה: מתי יש לומר תפילת הדרך כשנוסע במטוס. תשובה: דעת רוב הפוסקים בדור הקודם, שהזמן היותר טוב לומר תפילת הדרך במטוס, הוא כשהמטוס נמצא במסלול ההמראה [***takeoff***] ומוסיף ומגביר את המהירות לקראת ההמראה (ועדיין לא המריא)".***
       3. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ד) – "שאלה: קיי"ל (ברמ"א סי' ק"י ס"ז) שצריך לכתחילה להתפלל תוך פרסה, (שזהו עדיין לא החזיק בדרך), האם באוירון יש סברא זו שעד פרסה לא נחשב החזיק בדרך, או שיברך לפני הטיסה לגמרי. תשובה: גם שם מברך תוך פרסה".***

***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ד) – "שאלה: קי"ל (בשו"ע שם) שבסוף הדרך, כשהגיע לתוך פרסה (סמוך לעיר), אין מברך בשם ומלכות. ומהו הדין באוירון, האם יוכל לברך גם בתוך שיעור פרסה, לנחיתה על הקרקע, (ששמא נחשב כמקום סכנה שמברך תפילת הדרך גם בתוך פרסה). תשובה: יכול לברך".***

***הגרח"ק זצ"ל (ויכתוב מרדכי עמ' שע"א אות ש"נ) – "הנוסע באוירון, מתי יברך תפילת הדרך. האם כאשר יצא מהעיר, או תיכף כשיעלה לאויר למעלה מי' טפחים, שאז נקרא כבר חוץ ליישוב. תשובה: כשיצא מהעיר".***

***הגרח"ק זצ"ל (ח"ב שאלת רב פרק ט"ו אות ב' ).***

* + - 1. ***תשובות והנהגות (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ה') – "אימתי באוירון אומרים תפלת הדרך. והשיב די"א בשעה שהוא הולך על הקרקע, וי"א דאומרים בשעה שמתחיל לילך לאויר".***

***תשובות והנהגות (סוכת חיים, תפילת הדרך אות ג') – "אם יאמר תפלת הדרך באוירון או בהליכה לדרך. והשיב דיאמר בהליכה לדרך למטוס".***

* 1. *תפלת הדרך במקום שנוסע כל הלילה****.***
     1. ***עי' לעיל.***
  2. *נוסח המיוחד לנסוע במטוס****.***
     1. ***אין לומר.***
        1. ***אמת ליעקב (הע' קל"ט) – "אבל מה שחיבר איוה רב תפלת הדרך מיוחדת לנסיעה באוירון, אין זה כלום ואין לאומרו".***
        2. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ג הע' ר"ו) – "והנה נתחבר (ע"י גאונים מירושלים) נוסח מיוחד של תפילת הדרך בשביל נסיעה באוירון, שמפורט בו יותר הסכנות של אוירון, אבל הביאו בשם מרן שליט"א [זצ"ל] שאין דעתו נוחה מזה, והכל כלול בלשון שתיקנו חז"ל 'ומכל מיני פורענויות המתרגשות לבוא לעולם' ואין לשנות הנוסח".***
        3. ***תורת הדרך (פרק ד' הע' ב') – "לאפוקי מנוסח מיוחד שחידשו ותיקנו לנוסעים במטוס [בדיעבד אם אמר נוסח הנ"ל יצא ידי חובה]. כמו כן*** ***אין להוסיף בנוסח תפלת הדרך חששות שונים וסכנות נוספות, כי הכל נכלל בנוסח שתיקנו חז"ל".***
     2. ***יכול לומר.***
        1. ***הגריש"א זצ"ל (שיעורי מרן הגרי"ש ברכות דף נד., עמ' תרל"ח) – "שאלה: יש היום נוסח מיוחד לנוסע במטוס, תפלת הדרך עם הוספות. תשובה: יכול לומר".***

1. ***זמן או שטח.***
   1. *תפילת הדרך****.***
      1. ***זמן.***
         1. ***זכרון יהודה (ח"א או"ח סי' מ"ב) – "אפשר גם בזה שהולך במסילת הברזל וכדומה שיעור קטן מפרסה אין לומר תפלת הדרך בשם ומלכות אלא בלא שו"מ כמו הדין בשו"ע לענין הולך פחות מפרסה שאומר בלא שו"מ כנלע"ד".***
         2. ***יביע אומר (ח"א או"ח סי' י"ג אות ז') – "אולם ידידי הרה"ג המנוח ר' עמרם אבורביע ז"ל בס' נתיבי עם (סי' קי) העיד שהמנהג בא"י לומר תפלת הדרך בנסיעה ברכבת או במכונית רק כששוהים שיעור פרסה, דהיינו שעה וחומש, אבל בפחות משיעור זה אפי' יש כמה פרסאות במהלך רגלי אין מברכים. ע"ש. וכן עיקר".***
         3. ***יביע אומר (מעין אומר ח"א פרק י"א סי' ס"א) – "שאלה: מה שכתב מרן לגבי תפילת הדרך שאם לא בירך ונשאר פחות מפרסה, לא יברך תפילת הדרך. האם זה מרחק פרסה בשטח או לפי זמן נסיעה. תשובה: זמן נסיעה".***
         4. ***ברכת ה' (ח"ד פרק ז' סעי' ח') – "שבעים ושתים דקות או יותר".***
      2. ***שטח.***
         1. ***מ"ב (ס"ק ל') – "גם הנוסע על מסילת הברזל יש לו לברך תה"ד אפילו אם נוסע רק פרסה".***
         2. ***הגרשז"א זצ"ל (מנחת שלמה תנינא (ב - ג) סי' ס' אות ד' ס"ק א', הליכות שלמה תפילה פרק כ"א ס"ק ז') – "מקובל לענין זה לחשוב לפי המרחק של השטח ולא לפי זמן הנסיעה".***
         3. ***הגריש"א זצ"ל (אשרי האיש ח"א פרק כ"ב אות א').***
         4. ***שבט הלוי (ח"י סי' כ"א אות ב') – "ראיתי למר דו"ז הגאון הק' מהר"י גרינואלד זצ"ל בתשובת זכרון יהודה או"ח סי' מ"ב שנו"נ אם היום שאפשר ללכת במסילת הברזל ובמכונית אם ג"כ השיעור כפרסה או אנו חושבים שיעור פרסה בזמן כאשר נסתפקו גדולי אחרונים לענין שמועה רחוקה עד עשרה פרסאות ביו"ד סי' שע"ה ס"ח, וכה"ג בפסחים צ"ד ע"א לענין דרך רחוקה ויכול לבא ע"י סוסים ופרדים יע"ש, ובעל זכרון יהודה נו"נ קצת בזה ולבסוף מסיק דכל הלוך בזמן פרסה שהוא בערך שעה ורובע, לא יאמר תפילת הדרך בשם ומלכות אפילו הולך למרחקים. ובעניותי הדברים תמוהים, כי בנושא זה פשוט דלא מחשבינן לפי הזמן רק קרבת העיר פרסה כפשוטה, דהלא בזה"ז שהולכים גם עם אוירונים דאפשר ללכת למדה"י רחוק תוך שעה וקצת יותר וכי זה סבה לפטור מתפילת הדרך הלא פשוט כי ע"י אורך המקום עד שמגיע למטרה נתארך גם זמן הסכנה וצריך תפלה, וראיתי שבעל זכרון יהודה הרגיש בהבדל זה אבל מדחה לה בלי טעם מתקבל על הלב, וע"כ פשוט דגם תוך זמן הלוך פרסה והולך באוטא או אוירון וכיו"ב שצריך לברך כהלכה".***
      3. ***מראי מקומות – תשובות והנהגות (ח"א סוף סי' קצ"ט, ח"ה סי' מ"ו ד"ה מיהו), דברי שלום (ח"ו סי' ל').***
         1. ***אור לציון (ח"ב פרק ז' אות כ"ז) – "שאלה. האם כל נוסע מעיר לעיר צריך לברך תפילת הדרך בתחילת נסיעתו. תשובה. הנוסע מעיר לעיר בכביש שהמרחק בין רכב לרכב גדול בכדי שאין רכב זה רואה רכב אחר, כגון בכבישים שתנועת המכוניות בהם דלה, או הנוסע בשעות המאוחרות בלילה, אם היה משך הנסיעה לפחות שעה ושתים עשרה דקות, מברך תפילת הדרך בשם ומלכות בתחילת נסיעתו.*** *והליכתו וחזרתו* ***מצטרפים לשיעור שעה וחומש, ואפילו נסע ביום וחזר בלילה, אבל אם חוזר למחרת אינו מצטרף. וכל זה בנוסע בדרכים רגילות, אבל הנוסע בדרכים מסוכנות, ויש חשש תוקפים, כגון הנוסע לחברון או בכביש הבקעה וכדומה, מברך אפילו אם הנסיעה היא פחות מפרסה. ומכל מקום בכל פעם שנוסע בדרך, אף באופן שאין חייב לברך, יאמר את התפילה בלא שם ומלכות".***
         2. ***יביע אומר (שלחן יוסף או"ח אות צ"ד) – "אדם שיצא מחוץ לעיר, ושהה בדרכו זמן סכנה שהוא ע"ב דקות, כשחוזר מברך ברכת הגומל, ואף אם התעכב בפקקים שיעור זמן זה, מברך. הגם שאלמלא העיכוב, היה מגיע בפחות מזמן זה ליעדו".***

***יביע אומר (מעין אומר ח"א פרק י"א סי' מ"ג) – "שאלה: אדם הנוסע מעיר לעיר והשתהה בדרך בגלל תיקון רכבו, האם זמן זה מצטרף לזמן שבעים ושתים דקות לגבי תפילת הדרך. תשובה: לא. (אמרתי לרבינו שהיה רב שהורה כן)".***

* 1. *תפילה בציבור: מנין****.***
     1. ***שטח – עי' שבט הלוי (ח"ח סי' י"ט, ח"ט סי' ל"ז).***
     2. ***זמן.***
        1. ***הגריש"א זצ"ל (אבני ישפה פרק ו' הע' ז') – "עי' בה"ל סי' קס"ג ס"א ד"ה ברחוק ששעור מיל הוא חשבון זמן אם יש לו גמלא פרחא, וזה נוגע לנוסע במכונית, והסכים אתי גאון אחד שליט"א [זצ"ל] שהחשבון של זמן שצריך האדם לתת עבור תפילה בציבור הוא כנ"ל".***
        2. ***אבני ישפה (פרק ו' הע' ז') - לשונו מובא לעיל.***
        3. ***אשי ישראל (פרק ח' סעי' כ"ו).***
        4. ***הגר"י רייזמן שליט"א (מלכים א' פרק י"ט ).***
  2. *פסח שני****.***
     1. ***שטח – פסחים (דף צג).***
  3. *אבילות****.***
     1. ***שטח – האלף לך שלמה (יו"ד סי' ש"ט, "הנה זה ודאי דקרובה ורחוקה הנאמר באבלות ר"ל תלוי רק ביכול לילך ברגליו לא בסוסים ופרדים וש"ס מפורש הוא בפסחים דף צ"ד ת"ר הרי שהי' חוץ למודיעים והי' יכול לבוא בסוסים ופרדים יכול יהא חייב ת"ל ובדרך לא הי' והרי הי' בדרך ופרש"י דחוץ למודיעים דרך רחוקה הוא הרי מפורש אף דיכול לבוא בסוסים נחשב רחוקה ואפשר דמכאן סמכו חז"ל תקנתם דהנה שם אמרינן יכול הי' לפנים מן המודיעים ואינו יכול לבוא מפני קרונות ת"ל ובדרך לא הי' הרי לא הי' בדרך עי"ש א"כ מוכח דעד עשרה פרסאות ברגליו לא נחשב בדרך אבל יותר מזה נחשב בדרך ולכך ע"ז סמכו לחלק בזה וז"ב ונכון").***
     2. ***מראי מקומות – יביע אומר (ח"א או"ח סי' י"ג אות ב').***
  4. *נטילת ידים****.***
     1. ***זמן – בה"ל (סי' קס"ג סעי' א').***
     2. ***מראי מקומות – אג"מ*** (רבבות ויובלות חלק ב' סי' כ"ו).
  5. *בין השמשות****.***
     1. ***זמן – פשוט.***
  6. *נסיעה ערב שבת****.***
     1. ***זמן – מ"ב (סי' רמ"ט ס"ק א').***
  7. *ברכת הגומל****.***
     1. ***זמן – עי' יביע אומר (ח"א או"ח סי' י"ג, "אסיפא דמילתא בהא סליקנא ובהא נחתינן שהנוסע מעיר לעיר בכל רחבי הארץ, אם יש בנסיעתו כשיעור שעה וחומש, (שבעים ושתים דקות), שהוא כשיעור פרסה, יברך הגומל, לפי מנהג ספרד. פחות מכן לא יברך בשו"מ. [וכ"כ בס' נתיבי עם (סי' ריט) שכן המנהג בא"י.]"), ברכת ה' (ח"ד פרק ו' סעי' ד').***
  8. *פת עכו"ם****.***
     1. ***עי' יו"ד סי' קי"ב, לשיטות ומראי מקומות.***
  9. ***מראי מקומות – חולין (דף קכב:), פסחים (דף מו), בצל החכמה (ח"ד סי' י"ט), אז נדברו (ח"ו סי' ס"ו בהג"ה), יביע אומר (ח"א או"ח סי' י"ג), הגר"י טעפלין שליט"א (צהר אהל ברוך עמ' תש"כ).***
     1. ***שבט הלוי (ח"ט סי' ל"ז) – "אשר העיר על מה שכתבתי בעניי בשבט הלוי ח"ח סי' י"ט דסתימת פוסקים כמפ' דגם לדידן הני ד' מילין דפסחים מ"ו נמדדים במרחק ולא בזמן, דהיינו שאף הנוסע אינו חייב יותר מד' מילין במרחק לענין תפלה בצבור, וכב' שאל ממש"כ בבה"ל או"ח סי' קס"ג דכשהוא נוסע בגמלא פרחא אין חושבין לפי אורך הדרך אלא לפי חשבון הזמן של הילוך ד' מילין שהוא ע"ב מינוטן. הנה אם הי' דעת הגה"צ בעל מ"ב כן גם לענין תפלה בצבור, וכן בסי' צ"ב לענין מים לתפלה בודאי הי' מתעורר שם לזה, ולא עוד אלא שכ' בא"ר סי' צ"ב בשם תשובת בית יעקב דלענין מים לתפלה אין חילוק בין הולך ברגל לרוכב ע"ג בהמה אעפ"י שפשוט שהרוכב ע"ג בהמה הולך שיעור זה בזמן קצר יותר, לזה אפשר לומר דרק לענין נט"י לסעודה דהוא בדרגא דאיסור בקום ועשה לאכל בלי נטילת ידים אנו חוששים לזה, משא"כ לענין תפלה בצבור דהוא שב וא"ת וגם אינו בטול לגמרי של המצוה, ומכ"ש בנט"י דסי' צ"ב לענין תפלה הניחו הפוסקים את ההלכה על פשוטה שיעור מרחק ד' מילין, ועוד דעיקר סמיכתי בשבט הלוי שם משום דשם הריחוק הי' בגדר סכנת נפשות ממש וע"ע בשו"ת שואל ומשיב מהדו"ק ח"ג סוס"י ק"ג, דעתו דלהלכה משערינן כל השיעורים לפי דרך הטבע ולא לפי התחדשות יע"ש לענין בא ממקום קרוב מונה עמהם דאינו משער לפי הזמן אלא לפי המרחק בטבע ומשמע שם דכ' זה לכלל גם לשאר מקומות".***
     2. ***הגרח"ק זצ"ל (אשי ישראל אות ר"ס) – "יש חילוק בין רכיבה לנסיעה".***

1. ***תפילה קודם ואחר שלמד*** - סעיף ח'.
   1. **מקור**.
      1. משנה (ברכות דף כח:) – "רבי נחוניא בן הקנה היה מתפלל בכניסתו לבית המדרש וביציאתו תפלה קצרה. אמרו לו: מה מקום לתפלה זו. אמר להם: בכניסתי אני מתפלל שלא יארע דבר תקלה על ידי, וביציאתי אני נותן הודאה על חלקי".
      2. גמרא (ברכות דף כח:) – "תנו רבנן: בכניסתו מהו אומר. יהי רצון מלפניך ה' אלהי שלא יארע דבר תקלה על ידי, ולא אכשל בדבר הלכה וישמחו בי חברי, ולא אומר על טמא טהור ולא על טהור טמא, ולא יכשלו חברי בדבר הלכה ואשמח בהם. ביציאתו מהו אומר. מודה אני לפניך ה' אלהי ששמת חלקי מיושבי בית המדרש ולא שמת חלקי מיושבי קרנות, שאני משכים והם משכימים - אני משכים לדברי תורה והם משכימים לדברים בטלים, אני עמל והם עמלים - אני עמל ומקבל שכר והם עמלים ואינם מקבלים שכר, אני רץ והם רצים - אני רץ לחיי העולם הבא והם רצים לבאר שחת".
   2. **הלכה**.
      1. רי"ף (דף יט.), רא"ש (ברכות פרק ד' סי' י"ב), טור (סעי' ח'), מחבר (סעי' ח'), ***ח"א (כלל ס"ד סעי' ז')***, ***גר"ז (סעי' י')***.
      2. מראי מקומות.
         1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ה) – "***שאלה: המ"ב (שם סקל"ד) מביא שהאר"י הקדוש היה אומר תפילה זו כל יום, וצ"ע מאי רבותיה, הרי כל יהודי אומר כל יום. תשובה: משום שהפוסקים לא הביאוהו".
   3. **בגדרי החיוב של התפילה**.
      1. מחמיר.
         1. רמב"ם (פי' המשניות ברכות פרק ד' משנה ב') – "ושתי תפלות אלו חובה על כל מי שנכנס לבית המדרש ללמוד".
         2. רע"ב (ברכות פרק ד' משנה ב') – "ושתי תפלות הללו בכניסתו לבית המדרש וביציאתו חובה על כל איש ואיש לאמרן, דהכי אמרינן בברייתא בכניסתו מה הוא אומר וביציאתו מהו אומר משמע דחובה למימרינהו".
         3. מ"ב (ס"ק ל"ו) – "כתב הרמב"ם בפי' המשנה ואלה שתי תפלות חובה".
         4. תשובות והנהגות (ח"ד סי' מ"ה) – "ויש לתמוה על מה סומכין היום לבטל דינא דגמרא וחובת חז"ל לברך. ושמעתי י"א משום שאין לומדים להוראה, וליכא תקלה. וזה תמוה ביותר, שבודאי כל לימוד שלנו היא הוראה מה רצון הקדוש ברוך הוא בהלכה זו, ואם מסלף רצונו ית"ש היא גופא תקלה, והאחרונים בשם האריז"ל כתבו שגם ביחידות ואפילו בביתו צריך להתפלל בהתחלה ובסוף. וצריך לעורר להקפיד על כך מדי יום ביומו, והיא גם סגולה נפלאה להצלחה בלימודו כשמתפלל כן בשחרית [וכדאיתא בנדה דף ע' מה יעשה אדם ויחכם א"ל ירבה בישיבה וימעט בסחורה, אמרו הרבה עשו כן ולא הועיל להם אלא יבקשו רחמים ממי שהחכמה שלו שנא' כי ה' יתן חכמה מפיו דעת ותבונה, עי"ש. וההודאה שביציאה הוא נמי מועיל גדול להצלחה עפ"מ שכתב הר"ן בנדרים פ"א דהמברך על התורה אות הוא שחשובה התורה בעיניו ואם אינה חשובה להודות עליה עזיבת התורה איקרי, והדברים ידועים]".
      2. מיקל.
         1. ***ריטב"א (ברכות דף כח: ד"ה מתני') – "ואשמועינן דמי שרוצה לומר הכי הרשות בידו".***
         2. ***שיטה מקובצת (ברכות דף כח: ד"ה מתני') – "ואשמועינן דמי שרוצה לומר הכי הרשות בידו".***
         3. ערה"ש (סעי' ט"ז, סעי' י"ז) – "**ועכשיו לא נהגו** בזה ונראה משום דעכשיו הלומדים בבהמ"ד אינם מורים הוראות והרב המורה **יושב בביתו** ... אמנם גם במי שיושב ביחידות ובפרט כשהוא מורה הוראות כתבו **שנכון** שיאמר יהי רצון מלפניך ה' אלהי ואלהי אבותי שתאיר עיני במאור תורתך ותצילינו מכל מכשול וטעות הן בדיני איסור והיתר הן בדיני ממונות הן בהוראה הן בלימוד גל עיני ואביטה נפלאות מתורתך ומה ששגיתי כבר העמידני על האמת ואל תצל מפי דבר אמת עד מאד כי ה' יתן חכמה מפיו דעת ותבונה [ט"ז סק"ח]".
      3. מראי מקומות – הר"י נאה (מוריה חקכ"ו כסליו תש"ס סוף עמ' קל"ב, "רבינו ירוחם ... ריטב"א ... ובערה"ש").
         1. ***יעב"ץ (בסידור עמ' שע"ח) – "ואם תלמיד חכם*** *שהגיע* ***להוראה הוא. בכניסתו לבית תלמודו או לבית המדרש אומר ...".***
         2. ***שלמת חיים (סי' שמ"ג, א"נ סי' תק"ה) – "אם יש אתה טעם אשר יש אנשים שאין נזהרין לומר תפלת יה"ר שקודם הלימוד ואחריו ... תשובה: לא ידעתי טעם ופשיטא שראוי לקיים כדברי הטור והש"ע וכנרא' משום שלא נזכר כ"א הנכנס לבהמ"ד ולא הי' רגילי ללמוד כ"א בבהמ"ד אבל לעצמו בביתו לא שייכה כ"כ, בכן לאשר הורגלו ללמוד בביתם שוב אח"כ כשנכנס' לבהמ"ד לא הוו רגילי".***
         3. ***הגרשז"א זצ"ל (ועלהו לא יבול ח"א עמ' פ"ה אות פ"ג) – "כדאי לומר תפילה זו. [שאלתי בענין בעה"ב שלומדים שעה אחת ביום (שומעים שעור - לדוגמא) האם יאמרו תפילה זו לפני ואחרי לימודם. וענה:] אם יאמרו תפילה זו תבוא עליהם ברכה, אבל אני לא הייתי אומר להם שהם צריכים לומר תפילה זו".***
         4. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה ריש עמ' ע"ה) – "***האם תפילה זו היא חובה גמורה, כמו כל ברכות ותפילות, ומי שלומד תורה ולא התפלל תפילה זו ביטל מ"ע דרבנן או שזהו ענין בעלמא, וענין הקרוב לדין גמור, ובמ"ב (סי' ק"י סקל"ו) כתב בשם פיהמ"ש לרמב"ם שזהו חיוב. (והעולם מזלזל בתפילה זו). תשובה: **מצוה**".

***הגרח"ק זצ"ל (שערי שיח עמ' פ' תשובה קי"א) – "שאלה: (סי' קי ס"ח) בני ישיבות האם חייבים בתפלת ביהמ"ד. תשובה: נהוג שאומרים".***

* 1. **התחיל ללמוד לפני שהתפלל מה יעשה**.
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ה) – "***שאלה: מי ששכח מלהתפלל לפני לימודו תפלת ר' נחוניא, ונזכר באמצע לימודו שעדיין לא בירך, האם חייב מיד להפסיק, אפי' באמצע ענין, או שמותר לו להמתין עד שיסיים הענין שעסוק בו. תשובה: יפסיק ויאמר".
     2. חוט שני (***דולה ומשקה עמ' ע"ה הע' רי"ב) – "שיגמור הענין קודם".***
  2. **איזה לימוד מחייב תפילה זו** (ולימוד משניות וחומש).
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה סוף עמ' ע"ה) – "***שאלה: מי שלומד בבקיאות גמ' עם רש"י, (וכן משניות עם ברטנורא או חומש עם רש"י). האם יש לו להתפלל תפילה זו, למרות שלא בא ללמוד דברים שלא כתובים בגמ', אלא לומד רק מה שכתוב. א"כ מה שייך כאן שלא אומר על מותר אסור, ועל אסור מותר. תשובה: יאמר".
     2. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה ריש עמ' ע"ו) – "***שאלה: השומע שיעור, (כנהוג בדף היומי, או דבר אחר), האם שייך לומר אצלו שלא אומר על טמא טהור וכו', הרי לא אומר כלום ורק מקשיב לשיעור. (ובשלמא הנוהג להקשות ולתרץ בשיעור, צריך לומר. אבל מי שרק שומע ומקשיב, האם שייך אצלו תפילה זו). תשובה: כן".
  3. **הלומד בביתו אם חייב בתפילה זו**.
     1. מראי מקומות – ***שלמת חיים (סי' שמ"ג, א"נ סי' תק"ה, לשונו מובא לעיל)***.
        1. ערה"ש (סעי' ט"ז) – "איתא בגמרא [כ"ח:] בכניסתו לבהמ"ד אומר ... ועכשיו לא נהגו בזה ונראה משום דעכשיו הלומדים בבהמ"ד אינם מורים הוראות והרב המורה **יושב בביתו**".
        2. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ו) – "***שאלה: מי שלומד בביתו ולא בביהמ"ד, האם יתפלל תפילה זו, ששמא זוהי תפילה לנכנס לביהמ"ד ללמוד. והמ"ב (שם סקל"ז) שכותב שגם לומד יחידי יתפלל, שלא יטעה בלימודו, שמא דוקא בלומד יחיד בביהמ"ד. תשובה: יאמר".

***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ו) – "***שאלה: בתפילה שבסוף הלימוד, האם מי שלומד בביתו יברך אותה, (שאומר ששם חלקינו ביושבי ביהמד"ר, והוא לא לומד בביהמד"ר). תשובה: כן".

***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ו) – "***שאלה: הלומד בביתו, ואח"כ הולך ללמוד בביהמד"ר, (אם ננקוט שמברך גם בלימוד בביתו), האם ידחה אותה עד שיגיע לביהמד"ר. תשובה: לא".

* 1. **הנשאר בביהמ"ד שבוע שלם אם יתפלל כל יום**.
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ו) – "***שאלה: ת"ח הישן בבית המדרש כל השבוע, [כמו הסיפורים על גדולי ישראל בכל הדורות], האם כל יום יברך מחדש, או דלמא שמכיון שלא יצא מביהמד"ר אין חייב לברך כל יום מחדש. [כמו בסוכה שאם לא יוצא מהסוכה סגי בברכה אחת]. תשובה: יברך".
     2. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה סוף עמ' ע"ו) – "***שאלה: בתפילה של אחרי הלימוד, בנשאר לישון בביהמד"ר ולא יוצא כלל, האם יתפלל תפילה של אחריה. תשובה: יברך".
  2. **הלומד בביהמ"ד וחוזר לביתו כמה פעמים אימתי יברך**.
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה ריש עמ' ע"ז) – "***שאלה: אברכי כוללים הלומדים בבית מדרש, כנהוג: סדר א', סדר ב', סדר ג', מתי מברכים, האם רק בתחילת היום וסוף היום, או בכל פעם שנכנסים לבית מדרש ויוצאים. תשובה: בוקר וערב".

***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ז) – "***שאלה: הלומד סדר א' וב' בביהמד"ר, וסדר ג' לומד בביתו, מתי מברך תפילה של לאחריה, האם כשיוצא מביהמד"ר, או כשגומר לימודו בסדר ג', בביתו. תשובה: כשגומר בלילה".

***הגרח"ק זצ"ל (נקיות וכבוד התפילה עמ' רל"ח אות רס"ד) – "שו"ע שם סעי' ח' הנכנס לבית מדרש ואמר יה"ר שלא אכשל וכו', וביציאתו בערב אומר מודה אני... ששמת חלקי וכו'. האם בישיבות וכוללים שיש כמה סדרים במשך היום ויש הפסק בין סדר לסדר, צריך כל פעם בתחילת הסדר ובסופו לומר יה"ר. תשובה: צריך רק בבוקר ובערב".***

* 1. **ניעור כל הלילה אם יתפלל בבוקר**.
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ז) – "***שאלה: הניעור כל הלילה, האם בבוקר צריך לברך מחדש תפילת ר' נחוניא, ששמא כל יום ויום זהו מחייב חדש. תשובה: יכול לומר".
  2. **הפסק שינת לילה אם מחייב**.
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ז) – "***שאלה: הישן שינת קבע בלילה, וקם מוקדם קודם עלוה"ש, האם יברך מחדש תפילת ר' נחוניא, האם צריך יום חדש של עלוה"ש, או שתלוי בשינה שהוי הפסק. תשובה: אחר שנתו יאמר".

***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ז) – "***שאלה: המתפלל נוסח של לומד יחיד, (כמובא במ"ב סקל"ה בשם הט"ז), ואח"כ באו בני חבורה מה יאמר עכשיו. תשובה: יכול לומר בתחילה נוסח של רבים".

* 1. **הסיח דעתו מללמוד אם מחייב תפילה זו**.
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ז) – "***שאלה: מי שגמר בדעתו שלא ילמד עוד היום, ואח"כ נמלך ללמוד. האם צריך לומר שוב התפילה, או לא, [שמצאנו לענין ברכות התורה (במ"ב סי' מ"ז סקכ"ב), דאמרי' שדעתו תמיד על התורה, האם יש לדמותו גם לענין זה]. תשובה: א"צ".

***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה סוף עמ' ע"ז) – "***שאלה: באופן הנ"ל שנמלך, עדיין יש להסתפק באופן שגמר בדעתו לא ללמוד יותר היום, והתפלל את התפילה שלאחריה, מודה אני וכו', האם כשנמלך ללמוד צריך להתפלל תפילה של לפניה, או שאין קשר בין תפילה של לפניה לתפילה של אחריה. (כלומר האם תפילה של אחריה היא כמו ברהמ"ז, שגורם היסח הדעת מוחלט מתפילה של לפניה, או לא). תשובה: א"צ".

* 1. **בדין תפילה לאחריה אימתי**.
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ח) – "***שאלה: כשיש לאדם ספק אם הוא מסיים עכשיו את לימודו היום, או שילמד עוד פעם. מה יעשה לענין תפילה של אחריה, האם יחכה עד שיתברר ספיקו, ואז יתפלל. או דלמא שמספק יתפלל עכשיו, (שהרי התקנה היתה סמוך להפסקת לימודו, ואם יחכה יתכן שלא ילמד ויפסיד את התקנה של סמיכות ללימוד). תשובה: יחכה".
  2. **האם יש דין תפילה על הרהור בלימוד**.
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ח) – "***שאלה: ת"ח הממשיך תמיד להיות שקוע בלימוד, גם כשיוצא מביהמד"ר, מתי יברך תפילה של לאחריה. ובשלמא אם תלוי בבית מדרש, ניחא, שמכיון שיצא מבית מדרש, מברך תפילה של אחריה, אבל אם ננקוט שלא תלוי בבית מדרש, וגם אם ממשיך ללמוד בביתו, אין מברך אלא אחרי כל לימודו, א"כ תמיד אין אצלו סוף שתמיד ממשיך ללמוד, ומתי יברך. תשובה: לפני ק"ש על מיטתו".
     2. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ח) – "***שאלה: כתב לי רבינו שאם אחר שסוגר הגמ', ממשיך לחשוב בלימוד, מתפלל תפילה של אחריה, סמוך לק"ש שעל המטה. והקשו בבי מדרשא, שר' נחוניא היה מתפלל כשיצא מבית המדרש, משמע שאין מחכים לאח"כ, שר' נחוניא ודאי היה שקוע בלימוד. תשובה: ל"ד ביציאתו".
  3. **לומר תפילת רבי נחוניא בן הקנה לפני לימודו בשבת**.
     1. מותר - עי' סי' רפ"ח, לשיטות ומראי מקומות.
  4. **תפילת ר' נחוניא בקטנים**.
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה סוף עמ' ע"ח) – "***שאלה: האם צריך לחנך קטנים לתפילה זו שלפניה ואחריה. תשובה: למה לא".
     2. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ט) – "***שאלה: קטן שנעשה בר מצוה, האם יחזור ויאמר תפילת ר' נחוניא, בלילה של הבר מצוה. תשובה: לא".
  5. **תפילת ר' נחוניא בנשים**.
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה ריש עמ' ע"ט) – "***שאלה: נשים שלומדות תורה והלכות, האם צריכות להתפלל תפילה זו שלפניה ואחריה. תשובה: לא".
  6. **בנוסח ולשון אמירת התפילה**.
     1. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ט) – "***שאלה: בירושלמי מוסיף בתפילה, שלא יפגעו זה בזה, ושלא יכעסו זה על זה, האם יש להוסיף זאת, או לא. תשובה: כרצונך".
     2. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ט) – "***שאלה: האומר תפילת ר' נחוניא בלשה"ק ואינו מבין לשה"ק, האם יצא. תשובה: יצא".
  7. מראי מקומות – ***פסקי תשובות (אות י')***.
     1. רבינו ירוחם (נתיב ב' ח"ה כ"ב-ב', המפתח העניינים שם) – "**הרב** בכניסתו לבית המדרש מתפלל יהי רצון מלפניך ...".
     2. יעב"ץ (בסידור ח"א עמ' שע"ח) – "ואם **תלמיד חכם** שהגיע להוראה הוא. בכניסתו לבית תלמודו או לבית המדרש אומר ...".
     3. ***הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' ע"ו) – "***שאלה: מי ששנים רבות לא נזהר בזה, מה תקנתו ותשובתו. תשובה: יזהר מכאן ואילך".