20. יחוד - עותק
קטגוריות: כללי / שיעורי הרב מאיר קאופמן / ענינים כלליים / יחוד

**סימן כ'**

**הערות בעניני יחוד**

א]בפשוטו יחוד אם שני נשים הוא רק איסור דרבנן כמבואר בשואל בשו"ת הרשב"א וכן הוא בפתחי תשובה בשם החות יאיר וכן הכריע החיי אדם . והנה החזו"א כתב לחדש שהחשש יחוד הוא מצד הבעל ולא מצד האשה ולכן אם האשה בחדר פנימי סגורה אם מפתח זה מועיל ודייק דבר זה מהגמ' שלקחו הסולם וזה נשאר אם האשה בבית ואינו מוכרח ששמא זה היה סולם כבד שאשה לא יכולה לבד להגביהו וצ"ע א"כ למה יש איסור יחוד אם קטן שיודע טעם ביאה ולא מוסר עצמו לביאה הרי הוא לא יפתה לביאה ועיין פתח הבית שכתב ישובים שאינם מתישבים על הלב דמאיפה לקחו הראשונים מקור לאסור כזה דבר

והנה מבואר בגמ' שמותר להתיחד אם קטנה שיודעת טעם ביאה ואין מוסרת עצמה לביאה ומבואר ברמב"ם הטעם מצד שהיא מגלה סודה וצ"ב א"כ למה צריך שלא מוסרת עצמה לביאה ולכאורא צ"ל שעד כמה שתמסור עצמה וזה הרי נראה לה דבר שלא בסדר ממילא היא לא תספר כי מפחדת על עצמה

והנה מבואר ברמב"ם שאסור להתיחד אם קטנה מבת ג' וצ"ע למה אין כאן הסברא שהיא לא מוסרת עצמה לביאה ובאחרונים כתבו שחוששים לאונס ולכאורא ביחס לאונס היא וודאי תספר כי הרי היא לא אשמה בזה אמנם בחזו"א ביאר שהכוונה פיתוי אלים שזה כמו אונס וצ"ב א"כ איך היא עוזרת בתור שומר וצ"ל שהאשה לא חושבת שתסכים וממילא כלפיה זה שומר אמנם קשה שהרי הוא יכול לשכנע קודם הקטנה ואחרי זה הגדולה וצ"ל שהקטנה מלכתחילה לא משתכנעת מחמת הגדולה וצ"ע

ולכאורא היה אפשר לומר שעיקר השמירה כי מסתמא היא תספר ומסתמא היא לא תתפתה ומה שאסור להתיחד אם קטנה לבד ששם זה איסור דאוריתא ובזה לא הקילו על סמך סברות הנ"ל ורק ביחוד של שני נשים שזה איסור דרבנן סמכו על סברות הנ"ל ולפ"ז וודאי מותר יחוד בשני קטנות דכיון דזה שנים שזה יחוד דרבנן כה"ג וודאי סומכים שלא מוסרת עצמה לביאה ובפתח הבית הביא מהמהרש"ל להתיר בשני קטנות

]בדין בעלה בעיר מבואר בראשונים הטעם שחוששת שבעלה יבוא והחזו"א חידש זה אפילו בצד רחוק וצ"ע אם הוא מדבר בפלאפון ויודעת שהוא במקום רחוק שוודאי לא יכול להגיע בשיעור יחוד ושיהיה לו חשש שנתיחדה שכה"ג לא שייך שום סברא להקל וצ"ע

]בלשון הסמ"ג מפורש שהאיסור יחוד מצד שזה מביא לידי ביאה וזה דלא כאבי עזרי שיחוד דאוריתא זה איסור בעצם

]עיין רא"ש שדן האם הלכה כשמואל שאסור להתיחד אם אמו או כהמשנה וכתב שזה שאלה של דאוריתא וצ"ע שהוא עצמו כתב קודם שאין כאן יחוד דאוריתא אלא רק נידון דרבנן ומשמע שכיון שעיקרו איסור דאוריתא חשיב דאוריתא וצ"ע

ובגמ' מבואר דאנשים מבפנים ונשים מבחוץ ר"כ אמר הפוך מהבריתא ולכן צריך להחמיר בשני הכיונים וצ"ע למה שלא נימא ספק דרבנן לקולא ולכאורא מוכרח כראשונים בביצה שכיון שזה שאלה אם שני השלכות ואי אפשר להקל בשניהם לכן כה"ג אין הכלל ספק דרבנן לקולא ולנ"ל שמשמע שזה כמו נידון דאוריתא א"ש

]צ"ב למה אסור להתיחד אם עכו"ם הרי הוא לא מתבייש בזה וכמבואר בגמ' שאפילו אשתו משמרתו לא עוזר וא"כ הוא יספר את זה ומה זה שונה מקטנה שיודעת טעם ביאה שאין יחוד כי היא תספר וצ"ב ואלי כיון שיש גוים שכן מתבישים לכן אסור תמיד

]בגמ' מבואר שרב הלך ברחוב וראה אשה ואמר לרב יהודה שיזדרז וצ"ע למה לא חזר לאחוריו

]יש לדון האם בלבו גס בו מותר בשני אנשים והנה לראשונים שעסקו אם הנשים אסור בשני אנשים ואשה אחת והרי שם הם לא פרוצים בעצם אלא כדביאר רש"י שזה לבו גס בה וכ"ש כאן שזה יותר לבו גס בה דהרי עסקו אם הנשים עוזר בעלה בעיר ולבו גס בה לא עוזר בעלה בעיר

אמנם ראיתי בספר דברי סופרים שכתב לדון דלראשונים שאסרו פתח פתוח בלבו גס בה א"כ הרי בשני פרוצים עוזר פתח פתוח ובלבו גס בה לא עוזר חזינן שזה חשש יותר קרוב א"כ בשני אנשים שגם פרוצים אסור כל שכן שלבם גס בה אסור ולכאורא צדקו דבריו אמנם יש מקום לדון שלבו גס בה זה רק סברא כלפי לחשוש שפתאום מישהו יבוא בזה לא חושש ולכן זה לא עוזר בתור בעלה בעיר או בתור פתח פתוח אבל אם יש שנים שפה השני רואה בזה וודאי שזה שמירה יותר ורק בפרוצים שסומך שמצד עצמו לא איכפת לו משא"כ שזה רק מצד שיש לו יצר של לבו גס בה וצ"ע בזה

**דיני יחוד**

]איסור יחוד מדאוריתא זה אם ערוה ובפשוטו נדה שלא אשתו אסור מדאוריתא וכן הוא בראב"ן והחזו"א הוכיח מגמ' שגם חייבי לאוין זה כך

]אסור מדאוריתא להתיחד אשה אם איש במקום שיש עליה איסור ביאה מדאוריתא ומדרבנן גם איש אם שני נשים ודעת רש"י ששלשה נשים מותר אם אין עיסקו אם הנשים ורוב הראשונים חלקו על זה והרמ"א העתיקו כי"א ולכאורא בשעת הדחק גדול כיון שזה דרבנן אפשר לסמוך על זה ובכל אופן יש כאן צד ספק שחזי לאיצרופי

]שני אנשים אם אשה אחת בכשרים מותר ולרוב הראשונים סתם אנשים זה כשרים וכן פסק הרמ"א ואם הם פרוצים וודאי אסור ובאחד פרוץ נחלקו האחרונים ולדעת הרמב"ם בפשוטו צריך שלש אנשים ושלש נשים ויש שהקילו בשני אנשים ובשני נשים

] שני פרוצים אם כמה נשים מבואר בר"ן וריטב"א שאסור ובפשוטו זה גם לרש"י שזה דומה לעסקו אם הנשים

]מותר יחוד אם אמו ובתו ונחלקו האחרונים לענין סבתא ונכדה ובפשוטו קי"ל כמתירים ויש לדון בנינה וצ"ע ולכאורא על זה וודאי יש לנו את המידת חסידות המבואר בגמ' לענין בתו ולענין אחותו מבואר בגמ' שלפרקים מותר אמנם גם הרא"ש שהקיל כתב המחמיר תבוא עליו ברכה ויתכן שבקטנה היום שאין כל כך חשש יחוד כלל יש יותר מקום להקל

]מבואר בגמ' היתר של בעלה בעיר ושיטת רש"י שזה רק שלא מלקים אבל יש איסור ורוב הראשונים חלקו על זה וכן פסק בשו"ע אמנם החכמת אדם כתב שבמקום יחוד דאוריתא יש מקום לחוש לשיטת רש"י ודבריו צ"ע שלכאורא גם לרש"י מסתבר שאין בזה איסור דאוריתא

]החכמת אדם נקט שזה רק אם הבעל לא יודע מהיחוד אבל אם זה מדעתו אסור ובפשוטו זה נגד הגמ' אם רב דימי כמו שהוא עצמו העיר שם וכן סתימת כל הפוסקים ולא צריך להחמיר בזה

]מבואר בגמ' שבלבו גס בה לא מועיל היתר זה

]לשון רש"י שההיתר מצד שהוא חושב כל רגע אולי הוא יבוא ויש אחרונים שדנו שאם הבעל לא יודע איפה אשתו זה לא שייך אמנם החזו"א הקיל בזה ולכאורא מצד שתמיד חוששת אולי יודע לו והוא יגיע אמנם לכאורא אם אין אפשרות שידע ויבוא או כגון שיודעת בטלפון שהוא במרחק שלא יכול להספיק להגיע מיד אין ההיתר הנ"ל וכיון שיש כאן שאלה של איסור דאוריתא וודאי ראוי להחמיר [אמנם לשון הרמב"ם כי אימתו עליו ויתכן שלפ"ז גם אם לא יכול להגיע מותר] אמנם במקום שיש שני נשים שזה נידון דרבנן יש מקום יותר להקל בזה

]בשו"ת הרשב"א נפסק ברמ"א באבן העזר מבואר שאם יש שומר שיוצא ונכנס זה מועיל כאילו הוא נמצא שם

]מבואר בגמ' היתר של פתח פתוח לרה"ר ונחלקו האחרונים האם בלבו גס בה יש היתר זה וברבינו ירוחם מבואר שאסור וכן דעת רוב רבותינו האחרונים וביחוד דאוריתא וודאי שצריך להחמיר בזה

]בגדר פתח פתוח הבית מאיר והגרעק"א ועוד אחרונים נקטו שצריך פתוח ממש ולא מספיק שזה לא נעול אמנם החזו"א נקט שצריך נעול וביחוד דאוריתא וודאי אין להקל בזה וביחוד דרבנן גם קשה להקל דסתימת הפוסקים והראשונים בפנימי וחיצון שיש בזה יחוד אפילו שהפתח לא נעול במנעול והחזו"א נדחק בזה מאוד אמנם לשון רבינו יונה בספר היראה שסגור אם מנעול וצ"ע

] בפשוטו מה שיש אדם שיכול להגיע כל רגע אבל לא שצריך להיות כך זה לא עוזר

] ההיתרים שמצאנו א. פתח פתוח ב. בעלה בעיר ג. שני אנשים אם אשה אחת ד. אשתו משמרתו ה. שומר שיוצא ונכנס ו. חמש נשים ששונאות זו את זו ז.אם יש אם היחוד אחת קטנה שיודעת טעם ביאה ואין מוסרת עצמה לביאה ח. בפשוטו כל אחת שאין אתה יחוד יכולה להיות שומר ט. שיטת רש"י שמותר איש אחד אם שלושה נשים

] בעיקר ההיתר דמבואר בגמ' דיודעת טעם ביאה ואין מוסרת עצמה לביאה הכוונה שאם תראה דבר זה יהיה אצלה מילתא דתמיהה שתספר דבר זה ואינה מוסרת הכוונה שעדין לא אלבשה יצר דעריות והסד"ט כתב שזה גיל שבע שמונה והחזו"א הקיל בגיל שש ובחת"ס מובא גיל חמש ובב"ח מבואר שתשע לא והחזו"א הקיל גם בעשר ואמר שהיום זה אחרת ודבר זה תלוי באורח חיים ובסוג חינוך והתבגרות הגוף וכיון שעל פי הרוב הנידון ביחוד דרבנן שהנידון שתהיה שומר יש לצדד להקל בזה והכל לפי הענין

] עיסקו אם הנשים אין את היתר שלשה נשים ודעת תוס' שגם אין ההיתר של אשתו משמרתו ודעת רמב"ן שאין ההיתר של שני אנשים ולעיקר הדין קי"ל להתיר אמנם יש מקום להחמיר את תוס' שלא עוזר אשתו משמרתו וכ"ש שני אנשים וצ"ע. וצ"ע האם צריך עיסקו אם נשים מסוימות או שכל שנשות העיר צריכות לו לגביהם אין ההיתרים הנ"ל

] מבואר בגמ' שאם הולכים בשדה צריך עוד שומר ויש ראשונים שזה רק אם אחד השומרים נמצא במטרה לשמור על האשה שהוא לא יעזוב אותה אמנם רוב הראשונים נקטו לא כך וכן קי"ל

והנה בטיול נשים כיון שמגיעים למקומות נדחים באמצע הדרך בהרים וכדו' וודאי צריך שומר כגון קטנה שיודעת טעם ביאה ואין מוסרת עצמה לביאה אמנם יש לדון שזה כמו שדה שאולי הקטנה תצטרך לנקביה ותרחיק מהמקום ואם לפי ענין אין דרך ארוכה שלא יעצרו באמצע הדרך אין חיסרון זה

]דעת הראב"ד והרא"ש שבלילה צריך עוד שומר וכן נפסק ברמ"א דהינו שחוששים לשינה של אחד וכל שאם אחד מהמתיחדים ישן יוצר איסור יחוד זה אסור חוץ מאשתו משמרתו אמנם המרדכי והתרומות חולקים על זה ולהלכה קי"ל לאיסור אמנם יש לצרף דבר זה ובהיתר של אשתו משמרתו זה אפילו בישנה

] דעת החזו"א שהאיסור מצד הבעל ולכן בחדר פנימי וחיצון והאשה בפנימי אם מפתח אין איסור יחוד ובפשוטו זה נסתר מיחוד אם קטן שלא מוסר עצמו לביאה לכל הפחות ביחוד דאוריתא צריך להחמיר

] החזו"א חידש שיחוד בשני חדרים שהם בדירה אחד דהינו פנימי וחיצון יש בזה יחוד דאוריתא

] דעת רש"י והרבה ראשונים דבפנימי וחיצון אפילו שאם נצרף הכל אין כאן יחוד אבל חוששים אולי אחד מהפנימי לבד יפרוש לחיצוני או הפוך ואסור ולכל הפחות ביחוד דאוריתא צריך להחמיר בזה

] מקובל ששיעור יחוד זה כולל התרת הסינור ושבמעלית בשיעור קומה אחת אין יחוד ולכן אם יכולים לעצור מבחוץ בכל קומה אין כאן יחוד

**האסורים ביחוד**

**א] אסור לאיש להתיחד אם אשה שהיא מבת ג' שנים וכן אסור לאשה להתיחד אם איש שהוא מגיל תשע שנים שאסורים באיסור ביאה[[1]](#footnote-2) ודעת רוב הראשונים שאיסור זה הוא מדאוריתא ומדרבנן אסרו גם איסור בפנויה וגויה [ופנויה נדה האיסור הוא מדאוריתא][[2]](#footnote-3)**

**ב] איסור יחוד הוא גם בקרובות כגון חמותו וכלתו ואחות אשתו ואשת אחיו ואשת אביו אמנם עם אמו וסבתו ובתו ונכדתו מותר להתיחד, יחוד עם אחותו אסור בקביעות, ובאופן ארעי נחלקו בזה הפוסקים והחכמת אדם הכריע להקל אמנם כתב שהמחמיר תבוא עליו ברכה[[3]](#footnote-4) ועם אשתו גם בנידתה לאחר שבעל אין בזה איסור יחוד[[4]](#footnote-5)**

**ג] איש אחד אסור לו להתיחד עם שתי נשים ודעת רוב הראשונים שגם אם הרבה נשים אסור וכן הכריע השו"ע ודעת רש"י שאם שלש נשים מותר והרמ"א העתיקו אמנם הכרעת האחרונים להחמיר בזה וגם לדעת רש"י בעסקו אם הנשים אסור[[5]](#footnote-6)**

**]דעת השו"ע אסור לשני אנשים להתיחד אם אשה אחת אמנם הרבה אנשים אם הרבה נשים מותר ומהו הרבה דעת הב"ש שלש אנשים אם שלש נשים ודעת הט"ז שגם שני אנשים אם שני נשים ודעת החכמת אדם שג' אנשים אם שתי נשים אמנם דעת הרמ"א שמותר שני אנשים אם אישה אחת ובלילה או בשדה בעינן עוד שומר מצד שמא ירדם או יצא לעשות צרכיו אמנם בפרוצים אסור[[6]](#footnote-7) ודעת פוסקי זמנינו שמי שמסתכל בטלוזיה וכדו' חשיב פרוץ [[7]](#footnote-8)**

**]מותר להתיחד עם שתי יבמות או עם אשה וחמותה או אשה ובת בעלה או אשה ובת חמותה מפני שנשים אלו שונאות זו את זו ואינם מחפות אחת על השניה[[8]](#footnote-9)**

**]איסור יחוד הוא לאו דוקא בחדר נעול אלא כל שנמצאים במקום המבודד מבני אדם ולא מצוי שיגיע לשם אדם כגון בשדה או ביער או על חוף הים חשיב יחוד[[9]](#footnote-10)**

**]כשבעלה בעיר אין איסור יחוד ודעת רש"י שההיתר כיון שחוששת שיבוא אמנם דעת הרמב"ם שההיתר מחמת אימת בעלה עליה[[10]](#footnote-11) ודעת רוב האחרונים שזה גם כשמתיחדת בהסכמת בעלה[[11]](#footnote-12) אמנם מבואר בגמ' שבלבו גס בה אין את ההיתר של בעלה בעיר [והדבר מצוי בילד מאומץ או באחיין שגדל בקטנותו עם אשת אחיו] וכתב החכמת אדם שביחוד דאוריתא כגון איש אחד ואשה אחת ראוי להחמיר כשיטת רש"י שאסור[[12]](#footnote-13)**

**]פתח פתוח לרה"ר מבואר בגמ' שאין בזה איסור יחוד ומבואר בפוסקים שיסוד ההיתר במקום שיתכן שיכנסו עוברים ושבים ולכן בשעות הלילה המאוחרות או במקום שאין אדם נכנס ללא רשות אין היתר זה [ויש לעיין לגבי חדר פנימי שאין הדרך להיכנס לשם][[13]](#footnote-14) ונחלקו הפוסקים האם ההיתר קיים גם בלבו גס בה ונקטינן להחמיר בזה [[14]](#footnote-15)**

**]נחלקו האחרונים בפתח סגור ולא נעול האם חשיב פתח פתוח לרה"ר ודעת רוב הפוסקים לאסור ועיין הערה[[15]](#footnote-16)**

**]כאשר אשתו עמו אין איסור יחוד[[16]](#footnote-17) ואפילו בישנה[[17]](#footnote-18) ואפילו בפרוצים[[18]](#footnote-19) אמנם בגוי עם אשתו זה לא מועיל[[19]](#footnote-20) ולענין עסקו עם הנשים עיין הערה[[20]](#footnote-21)**

**]מותר להתיחד עם אשה שיש עמה ילדה קטנה שיודעת טעם ביאה ולא מוסרת עצמה לביאה[[21]](#footnote-22) וביאר רש"י שהכונה שתספר על הביאה בשוק וכתבו הפוסקים שזה גיל שש ושבע[[22]](#footnote-23) והחזו"א הקיל עד גיל עשר וכן מותר להתיחד עם יש קטן כנ"ל**

**]כל אשה שאין עמה איסור יחוד כגון בעלה בעיר או קרובה מצילה גם על נשים אחרות שנמצאות יחד[[23]](#footnote-24)**

**]מבואר ברמ"א אבן העזר קמ"ח ס"ב בשם שו"ת הרשב"א שיוצא ונכנס מציל מאיסור יחוד**

**]דירה שיש בה שני חדרים ובאחד איש ובאחד אשה חשיב יחוד דאוריתא [חזו"א אבן העזר סימן ל"ד סק"א][[24]](#footnote-25)**

**]מבואר בגמ' ששני חדרים שבאחד יש אנשים ובאחד יש נשים יש בזה יחוד ודעת הרמב"ם שזה רק אם איש פרש לנשים או הפוך ולרש"י אסור מצד שמא יפרוש והחכמת אדם כתב להחמיר כרש"י וכן נראה בחזו"א**

**] מבואר בע"ז כ"ה דבעכו"ם יש איסור יחוד גם מצד אונס ולכן כל שלא יכולה לצעוק שיצילוה אסור אפילו במקום שמצדה אין איסור כגון בעלה בעיר או שיש כאן שומר אחר אסור[[25]](#footnote-26)**

**] במעלית אם אי אפשר לעוצרה מבחוץ והעצירה תלויה במתייחדים ודאי שזה אסור ואם המעלית נעצרת בכל קומה או שאפשר לעוצרה מבחוץ נחלקו בזה הפוסקים אם יש שיעור לייחוד אמנם עיין ברבינו יונה בספר היראה שראוי להתרחק גם מיחוד של פתח פתוח לרה"ר [והכל לפי הענין דאיש אחד אם אשה אחת אינו דרך צניעות ובשאר המקרים צריך לדון כל מקרה לגופו]**

**שאלות שכיחות**

**יש מקומות שמצוי בהם איסור יחוד ויש לעשות שאלת חכם בכל מקרה כגון:**

**א. בית אבות סעודים [כיון שאינם יכולים לצאת מחדרם וממילא אינם מצילים] מצוי שבשעות הלילה שהמבנה סגור על פי החוק והנידון א] מצד יחוד של העובדים עם המטופלים ב. אם נמצא שם אדם עם קרובו ויש שם אחות אחת או כמה נשים שיש בזה איסור גמור[[26]](#footnote-27)**

**ב. במכוני הדמיה [צילום רנטגן סי. טי. וכדו' [במקום שאין חשש פיקו"נ] שמקפידים מאוד שלא יכנס שם אדם בזמן הצילום ויש טכנאי או טכנאית בחדר שמצלם שרק הוא פתוח למקום הצילום וכדו'[[27]](#footnote-28)**

**ג. שמרטף [ביבי סיטר] יש לבדוק שאין איסור יחוד עם הילדים וכפי הדינים לעיל. ואם זה בלילה צריך שומר נוסף**

**ד. בטיולים של בנות מצוי שלעיתים נוסעים בכבישים צדדיים שאין מצוים בהם אנשים [דהינו כלי תחבורה] או בשייט בים רחוק מאוד וכדו' עלולים להיכשל ביחוד וכן יש להיזהר מיחוד עם הנהג או עם האיש ביטחון ובפרט כשהוא פרוץ ובאוטבוס צריך לבדוק שיהיה פתרון לאיסור יחוד בכל אוטובוס בפני עצמו [[28]](#footnote-29)**

**ה. יש להזהר ביחוד עם רופא במקום שאין הדרך שאדם אחר ניכנס באמצע ביקור אפילו המזכירה אמנם אם המזכירה נכנסת ויש אנשים בחדר המתנה חשיב פתח פתוח ובכל מקרה צריך שאלת חכם**

**ו. פקידה שעובדת במשרד אם אדם נוסף ובפרט לפעמים נשארים לאחר זמן העבודה שהמשרד סגור**

**ז. ילד מאומץ יש בו כל דיני יחוד ויש בזה חומר שלבו גס בה**

**ח. אשה שנוסעת במונית במקומות שלא עוברים מכוניות אחרות כגון סמוך למושב נידח וכדו' יש בזה איסור יחוד גמור**

**ט. יש להזהר ביחוד בפגישות ובמאורסים בטיול בגנים חשוכים**

1. ולענין יחוד קטן בן תשע שנים אם קטנה בת ג' שנים עיין ב"ח סימן כ"ב וכן היש"ש הביא מהסמ"ג שמותר וצ"ע למה אין בזה חינוך [↑](#footnote-ref-2)
2. חכמת אדם כלל קכ"ו ס"א ובתשובות הרשב"א הובא בנשמת אדם מבואר שיחוד דאוריתא זה רק באשה אחת ואיש אחד [↑](#footnote-ref-3)
3. חכ"א כלל קכ"ו סי"ב ולענין נינה הב"ח התיר ויש שאסרו [↑](#footnote-ref-4)
4. ועיין פרטי הדינים בכלה יור"ד סימן קצ"ב [↑](#footnote-ref-5)
5. חכ"א קכ"ו ס"ד והנה דעת רוב הראשונים לאסור וכן פסק היש"ש ועוד ובפשוטו כן קי"ל לעיקר הדין אמנם במקום הדחק או אם עוד צירוף יש לעשות שאלת חכם [↑](#footnote-ref-6)
6. חכ"א כלל קכ"ו ס"ה וכשאחד כשר ואחד פרוץ עיין פתחי תשובה סק"ד ועיין חזו"א יור"ד סימן ס"ו וז"ל ולפ"ז מותר לישראל להתיחד אי איכא עכו"ם בהדי ואפילו את"ל דחד כשר וחד פרוץ אסור מ"מ בנכרי מותר וכו' עכ"ל [↑](#footnote-ref-7)
7. ועיין אגרות חזו"א ח"ב אגרת קנ"ט וז"ל "המתגדלים על דיעות כפרניות ואינם בדרכי הציבור הישראלי הם בכלל מוחזקים בפריצות עריות " [↑](#footnote-ref-8)
8. חכ"א כלל קכ"ו ס"ח [סתימת הפוסקים שזה גם היום שלא מייבמים וכן זה גם כשיש ילדים ובמצב העכשוי לא שייך יבום] [↑](#footnote-ref-9)
9. רמ"א סי"ג [↑](#footnote-ref-10)
10. שו"ע סימן כ"ב [↑](#footnote-ref-11)
11. ברכי יוסף וכן הביא בספר דבר הלכה בשם החזו"א. אמנם יש לעיין כשמדבר עמה בפלאפון ואומר לה שהוא במרחק שלא יתכן שיגיע מיד ומסתברא לאסור אמנם דעת החכמת אדם ס"ו שאם זה בהסכמת בעלה אין זה בכלל ההיתר ויש שהורו להחמיר בזה [↑](#footnote-ref-12)
12. קכ"ו ס"ו אמנם צ"ע דלכאורא כל בעלה בעיר גם לרש"י שזה אסור זה רק מדרבנן ולכן לא לוקים מכת מרדות א"כ תמיד יש להקל כרוב הראשונים [↑](#footnote-ref-13)
13. חכ"א כלל קכ"ו ס"ז [↑](#footnote-ref-14)
14. ב"ש סקי"ג ובח"מ סקי"ג נקטו לאסור בשם רבינו ירוחם וכן הכריע בברכי יוסף, והט"ז נקט להקל. [↑](#footnote-ref-15)
15. הבית מאיר ורעק"א בתשובותיו סימן ק' ק"א אוסרים והבנין ציון סימן קל"ח והחזו"א במכתב בספר דבר הלכה סימן ג' הערה ו' התירו ועיין לשון רבינו יונה בספר היראה שנקט נעול אמנם כתב שראוי תמיד להתרחק מהיתר זה. [↑](#footnote-ref-16)
16. חכ"א כלל קכ"ו ס"ב [↑](#footnote-ref-17)
17. מאירי קידושין פ"א: [↑](#footnote-ref-18)
18. ש"ך יור"ד קנ"ג סק"ד ובב"ח וט"ז שם [ודין זה מוכרח מהגמ' קידושין פ"א] [↑](#footnote-ref-19)
19. ובפשוטו ישראל פרוץ מופקר בעניני עריות ואצלו הכל זה אומר מותר הרי הוא כגוי, ודבר זה מצוי בזוג עכו"ם פועלי נקיון גויים וכדו' [↑](#footnote-ref-20)
20. והשו"ע סימן כ"ב ס"ז פסק שגם בעסקו אם נשים מותר וכן סתם החכמת אדם אמנם הט"ז סק"ו הביא ראשונים שאסור וכן פסק ביש"ש ויש ראשונים שאסרו בזה גם שני אנשים ואשה אחת. [↑](#footnote-ref-21)
21. חכ"א קכ"ו ס"ט [↑](#footnote-ref-22)
22. סד"ט סימן קצ"ב כתב גיל שבע ובפשוטו הכל תלוי באורח חייו של הילד וכו' [↑](#footnote-ref-23)
23. חכ"א קכ"ו ס"ב ובבינת אדם אות י"ז לענין בעלה בעיר וכן הביא בדבר הלכה סימן ח' אות ד' בשם החזו"א. [↑](#footnote-ref-24)
24. אמנם אם האשה סגרה חדרה עם מפתח ואין האיש יכול לפתוח החזו"א הקיל שאין בזה יחוד אמנם בפשוטו הדבר נסתר מסוגיא דאנשים בפנים ונשים בחוץ וכן מדין יחוד עם קטן שלא מוסר עצמו לביאה. [↑](#footnote-ref-25)
25. טושו"ע יור"ד סימן קנ"ג ובבינת אדם אות ט"ו [↑](#footnote-ref-26)
26. ולכאורא העצה היחידה אם יהיה שם שני שנים שבעלה בעיר ולבעל יהיה מפתח שיוכל לפתוח המקום [↑](#footnote-ref-27)
27. ולכאורא העצה היא או שיתקנו שנשים יעבדו לצורך נשים וגברים לצורך גברים או אם בחדר של הטכנאי יהיה מישהו שיכול להיות שומר ובאשה שבעלה בעיר יש להקל וכן איש אם אשתו מחכה בחדר המתנה בפשוטו חשיב אשתו משמרתו וצ"ע [↑](#footnote-ref-28)
28. ולכאורא העיצה שיהיה קטנה שמועילה בתור שומר ולכאורא צריך בכל אוטבוס דמצוי מאוד שמתרחקים אחד מהשני. [↑](#footnote-ref-29)