מראי_מקומות_שיח_11
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / הלכות שבת - הרב יהושע ננקינסקי

**סימן שיח**

**סעיף יח**

השבוע בעז"ה נסיים את סימן שיח, נחזור כשבועיים על כל הסימן,

ביום א' כ"ג בשבט נתחיל בס"ד סימן שכו.

**מגיס** הוא עירוב ועי"ז ממהר את הבישול ונאסר גם בכלי שהוסר מהאש.

בענין הוצאה בכף [לא עירוב] נחלקו הרמב"ם והראב"ד. הרמב"ם אסר מדרבנן וכך הוא להלכה, ועי' שעה"צ קלז.

בנתבשל כ"צ אין בישול, וא"כ לכאורה גם מגיס פטור.

דעת הכלבו שיש בו מגיס בעודו על האש, עיין שעה"צ [קמח] "ולא אדע טעמו".

ובחזו"א [לז-טו] וז"ל: "דמ"מ גיסה בשעה שהיא על האש הוא ענין מחודש וריסוקו חשיב בישול" עיש"ה.

ועיין "תפארת שמואל" על הרא"ש פ"ג ס"ק טז וז"ל: "ומ"ש לעיל בפ"ק דלרש"י אסור להכניס הכף בקדירה בעודה על האש, משמע אפי' בלא הגסה אלא ליקח ולהוציא מהקדרה לא נראה לי כלל שהוי בישול כ"כ, ומ"מ אסור מדרבנן דשמא יהפוך בה ויגיס ויהיה חייב סקילה, ודוקא בעודה על האש הוא דאיכא הגסה דבישול איכא שאינו מבושל כ"צ ואסרינן מדרבנן אפי' מבושל כ"צ **דשמא יטעה** ויראה לו שהיא מבושלת כ"צ ויבוא לידי חיוב סקילה, אבל לאחר שהוסר מן האש נראה בעיני דאין שייך בישול כלל וכו'.

ועיין ריטב"א שבת י"ח: ד"ה "ודילמא" [בתו"ד] וז"ל: "וחכמים אסרו להגיס בה אפי' לאחר בישול בעודה על האש" וכו'.

★האחרונים דנו במים אם יש איסור הגסה, די"ל דבמים דהערבוב לא משבח כלום.

ועיין פמ"ג [רנ"ג א"א לב] גבי מגיס במאכל יבש.

במים שלא התבשלו כ"צ נאסר לקיחה מן המים מפני שע"י מיעוט המים מזרז את בישול המים הנשארים [דהיינו דכעת יתבשלו יותר מהר ונאסר].

**יש לעיין למה הוצאה בכף באוכל לא מבושל נאסרה רק מדרבנן ולא נאסר מדאוריתא שע"י הוצאת המאכל מזרז את בישול המאכל הנשאר. וצ"ע.**

★עיין ב"י רנג-ד שהיא כלבו שנאסר נתינת מים לקדירה ע"ג האש מצד **מגיס.**

★הרמ"א החמיר "לכתחילה יש להזהר אף בקדירה בכל ענין" ועיין בנו"כ שחלקו עליו, והמ"ב החמיר **בעודו על האש** אפי' מבושל כ"צ אפי' להוציא בכף, וז"ל: "אבל להוציא בכף אין להחמיר כלל בנתבשל כ"צ **ואינה על האש** [משמע שבעודה על האש יש מקום להחמיר].

עיין חזו"א [לז-טו] ובסוף דבריו "ונראה דברוצה להשאיר הקדירה כשהיא על כירה שאינה גרופה שאם יסקלנה לא יוכל להחזיר אין לו תקנה אלא ליטול בכף **אפשר להקל.**

**דבר גוש**

שיטת המהרש"ל שדבר גוש מבשל גם בכ"ש, והובאה ג"כ בט"ז יור"ד צד-יד וכן בש"ך קה-ח.

ועיין ערוה"ש יור"ד [צד-לב] דה"ה **כלי שלישי**, ועיין מ"ב תמז-כד שהביא לדין זה של דבר גוש ומסיים **"ואפשר דה"ה אם הניחו אותה מקערה לטעלער".**

ובחזו"א יור"ד ט-ה ביאר את סברת המהרש"ל.

עיין בחו"ד [ס צד חידושים כו] דדבר גוש בכוחו להבליע [אפי' שהוא כ"ש] אבל אין בכוחו לבשל, ומדברי המג"א בסוגיין מבואר שגוש **גם מבשל**.

★דבר גוש ביחד עם רוטב, עיין פמ"ג [רנג א"א לב] דאינו מבשל ועיין עוד, פמ"ג יור"ד [ משב"ז קז-ב] ובחו"ד [צא-ג ביאורים יג].