נד - בדעת רש_י בדין פי תקרה
קטגוריות: ש_ס / יג עירובין / עירובין - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים / מחיצות מהדו_ב

**סימן נד**

**בדעת רש"י בדין פי תקרה**

**א**

א] **עירובין פ"ו א',** קורה ארבעה מתרת בחורבה, ופירש"י, ז"ל, קורה ד' וכו' מותר לטלטל תחתי', דאמר ב' חודי' יורדין וסותמין וכו', ולהכי נקט ארבעה, דכי אמרת חודין יורדין וסותמין יהא בין חלל המחיצות ד', דמחיצה העשויה לפחות מחלל ד' אינה מחיצה, עכ"ל.

**והתוס'** שם דקדקו מד' רש"י, דאמרינן פי תקרה יורד וסותם אף בתקרה שאינה רחבה ד', וכל הא דבקורה המתרת בחורבה בעינן שתהא רחבה ד', הוא משום דאין שאר הרוחות מוקפות מחיצה, ובאנו להתיר את המקום שתחת הקורה בפנ"ע, וכל שאין בו ד' הו"ל מחיצה העשוי' לפחות מד' ואינה מחיצה.

ב] **והתוס'** תמהו ע"ז תרתי, חדא, דא"כ בקורה המתרת במים, דפירש"י גופי' דהוא בבור שבין ב' חצירות ונתונה על רחבה באמצע הבור למעלה, מ"ט שתהא הקורה רחבה ד', הרי החצירות מוקפות מחיצה, ול"ב אלא להפסיק בין הרשויות, - ועוד דהרי קי"ל דקורה משום היכר, ולא משום מחיצה, ואם אף בקורה רחבה טפח אמרינן פי תקרה יורד וסותם, מ"ט אין קורה מועלת משום מחיצה.

**והראשונים** הק' עוד ע"ד רש"י, דאם אמרינן פי תקרה אף בקורה שאינה רחבה אלא טפח, א"כ מ"ט אין קורה מתרת בחצר, ואינה מתרת במבוי שאין בתים וחצירות פתוחין לתוכו או שארכו יותר על רחבו, וגם מ"ט אינה מתרת כשהיא למעלה מכ', הרי פי תקרה הויא מחיצה גמורה ומועלת בכל מקום.[[1]](#footnote-2)

ג] **וביותר** צ"ע ממש"כ בפירש"י בשבת ט' א' ד"ה באסקופת בית, ז"ל, דאילו תקרה שיש בה ד' אמרינן בה יורד וסותם ותו לא אתי נעילת דלת ומבטל למחיצה וכו', דל"ד למבוי, דקורה מבוי קצרה היא ולא הוכשרה אלא למבוי, הלכך פתח נעול בטלה מתורת קורה דהא אזל לי' מבוי, אבל תקרת ד' לא בטלה ירידת סתימתה בנעילת דלת, דהלמ"מ הוא גוד ולבוד ודופן עקומה במקום ד', עכ"ל, ולהדיא בדבריו דלא אמרינן פי תקרה יורד וסותם אלא בתקרה ד', וזה דלא כדבריו הכא דאמרינן פי תקרה אף בתקרה שאינה רחבה ד'.

**ב**

ד] **ובפשוטו** הי' נראה בישוב ד' רש"י, דהנה בפירש"י כתב דהא דקורה ד' מתרת הוא כריבר"י דמחיצה תלוי' מתרת ולית הלכתא כוותי', - ולפ"ז הרי דלפ"מ דקי"ל דמחיצה תלוי' אינה מתרת, ל"מ קורה אלא משום היכר, ומה"ט ל"מ קורה בחצר או במבוי שאין בתים וחצירות פתוחין לתוכו ושאין ארכו יותר על רחבו, ומה"ט ל"מ קורה שהיא למעלה מכ'.

**אך** בעיקר דברי רש"י תמהו התוס', דהרי קי"ל לדינא דפי תקרה יורד וסותם, אף קי"ל דאין מחיצה תלוי' מתרת אלא במים, והרי דדינא דפי תקרה יורד וסותם לא תלי בהפלוגתא אם מחיצה תלוי' מתרת.

ה] **אמנם** באמת בד' רש"י הכא לא נזכר דדינא דקורה ד' מתרת בחורבה הוא מדינא דפי תקרה יורד וסותם, וממש"כ דחודי' יורדי וסותמין, ולא כתב דפי' יורד וסותם, משמע קצת דאי"ז מדינא דפי תקרה, וי"ל בדעתו דאיירי בגונא דליכא לדינא דפי תקרה, כגון שאין עובי הקורה טפח, דבכה"ג לדעת רש"י לא אמרינן פ"ת יורד וסותם, וכמש"כ התוס' לקמן בע"ב, ובכה"ג אי"ז מתיר אלא למ"ד דמחיצה תלוי' מתרת.

**והנה** אמנם בסוגיית הגמ' לקמן צ"ה א' מפורש דהא דקורה ד' מתרת בחורבה הוא מדינא דפי תקרה יורד וסותם, - אך שמא ס"ל לרש"י דסוגיא דהכא פליגא ע"ז, דמהא דפרכינן עלה דעריבי מיא, בע"כ דהא דהקורה מתרת הוא מדינא דמחיצה תלוי' מתרת, - וסמך לדבר דסוגיא דהכא פליגא, דבסוגיית הגמ' לקמן שם מבו' לפירש"י דאיירי בפי תקרה מד' רוחות, וכן פירש"י שם, והכא פירש"י דאיירי כשיש ב' כתלים מן הצדדים, ול"ב שיהיו חודי' יורדין וסותמין אלא מב' צדדים, (והגאו"י לקמן שם עמד ע"ז, עיי"ש).

ו] **ולפ"ז** לא סתרי ד' רש"י זל"ז, דמש"כ בפירש"י בשבת דלא אמרינן פי תקרה יורד וסותם אלא בתקרה ד', הוא בדינא דפי תקרה, ומודה רש"י בזה לד' התוס' וש"ר דדינא דפי תקרה יורד וסותם הוא רק בתקרה ד', ומש"כ בפירש"י הכא דל"ב שיהא בתקרה ד', אלא בגונא שאין שאר הרוחות מוקפות מחיצות, דבכה"ג בעינן שתהא התקרה ד', דאל"כ הו"ל מחיצה לפחות מד', הוא משום דהכא לא אתינן עלה מדינא דפי תקרה יורד וסותם, אלא מדינא דמחיצה תלוי' מתרת, והך דינא הוא אף כשאין התקרה רחבה ד'.

**אך** אכתי לא נתישב בזה משה"ק התוס' ממה שאמרו דקורה ד' מתרת במים, ואם כל הא דבעינן שתהא הקורה רחבה ד', הוא משום דמחיצה העשוי' לפחות מד' לאו מחיצה היא, הרי דהתם דהחצרות מוקפות מחיצה ול"ב אלא להפסיק בין הרשויות, אף אם אין הקורה רחבה ד', הו"ל מחיצה למקום ד', ומ"ט בעינן שתהא הקורה רחבה ד'.

**ג**

ז] **וע"כ** נראה לישב לד' רש"י בע"א, ולעיקר הדברים נתעוררתי מח"א, דהנה יש לדקדק בל' רש"י בשבת שם שכתב דהא דתקרה ד' לא בטלה סתימתה בנעילת דלת הוא משום דהלמ"מ הוא גוד ולבוד ודופן עקומה "במקום ד'", ומשמע דהא דבעינן שתהא התקרה ד', הוא משום דבעינן מקום ד', וזה צ"ב, דהא דבעינן תקרה ד' הרי הוי זה שיעור בתקרה, ואי"ז שיעור במקום הניתר ע"י התקרה, שהרי תקרה פחות מד' אינה מתרת, אף דהמקום הניתר ע"י התקרה רחב ד'.

ח] **וי"ל** בזה, דהנה ביסוד המחיצה דפי תקרה, כתב החזו"א בסימן ס"ז סקט"ז בתו"ד, ז"ל, אבל קורה סתימתו במשכו על פני מבוי, שענין הקירוי הוא מגדיר את המקום שכנגדו מסביבותיו, ואם נשלמו תנאיו הוא עצמו חשיב ככל דין מחיצות דהיינו דינא דפי תקרה, עכ"ל, ומבו' בדבריו דעיקר המחיצה דפי תקרה הוא מכח הקירוי עצמו, דהמקום המקורה נראה כמקום לעצמו, ומכח ההבדלה דהקירוי הוא דאמרינן דפי הקירוי יורד וסותם.[[2]](#footnote-3)

**ולפ"ז** י"ל, דלעולם עיקר חלות המחיצה דפי תקרה, הוא כלפי המקום המקורה עצמו, דהוא המקום המובדל ע"י הקירוי, וכלפי מקום זה הוא דחיילא סתימת הפי תקרה, ואך דאחר דחיילא הסתימה דפי תקרה כלפי המקום המקורה, והפ"ת יורד וסותם, תו ה"ז מועיל להתיר אף את המקום שבפנים שאינו מקורה.

**ומה"ט** הוא דלא אמרינן פי תקרה אלא בתקרה רחבה ד', דאי"ז שיעור בתקרה דרק תקרה ד' חשיבא תקרה לדינא דפי תקרה, אלא הוא שיעור במקום המקורה, דרק היכא דהמקום המקורה רחב ד', אמרינן פי תקרה יורד וסותם כלפי מקום זה, אך כל שאינו רחב ד', ל"מ המחיצה דפי תקרה כלפי מקום זה, כיון דמחיצה העשוי' לפחות מד' אינה מחיצה, ואף דהרשות עצמה רחבה ד', מ"מ כיון דעיקר המחיצה דפי תקרה היא כלפי המקום המקורה, הרי דכל שהמקום המקורה אינו רחב ד', ליכא לעיקר המחיצה דפי תקרה, ותו אינה מועלת להתיר לכל הרשות.[[3]](#footnote-4)

ט] **ולפ"ז** י"ל כן גם בד' רש"י הכא, דמש"כ דהא דבעינן שתהא הקורה רחבה ד', הוא משום דבעינן שיהא בין חלל המחיצות ד', אי"ז רק משום דאין שאר הרוחות מוקפות מחיצה, ולא באנו להתיר אלא את המקום שתחת הקורה, כמשמעות ל' רש"י דיהא "בין חלל המחיצות" ד', אלא אף כששאר הרוחות מוקפות מחיצה בעינן שיהא המקום המקורה רחב ד', משום דעיקר חלות המחיצה דפי תקרה הוא כלפי המקום המקורה, וכל שאין המקום המקורה רחב ד', הו"ל מחיצה העשוי' לפחות מד' ואינה מחיצה.

**ובזה** מתישב היטב הא דבקורה המתרת במים בעינן שתהא רחבה ד', אף דהתם החצרות מוקפות מחיצה ול"ב אלא להפסיק בין הרשויות, משום דלעולם אין פי תקרה יורד וסותם אלא כשהמקום המקורה רחב ד', וכנ"ל.

**וניחא** גם הא דל"מ קורה טפח אלא משום היכר, והא דל"מ להתיר בחצר או במבוי שאין בתים וחצירות פתוחין לתוכו ושאין ארכו יותר על רחבו, ול"מ להתיר כשהיא למעלה מכ', דכל שאין המקום המקורה רחב ד', ל"ה זה מחיצה מדינא דפי תקרה יורד וסותם, דהו"ל כמחיצה לפחות מד', וע"כ אי"ז מתיר אלא במבוי שיש בו לתנאי מבוי, ואף במבוי אי"ז מתיר אלא משום היכר, ול"מ כשהיא למעלה מכ'.

**ד**

י] **ובעיקר** מש"נ מד' החזו"א דעיקר המחיצה דפי תקרה מיוסד ע"ז דהמקום המקורה נראה כמקום לעצמו, ראיתי בקובץ אליבא דהלכתא שכתב הגר"מ רוזנר שליט"א לפ"ז, דכל דיש ב' תקרות זה בצד זה, לא אמרינן פי תקרה על פי הקירוי הנמוך, דכיון דב' המקומות מקורים אין המקום המקורה הנמוך חלוק מהמקום המקורה שבצידו, ובכה"ג ליכא לעיקר המחיצה דפי תקרה.

**אך** הנה מכ"ד מבו' דאף בכה"ג אמרינן פי תקרה, חדא, הוא ממה שאמרו לקמן צ"ה א' דבסיכך ע"ג אכסדרה אמרינן פי תקרה יורד וסותם, אף דגם הסוכה עצמה מקורה, לדעת הסוברים דקירוי עראי חשיב כקירוי לדינא דפי תקרה.[[4]](#footnote-5)

**עוד** יש ללמוד לזה, ממה שאמרו לקמן צ"ג א' דבהשוה את קירויו לא אמרינן פי תקרה, ומשמע דדוקא אם "השוה" את הקירוי,[[5]](#footnote-6) אך אם לא השוה את הקירוי, אלא קירה את החצי השני בתקרה גבוהה, שפיר אמרינן פי תקרה.

**עוד** יש ללמוד לזה, ממש"כ הריטב"א לעיל כ"ה ב', דאף אם בגג משופע לא אמרינן פי תקרה, מ"מ הרי התקרה עומדת היא ישרה מן הסתם, ומ"ט לא אמרינן בזה פי תקרה, והמ"ב בסימן שס"א סקי"ד כתב דכל הא דלא אמרינן פי תקרה במשופע הוא רק כשאין תקרה תחתי', והרי דאף דסתמא דמילתא בולט הגג המשופע מן התקרה הישרה שתחתיו, וכמבו' כן בד' הריטב"א בסוגיין בשם הרי"ד, מ"מ שפיר מצינו למימר פי תקרה על התקרה הישרה,[[6]](#footnote-7) ועמש"כ הגרמ"ר שם לדחות בזה, וצ"ע.

יא] **ובטעמא** דמילתא צ"ל, דאף דעיקר המחיצה דפי תקרה היא מכח הא דהמקום המקורה נראה כמקום בפנ"ע, מ"מ קיימת מחיצה זו אף כשגם המקום שבצידו מקורה, והיינו משום דכל דאין הקירוי שוה, נראה המקום המקורה הנמוך כמקום לעצמו, וע"כ שפיר אמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם.

1. והקר"א כתב די"ל דלעולם מדאורייתא אמרינן פי תקרה אף ברחבה טפח, והא דל"מ קורה בחצר או במבוי שאין בתים וחצירות פתוחין לתוכו ושאין ארכו יותר על רחבו, הוא מדרבנן, דומיא דלחי דקי"ל דהוי מחיצה דאורייתא ול"מ בחצר או במבוי שאין בתים וחצירות פתוחין לתוכו, - אך לכאו' לא נתישבו בזה ד' רש"י, דאם מדרבנן ל"מ קורה שאינה רחבה ד', מ"ט קורה מתרת בחורבה אף כשאינה רחבה ד', וכל הא דבעינן שתהא רחבה ד' הוא כשאין שאר הרוחות מוקפות מחיצה, ומשום דהויא מחיצה לפחות מד', גם העירו דלא נתישב בזה מה שאמרו לעיל י"ב ב' דמבוי שהתירו בקורה הזורק לתוכו פטור, והרי דמדאורייתא אין קורה מתרת, אך התם יש לדחוק דאיירי בקורה דלי"ב לדינא דפי תקרה, (כגון שאין עובי' טפח, או שאין לה פה).

   ועד"ז צ"ע בד' השו"ע בסימן שס"א ס"ב בדין בית שנפרץ, שכתב הגר"א שם בדעתו דאף אם אין התקרה רחבה אלא טפח היא מועלת להתיר, וכ"ה בד' הב"י שם, וצ"ע דמ"ש מכל קורה דאינה מתרת בחצר, - ובס' ארחות חיים ספינקא סימן שס"ג סי"ב כתב דלדעת הסוברים דאמרינן פי תקרה בתקרה רחבה טפח, הרי דכל הא דל"מ קורה למעלה מכ' או קורה העומדת מאלי', הוא רק בקורה עגולה דאין לה פה ולי"ב משום פי תקרה, עכ"ד, וזה תימה, דבמשנתינו תנן דמבוי שהוא למעלה מכ' אמה ימעט, ואנן נימא דהיינו רק בקורה עגולה, וצע"ג. [↑](#footnote-ref-2)
2. וסמך לזה הוא ממש"כ התור"פ בסוגיין, ז"ל, אבל יש לישב וכו', דלקמן מיירי שיש מחיצות העשויים לאורך מטעם גוד אחית, אבל הכא מיירי במחיצות "העשויים לרוחב" מטעם פי תקרה יורד וסותם, עכ"ל, ולכאו' הא דחשיב למחיצה דפי תקרה כמחיצה העשוי' לרוחב, הוא משום דעיקר המחיצה היא מכח הקירוי עצמו.

   ועיקר הך מילתא דעיקר ההבדלה היא מכח הקירוי עצמו, דהמקום המקורה נראה כמקום לעצמו, הנה בזה מתפרש טפי הא דלא אמרינן פי תקרה יורד וסותם, אלא כשיש ע"ז תורת תקרה, וע"כ הוא דבעינן שתהא התקרה רחבה ד', ולדעת כמה מקמאי לא אמרינן פ"ת יורד וסותם בקירוי עראי, ולדעת הרשב"א לא אמרינן פ"ת יורד וסותם בתקרה שאינה בריאה, - ועמש"נ עוד בסימן נ"ג סקכ"ד לדון עפי"ז בד' הראב"ד והרשב"א, דהא דלא אמרינן פי תקרה במפולש, תליא בהמקום המקורה. [↑](#footnote-ref-3)
3. וזה מיוסד ע"ד רש"י הכא והתם ובכ"ד, דהא דל"מ מחיצה לפחות מד', אי"ז רק משום דאין רה"י פחות מד', אלא הוא משום דאין מחיצה לפחות מד', וע"כ כל שאין המקום המקורה רחב ד', ליכא לעיקר המחיצה דפי תקרה. [↑](#footnote-ref-4)
4. אך יש מקום לדחות, דקירוי עראי ל"מ לבטל את המחיצה דפי תקרה, דבעינן לזה ביטול לעולם, וזה תליא בפלוגתת רבוותא בדין ביטול מחיצות, ואכמ"ל. [↑](#footnote-ref-5)
5. דכן מתפרש לישנא דהשוה את קירויו, כמו שאמרו כן בסוכה י"ט א' לענין סיכך ע"ג אכסדרה. [↑](#footnote-ref-6)
6. אך יש לדחות, דעכ"פ כל שאין התקרה המשופעת בולטת מחוץ לתקרה הישרה ג"ט, שפיר מצינו לחשוב דהמקום שהתחת התקרה הישרה נראה כמקום לעצמו מהמקום שבחוץ שאין עליו קירוי כלל, וסגי בזה למימר פי תקרה יורד וסותם. [↑](#footnote-ref-7)