21 טבילה בכלי המחובר למקוה
קטגוריות: ש_ס / נו מקוואות / מקוואות - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים מהדו_ב

אור ליום ג' כ' תמוז תשע"ו

א] ר"ת הק' בהא דתנן דניצוק וקטפרס אינו חיבור, מההיא דג' גוממיות, וכתב מכח זה דבמקוה שלם מהני חיבור דקטפרס, ותמה עד רש"י שפירש להא דקטפרס אינו חיבור דאיירי במקוה שלם, - ועיי"ש שכתב די"ל דאתיא כרבנן דס"ל דלעולם ל"ה חיבור, אך דחה לזה, חדא, דהו"ל לרש"י לפרושי, כיון דלא נזכר בתלמוד דעת רבנן, וצ"ע שהרי נזכר דעת רבנן דברגליו של ראשון וכו' השני טמא, ונראה דר"ת לטעמי' שם שפירש דההיא דרגליו של ראשון הוא ניצוק, ולא למדנו מזה דקטפרס אינו חיבור,[[1]](#footnote-2) ועוד, דבגמ' מוקמינן לה כר' יהודה, עכ"ד, והר"ש בספ"ח דטהרות כתב לישב כן, דאתיא כרבנן דאית להו דלעולם אין קטפרס חיבור.

אמנם התוס' בגיטין ובחגיגה לא תירצו כן, וכתב המהר"ם דהוא משום דבגמ' מוקמינן לה כר' יהודה, וצ"ע דא"כ לפ"מ שדחו התוס' דלא אתיא כר' יהודה אלא כרבנן, הרי מעיקרא לק"מ, ואין מקור כלל לד' התוס',[[2]](#footnote-3) והתוס' בחגיגה כ"א ב' הביאו מה שתמה ה"ר אלחנן דמצינו סברות הפוכות, והרי דלא ניח"ל להתוס' בכך, ואם לפי מסקנתם אין מקור לזה, א"כ מנ"ל הך מילתא.

וביותר צ"ע בזה בד' התוס' בחגיגה, דמבו' בדבריהם דבתחילת דבריהם פירשו דר' יהודה דרגליו של ראשון, ס"ל דקטפרס חיבור, עיי"ש, וא"כ מאי קשיא להו מההיא דגממיות דמטבילין בתחתונה, הרי בלא"ה ר' יהודה לית לי' לדינא דקטפרס אינו חיבור ורבנן הוא דס"ל הכי, וא"כ שפיר ניחא הא דתנן דקטפרס אינו חיבור, דרבנן ס"ל הכי, וגם בד' התוס' בגיטין קשיא, דבתחילת דבריהם לא הוצרכו לזה דאתיא כר' יהודה, ועי' מהרש"א שם.

ב] עוד צ"ע בזה, דהנה התוס' בחגיגה שם העמידו קושייתם על ר' יהודה דמטבילין בתחתונה ולא בעליונה, וא"כ מאי קשיא להו, הרי י"ל דהא דתנן דקטפרס אינו חיבור, הוא לגבי העליונה, והתוס' הרא"ש כתב דמשמעות לישנא דמתניתין הוא דדמ קטפרס לניצוק ומשקה טופח דל"ה חיבור כלל, אך התוס' בחגיגה לא פירשו לזה, - אמנם התוס' בגיטין רמזו לזה, (וכ"כ הר"ש בספ"ח דטהרות) וכ"כ המהרש"א שם.

ג] עוד צ"ע בד' התוס' בחגיגה י"ט א', שכתבו לגבי חרדלית, דאין לפרש משום קטפרס שהרי לגבי מקואות הוי קטפרס חיבור, וצ"ע, שהרי רק לר"מ הוי קטפרס חיבור, אך לרבנן ל"ה חיבור כלל, ועמד ע"ז בחזו"א קמא סימן ג' סקי"ב, - ויש להוסיף, דבאמת קשיא כן גם אי נימא בדעת התוס' דקי"ל כר' יהודה, שהרי גם לר' יהודה ל"ה חיבור לטבול בעליונה, וא"כ שפיר יש לגזור בחרדלית.

ועד"ז צ"ע בד' הראבי"ה בסימן תתקפ"ח שהק' דהיאך טובלין בנהרות הרי הוי קטפרס, וכתב דקטפרס הוי חיבור לטבול למטה, והק' הב"י בסימן ר"א שהרי קי"ל כרבנן דאין מטבילין אף בתחתונה, וי"ל שדעתו דלא קי"ל כרבנן, וכאשר כ"ה דעת רבינו ירוחם והטור.

ד] ונראה בזה, דהנה בפשוטו הא דבעינן לגוד אחית וגוד אסיק, הוא משום דמדינא קטפרס אינו חיבור, ורק משום דאמרינן גו"א וחשבינן דהם במקום א', ע"כ הוא דהוי חיבור, גם י"ל דגו"א ל"ד הוא, וכמש"כ בחזו"א, - וכ"ה מבו' בד' הר"ש שפירש במשנתינו דטעמא דרבנן הוא משום דלא אמרינן גו"א, ובספ"ח דטהרות כתב דטעמייהו הוא משום דקטפרס אינו חיבור, והרי דחד מילתא הוא, ואין לומר דלרבנן איכא ב' טעמים, דא"כ נמצא דבחיבור מקואות ל"ב להא דקטפרס אינו חיבור, דתיפו"ל משום דלא אמרינן גו"א, ובע"כ דחד טעמא הוא.

וכ"נ גם בל' הרמב"ן והר"ן בע"ז ע"ב א' ובל' הריב"ש בסימן רצ"ב.

ה] אמנם הנה מד' הראבי"ה נראה דפליג ע"ז, דהנה הראבי"ה כתב דהא דפליגי אם מטבילין בתחתונה ובעליונה, הוא משום דאי"ז קטפרס דאינו משופע כ"כ, ותיקשי דאם אי"ז קטפרס, א"כ מ"ט בעינן בזה לדינא דגו"א וגו"א, ושמא אף זה הוי בכלל קטפרס, ואך דבזה מהני החיבור מדין גו"א וגו"א.

ונראה מזה ע"ד מש"כ הנפש חי' בתשו' יו"ד סימן ס"ה, דאף אם לא חשיב כקטפרס והוי חיבור, מ"מ אכתי ל"מ, שהרי בעינן מ"ס במקום אחד, ולזה הוא דבעינן לדינא דגו"א וגו"א,[[3]](#footnote-4) - וכ"ז הוא בשיפוע קטן דלי"ב משום קטפרס, אך בשיפוע גדול דאית בי' משום קטפרס ול"ה חיבור, ל"מ מידי מה דאמרינן גוד אחית וגוד אסיק, דאכתי אי"ז חיבור.

ו] ונמצא לפ"ז דפליגי הראשונים אם מהני דינא דגוד אחית וגוד אסיק, לסלק להגריעותא דקטפרס, דדעת הר"ש ודעימי' דכל דאמרינן גוד אחית וגוד אסיק, לי"ב משום קטפרס אינו חיבור, והראבי"ה ס"ל דאף אם אמרינן גוד אסיק וגוד אחית אכתי יש בזה משום קטפרס אינו חיבור.

וי"ל בביאור הפלוגתא בזה, דאזלי לטעמייהו, דהנה בד' התוס' ותוס' הרא"ש חולין ל"א ב' מבו' דאף דקטפרס אינו חיבור, מ"מ הקטפרס עצמו הוי כולו חיבור, וכ"נ גם בד' הר"ש במקואות ספ"ד, ובד' הר"ש והרא"ש בטבו"י פ"ב מ"ז, ותמה ע"ז הרש"ש במכשירין ספ"ה.[[4]](#footnote-5)

אך בד' הראבי"ה שם בריש דבריו מפורש דאף הקטפרס עצמו אינו חיבור זל"ז, עיי"ש שכתב, ז"ל, ןאין לומר דקטפרס חיבור לא הוי, אבל קטפרס גופי' כל רוחב הנהר שכנגד גופו טובלין בו דא"צ חיבור דבקטפרס גופי' איכא כשיעור מ' סאין ויותר, דליתה דהא כל מלא נימא דמים ברוחב הנהר הוי קטפרס ואפילו מה שכנגד גופו צריך לחבר זל"ז, עכ"ל, וכ"נ בד' התוס' בחגיגה י"ט א', עיי"ש דמפורש בדבריהם דאף אם יש בחרדלית עצמה מ"ס יש בזה משום קטפרס אינו חיבור.[[5]](#footnote-6)

ז] ולפ"ז נראה, דע"כ להר"ש ודעימי' לטעמייהו דהקטפרס עצמו הוי חיבור זל"ז, והרי דכל דחשבינן דהמים יחד במקום א', לי"ב משום קטפרס אינו חיבור, הרי דה"נ מכח דינא דגוד אחית וגוד אסיק דחשבינן דהמים הוו במקום א', לי"ב משום קטפרס אינו חיבור, אך הראבי"ה לטעמי' דס"ל דהא דקטפרס אינו חיבור הוא אף בדהוו המים במקום א', הרי דלא יועיל מידי הא דנימא גוד אחית וגוד אסיק, דאף דמכח זה חשבינן דהמים הם במקום א', הרי אכתי יש בזה לדינא דקטפרס אינו חיבור.[[6]](#footnote-7)

ח] ונפ"מ בין ב' דרכים אלו בביאור קו' התוס' בהא בגממיות הוי חיבור דהא קטפרס אינו חיבור, דלדרך קמא קושייתם, דמהא דקטפרס אינו חיבור חזינן דלא אמרינן גו"א וגו"א, וא"כ מ"ט בגממיות אמרינן גו"א וגו"א, - אך לדרך בתרא קושייתם, דכיון דקטפרס אינו חיבור, א"כ היאך בגוממיות הוי חיבור, ודינא דגו"א ל"מ כלל לענין זה.

ט] ובד' התוס' בגיטין נראה להוכיח שדעתם כדרך בתרא, דהנה התוס' שם כתבו דאף דטלה"ט חיבור, היינו רק במקום דאיכא למימר גו"א, אך בהשקה ל"ה טלה"ט חיבור, ודמיא למקואות היכא דליכא למימר גו"א דל"ה טלה"ט חיבור, וזה דלא כמש"כ התוס' בחגיגה דגם בהשקה הוי חיבור במקום דאיכא למימר גו"א.

והי' מקום לפרש בד' התוס' דכונתם דלא משכח"ל דינא דגו"א לענין השקה, שהרי קטפרס ל"ה חיבור בהשקה, וא"כ לעולם הו"ל קטפרס, - אך בד' התוס' בחגיגה נראה דס"ל דרק שיפוע גדול הוי קטפרס, ושמא התוס' בגיטין פליגי ע"ז, - אמנם אי"ז במשמעות ל' התוס' כ"כ.

ויותר נראה בדעתם דס"ל דגוד אחית הלכתא הוא, ולא נאמרה הלכה זו אלא לענין מקואות ולא לענין השקה, ועי' בחי' הגר"ח בפ"ז מטומ"א בתו"ד שדן כן דשמא ההלכתא דגו"א היא רק לגבי מקואות.

ואמנם לפ"ז תיקשי, דמה הק' התוס' מההיא דע"ז דחזינן דאף שסופו ליפול ל"ה חיבור, הרי כל הא דכשסופו ליפול הוי חיבור, הוא משום דינא דגוד אחית, אך ביי"נ דליכא לההלכתא דגוד אחית, אף אם סופו ליפול אינו חיבור, - ובע"כ דהך דינא דכל שסופו ליפול הוי קטפרס חיבור, אי"ז מדינא דגו"א, אלא הוא דין בפנ"ע דבכה"ג הוי קטפרס חיבור, ומלבד זה בעינן לההלכתא דגו"א, כדי שיהא מ"ס במקום א', וע"כ ה"ז שייך גם לגבי יי"נ, אף דהתם ליכא לההלכתא דגו"א.

י] ומוכח כן עוד מדבריהם, שהק' דמ"ש דבטלה"ט ס"ד דהוי חיבור לענין השקה ואף דאינו חיבור לענין מקואות, וקטפרס הוי איפכא, דהוי חיבור לענין מקואות ול"ה חיבור לענין השקה, - ואם הא דקטפרס הוי חיבור לענין מקואות, הוא משום דאמרינן גו"א, הרי דע"כ לענין השקה דליכא לההלכתא דגו"א, ל"ה חיבור, ומאי קשיא להו להתוס'.[[7]](#footnote-8)

ובע"כ מד' התוס', דהא דקטפרס הוי חיבור לענין מקואות, אי"ז מכח דינא דגו"א, דזה ל"מ מידי לענין חיבור קטפרס, אלא הוא משום דלענין מקואות מהני חיבור דקטפרס, וזהו שהק', דנמצא דבדין קטפרס חמור דין השקה מדין מקואות, דלענין השקה ל"ה קטפרס חיבור ולענין מקואות הוי קטפרס חיבור.[[8]](#footnote-9)

יא] ונפ"מ רבתא בזה לדינא הוא בדין ג' גממיות שהם בשיפוע קטן שאינו בכלל קטפרס, להסוברים כן, דלדעת הר"ש ודעימי' הרי דבכה"ג לכו"ע מטבילין בין בעליונה ובין בתחתונה, אך לדעת הראבי"ה והתוס', אף בכה"ג תליא בפלוגתת תנאי, וכאשר כ"ה להדיא בד' הראבי"ה דאיירי בשיפוע קטן וע"כ אי"ז בכלל קטפרס, ואפ"ה פליגי תנאי אם מטבילין בעליונה ואם מטבילין בתחתונה.

יב] ולפ"ז יש מקום לומר בדעת התוס', דע"כ שפיר הק' בההיא דג' גממיות מהא דקטפרס אינו חיבור, ול"ה מצו לישב דאתיא כרבנן, - והיינו משום דהוה משמע להו דההיא דג' גממיות איירי אף בשיפוע קטן,[[9]](#footnote-10) ובכה"ג ליכא משום קטפרס, ובע"כ דהא דלרבנן אף בכה"ג אין מטבילין לא בעליונה ולא בתחתונה, הוא משום דלית להו גוד אחית וגוד אסיק, ולא מצינו כלל דרבנן פליגי בהך מילתא על ר' יהודה ור"מ וס"ל דקטפרס אינו חיבור.

ומה"ט גם ל"ה מצו התוס' בחגיגה לישב דאתיא כדעת ר' יהודה דקטפרס אינו חיבור לגבי העליונה, דבע"כ דהא דס"ל לר' יהודה דאין מטבילין בעליונה, אי"ז משום דקטפרס אינו חיבור לענין זה, שהרי איירי אף בשיפוע קטן שאינו בכלל קטפרס, ובע"כ דטעמא דר' יהודה הוא משום דלית לי' גוד אסיק, ובדין קטפרס לא נחלק ר' יהודה על ר"מ.

אך תיקשי לפ"ז בד' התוס' בגיטין דמשמעות דבריהם דהו"מ לישב דטעמא דר' יהודה דאין מטבילין בעליונה, הוא משום דקטפרס אינו חיבור לענין העליונה, ולפ"ז הי' מקום לישב דזהו דתנן דקטפרס אינו חיבור, ואך דקשיא להו דמשמעות מתניתין דאינו חיבור כלל, עיי"ש, - ולפ"ז הרי בע"כ דשפיר מצינו לפרש לההיא דג' גממיות דאיירי רק בגונא דקטפרס, ולפ"ז הדק"ל דמ"ט לא העמידו להא דתנן דקטפרס אינו חיבור כרבנן, ומש"נ דהוא משום דטעמא דרבנן אינו משום קטפרס אלא משום דלית להו גוד אחית, וכדחזינן מהא דס"ל דאין מטבילין בהן אף בשיפוע קטן, הנה לפי הנ"ל בע"כ דאי"ז הכרח, וצ"ע בזה.[[10]](#footnote-11)

יג] ולפ"ז נראה לישב ד' התוס' בחגיגה י"ט א' שהק' דאם לפי' קמא דהא דאין מטבילין בחרדלית הוא משום דקטפרס אינו חיבור, שהרי לענין מקואות הוי קטפרס חיבור, וקשיא שהרי לרבנן אף לענין מקואות אין קטפרס חיבור, ואף לר' יהודה אין קטפרס חיבור לטבול בעליונה.

אך לפמש"נ נראה, דבאמת ל' התוס' דלענין מקואות הוי קטפרס חיבור, משמע דהוא לכו"ע, והיינו דהא דלר' יהודה אין מטבילין בעליונה ולרבנן אין מטבילין אף בתחתונה, אי"ז משום דקטפרס אינו חיבור, אלא הוא משום דלא אמרינן גוד אסיק וגוד אחית, וליכא מ"ס במקום א', - וזהו שהק' התוס' דכיון דלענין מקואות הוי קטפרס לכו"ע, מ"ט אין מטבילין בחרדלית.

ואמנם דתיקשי, דאף דלכו"ע הוי קטפרס חיבור, מ"מ כיון דלענין טבילה בעינן שיהא מ"ס במקום א' ובעינן בזה לדינא דגוד אחית וגוד אסיק, ומה"ט הוא דס"ל לרבנן דאין מטבילין אף בתחתונה ולר' יהודה אין מטבילין בעליונה, א"כ הרי י"ל דמה"ט אף אין מטבילין בחרדלית.

אך נראה, שהרי כבר נת' מד' התוס' בחולין דבחרדלית שיש בה מ"ס, לי"ב משום קטפרס, כיון דהקטפרס כולו חשיב דהוא במקום א' ובכה"ג הוי קטפרס חיבור, - ואמנם התוס' בחגיגה פליגי ע"ז, ונת' לעיל בדעתם דהוא משום דהא דקטפרס אינו חיבור הוא אף אם ה"ז במקום א', - וי"ל דבהך מילתא דבחרדלית חשבינן דהויא כולה במקום א', לא פליגי התוס' בחגיגה, וע"כ אף דאם קטפרס אינו חיבור א"א להטביל בה, אך כיון דלענין מקואות הוי קטפרס חיבור, לא מצינו למיתי עלה מכח הא דלא אמרינן גוד אחית וגוד אסיק, דכיון דחשיב דכל החרדלית היא במקום א', ל"ב בזה לדינא דגו"א, ודו"ק.

יד] ועד"ז נראה בד' הראבי"ה שכתב דהא דטובלין בנהרות הוא משום דקטפרס הוי חיבור לטבול בתחתונה, והק' הב"י שהרי לרבנן אין מטבילין אף בתחתונה, ולהנ"ל י"ל בדעתו, דהא דלרבנן אין מטבילין אף בתחתונה, אי"ז משום דקטפרס אינו חיבור כלל, אלא הוא משום דלית להו גוד אחית וליכא מ"ס במקום א', אך בנהרות שיש מ"ס במקום א', וכמש"כ הראבי"ה שם, ואך שכתב דאף בכה"ג אין קטפרס חיבור, שפיר מטבילין בהן.

טו] והנה התוס' בחגיגה הק' דמה מדמי לטבול בראשו של ראשון, וכתבו דהתם איכא טעמא אחרינא דסופו לירד, ובתוס' הרא"ש שם כתב דמכח הא דסופו לירד חשיב כמקוה שלם, וכ"כ הר"ש.

ונראה דהר"ש והרא"ש הוכרחו לזה מתרי טעמי, חדא, דאם אי"ז מקוה שלם, אלא הוא טעם בפנ"ע דכיון דסופו לירד הוי חיבור, הרי דזה אינו טעם אלא דנימא גוד אחית, אך אי"ז טעם לומר גוד אסיק ודמכח זה יהיו מטבילין בראשו של ראשון, אך לפי המבו' בד' החזו"א תנינא סימן ד' סק"א דהא דאמרינן גוד אסיק הוא בתוצאה מהא דאמרינן גוד אחית, ניחא.

ועוד, דא"כ מה מדמי הגמ' זל"ז, הרי שפיר י"ל דבמקוה שלם מהני חיבור דקטפרס אף לעליונה, ובההיא דסופו ליפול ל"מ חיבור דקטפרס לטבול בראשו, - וביותר, שהרי ב' טעמים חלוקים ביסודם הם, דהא דמקוה שלם, היינו דבזה סגי בחיבור גרוע דקטפרס,[[11]](#footnote-12) והא דסופו ליפול, היינו בזה הוי הקטפרס חיבור מעליא טפי, וא"כ מה מדמינן זל"ז.

טז] ולמש"נ בדעת התוס' שם נראה, דהאמנם הא דבג' גוממיות ליכא לדינא דקטפרס אינו חיבור, הוא משום דאיכא מקוה שלם, והא דברגליו של ראשון ליכא לדינא דקטפרס אינו חיבור, הוא משום דסופו ליפול, אך כאשר באנו לדון אם אמרינן גוד אסיק, אין לחלק ביניהם, דהאמנם אם הא דבעינן לדינא דגו"א, הוא לסלק להגריעותא דקטפרס, שפיר הי' מקום לחלק ביניהם, אך כיון דהוא דין בפנ"ע, דאף דקטפרס הוי חיבור, מ"מ ל"מ משום דבעינן שיהיו כל המ"ס במקום א', וע"ז בעינן לדינא דגוד אחית וגוד אסיק, הרי דבזה אין מקום לחלק ביניהם.

וע"כ גם לא תיקשי, דמה מהני הא דסופו ליפול לגבי לטבול בראשו, - והיינו דהאמנם אי נימא דהא דסופו ליפול הוא טעם דנימא גוד אחית, הרי דאי"ז טעם לגבי לטבול בראשו של ראשון דבעינן בזה לגוד אסיק, אך לפמש"נ דהא דסופו ליפול הוא טעם דבכה"ג הוי קטפרס חיבור, הרי דכל דהוי חיבור, ממילא הוי הכל מחובר זל"ז, ומהני החיבור גם לגבי המים שבראשו, - ואך דמלבד זה בעינן גם לדינא דגוד אחית, כדי שיהא חשוב דאיכא מ' סאה במקום א'.

יז] ואמנם דלפ"ז תיקשי דמעיקרא מה הק' התוס' דמאי מדמי זל"ז, הרי לכאו' אחר דמאיזה טעם שיהי' ס"ל לר' יהודה בההיא דרגליו של ראשון וכו' דהוי קטפרס חיבור, תו לגבי הנידון אם אמרינן גוד אסיק או לא, שפיר מדמינן זל"ז, - ובאמת התוס' בגיטין לא הק' לקו' זו, ונראה דהוא מכח ה"ט, דלגבי הנידון אם אמרינן גוד אסיק אין לחלק בזה.[[12]](#footnote-13)

אך נראה במכוון ד' התוס', דהיינו משום דהי' מקום לומר דאף דר' יהודה ס"ל דקטפרס חיבור, מ"מ ל"מ חיבור זה אלא לגבי התחתונה ולא לגבי העליונה, וכאשר כ"ה מבו' בד' הראבי"ה בר"ס תתקפ"ח די"ל דטעמא דר' יהודה הוא דקטפרס אינו חיבור אלא לגבי העליונה, וכ"ה מבו' בד' התוס' בגיטין בתחילת דבריהם, (וע"כ לא הק' אלא משום דמתניתין משמע דקטפרס אינו חיבור כלל), וזהו שהק' דהיאך פשיט מהא דמטבילין בעליונה, דה"נ מטבילין בראשו של ראשון, הרי בההיא דג' גומות ליכא לדינא דקטפרס אינו חיבור, אך בההיא דרגליו של ראשון, הרי הגם דס"ל לר' יהודה דקטפרס חיבור, מ"מ י"ל דל"מ זה לענין לטבול בעליונה, וע"ז הוא שכתבו התוס' דהתם דסופו ליפול לי"ב כלל לדינא דקטפרס אינו חיבור, וכל הא די"ל דאין מטבילין בראשו של ראשון, הוא משום די"ל דלא אמרינן גוד אסיק, וע"ז שפיר פשיט מההיא דג' גוממיות, דאמרינן גוד אסיק.

יח] ויש להוסיף, דהנה דעת ר"ת בספה"י דההיא דרגליו של ראשון וכו' הו"ל כניצוק, והא דהו"ל חיבור הוא משום דסופו ליפול, עיי"ש, וצ"ע דא"כ מה מדמי הגמ' דכ"ה דבג' גוממיות מטבילין אף בעליונה, ה"נ מטבילין בראשו של ראשון, הרי לכאו' י"ל דאף דקטפרס הוי חיבור אף לטבול בעליונה, מ"מ ניצוק אינו חיבור אלא לענין התחתונה.

ואמנם אם נימא דדעת ר"ת היא כמש"נ בדעת התוס' ניחא, די"ל דבדינא דקטפרס וניצוק, אין לחלק בין העליונה לתחתונה, וכל מה דיש לחלק בין העליונה לתחתונה, הוא משום דלא אמרינן גוד אסיק, וע"ז שפיר פשיט זמ"ז.

אך באמת לא נתישבו בזה ד' הרמב"ן והר"ן בע"ז ע"ב א' דס"ל ג"כ דההיא דרגליו של ראשון וכו' הו"ל כניצוק, וס"ל נמי דנידון דקטפרס חיבור ונידון דגוד אחית חד מילתא הוא, ותיקשי דא"כ מה מדמינן זל"ז, - ובעכצ"ל בדעתם למש"כ בחזו"א תנינא סימן ד' סק"א דהא דאמרינן גוד אסיק, הוא בתולדה מהא דאמרינן גוד אחית, עיי"ש, ולפ"ז י"ל דהגם דחלוק דין ניצוק מדין קטפרס, מ"מ אחר דבתרוייהו אמרינן גוד אחית והוו חיבור, הרי דלגבי נידון אם בתולדה מזה אמרינן גוד אסיק והו"ל חיבור גם לגבי למעלה, אין לחלק ביניהם.

?מד' הר"ש מבו' דכל הא דבעינן לדינא דגו"א, הוא רק כדי שלא יהא בזה להגריעותא דקטפרס, דאל"כ הרי לרבנן דלית להו גו"א, ל"ב להא דקטפרס אינו חיבור, דבלא"ה א"א לטבול משום דליכא מ"ס, - אך מהא דתנן דהוא משום דקטפרס אינו חיבור, מבו' דכל הא דבעינן לדינא דגו"א, הוא רק כדי לבטל להגריעותא דקטפרס.

1. וי"ל עוד, דטעמא דת"ק דהשני טמא, אי"ז משום דניצוק וקטפרס אינו חיבור, אלא משום דטלה"ט אינו חיבור, וכמו שפירש הר"ש בסוגיית הגמ' בגיטין, אך אי"ז מתישב היטב בד' ר"ת, דבפשוטו ס"ל דלכו"ע טלה"ט חיבור, וע"כ הק' אמתניתין דעירוב מקואות כשפוה"נ, דהרי טלה"ט חיבור, וכתב דבמים סגי בטלה"ט, וכ"כ בחזו"א קמא סימן ג', אך בתנינא סימן ט' סק"ז כתב דדעת ר"ת, דאף דפליגי רבנן בזה על ר' יהודה, מ"מ קי"ל כר' יהודה, דסתם משנה בספ"ח דטהרות כוותי', ולפ"ז ניחא.

   וי"ל עוד דמכוון ד' ר"ת, דאף דמרבנן דהשני טמא, יש ללמוד דקטפרס אינו חיבור, מ"מ אין מקור מזה דאף במקוה שלם ל"ה קטפרס חיבור, וא"כ מנלי' לרש"י דאף במקוה שלם ל"ה קטפרס חיבור, - אך אי"ז מתישב היטב, שהרי כל מקור ד' ר"ת לחלק בין מקוה שלם למקוה שאינו שלם, הוא רק מכח הקו' מההיא דג' גומות, אך אי נימא בדעת רש"י דמתניתין דקטפרס אינו חיבור אתיא כרבנן, הרי אין מקור כלל לחלק בין מקוה שלם למקוה שאינו שלם, ודו"ק. [↑](#footnote-ref-2)
2. ומש"כ ר"ת דאין לפרש דאתיא כרבנן כיון דלא נזכר, לכאו' הוא רק ע"ד רש"י שפירש כן, ולא הביא לההיא דרבנן, אך במתניתין שפיר יש לפרש כן, - ועוד, שהרי כבר נת' דמש"כ ר"ת דלא נזכר דעת רבנן, אף דמצינו דעת רבנן ברגליו של ראשון וכו' דהשני טמא, הוא משום דר"ת ס"ל דהו"ל ניצוק, אך הנה הרי התוס' בחגיגה ובגיטין שם נקטו דחשיב כקטפרס, וא"כ הרי שפיר מצינו דדעת רבנן דבכל ענין אין קטפרס חיבור. [↑](#footnote-ref-3)
3. והא דמהני בזה דינא דגוד אחית וגוד אסיק, אף דעל המים שבתוך הגומות לכאו' לא אמרינן גוד אחית וגוד אסיק, היינו משום דכיון דהמים שבחרדלית שמעל הגומא העליונה ומעל הגומא התתחתונה מחוברין למים שמעל הגומא האמצעית מדינא דגוד אחית וגוד אסיק, מהני זה גם לחבר את הגומות עצמן, - והיינו משום דהגומות עצמן הם במקום א' עם המים שמעליהן, וכיון דכל המים חשובין במקום אחד, מהני זה לצרף גם את המים שבגומות, - וכעי"ז כתב בחזו"א קמא סימן ג' סק"י לגבי הא דקטפרס אינו חיבור, עיי"ש. [↑](#footnote-ref-4)
4. ובמק"א נת' דמה"ט פירשו הר"ש והרא"ש בספ"ח דטהרות לדינא דנצוק וקטפרס ומשקה טופח אינו חיבור, בשה"ז בא לחבר בין ב' מקומות, ועיי"ש ברא"ש דפירש גם הא דתנן דאשבורן חיבור דהיינו בשבא האשבורן לחבר בין ב' מקומות, עיי"ש, - ונת' עוד דמצינו כן גם בד' הרשב"א בבית ה' סוף ש"ה דיין הקילוח כולו נאסר, עיי"ש, וכ"ה בטושו"ע יו"ד סו"ס קכ"ו, ובחזו"א יו"ד סימן מ"ח סק"ט תמה ע"ז, ועי' גם בדבריו בסי' מ"ז סק"ה סוד"ה יו"ד, - וכ"ה להדיא בשו"ת הראב"ד סימן קמ"ג תמ"ד סימן ק"י, ז"ל, ולמדנו מכאן יין היוצא מן הכלי לכובא ושכשך הגוי למטה בכובא שהקלוח נאסר בעיקר מגעו של גוי ואסור בהנאה, אבל מה שבחבית העליונה מיהא אינו נאסר אלא מתורת עירוב, עכ"ל, - וכ"ה מבו' גם בפי' הר"ש מכת"י כלים פ"ח מ"ג, עיי"ש, - וכ"נ גם בפירש"י מנחות כ"ד א', ד"ה צירוף, והתוס' שם ובזבחים ק"ה ב' תמהו על דבריו, אך משמע דמודו ליסוד הדברים, ואך דס"ל דכיון שאין הנצוק מחבר את המים, כ"ש שאינו מחבר את האוכלין, וכאשר כ"נ להדיא בל' התוס' שכיונו לזה, עיי"ש. [↑](#footnote-ref-5)
5. אך שוב נתבוננתי דמד' התוס' בחגיגה אין הכרח לזה, דהנה הר"ש במקואות ספ"ה כתב, ז"ל, חרדלית וכו' זרם של גשמים היורדים מדליו של הר, ואפי' אין מתחלתן ועד סופן כי אם מ' סאה מטבילין בהן לב"ש, ע"כ קסברי דקטפרס חיבור וקסברי דנוטפין מטהרין בזוחלין, עכ"ל, ומבו' בדבריו דס"ל כדעת התוס' בחגיגה דאף אם יש בחרדלית עצמה מ"ס יש בזה משום קטפרס אינו חיבור, וזה דלא כמש"נ ללמוד מדבריו בכ"ד דהקטפרס עצמו הוי חיבור זל"ז.

   אך באמת בדקדוק ד' הר"ש נראה דאדרבה אזיל הכא כדעתו בכ"ד, שהרי כתב ד"אפי' אין מתחילתן ועד סופן כי אם מ"ס מטבילין בהן לב"ש", והרי דהי' מקום לפרש דלא סגי במה שיש מתחילתן עד סופן מ"ס, ואם הוה מפרשינן הכי, היו מתישבים ד' ב"ש אף אם קטפרס אינו חיבור, ובע"כ מזה, דהקטפרס עצמו דהוי במקום א' הוי חיבור זל"ז, ואך דס"ל להר"ש דהחרדלית כולה, לא חשיב דהיא במקום א', וע"כ אם אין מ"ס אלא בכל החרדלית, יש בזה לדינא דקטפרס אינו חיבור, וצ"ע גדר הדברים, מהו דחשיב כמקום א' ממש, ומהו דלא חשיב כמקום א' ממש, ודו"ק, - ועכ"פ לפ"ז י"ל כן גם בד' התוס' בחגיגה. [↑](#footnote-ref-6)
6. אך העירוני דאי"ז מוכרח כלל, שהרי התוס' בחגיגה ובגיטין כתבו די"ל, דכל הא דטלה"ט חיבור הוא רק במקום דאמרינן גוד אחית, אך בקרקע שוה אינו חיבור, - והרי דמהני דינא דגוד אחית, דאף דבר שאינו חיבור בדהוו במקום א', מ"מ כל דאמרינן גוד אחית חשבינן להו כחדא ממש והו"ל חיבור, וא"כ ה"נ י"ל בקטפרס.

   אך באמת בד' התוס' גופייהו בחגיגה מבו' דחלוק בזה דין טלה"ט מדין קטפרס, עיי"ש שכתבו דאף לענין השקה מהני דינא דגו"א שיהא טלה"ט חיבור, אך קטפרס אינו חיבור לענין השקה, והרי דאף דדינא דגו"א מועיל שיהא טלה"ט חיבור, מ"מ אינו מועיל שיהא קטפרס חיבור, וצ"ע עוד בזה. [↑](#footnote-ref-7)
7. ויש להוכיח כן, שהרי התוס' חילקו גם בדין טלה"ט גופי' דלדעת ר' יהודה ל"ה חיבור אלא לענין מקואות ולא לענין השקה, ומשום דלענין השקה לא אמרינן גו"א, ותיקשי דא"כ איכא סברות הפוכות בדין טלה"ט עצמו, וכמשה"ק כן התוס' בחגיגה כ"א ב' ותוס' הר"י מפאריש ע"ז ע"ב א' בשם רבינו אלחנן, ובע"כ דזה ל"ק כלל, כיון דאי"ז חילוק בדרגת החיבור דבעינן, אלא הוא משום דלענין מקואות נאמרה ההלכתא דגו"א ולענין השקה לא נאמרה ההלכתא, - וא"כ אי נימא דהא דקטפרס הוי חיבור לענין מקואות, הוא מכח דינא דגו"א, ובהשקה דליכא לדינא דגו"א ל"ה קטפרס חיבור, ל"ה קשיא להו להתוס' דהוי איפכא. [↑](#footnote-ref-8)
8. ויש להוסיף, דאף דלגבי מקואות לא סגי בהא דקטפרס חיבור, ובעינן גם לדינא דגו"א, מ"מ ל"ה מצו התוס' לתרץ, דהא דל"מ קטפרס לענין השקה, הוא משום דבהשקה ליכא לדינא דגו"א, ומתרי טעמי, - חדא, שהרי במתניתין תנן דהא דל"ה חיבור הוא משום דקטפרס אינו חיבור, ועוד, דכל הא דבעינן לדינא דגו"א, הוא רק לענין מקואות דבעינן מ"ס במקום א', אך לענין השקה ל"ב לזה, וכמש"כ כן בתשו' נפש חי' שם, עיי"ש. [↑](#footnote-ref-9)
9. והיינו דהרי הראבי"ה כתב דאיירי רק בשיפוע קטן, וי"ל דאף דהתוס' פליגי ע"ז וס"ל דסתמא קתני, ואיירי אף בשיפוע גדול, מ"מ איירי אף בשיפוע קטן. [↑](#footnote-ref-10)
10. והעירוני עוד בד' התוס' בגיטין שם שכתב בתי' ר"ת, ז"ל, דהכא מיירי דוקא בב' גוממיות שבזו כ' ובזו כ', דליכא מקוה שלם בא' בפנ"ע דל"ה חיבור ואין מטבילין אפילו בתחתונה, אבל התם דאיכא באמצעית מקוה שלם לכו"ע מטבילין בתחתונה "ובעליונה פליגי", עכ"ל, וממה שהזכירו להא דבעליונה פליגי, משמע דהא דלר' יהודה אין מטבילין בעליונה הוא מכח הא דקטפרס אינו חיבור, וזהו שכתבו דבב' מקואות חסרות אין קטפרס חיבור כלל, ובמקוה שלם הוי קטפרס חיבור לענין התחתונה, אך פליגי אם הוא חיבור אף לענין העליונה. [↑](#footnote-ref-11)
11. אך באמת אין הדבר ברור, שהרי הא דבמקוה שלם הוי קטפרס חיבור, בע"כ דלאו היינו משום דכבר איכא הכשר מקוה, שהרי במש"כ הר"ש ודעימי' דכל שסופו ליפול הוי כמקוה שלם, ליכא לטעם זה, שהרי התם בעינן להחיבור ליצור לעיקר הכשר המקוה, ובע"כ דהיינו דמקוה שלם חשיב טפי, וטפי חזינן להמים שלמעלה כטפלין אליו, ולפ"ז שפיר יש מקום לדמות הא דבסופו ליפול הוי קטפרס חיבור, להא דבמקוה שלם הוי קטפרס חיבור. [↑](#footnote-ref-12)
12. אך יש להעיר בזה, שהרי בד' התוס' בגיטין בתחילת דבריהם מבו' דגם בדינא דקטפרס יש לחלק בין העליונה לתחתונה, וע"כ הו"מ לפרושי דהא דלר' יהודה אין מטבילין בעליונה, הוא מכח דינא דקטפרס אינו חיבור, - ולפ"ז הרי תיקשי דמה מדמי הגמ' זל"ז, הרי י"ל דברגליו של ראשון דהוי קטפרס, הרי דכל הא דס"ל לר' יהודה דקטפרס הוי חיבור הוא רק לענין לטבול בתחתונה, ומשא"כ בג' גוממיות דליכא כלל לדינא דקטפרס אינו חיבור, מטבילין אף בעליונה, וצ"ע. [↑](#footnote-ref-13)