נג - בדין פי תקרה
קטגוריות: ש_ס / יג עירובין / עירובין - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים / מחיצות מהדו_ב

**סימן נג**

**בדין פי תקרה**

**א**

א] **עירובין צ"ד ב',** והא איתמר אכסדרה בבקעה רב אמר מותר לטלטל בכולה ושמואל אמר אין מטלטלין בה אלא בד', הא לא קשיא כי לית לי' בד' אבל בשלש אית לי'.

ופירש"י, ז"ל, כי לית לי' בד', במקום שצריך לעשות ד' מחיצות בסתימת פי תקרה יורד וסותם, כגון אכסדרה, אבל בג', דאי היתה בה מחיצה כהלכתה ופי תקרה לג' מחיצות מכשיר, עכ"ל, והיינו דפלוגתת רב ושמואל הוא באכסדרה שאין לה מחיצות כלל, דלרב אמרינן פי תקרה מד' רוחות, ולשמואל לא אמרינן פי תקרה מד' רוחות, אך כל שיש לה מחיצה אחת כהלכתה, מודה שמואל דאמרינן פי תקרה בג' רוחות, וכ"ה גם בפירש"י לעיל צ' ב' ד"ה אכסדרה בבקעה ובסוכה י"ח ב' ד"ה בבקעה, דפלוגתת רב ושמואל היא כשאין לאכסדרה מחיצות כלל.

**והתוס'** וש"ר נחלקו ע"ז, דאף לרב לא אמרינן פי תקרה אלא היכא דאיכא ג' מחיצות, או ב' מחיצות שאינם כנגד זו, ולשמואל אף בכה"ג לא אמרינן פי תקרה, אלא כשיש שם מחיצה גם ברוח הרביעית.

ב] **והנה** התוס' וש"ר הק' ע"ד רש"י דלדעת רב אמרינן פי תקרה מד' רוחות, ואף לשמואל אמרינן פי תקרה מג' רוחות, ממה שאמרו בסוכה י"ח ב' דבהפחית דופן אמצעי לא אמרינן פי תקרה משום דהוי כמפולש, והרי דאף בב' רוחות זו כנגד זו לא אמרינן פי תקרה.

**אמנם** הנה בפירש"י בסוכה י"ח ב' כתב דהא דבהפחית דופן אמצעי לא אמרינן פי תקרה, הוא משום דאויר פתוח לנגדו דומיא דמבוי מפולש, ועשוי לקפנדריא לבקיעת רבים, ומבו' דכל הא דבמפולש לא אמרינן פי תקרה, הוא רק במקום העשוי לבקיעת רבים, ובס' ההשלמה שם כתב לדעתו, דמה"ט הוא דבאכסדרה בבקעה אמרינן פי תקרה אף מד' רוחות, משום דליכא בקיעת רבים בבקעה, ורק במבוי המפולש דבקעו בי' רבים, לא אמרינן פי תקרה.[[1]](#footnote-2)

**ובזה** ניחא גם משה"ק התוס' בסוכה שם והריטב"א בסוגיין ע"ד רש"י, מהא דתנן לקמן צ"ה א' בבונה עלי' ע"ג ב' בתים ובגשרים המפולשים דחכמים אוסרין, והרי דאף דאיכא ב' מחיצות לא אמרינן פי תקרה, והיינו משום דהתם דהוא עשוי לקפנדריא לבקיעת רבים, לא אמרינן פי תקרה.

ג] **ואמנם** צ"ב בזה, דמ"ש המחיצה דפי תקרה דאינה מועלת במקום העשוי לקפנדריא לבקיעת רבים, משאר מחיצות דמועילות אף בכה"ג, - ואין לומר דהא דל"מ פי תקרה בכה"ג הוא מדינא דאתו רבים ומבטלי מחיצתא, ומתרי טעמי, שהרי לדעת רש"י לקמן ק"א א' לא אמרינן אתרו"מ אלא ברה"ר, וא"כ בסוכה שבחצר ל"ש כלל דינא דאתרו"מ, וגם לדעת הסוברים דאמרינן אתרו"מ אף במקום שאינו רה"ר, מ"מ באופן הרגיל בחצר ליכא בקיעת רבים גמורה המועלת לבטל מחיצה, וגם נחלקו רבוותא אם במחיצות דסוכה איכא לדינא דאתרו"מ, ונת' במק"א.

**ועד"ז** צ"ב במש"כ בתור"פ לעיל כ"ה א', ז"ל, אמנם קיבל מר"פ נ"ע דאם יש שם בקיעת רבים הליכת רבים, כגון הליכות בהמות ועגלות, לא אמרינן פי תקרה יורד וסותם, עכ"ל, ומש

מע דאי"ז מדינא דאתרו"מ, אלא הוא דין בפנ"ע במחיצה דפי תקרה, דאינה מועלת בכה"ג דיש שם בקיעת רבים, וזה צ"ב.

**ב**

ד] **והנה** לדעת רש"י דמודה שמואל דהיכא דאיכא מחיצה אחת כהלכתה אמרינן פי תקרה, בפשוטו הי' נראה דיסוד הדברים בזה הוא, דאין עושין את כל הרשות ע"י פי תקרה, ורק אם איכא מחיצה אחת כהלכתה, מהני להשלים את גדירת הרשות ע"י פי תקרה.

**אמנם** הנה בפירש"י כתב לפרש להא דכשנפרץ בקרן זוית וקירויו בד' לא אמרינן פי תקרה, דהיינו דנפרץ מן הקירוי ע"פ כל הפרצה סמוך לה במזרח ובצפון ה' אמות לכאן ברוחב ד', וה' אמות ועוד לכאן ברוחב ד', ונמצאו כאן ד' פיות שצריך לסתום, ולשמואל לא אמרינן פי תקרה בד', ומבו' לפ"ז דהא דלא אמרינן פי תקרה בד', אי"ז משום דלא אמרינן פי תקרה אלא בדאיכא מחיצה אחת כהלכתה, אלא הוא משום דלא אמרינן ד' פעמים פי תקרה,[[2]](#footnote-3) וע"כ אף דהתם איכא טפי מב' מחיצות מעליין, מ"מ כיון דיש כאן ד' פיות שצריך לסתום לא אמרינן פי תקרה.[[3]](#footnote-4)

ה] **אמנם** הנה השפ"א לקמן בסוגיין הוכיח דהא דלדעת שמואל לא אמרינן פי תקרה בד', הוא משום דאין עושין את כל הרשות ע"י פי תקרה, ממה שאמרו בדין סיכך ע"ג אכסדרה דלדעת שמואל כו"ע מודו דלא אמרינן בזה פי תקרה, והרי דאף דבסוכה סגי בג' דפנות ול"ב למימר פי תקרה אלא בג' רוחות, מ"מ לא אמרינן בזה פי תקרה, משום דאין עושין כל הרשות ע"י פי תקרה, עיי"ש.

**אך** למש"נ ללמוד מד' רש"י דהא דלדעת שמואל לא אמרינן פי תקרה, הוא משום דלא אמרינן ד' פעמים פי תקרה, צ"ע דמ"ט בסוכה לא אמרינן פי תקרה, אף דסגי בה בג' דפנות ול"ב למימר פי תקרה אלא בג' רוחות, וכבר עמד ע"ז הריטב"א לקמן בסוגיין, ועיי"ש מש"כ בזה, וכתב דאי"ז מספיק.

**ג**

ו] **ובעיקר** מש"כ רש"י דכל דנפרץ בקרן זוית וקירויו בד' יש כאן ד' פיות דצריך לסתום וע"כ לא אמרינן בזה פי תקרה, הק' השפ"א דמ"ט צריך לומר ד' פעמים פי תקרה, ולא סגי דנימא פי תקרה על ב' פרצות האורך, ויותרו ב' הפרצות האחרות בעומ"ר, ובכה"ג חשיב שפיר כעומ"ר, וכאשר כ"ה מבו' מפי' התוס' בהא דקירויו בד', וכמש"כ החזו"א בסימן ק"ז סקי"ד, ואכמ"ל.

**ועיי"ש** שכתב לפרש בזה, דהוא משום דמחיצה דמכח פי תקרה ל"מ לחשוב את הנשאר כפתח, משום דפתחא דמינכר בעינן, וע"ד מה שאמרו לעיל פ"ט ב' דל"מ גיפופין שע"י גוד אסיק לחשוב את הנשאר כפתח,[[4]](#footnote-5) ועי' בחי' אהעו"ז בסוגיין בתו"ד שכתב לדון כן דל"מ גיפופין שע"י פי תקרה.

**ואמנם** יש להעיר בזה בתרתי, חדא, דלדעת רוב קמאי קי"ל התם דלא כרב יוסף, ואף גיפופין שע"י גוד אסיק מועילין לחשוב את הנשאר כפתח, ולפ"ז הדין נותן דה"נ הכא יועילו הגיפופין שע"י פי תקרה לחשוב את הנשאר כפתח, - ועוד, דבפשוטו אף לדעת רב יוסף דל"מ גיפופין שע"י גוד אסיק, היינו רק בדליכא אלא גיפופין, אך כל דאיכא עומ"ר כנגד הפרצה שפיר מהני, והכא הרי איכא עומ"ר כנגד הפרצה, וא"כ מ"ט אין הפרצה ניתרת.

ז] **והחזו"א** בסימן ק"ז סקי"ג כתב לפרש בזה, דאף דאם נימא פי תקרה בב' פרצות האורך, יותרו פרצות הרוחב בעומ"ר,[[5]](#footnote-6) מ"מ כיון דצריך לומר פי תקרה מב' צדדין ופתחא מב' צדדים, חשיב כפי תקרה מד' צדדים, עכ"ד.[[6]](#footnote-7)

**ובפשוטו** הי' נראה לפרש בזה, דהוא משום דפתח דמכח פי תקרה, לא עדיף מהמחיצה דפי תקרה גופה, וכיון דל"מ המחיצה דפי תקרה מד' צדדים, ה"נ ל"מ פי תקרה מב' צדדים ופתח דמכח פי תקרה בב' צדדים.

**אך** יש להעיר בזה, דזה ניחא אם הא דלא אמרינן פי תקרה בד' הוא משום דלא סגי בהמחיצה דפי תקרה להתיר ד' רוחות, דכ"ה דהמחיצה דפי תקרה גופה אינה מועלת להתיר ד' רוחות, ה"נ פתח שמכח פי תקרה אינו מועיל להתיר, אך בהך גוונא דנפרץ בקרן זוית וקירויו בד', הרי אין הפי תקרה אלא בב' רוחות, והא דלא אמרינן בזה פי תקרה, הוא משום דלא אמרינן ד' פעמים פי תקרה, ולכאו' בזה הדין נותן דכ"ז הוא אם בעינן למימר פי תקרה בכל הד' פיות, אך כל דסגי דנימא פי תקרה בב' פיות ויותרו הפתחים האחרים בעומ"ר, שפיר מהני.

**ד**

ח] **והנה** האהעו"ז בסוגיין כתב לדון לדעת רש"י בדין אכסדרה דיש לה גיפופין ברוח אחת, אם בכה"ג אמרינן פי תקרה אף לדעת שמואל, כיון דסגי דנימא פי תקרה מג' רוחות, ותו ניתרת הרוח הרביעית בגיפופין, או דכיון דאי לאו פי תקרה הוי פרוצה מד' רוחות, לא אמרינן בזה פי תקרה, ופירש בזה פלוגתת לישני אם פלוגתייהו היא ביותר מעשר או בעשר, עיי"ש.

**ולכאו'** ד"ז תליא ביסוד דינא דשמואל דלא אמרינן פי תקרה בד' רוחות, דאם הוא משום דאין עושין את כל הרשות ע"י פי תקרה, ורק אם איכא מחיצה אחת כהלכתה, מהני להשלים את גדירת הרשות ע"י פי תקרה, הרי דבכה"ג דליכא מחיצה כהלכתה כלל, לא אמרינן פי תקרה, אך אם הוא משום דלא אמרינן ד' פעמים פי תקרה, הרי דבכה"ג דסגי דנימא ג' פעמים פי תקרה והרוח הרביעית ניתרת בגיפופין, שפיר אמרינן פי תקרה.

ט] **ואמנם** הנה כבר נת' דמהא דבנפרץ בקרן זוית וקירויו בד' לא אמרינן פי תקרה לשמואל, אף דאיכא ב' מחיצות מעליין, נלמד דהא דלא אמרינן פי תקרה בד' הוא משום דלא אמרינן ד' פעמים פי תקרה, - ולפ"ז צ"ע במש"כ האהעו"ז לדון דאף בגונא דאיכא גיפופין ברוח אחת לא אמרינן פי תקרה, משום דאי לאו פי תקרה היתה פרוצה מד' רוחות, ולכאו' כיון דיסוד דינא דשמואל הוא דלא אמרינן ד' פעמים, הרי הדין נותן דבכה"ג סגי דנימא ג' פעמים פי תקרה, שפיר נימא פי תקרה.

**ה**

י] **ונראה** לפרש בזה, דהנה התוס' בסוכה י"ח ב' פירשו בהא דפריך רבא לאביי דלדידך דאמרת אמרינן פי תקרה אפי' הפחית דופן אמצעי, אף דודאי קים לי' לרבא דלא אמרינן פי תקרה במפולש, כדתנן לקמן צ"ה א' בבונה עלי' ע"ג ב' בתים, הוא משום דס"ד דהכא שפיר נימא פי תקרה יורד וסותם, דמיגו דשייך לגבי אכסדרה שאינה מפולשת דהוה אמרינן פי תקרה אם היתה צריכה, מהני נמי לגבי סוכה המפולשת.

**וצ"ב** דכיון דמקום המפולש אינו ניתר בפי תקרה, א"כ מ"ט נימא דמכח הא דמהני הפי תקרה להתיר מקום שאינו מפולש, ה"ז מועיל אף לגבי המקום המפולש, הרי הא דמהני הפי תקרה להתיר את המקום שאינו מפולש, הוא משום דמקום זה סגי לי' בהמחיצה דפי תקרה, ומהיכ"ת נימא מכח זה דה"ז מועיל להתיר אף את המקום המפולש, אף דמדינא לא סגי לי' בהמחיצה דפי תקרה.

יא] **ונראה** ללמוד מזה, דהא דלא אמרינן פי תקרה במפולש, לאו היינו דמקום מפולש לא סגי לי' במחיצה דפי תקרה, דלעולם כ"ה דרשות שיש לה ב' מחיצות כמין גם ניתרת בפי תקרה, ה"נ רשות שיש לה ב' מחיצות זה כנגד זה ניתרת בפי תקרה,[[7]](#footnote-8) והא דלא אמרינן פי תקרה במפולש, היינו משום דבמקום מפולש אין הפי תקרה יורד וסותם, ולי"ב כלל להמחיצה דפי תקרה, וכמו שיתבאר הטעם בזה לפנינו, וע"כ שפיר י"ל דכל דאמרינן פי תקרה כלפי המקום שאינו מפולש, וחזינן להפי תקרה כמחיצה על מקום זה, ה"ז מועיל להתיר אף להמקום המפולש.

**ובביאור** הך מילתא דבמקום מפולש אין הפי תקרה יורד וסותם, נראה דהוא משום דעיקר הא דפי תקרה יורד וסותם, וחזינן לפי התקרה כמחיצה על מקום זה, הוא מיוסד ע"ז דאנו רואים לפי התקרה שהוא בא להבדיל ולסיים מקום זה, וע"כ הוא דה"ז יורד וסותם, אך כל דאין אנו רואים לפי התקרה כבא להבדיל ולסיים מקום זה, אינו יורד וסותם כלל, - וע"כ י"ל דכל שהמקום מפולש ונראה כמקום אחד עם המקום שחוצה לו, אין רואים את פי התקרה כבא לסיים ולהבדיל מקום זה בפנ"ע, וע"כ בכה"ג לא אמרינן פי תקרה יורד וסותם.[[8]](#footnote-9)

יב] **ועד"ז** מתפרש מש"כ רש"י דבמקום העשוי לקפנדריא ובקיעת רבים לא אמרינן פי תקרה, דלאו היינו דל"מ המחיצה דפי תקרה להתיר למקום זה, דלא גרע המחיצה דפי תקרה משאר מחיצות המועילות אף במקום בקיעת רבים, כל דליכא בזה לדינא דאתו רבים ומבטלי מחיצתא, אלא היינו משום דבמקום העשוי לקפנדריא ובקיעת רבים, חזינן לי' כרשות אחת עם הרשות שחוצה לו, ובכה"ג אין רואין את פי התקרה כלל כבא להבדיל ולסיים מקום זה, ולא אמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם.

**והדברים** מפורשים כן בפסקי רי"ד בסוכה שם, ז"ל, היכא אמרי פי תקרה יורד וסותם היכא דלא בקעי בה רבים, כי הכא דסמוכה לאכסדרה "ונראה כי הכל סותם", אבל היכא דעומדת לבדה לא אמרי' הכי, "דהא חזינן דקא בקעי בה רבים, והיכי נימא פי תקרה יורד וסותם", עכ"ל, ולהדיא בדבריו דהא דל"מ פי תקרה היכא דבקעי בה רבים, אי"ז משום דל"מ המחיצה דפי תקרה כנגד בקיעת רבים, אלא היינו דבכה"ג אין הפי תקרה יורד וסותם כלל, משום דחזינן דבקעי בה רבים, וכל הא דפי תקרה יורד וסותם, הוא רק במקום דלא בקעי בי' רבים, שהוא נראה ע"י התקרה כסתום.

**ועד"ז** מתפרש גם מש"כ התור"פ דכל דיש שם בקיעת רבים כגון הליכות בהמות ועגלות לא אמרינן פי תקרה יורד וסותם, דאי"ז מדינא דאתו רבים ומבטלי מחיצתא, אלא הוא משום דבמקום דאיכא בקיעת רבים אין רואים את פי התקרה כבא להבדיל ולסיים מקום זה, ואין הפי תקרה יורד וסותם כלל.

**ו**

יג] **והנה** לדעת התוס' וש"ר דלא אמרינן פי תקרה אלא ברשות שיש לה ג' מחיצות או ב' מחיצות דעריבן, בפשוטו הי' נראה דהיינו דמחיצה דפי תקרה ל"ה מחיצה גמורה ואינה מועלת להתיר אלא ברוח רביעית או ברוח שלישית.

**וכ"ה** מבו' בפסקי רי"ד בסוכה י"ח ב', ז"ל, דאמרינן פי תקרה יורד וסותם, ואע"ג על גב דכל מחיצה שהגדיים בוקעין בה לאו שמה מחיצה, בדופן שלישית דאקיל בה רחמנא אמרינן פי תקרה יורד וסותם, עכ"ל.[[9]](#footnote-10)

יד] **אמנם** לכאו' אי"ז מתישב בד' התוס', דאם פי תקרה אינה מחיצה גמורה ואינה מועלת בסוכה אלא בדופן שלישית דאקיל בה רחמנא, הדין נותן דבשבת לא יועיל פי תקרה אלא ברוח רביעית, אך ברוח שלישית דבעינן בה מחיצה גמורה, דאף דמדאורייתא סגי בלחי, מ"מ מדרבנן בעינן מחיצה גמורה, לא יועיל פי תקרה, ולדעת התוס' ודעימייהו הרי אף ברוח שלישית אמרינן פי תקרה יורד וסותם, אם איכא ב' מחיצות דעריבן ואי"ז מפולש.[[10]](#footnote-11)

**ואשר** ע"כ נראה לפרש בזה, דלעולם מחיצה דפי תקרה הויא מחיצה גמורה, וע"כ היא מועלת אף ברוח שלישית,[[11]](#footnote-12) והא דל"מ פי תקרה מג' או מד' רוחות, הוא משום דכל הא דחזינן להפי תקרה כמחיצה, הוא רק ברשות שיש לה ג' או ב' מחיצות, דבכה"ג חזינן לה כמובדלת ע"י פי התקרה, ואמרינן פי תקרה יורד וסותם, אך ברשות שאין לה ב' מחיצות, לא חזינן לה כלל כמובדלת ע"י פי התקרה, וע"כ לא אמרינן בה כלל פי תקרה יורד וסותם, וזה כלישנא דגמ' דלא אמרינן פי תקרה יורד וסותם אלא בג' או בד', אך בלא"ה אין הפי תקרה יורד וסותם כלל.[[12]](#footnote-13)

טו] **וכ"נ** ממש"כ המאירי לעיל פ"ז א' בשם גדולי המפרשים דלא אמרינן פי תקרה אלא בגונא "דהמחיצות מסיימות את התקרה", ומשא"כ כשהמחיצות רחוקות מן התקרה, ואין פי תקרה יורד וסותם אלא ע"י מחיצות, ומשמע מזה כמש"נ, דהא דלא אמרינן פי תקרה אלא בדאיכא ב' מחיצות, הוא משום דהמחיצות מסיימות את התקרה, דבכה"ג דאיכא מחיצות חזינן להפי תקרה כסתימה.[[13]](#footnote-14)

**ובזה** מתפרש גם מש"כ התוס' הרא"ש לעיל פ"ו ב' דלא אמרינן דלא אמרינן פי תקרה ברוח שלישית ורביעית, אלא בדאיכא ב' מחיצות גמורות, אך כל דאיכא מחיצות ע"י כוף וגוד, אף דאם הי' בכל הרוחות למחיצות אלו הוה שרינן, מ"מ לא סגי בהו דנימא פי תקרה ברוח שלישית ורביעית, וכ"ה מוכח גם בד' התוס' שם, ולהנ"ל נראה דהטעם בזה הוא, דדוקא ברשות שיש לה ב' מחיצות גמורות, חזינן לה כמובדלת ע"י הפי תקרה, ואמרינן פי תקרה יורד וסותם, אך ברשות שאין לה ב' מחיצות גמורות, לא חזינן לה כמובדלת ע"י הפי תקרה, וע"כ לא אמרינן בה פי תקרה יורד וסותם.

טז] **ויש** ללמוד כן ממש"כ בפסקי הריא"ז בפירקין דלא אמרינן פי תקרה יורד וסותם אלא במקום המוקף ג' מחיצות וא"צ לסתום אלא דופן רביעי בלבד, אבל מקום שאין לו אלא ב' מחיצות אין אומרין בו פי תקרה יורד וסותם לסתום ב' מחיצות האחרות, ולפיכך אין הסוכה ניתרת בב' דפנות, שאין אומרין בה פי תקרה יורד וסותם, אלא צריכה דופן שלישית, עכ"ל.

**וצ"ע** דאם אף בסוכה דסגי בה בג' דפנות לא אמרינן פי תקרה יורד וסותם ברוח שלישית, א"כ מ"ט דאביי דסיכך ע"ג אכסדרה שאין לה פצימין כשרה משום דאמרינן פי תקרה יורד וסותם, ורבא לא פליג אלא משום דלא נעשה הקירוי לסוכה.

**וצ"ל** בזה, דאף דלא אמרינן פי תקרה ברוח שלישית, מ"מ בסיכך ע"ג אכסדרה כיון דלהאכסדרה יש ג' מחיצות, ואמרינן בה פי תקרה יורד וסותם, הרי דמיגו דה"ז מועיל לאכסדרה ה"ז מועיל אף לסוכה.[[14]](#footnote-15)

**ולפ"ז** הרי מבו' להדיא דהא דלא אמרינן פי תקרה אלא ברשות שיש לה ג' מחיצות, לאו היינו דל"מ פי תקרה בפנ"ע להתיר, אלא להשלים לגדירה דג' מחיצות, דא"כ כיון דלסוכה ליכא ג' מחיצות, מה מהני הא דכלפי האכסדרה מצטרפת המחיצה דפי תקרה לג' מחיצות, אלא הוא משום דכל דליכא ג' מחיצות לא חזינן להפי תקרה כמחיצה ואינו יורד וסותם, וע"כ שפיר י"ל דכיון דלאכסדרה איכא ג' מחיצות ואמרינן בה פי תקרה יורד וסותם, ה"ז מועיל אף לסוכה.[[15]](#footnote-16)

**ז**

יז] **ועד"ז** מתפרש גם דינא דשמואל דלא אמרינן פי תקרה אלא בדאיכא גיפופי ברוח זו, דאי"ז משום דפי תקרה אינו מחיצה גמורה ול"מ אלא בצירוף הגיפופין, אלא הוא משום דכל דהרוח פרוצה במלואה לא חזינן לה כלל כמובדלת ע"י פי התקרה, ולא אמרינן כלל פי תקרה יורד וסותם, - וזה מדוקדק בלישנא דגמ' דלא אמרינן פי תקרה יורד וסותם, ומשמע דבכה"ג אין הפי תקרה יורד וסותם כלל, ומתפרש בזה גם מש"כ התוס' בסוגיין דלא סגי במה דאיכא גיפופין ברוח זו, אלא בעינן שיהא הפי תקרה מצורף עם הגיפופין, וכל דהוא מופלג מהן ד"ט אין הגיפופין מסייעין לקירוי למימר פי תקרה.[[16]](#footnote-17)

יח] **ובזה** נראה לפרש גם טעמא דלישנא בתרא בסוגיין דביותר מעשר כו"ע לא פליגי דלא אמרינן פי תקרה, והתוס' הוכיחו מזה דפי תקרה הוא מטעם פתח, אך לדעת ש"ר דפי תקרה אינו מטעם פתח, וע"כ דנו דמ"ט הוי מחיצה אף שהגדיים בוקעין בו, צ"ב דאם אמרינן פי תקרה אף בדליכא גיפופין, מ"ט ביותר מעשר לא אמרינן פי תקרה בכה"ג,[[17]](#footnote-18) וגם צ"ב, דאם לא אמרינן פי תקרה ביותר מי', מ"ט היכא דאיכא גיפופין אמרינן פי תקרה אף בכה"ג, ולמש"נ נראה דהיינו דביותר מעשר דהו"ל כפרצה, אין רואין את פי התקרה כלל כמבדלת, וע"כ הוא דלא אמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם, וכל דאיכא גיפופין דה"ז נראה טפי כמקום לעצמו, שפיר מהני התקרה להבדיל אף ביותר מעשר, וע"כ אמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם.

**ח**

יט] **ושמעתי** לפרש עד"ז בדעת רש"י דלשמואל לא אמרינן פי תקרה בד' פיות, אף אם אינם אלא בב' רוחות, ואיכא ב' מחיצות מעליין, דאי"ז משום דלא אמרינן ד' פעמים פי תקרה, אלא היינו דכל דיש לרשות ד' פיות הפרוצות, לא חזינן לה כלל כמובדלת ע"י פי התקרה, ואין הפי תקרה יורד וסותם כלל.[[18]](#footnote-19)

**ואשר** ע"כ שפיר י"ל דאף דבסוכה סגי בג' דפנות, ול"ב למימר פי תקרה אלא בג' פיות, מ"מ לדעת שמואל לא אמרינן בזה פי תקרה, והיינו משום דיש לסוכה ד' פיות הפרוצות, ובכה"ג לא אמרינן פי תקרה יורד וסותם כלל.[[19]](#footnote-20)

כ] **ובזה** מתפרש מש"כ החזו"א בדין נפרץ בקרן זוית וקירויו בד', דאף דאם נימא פי תקרה בב' פרצות האורך, יותרו פרצות הרוחב בעומ"ר, מ"מ כיון דצריך לומר פי תקרה מב' צדדין ופתחא מב' צדדים, חשיב כפי תקרה מד' צדדים, והיינו דאף דבכה"ג א"צ לומר פי תקרה אלא מב' צדדים, מ"מ כיון דבלא דנימא פי תקרה הויא הרשות פרוצה בד' מקומות, לא אמרינן בזה כלל פי תקרה יורד וסותם אף מרוח אחת.

**ועד"ז** מתפרש מש"כ האהעו"ז לדון דאף בגונא דאיכא גיפופין ברוח אחת לא אמרינן פי תקרה, אף דבכה"ג סגי למימר פי תקרה מג' רוחות, והרוח הרביעית ניתרת ע"י הגיפופין, משום דאי לאו פי תקרה היתה פרוצה מד' רוחות, והיינו משום דכל דהרשות פרוצה מד' רוחות, לא חזינן לה כמובדלת ע"י פי התקרה, ולא אמרינן פי תקרה יורד וסותם אף מרוח אחת.

**ט**

כא] **ובזה** נראה לפרש הנידון אם מהני פי תקרה להתיר בעומ"ר או בפס ד', דהנה בפשוטו הי' נראה דאף אם כל מחיצה מועלת להתיר בעומ"ר או בפס ד', וכדעת רוב קמאי דקי"ל דגיפופין שע"י גוד אסיק מועילין להתיר, (ואף לדעת רב יוסף דל"מ להתיר, בפשוטו ה"ז מתיר בעומ"ר), וכן אמרו בירושלמי דחריץ בפתח המבוי נידון כלחי, כ"ז הוא במחיצה גמורה דחשיבא כעומד גמור, אך מחיצה דפי תקרה דאינה מחיצה וכדחזינן דאינה מועלת להתיר בכל הרוחות, וע"כ אף ברוח שלישית ורביעית שהיא מועלת להתיר כנגדה, מ"מ לא חשיבא כעומד גמור להתיר אף את הפרוץ, ודמי להיכא דיש קורה על חלק מפתח המבוי, דבפשוטו אינה מועלת להתיר את שאר הפתח בעומ"ר, וודאי אינה מועלת להתיר מדין פס ד'.

**אמנם** לפמש"נ דלעולם מחיצה דפי תקרה הויא מחיצה גמורה, ומה"ט היא מתרת ברוח שלישית, והא דאינה מתרת בכל הרוחות, הוא משום דבכה"ג לא אמרינן כלל פי תקרה יורד וסותם, וליכא כלל להמחיצה דפי תקרה, שפיר י"ל דהו"ל כעומד גמור והיא מועלת להתיר את הפרוץ בעומ"ר או בפס ד'.[[20]](#footnote-21)

כב] **אך** אכתי יש מקום לדון בזה, דכ"ה דלא אמרינן פי תקרה יורד וסותם בג' רוחות משום דכל דאין לרשות ב' מחיצות לא חזינן לה כלל כמובדלת ע"י הפי תקרה, ולא אמרינן פי תקרה יורד וסותם, הרי דה"נ י"ל דאף ברוח שלישית ורביעית לא אמרינן פי תקרה יורד וסותם אלא כשהקירוי הוא על כל הרוח, אך כל דאין הקירוי על כל הרוח, לא חזינן לי' כלל כהבדלה על מקום זה, ולא אמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם, וצ"ע בזה.

**י**

כג] **במש"נ** לעיל דהא דבמפולש לא אמרינן פי תקרה, אי"ז משום דל"מ המחיצה דפי תקרה להתיר למקום המפולש, אלא הוא משום דבמקום המפולש אין הפי תקרה יורד וסותם כלל, יש להוסיף בזה דברים.

**דהנה** לעיל כ"ה ב' אמרינן בדין קרפף יותר מבית סאתים שקירה בו בית סאה, דטעמא דמ"ד דאויר קירויו מייתרו ולא אמרינן בי' פי תקרה יורד וסותם, הוא משום דעביד כאורזילא, ונחלקו הראשונים שם בפירושו.

**ובתשו'** הרשב"א ח"ה סימן ל' הביא מפי' הראב"ד שם שכתב לפרש, ז"ל, כי פליגי דעביד כערסלא, פי' כמוטות שומרי הכרם שנועצין ד' קונדסין ועושין מטתם למעלה, וה"נ כגון שהקירוי על בית סאה האמצעי שאין לו דפנות מכאן ומכאן, דהו"ל כמבוי המפולש, עכ"ל, והרשב"א שם כתב לפרש לדבריו, דאף דהמקום המקורה יש לו ב' מחיצות מב' צידיו, מ"מ כיון דהוא פתוח מב' רוחות זה כנגד זה והו"ל מפולש, לא אמרינן בזה פי תקרה, עיי"ש.

**והדברים** צ"ב, דאף דהמקום המקורה עצמו הוי מפולש, אך הרי כיון שבאנו לחלק עי"ז את כל הקרפף לב', נמצא דהמקום שבאנו להתירו ע"י הפי תקרה יש לו ג' מחיצות, ול"ב למחיצת הפי תקרה אלא ברוח רביעית, שהרי כל אחד מחלקי הקרפף יש לו ג' מחיצות גמורות, ומ"ט לא אמרינן בזה פי תקרה.

כד] **ושמעתי** לפרש בזה, לפמש"נ דהא דבמפולש לא אמרינן פי תקרה אי"ז משום דלא סגי במחיצה דפי תקרה להתיר למקום המפולש אלא הוא משום דכל שהוא מפולש אין הפי תקרה יורד וסותם כלל, ולפ"ז י"ל דד"ז תליא בהמקום המקורה, וזה לפי המבו' בד' החזו"א בסימן ס"ז סקט"ז דעיקר המחיצה דפי תקרה היא מכח דהמקום המקורה נראה כמקום בפנ"ע, וכל דהמקום המקורה הוא מפולש ולא חזינן לי' כמקום בפנ"ע, לא אמרינן פי תקרה יורד וסותם, אף להתיר עי"ז למקום שאינו מפולש.

**וכ"נ** בד' הרשב"א בעבוה"ק שער ג' פ"ג הלכה קל"ז, ז"ל, קירה ע"ג ד' עמודים ונשאר הקירוי פרוץ מד' צדדיו או אפילו מג', אויר שתחת הקירוי מיתרו, שעדיין נחשב מכלל הקרפף, "שכל תקרה שאין לה ב' מחיצות מעורבות אין פי' יורד וסותם", עכ"ל, והרי דאף דהקרפף שבאנו להתירו ע"י הקירוי אינו מפולש, מ"מ כל דהקירוי פרוץ מג' רוחות, לא אמרינן פי תקרה, משום דכל תקרה שאין לה ב' מחיצות מעורבות אין פי' יורד וסותם כלל.

כה] **אך** הנה זה נסתר ממה שאמרו בסוכה י"ח ב' דבהפחית דופן האמצעי לא אמרינן פי תקרה משום דהוי כמבוי המפולש, והרי דאף דהמקום המקורה ל"ה מפולש, לפ"מ שפירשו התוס' שם דהנידון הוא להתיר משום תקרת האכסדרה שהיא אינה מפולשת, מ"מ כיון דהסוכה מפולשת לא אמרינן בה פי תקרה, והרי דהא דבמפולש לא אמרינן פי תקרה, לא תלי בהמקום המקורה, אלא תלי בהמקום שבאנו לגדרו ע"י הפי תקרה, ולפ"ז הדין נותן דאף אם המקום המקורה הוא מפולש, מ"מ כל שבאנו להתיר עי"ז מקום שאינו מפולש, שפיר אמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם.

**ובאמת** דיש ללמוד כן ממה שאמרו בסוגיין דקורה ד' מתרת בחורבה, וכתב המהרש"א דלדעת התוס' ודעימייהו איירי דג' רוחות מוקפות מחיצות גמורות, ואמרינן פי תקרה ברוח רביעית, והרי דאף דהמקום המקורה הוא מפולש, מ"מ שפיר ה"ז מועיל להתיר את החורבה שיש לה ג' מחיצות ואינה מפולשת.[[21]](#footnote-22)

**והעירוני** דיש ללמוד כן גם ממש"כ הרשב"א לעיל ג' א' ובעבוה"ק שער א' פ"ג ה"ד דקורה רחבה ד' ובריאה מתרת אף כשהיא למעלה מכ' אמה, משום דפי תקרה יורד וסותם, והרי דאף דמקום הקירוי הוא מפולש, מ"מ ה"ז מועיל להתיר את המבוי שאינו מפולש.

כו] **ואשר** ע"כ נראה לפרש בזה בע"א, דהנה למש"כ הראב"ד דאיירי כשהקירוי ע"ג בית סאה האמצעי, יש להעיר במה שנחלקו על אויר הקירוי אם הוא מייתרו, ומשמע דכל דהמקום שאינו מקורה בפנ"ע הוי יותר מבית סאתים ה"ז אסור לכו"ע, ולכאו' הרי הדין נותן דאם אמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם, א"א לצרף את ב' צידי הקרפף שאינם מקורים ליותר מב' סאתים, שהרי יש ביניהם מחיצה דפי תקרה, ועי' בפמ"ג במש"ז סימן שס"א סק"ב שעמד בכעי"ז.

**ולכאו'** יש ללמוד מזה, דבאמת כל דהוי קרפף א' המשמש יחד שיש בו יותר מבית סאתים, ל"מ מה שעשה באמצעיתו מחיצה, כשאינה מחלקת בפועל את שימוש הקרפף, ואכתי חשיב כקרפף יותר מבית סאתים, וכאשר כ"ה מבו' בד' המהרש"א לעיל כ"ה ב', ואכמ"ל, וטעמא דמ"ד דאין אויר קירויו מייתרו, הוא משום דבאמת המקום המקורה נראה כמקום בפנ"ע ומן הדין לא הי' משלים ליותר מבית סאתים, וכמש"כ כן הר"ן לעיל כ"ה ב' דהמקום המקורה לא מיתחזי דליהוי מן הקרפף, עיי"ש, ואך דמ"מ כל שאין מחיצה בינו לבין הקרפף, חשבינן לי' כמקום אחד עם הקרפף והוא משלים ליותר מבית סאתים,[[22]](#footnote-23) אך כל שיש מחיצה בינו לבין הקרפף, לא חזינן לי' כמקום אחד עם הקרפף, וע"כ אינו משלים ליותר מבית סאתים.

**ואשר** ע"כ אף למ"ד דאין אויר קירויו מייתרו, ואין המקום המקורה מצטרף ליותר מבית סאתים, מ"מ כל המקום שאינו מקורה מצטרף ליותר מבית סאתים, דכיון דהוא מקום אחד המשמש יחד, ל"מ המחיצה דפי תקרה לחלקו.[[23]](#footnote-24)

כז] **ולפ"ז** נראה דע"כ הוא דכל דקירה בית סאה באמצע הקרפף לא אמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם משום דהו"ל כמפולש, דכיון דל"מ המחיצה דפי תקרה לחלק את כל הקרפף לב', ול"מ אלא לחלק את המקום המקורה משאר הקרפף, הרי דכל דהמקום המקורה הוא מפולש, לא אמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם.

1. אך התוס' בסוכה שם נקטו, דאף דלפירש"י בסיכך ע"ג אכסדרה אמרינן פי תקרה אף במפולש, משום דתקרת האכסדרה מקפת לו, ול"ד לסוכה בחצר דאויר החצר מקיף סביב לסכך ודמי טפי למבוי מפולש, מ"מ באכסדרה בבקעה הי' בדין דלא נימא פי תקרה במפולש, והיינו משום דאכסדרה בבקעה דמי לסוכה בחצר דלא אמרינן בה פי תקרה, אף דאין רבים בחצר, - וזה לפ"מ שפירשו התוס' שם בד' רש"י, דהא דבסוכה בחצר לא אמרינן פי תקרה במפולש, ובסיכך ע"ג אכסדרה אמרינן פי תקרה אף במפולש, אי"ז משום דבחצר בקעי רבים טפי, אלא הוא משום דבחצר דמי טפי למבוי המפולש, ואכמ"ל. [↑](#footnote-ref-2)
2. אמנם הנה השפ"א לקמן בסוגיין כתב בדעת רש"י דהא דלא אמרינן פי תקרה מד' רוחות הוא משום דאין עושין כל הרשות ע"י פי תקרה, ודקדק כן ממש"כ רש"י בד"ה אבל בג' דאם היתה בה מחיצה כהלכתה וכו' מכשיר, - אך הנה התור"פ הביא לד' רש"י, ז"ל, אבל בג' פי' כשיש מחיצה שלימה "דלא צריך לומר פי תקרה" אז ודאי אית לי', עכ"ל, ומבו' דמפרש דמש"כ רש"י דאם היתה בה מחיצה כהלכתה מכשיר, היינו שהיתה בה מחיצה כהלכתה דא"צ לומר בה פי תקרה, וסגי למימר פי תקרה מג' רוחות. [↑](#footnote-ref-3)
3. והנה הריטב"א הק' ע"ד רש"י, דמ"ט לא אמרינן בזה פי תקרה, הרי כיון דהד' פרצות של תקרה הם לב' רוחות הבית ואיכא שתי מחיצות שלימות, לא חמיר מג' רוחות דמודה שמואל דאמרינן פי תקרה, ובד' תור"פ מבו' בדעת רש"י, דהא דלא אמרינן פי תקרה בד', אי"ז משום דלא אמרינן פי תקרה בד' רוחות, אלא הוא משום דלא אמרינן ד' פעמים פי תקרה, וע"כ הוא דכשנפרץ בקרן זוית וקירויו בד' לא אמרינן פי תקרה, כיון דאיכא ד' פיות נפרדים ובעינן למימר ד' פעמים פ"ת.

   והנה יש שכתבו לפ"ז, דרשות הפרוצה במלואה ויש לה תקרה העשוי' בצורת משולש, אמרינן בזה פי תקרה אף לדעת שמואל, כיון דא"צ לומר פי תקרה אלא בג' פיות, וצ"ע לפ"ז בדין תקרה עגולה, - אך בפשוטו נראה דאי"ז כן, אלא כל דהוי התקרה לד' רוחות חשבינן לה כד' פיות, וגם הא דכשנפרץ בקרן זוית וקירויו בד' חשיב כד' פיות, אי"ז משום שהן נראין כד' פיות, אלא הוא משום דיש חילוק רוחות בין הפיות, וזהו דמחלקן זמ"ז. [↑](#footnote-ref-4)
4. והעירו דבזה מתפרש מש"כ הריטב"א דמש"כ רש"י שנפרץ הקירוי ברוחב ד"ט, הוא משום דס"ל דבפחות מכאן לא היה צריך לומר פי תקרה יורד וסותם בפרצת הרוחב, ודיינו לומר פי תקרה יורד וסותם בפרצת האורך, וצ"ב דכיון דכשנפרץ ברוחב ד"ט לא סגי במה דנימא פי תקרה בפרצת האורך, דאי"ז מועיל לחשוב לפרצת הרוחב כפתח, א"כ מ"ט כשנפרץ בפחות מכאן סגי למימר פי תקרה בפרצת האורך, הרי אף פרצה פחותה מד' אינה ניתרת אלא מכח העומ"ר, - ולפי הנ"ל ניחא, דהרי בהא דל"מ גיפופין שע"י גוד אסיק לחשוב את הנשאר כפתח, פירש"י לעיל פ"ט ב' ד"ה אבל אין דהוא משום דפתחא דמינכר בעינן וכה"ג לא עבדי אינשי, ולפ"ז י"ל דלא גרע מפרצה בקרן זוית דאוסרת משום דפתחא בקרן זוית לא עבדי אינשי, ואינה אוסרת בפחות מד', וכמו שאמרו לעיל ו' א', והיינו משום דשיעור פרצה האוסרת הוא בד"ט. [↑](#footnote-ref-5)
5. והחזו"א שם לעיל מינה נקט דכל דאמרינן פי תקרה יורד וסותם על ד"ט, ה"ז מועיל להתיר את כל הרוח מדין פס ד', וכ"כ החזו"א שם סקט"ו, ודימה ד"ז למה שאמרו בירושלמי דחריץ גבוה י' ורחב ד' בפתח המבוי נידון משום לחי, ועיי"ש במה שנתחבט לפ"ז בד' רש"י. [↑](#footnote-ref-6)
6. והעירו דאי"ז מתישב במש"כ התור"פ דמש"כ רש"י דנפרץ ד', הוא משום דבפחות מד' לא אמרינן פי תקרה, ותיקשי דהרי ל"ב למימר פי תקרה להתיר לפרצה זו, אלא מצינו למימר פי תקרה לפרצות האורך, ויותרו פרצות הרוחב בעומ"ר, ובע"כ דמחיצה דמכח פי תקרה אינה מועלת להתיר את הפרצות שבצידה. [↑](#footnote-ref-7)
7. ובאמת דבדיני מחיצות הרי מצינו דרשות שיש לה ב' מחיצות זה כנגד זה ניתרת בלחי מדאורייתא, ולמ"ד דקורה משום מחיצה דאורייתא ה"ה ניתרת אף בקורה, ורשות שיש לה ב' מחיצות כמין גם, כתב החזו"א בסימן ע"ב סק"י דאינה ניתרת בלחי, ובדבריו שם סק"ח נראה דאף אינה ניתרת בקורה למ"ד דקורה משום מחיצה, ונת' במק"א, והרי דב' מחיצות זה כנגד זה עדיפי מב' מחיצות כמין גם, וא"כ כיון דרשות שיש לה ב' מחיצות כמין גם ניתרת בפי תקרה, ה"נ בדין דרשות שיש לה ב' מחיצות זה כנגד זה ניתרת בפי תקרה, ויש לדחות. [↑](#footnote-ref-8)
8. ועד"ז י"ל למש"כ החזו"א בסימן ס"ז סקט"ז בתו"ד, ז"ל, שענין הקירוי הוא מגדיר את המקום שכנגדו מסביבותיו, ואם נשלמו תנאיו הוא עצמו חשיב ככל דין מחיצות דהיינו דינא דפי תקרה וכו', עכ"ל, ומבו' מדבריו דדינא דפי תקרה מיוסד ע"ז דהמקום המקורה נראה כמקום בפנ"ע מהמקום שאינו מקורה, ואך דבזה לחוד לא סגי, דבעינן שתהא המחיצה כנגד הרשות, וע"ז הוא דבעינן לדינא דיורד וסותם, - ולפ"ז י"ל דע"כ כל הא דאמרינן פי תקרה יורד וסותם, הוא ברשות שאינה מפולשת למקום שחוצה לה, דהיא נראית טפי כרשות לעצמה, ובזה הוא דמהני הקירוי לראותה כמקום מובדל, אך ברשות המפולשת למקום שחוצה לה והיא נראית כרשות אחת עם הרשות שחוצה לה, ל"מ התקרה לראותה כמקום מובדל, ואין הפי תקרה יורד וסותם כלל. [↑](#footnote-ref-9)
9. וכ"ה מבו' ממש"כ האהעו"ז בריש פירקין דלדעת התוס' אמרינן פי תקרה בגג הבולט, להתיר את הגג עצמו שיש לו ג' מחיצות, והרי דאף דתחת הגג ליכא אלא מחיצה אחת, מ"מ אמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם, ואף דאי"ז מועיל להתיר את המקום שתחת הגג שאין לו ג' מחיצות, מ"מ ה"ז מועיל להתיר את הגג שיש לו ג' מחיצות, - ומבו' דלעולם אמרינן פי תקרה יורד וסותם אף במקום שאין לו ג' מחיצות, ואך דאי"ז מועיל להתיר אלא בתורת מחיצה רביעית. [↑](#footnote-ref-10)
10. ובדעת הרי"ד נראה דבאמת ל"מ פי תקרה בשבת אלא ברוח רביעית, וכדעת נכדו הריא"ז בפירקין, וכ"ה משמעות ד' הרי"ד לעיל צ' ב', עיי"ש. [↑](#footnote-ref-11)
11. ובזה מתפרש גם מש"כ הרשב"א לעיל ג' א' ובעבוה"ק שער א' פ"ג ה"ד דקורה רחבה ד' ובריאה מתרת אף כשהיא למעלה מכ' אמה, והרי דפי תקרה הויא מחיצה גמורה ול"ב בה היכר, ול"ד ללחי וקורה דאף למ"ד דהוו מחיצה דאורייתא מ"מ אינם מועילין לתיקון רוח רביעית בדליכא היכר. [↑](#footnote-ref-12)
12. אך יש להעיר בזה, מסוגיית הגמ' בסוכה י"ח ב', דס"ד דרבא דאף דבמפולש לא אמרינן פי תקרה יורד וסותם, מ"מ מיגו דמהני לגבי אכסדרה דאינה מפולשת מהני לגבי סוכה, ומ"מ אף בכה"ג לא אמרינן פי תקרה אלא משום דיש לסוכה ב' מחיצות גמורות, וע"ז ל"מ המיגו, - ולכאו' נראה מזה, דשאני הא דלא אמרינן פי תקרה יורד וסותם במפולש, דהוא משום דבכה"ג אין הפי תקרה יורד וסותם כלל, ובזה שפיר י"ל דכל דאמרינן פי תקרה יורד וסותם לגבי האכסדרה, ה"ז מועיל לגבי הסוכה, מהא דלא אמרינן פי תקרה יורד וסותם בדליכא ב' מחיצות דהוא משום דל"מ מחיצת הפי תקרה להתיר בכה"ג, וע"כ ע"ז ל"מ מידי הא דה"ז מועיל לגבי האכסדרה, דמ"מ אי"ז מועיל לסוכה דאין לה ב' מחיצות, וצ"ע. [↑](#footnote-ref-13)
13. וזהו שהוסיף לפרש, דאף דגם התם יש להים מחיצות, מ"מ לא אמרינן פי תקרה יורד וסותם בגזוזטרא, משום דהמחיצות רחוקות מן התקרה, ואינם מועילות לסיים את התקרה שיהא פי התקרה יורד וסותם. [↑](#footnote-ref-14)
14. ובזה מתפרש הא דפליג רבא דל"מ משום דהני מחיצות לאו לסוכה עבידי, וי"ל דלאו היינו דלא אמרינן פי תקרה אלא להתיר את הרשות שנעשה הקירוי לצרכה, אלא היינו דכיון דכלפי הסוכה עצמה אין הפי תקרה יורד וסותם כלל, כיון שאין לה אלא ב' דפנות, ואך דלאביי כיון דאמרינן פי תקרה כלפי האכסדרה ה"ז מועיל אף כלפי הסוכה, וע"ז הוא דפליג רבא דל"מ הפי תקרה אלא כלפי האכסדרה ולא כלפי הסוכה, וכ"ה להדיא לגיר' הריצ"ג בהל' סוכה, דרבא אמר עד כאן לא קאמר רב התם אלא מבפנים דאיכא ג' מחיצות, אבל מבחוץ דליכא ג' מחיצות לא. [↑](#footnote-ref-15)
15. ואזיל הריא"ז לטעמי' שנחלק ע"ד זקינו הרי"ד דאף בסוכה דאקיל בה רחמנא בדופן שלישית, לא אמרינן פי תקרה, והיינו משום דהא דלא אמרינן פי תקרה אלא ברוח רביעית, אי"ז משום דפי תקרה הוי מחיצה גרועה ול"מ במקום דבעינן מחיצה מעליא, אלא הוא משום דאין פי תקרה יורד וסותם אלא ברשות שיש לה ג' מחיצות, וע"כ שפיר י"ל דכל דכלפי האכסדרה אמרינן פי תקרה יורד וסותם, ה"ז מועיל אף לסוכה. [↑](#footnote-ref-16)
16. ובזה מתפרש הא דלדעת שמואל מחד גיסא פי תקרה עדיף מגיפופין וחשיב כמחיצה גמורה להתיר אף ברוח שלישית, ומאידך גרע מגיפופין דאף ברוח רביעית אינו מתיר אלא בדאיכא גיפופין, והיינו משום דלעולם פי תקרה הוי מחיצה גמורה ועדיף מגיפופין שאינם מחיצה גמורה, וע"כ הוא דפי תקרה מועיל להתיר אף ברוח שלישית וגיפופין אינם מועילין להתיר ברוח שלישית, ואך דכל הא דחזינן לה כמחיצה הוא רק בדאיכא גיפופין, וכנ"ל, אך י"ל בזה בע"א, דפי תקרה בפנ"ע גרע מגיפופין ול"מ אף ברוח רביעית, ופי תקרה בצירוף גיפופין עדיף טפי ומהני אף ברוח שלישית. [↑](#footnote-ref-17)
17. ויש להוסיף, דבד' הראשונים בכ"ד מבו' דהמחיצה דפי תקרה הוא מדינא דגוד אחית, והנה במחיצה דגוד אסיק אין מקום לדון כלל דלא יועיל ביותר מעשר, שהרי מכח הגוד אסיק חשבינן לי' כסתום וליכא פרצה כלל, וה"נ הדין נותן דהמחיצה דפי תקרה תועיל אף ביותר מעשר. [↑](#footnote-ref-18)
18. ונפ"מ רבתא לדינא בזה, בגונא דאמצע הפילוש דאין לו מחיצות כלל, וצידי הפילוש גדורים ע"י פי תקרה, דלפי הנ"ל י"ל דבכה"ג יהא אמצע הפילוש ניתר ע"י פי תקרה מד' רוחותיו, אף לדעת שמואל, דכיון דהפי תקרה במקומו הוא במקום שיש לו ב' מחיצות ואמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם, בגונא דלי"ב בקיעת רבים, ה"ז מועיל להתיר אף את אמצע הפילוש, - והיינו משום דלעולם מהני המחיצה דפי תקרה להתיר אף מד' רוחות, וכל הא דל"מ הוא משום דבמקום הפרוץ מד' רוחות אין פי תקרה יורד וסותם כלל, אך כל דבמקום הפי תקרה אי"ז פרוץ מד' רוחות ואמרינן פי תקרה יורד וסותם, ה"ז מועיל להתיר לאמצע הפילוש מד' רוחות.

    ועד"ז נפ"מ גם לדעת התוס' ודעימייהו, והוא לדעת הסוברים דאף במפולש אמרינן פי תקרה יורד וסותם בדאיכא גיפופי, ולמש"נ י"ל דבכה"ג דבצידי הפילוש איכא גיפופי ואמרינן בהו פי תקרה יורד וסותם, יהא אף אמצע הפילוש רה"י גמורה, ע"י פי תקרה מד' רוחות. [↑](#footnote-ref-19)
19. ונפ"מ בזה, דאף לענין כלאים לא נימא פי תקרה יורד וסותם לדעת שמואל, אלא בכגון בית שחציו מקורה, דכבר יש למקום הגפנים ולמקום הזרעים ג' מחיצות, ובכה"ג אמרינן פי תקרה יורד וסותם, אך כל דאין להם מחיצות כלל, לא אמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם, אף דסגי למימר פי תקרה מרוח אחת.

    ועד"ז הוא גם לדעת התוס' ודעימייהו דלא אמרינן פי תקרה אלא ברשות שיש לה ב' או ג' מחיצות, דאף לענין כלאים לא אמרינן פי תקרה יורד וסותם אלא בכה"ג, אף דסגי למימר פי תקרה מרוח אחת, אך י"ל דכ"ה שכתבו התוס' לעיל צ"ג א' לדעת שמואל דבכלאים אמרינן פי תקרה אף בדליכא גיפופין, ה"נ י"ל דאמרינן פי תקרה אף בדליכא ב' מחיצות, - ואמנם דלדעתם י"ל כן אף בלא מש"נ, והיינו דל"מ המחיצה דפי תקרה אלא בצירוף למחיצות, ומהני המחיצה דפי תקרה להשלים הגדירה, וע"כ אף בכלאים ל"מ הפי תקרה אם ליכא מחיצות כלל, ולדעת הרי"ד דהא דלא אמרינן פי תקרה אלא ברוח רביעית, הוא משום דאינה מחיצה גמורה ול"מ אלא ברוח רביעית דל"ב בה מחיצה גמורה, ודאי דלא יועיל פי תקרה בכלאים בדליכא מחיצות כלל. [↑](#footnote-ref-20)
20. ואמנם לדעת התוס' דהתירא דפי תקרה הוא מטעם פתח, י"ל דאי"ז מועיל ליחשב כפס ד', דלדין פס ד' בעינן מחיצה דעומד, ול"מ מחיצה דפתח, ועד"ז יש להסתפק בצוה"פ אם הוא מועיל ליחשב כפס ד', - ולדעת הסוברים דצוה"פ אינו מועיל כעומ"ר, לכאו' כ"ש דאינו מועיל כפס ד', ולפ"ז ה"נ המחיצה דפי תקרה ל"מ כפס ד', וה"נ אינה מועלת כעומ"ר, דומיא דצוה"פ דאינו מועיל כעומ"ר. [↑](#footnote-ref-21)
21. ואמנם באמת מצינו בד' הראב"ד בכתוב שם לעיל פ"ו ב' שכתב דלא קי"ל לדינא דקורה מתרת בחורבה, משום דאין לה אלא ב' מחיצות ובכה"ג לא אמרינן פי תקרה יורד וסותם, וי"ל דאזיל לטעמי' דס"ל דכל דהמקום המקורה אין לו אלא ב' מחיצות לא אמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם, אף להתיר למקום שיש לו ג' מחיצות, וע"כ אף אם איירי בחורבה שיש לה ג' מחיצות, מ"מ כיון דמקום הקורה אין לו אלא ב' מחיצות, לא אמרינן בזה פי תקרה יורד וסותם, - אך גם אי נימא כן בדעת הראב"ד, מ"מ הרי בד' הרשב"א בעבוה"ק סוף שער ג' הלכה רצ"ב מבו' דבקורה שבין ב' חצירות אמרינן פי תקרה מדינא, והרי דאף דמקום הקורה אין לו אלא ב' מחיצות והוא מפולש, אמרינן בזה פי תקרה, וזה דלא כמש"נ מדבריו בדין קרפף שקירה בו בית סאה. [↑](#footnote-ref-22)
22. וכ"ה משמעות לישנא דגמ' דאויר קירויו "מייתרו", ומשמע דאינו מכלל עיקר הקרפף, ואפ"ה הוא מייתרו לחשבו כקרפף יותר מבית סאתים. [↑](#footnote-ref-23)
23. אך יש להעיר בזה, דאף דביסוד הדין ל"מ מחיצה לחלק קרפף יותר מבית סאתים, מ"מ כיון דהמקום המקורה אינו מכלל הקרפף והוא נידון כמקום בפנ"ע, תו מסתבר דב' צידי הקרפף ג"כ לא חשיבי כמקום אחד, שהרי המקום המקורה מפסיק ביניהם, וצ"ע. [↑](#footnote-ref-24)