52 גדר איסור יציאה חוץ לתחום
קטגוריות: ש_ס / יג עירובין / עירובין - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים / עירובין פ_ד - פ_ה

אור ליום ועש"ק זכור ז' אדר ב' תשס"ה

א] עירובין דמ"ג., תוד"ה הלכה כר"ג בספינה, ז"ל, פסק רשב"ם דמותר ליכנס בספינה מבעו"י בערב שבת אפילו שהספינה הולכת חוץ לתחום בשבת, דספינה ממילא אזלא ואיהו לא מידי עביד וכו', עכ"ל.

ובסוף דבריהם כתבו התוס', ז"ל, ועוד רצה רשב"ם להתיר ליכנס בקרון בשבת ונכרי מוליכו חוץ לתחום וכו', ואומר ר"י דאפילו ליכנס בו בערב שבת אסור דדוקא בספינה שרי ליכנס בערב שבת, אבל הכא כיון דאפשר לו לירד אסור, עכ"ל, ומשמעות הדברים, דהא דאסר הר"י ליכנס היכא דאפשר לו לירד, הוא משום איסור תחומין, והיינו משום דס"ל דמעיקר הדין שייך איסור תחומין בספינה אף דממילא אזלא, והא דשרי להפליג בספינה ג' ימים קודם או לדבר מצוה הוא משום שא"א לו לירד וע"כ התירו חכמים, אך בקרון שאפשר לו לירד לא התירו חכמים, ונמצא לפ"ז דפליג הר"י ביסוד הדין ע"ד רשב"ם, דדעת רשב"ם דל"ש כלל איסור תחומין בספינה דממילא אזלא, ודעת ר"י דשייך בזה איסור תחומין.

וכ"כ בספר התרומה הל' שבת סי' רכ"ד בשם ר"י, על ד' רשב"ם דלב"ה שרי ליכנס בספינה, כי היכי שמתירין ליתן עורות לעבדן עם השמש, ז"ל, ואין נראה למורי רבינו וכו' ועוד המלאכה הגוי עושה אותה, אבל בספינה הישראל עצמו מהלך עושה איסור שהולך חוץ לתחום וכו', עכ"ל.

גם בחי' הריטב"א נחלק ע"ד רשב"ם, ז"ל, ולענין לצאת חוץ לתחום שבת ע"י קרון וכו', ואע"ג דממילא אזיל או שהגוי מוליכו אין בכך כלום, דספינה נמי מנפשה אזלא ואפילו הכי קא מתסר למ"ד יש תחומין למעלה מי' וכו', והרשב"ם ז"ל הי' מתיר לילך בקרון בשבת כיון שהגוי בעצמו מוליכו חוץ לתחום ואיהו לא מידי קא עביד, ואינו נכון, עכ"ל.

גם מצינו כן בדעת ר"ח, שפירש דהא דאין מפליגין בספינה פחות מג' ימים קודם השבת, הוא משום איסור תחומין, וע"כ ס"ל דאם מפליג למעלה מי' שרי, הביאו הרי"ף בפ"ק דשבת, ועד"ז הוא דעת הראב"ן סי' ס' דטעם האיסור הוא משום תחומין, ואך דס"ל דאסור אף למעלה מי', ורק בזה התירו ג' ימים קודם, עיי"ש ואכמ"ל, והרי שדעתם דשייך איסור תחומין בספינה הגם דאיהו לאו מידי עביד.

והנה הרי"ף בפ"ק דשבת כתב ע"ד ר"ח, ז"ל, והאי טעמא פריכא וכו', ועוד מאי שנא ג' ימים אפי' טפי נמי, ועוד לדבר מצוה אמאי שרי והא העמידו דבריהם במקום עשה וכו', אלא היינו טעמא דאין מפליגין פחות מג' ימים קודם לשבת משום בטול עונג שבת וכו', עכ"ל.

והנה כתב מהרי"ק בשורש מ"ה, ז"ל, וגם לפי רבינו יצחק נלע"ד דצריך לומר דגם למטה מי' שרי היכא דהפליג ג' ימים קודם השבת דאי אמרת דווקא למעלה מי' שרי על ידי הפלגה דג' ימים אבל לא למטה א"כ יקשה לפשוט מינה דאין תחומין למעלה מי' דאי יש תחומין למעלה מי' מ"ש הפליג ג' ימים מ"ש לא הפליג, אלא ודאי נראה דאפי' יש תחומין למעלה מי' איכא למישרי היכא דהפליג ג' ימים דתחומין דרבנן, דאפי' למ"ד תחומין דאורייתא ה"מ היכא שהוא מהלך ברגליו אבל בהא דלאו מידי עביד אלא מיא ממטו לי' לספינה או הנכרים המלחים פשיטא דליכא איסורא דאורייתא, דע"כ לא קמיפלגי כל הפוסקים על רבינו שמואל דמתיר ליכנס בספינה אלא דווקא לענין דרבנן אבל בדאורייתא מודה דליכא איסור ולא רצו לגזור כ"כ, כמו שכתוב בספר התרומה דמשום כך לא החמירו להיות בספינה בשבת בדהפליג ג' ימים קודם שבת ואע"ג דאיכא למיחש שמא יעשה חבית של שייטין לפירוש ר"י, ואף אנו נאמר כן אפילו למעלה מי' ואע"ג שסתר רב אלפס דברי ר"ח שמעמיד ההיא דאין מפליגין ג' ימים קודם השבת למטה מי' ומשום איסור תחומין דא"כ אפי' במפליג ג' ימים יהי' אסור. והי' נראה לכאורה דלמטה מי' אסור אפי' במפליג ג' ימים קודם השבת, מ"מ נלע"ד דלדברי ר"ח קאמר, דלדידי' דסבר למעלה מי' שרי משום דאין תחומין ודווקא למטה מי' אסור בלא הפליג ג' ימים קודם השבת משום איסור תחומין, ויש להקשות אפילו קודם ג' ימים נמי, אבל לדעת רב אלפס גופא איכא למימר דלא ס"ל לאסור משום תחומין כלל וכדפירש רבינו שמואל וכו', דאי לא תימא הכי ותאמר דבלמטה מי' ס"ל לרב אלפס דאסור משום תחומין, א"כ יקשה לן דנפשוט הבעיא דבפרק מי שהוציאוהו ויוכיח מכאן דאין תחומין למעלה מי' בהפליג ג' ימים קודם שבת כמו שהקשה לעיל אליבא דרבי יצחק, עכ"ל.

אמנם הב"י בסי' רמ"ח כתב ע"ד מהרי"ק, ז"ל, ולפ"ז אם אינם מים מלוחים אפילו נכנס בספינה בערב שבת שרי אף על פי שאין במים י' טפחים, ואישתמיטתי' למר תשובת הרמב"ם שאכתוב בסמוך שהיא אוסרת להלך בשבת בספינה חוץ לתחום אם אין המים גבוהים י' טפחים ומסתמא לא פליג אהרי"ף רבו וכו', ועוד דפשט דברי הרי"ף מוכיחין כן ולמה לן למשכוני נפשין להוציאן מפשטן, הילכך אין נראין דברי מהרי"ק ז"ל בזה, עכ"ל.

ולא פירש הב"י מה יענה על מה שהוכיח כן מהרי"ק, דאם כל ההיתר להפליג בספינה הוא משום דאין תחומין למעלה מי', א"כ מ"ט לא מייתי' לה בסוגיין למיפשט דאין תחומין למעלה מי', וע' חת"ס ח"ו סי' צ"ז שכתב לישב דתנא גופי' מספקא לי' ולקולא, ועד"ז מצינו בראב"ן סי' ס' לפי דרכו דהאיסור להפליג בספינה הוא משום איסור תחומין, ופירש דהגם דהוי למעלה מי' מ"מ תנא גופי' מספקא לי', ובמק"א נת' לישב עוד בזה, לפי משמעות ל' הרמב"ם בתשובה דבימים ונהרות פשיטא דאין איסור תחומין למעלה מי', ואכ"מ.

והנה במש"כ מהרי"ק דאף האוסרין להפליג בספינה משום איסור תחומין, היינו רק מדרבנן, דאפילו למ"ד תחומין דאורייתא ה"מ היכא שהוא מהלך ברגליו, אבל בהא דלאו מידי עביד אלא מיא ממטו לי' לספינה או הנכרים המלחים פשיטא דליכא איסורא דאורייתא, הנה אמנם מד' כמה מן הראשונים נ' להוכיח דס"ל דשייך בזה איסור תחומין דאורייתא, ואף דלאו מידי עביד.

חדא הוא מד' הרמב"ם בתשובתו סי' ש"י, עיי"ש שמבו' בדבריו דאילו היו תחומי י"ב מיל בימים דאורייתא, הי' אסור להפליג בספינה שספק אם היא למעלה מי' או למטה מי', דספיקא דאורייתא לחומרא, והרי דאף דלאו מידי קעביד שייך בזה איסור תחומין בדאורייתא, וכ"ה גם דעת רבינו שמואל ראש הישיבה, דכיון דתחומי י"ב מיל דאורייתא, ע"כ יש לאסור להפליג בספינה מספק דספיקא דאורייתא לחומרא, והביא שכן הורו הגאונים.

ומצינו כן גם בד' הרמב"ן בסוגיין, ז"ל, ויש מחזרין אחר האיסור לומר דתחומין של שנים עשר מיל דבר תורה הן וכו', וגם זה אינו נכון ולא ראוי לחוש מפני שהליכתן בספינה בים בין למעלה בין למטה ודאי מותרת היא, ולא אסרו אלא ליכנס שם פחות משלשה ימים סמוך לשבת ולדבר מצוה מותר אפי' בערב שבת, ואין אני קורא בזה אל יצא איש ממקומו כיון שלא הלך ג' פרסאות ברגליו שהרי הלוך הספינה אינו קרוי הלוך כלל, ותמה על עצמך הוא יושב ברה"י שלו שהספינה רשות היחיד היא גבוה י' ורחבה ארבעה וכדאיתא בפרק הזורק ואתה חושש לו משום מהלך שלש פרסאות, איהו מינח נייח וספינה הוא דקא מסגיא, וחצר מהלכת היא ולא אדם מהלך כלל, עכ"ל, ומבו' להדיא בד' הרמב"ן דשייך שפיר איסור תחומין דאורייתא בספינה אף דאיהו לאו מידי עביד, ואך מטעמי אחריני לי"ב איסור דאורייתא, משום דספינה רה"י היא וגם איהו מינח נייח וספינה הוא דקא מסגיא, והיינו דמה"ט ל"ח הילוך דילי' ולי"ב איסור תחומין, ע' מה שיתבאר בזה להלן סק"?? בס"ד.

???