גובה י_ ברה_י
קטגוריות: ש_ס / יב שבת / הוצאה / הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / מהדו_ק

אור ליום ד' י"ג תמוז תשס"ח

**א**

א] שבת ד"ז: תוד"ה והלכה, תימה לר"י דבפ"ק דעירובין בכיפה דפליגי בה ר"מ ורבנן, אמרינן התם דלא אמרינן חוקקין להשלים לר"מ וכו', אבל אין ברגלי' ג' או שאינה גבוה מי' לא אמרינן, וא"כ היכי אמרינן הכא חוקקים להשלים לר"מ בחור כל שהוא, ואומר ר"י דאיירי בחורין שדרכן לעשות בשעת הבנין שמפולשין לרה"ר ובצד רה"י הם רחבים ד' אבל לא מצד רה"ר, ולכ"ע הוי חורי רה"י דהא חורי רה"י כרה"י דמי ולא פליגי אלא לשוויה מקום ד' על ד' דלרבי מאיר חוקקין להשלים והוי כד' על ד' וכו', עכ"ל.

והנה בעיקר קו' התוס', עי' מהרש"א שפירש דהוא משום דהכא בעי' לחקוק גובה י', והיינו משום דרה"י צריכה גובה י', וכ"ה להדיא בתוס' הרא"ש, וכ"ה בתו"י יומא די"א:.

ובפשוטו נ' שדעתם דזהו טעם החיסרון דבית שאין בתוכו י', וכמש"כ הר"ח דהוא משום דלא חזי לדירה, ועי' בד' התוס' בעמ' א' בהס"ד דל"ה כרמלית אלא בשיש בו חלל י', והי' מקום לפרש דטעם הס"ד הוא דבעי' גם בכרמלית שיהא מקום הראוי לדירה, אך ל' התוס' הוא דבעי' מקום הראוי למחיצות י', ויל"ע בזה.

ועכ"פ לפ"ז מבו' מד' התוס' אלו, דהא דבית שאין תוכו י' ל"ה רה"י הוא מה"ת, והביאוה"ל נסתפק בזה, וכבר העירו דבד' התוס' בסוגיא דכוורת מפורש דמה"ת ל"ה תוכו רה"י עיי"ש, וכן נ' לדעתם גם מגוף הסוגיא שם, דאי הוי תוכו רה"י מדינא, א"כ מ"ט בכפאה על פי' אינו פטור בשגבוהה ז' ומשהו, הרי שפיר הוי זה לבוד דמחיצות, ודו"ק.

אמנם הנה בס' מגנזי הגר"ח פירש הטעם בזה בע"א, דס"ל דהא דעמוד הוי רה"י הוא רק משום דינא דגו"א, ופירש הגר"ח שהטעם דבעי' בזה לגו"א הוא משום דבעי' מחיצות י' במקומם, ול"מ המחיצות שלמטה, ואשר ע"כ בעי' שיהא גובה החור י', דאל"כ נמצא שאין לו מחיצות י' במקומו.

אך הנה הרי דעת רש"י גופי' דהא דעמוד הוי רה"י הוא משום גו"א, ומאידך דעת רש"י נ' דחור גבוה י' הוי רה"י אף שאינו מפולש לרה"י ואף שאינו גבוה י', ותיקשי שהרי לי"ל מחיצות י'.

ובע"כ מזה, דהא דבעי' לגו"א בעמוד, אי"ז משום דבעי' מחיצות במקומו, אלא משום דל"מ חייל תורת רה"י רק על מקום שבתוך המחיצות, ובלא גו"א נמצא שפני העמוד אינם בתוך המחיצות, וע"כ ל"ה רה"י, ולפ"ז לא בעינן שיהא ע"ג העמוד מחיצות בגובה י', ואף בלא זה הוי העמוד רה"י, וע"כ ל"ב שיהא בו חלל י'.

אך כנר' הגר"ח לטעמי', שמבו' בדבריו בהל' סוכה בדעת הרמב"ן, דאף דלא אמרי' גו"א בעמוד ואף דמחיצות י' ל"מ לגדור עד הרקיע, מ"מ פני העמוד הוו רה"י, והיינו משום דס"ל דפני העמוד חשיב שהן בתוך המחיצות, ואשר ע"כ ס"ל דרש"י ודעימי' דפליגי וס"ל דעמוד ל"ה רה"י רק מכח גו"א, בע"כ דהוא משום דס"ל דל"ה רה"י אלא בשיש מחיצות י' על גביו, ודו"ק.

ב] והנה התוס' ביומא די"א: הקשו בדין בית שאין בתוכו י' דנימא חוקקין להשלים, ונז' קו' זו גם בריטב"א יומא שם ועירובין די"א:, וכמדומה דקו' זו היא רק לטעמייהו, דהא דבית שאין בתוכו י' ל"ה רה"י הוא משום דלא חזי לדירה, ולזה מצינו דמהני חוקקין להשלים, אך לדעת ש"ר דהא דבית שאין בתוכו י' ל"ה רה"י הוא משום דלי"ב מחיצות י', לכאו' נ' דלא מהני ע"ז הא דחוקקין להשלים, דדינא דחוקקין להשלים ל"מ במקום דאיכא חיסרון מחיצות, אמנם אי"ז מוכרח, ודו"ק.

ג] ואמנם בדעת ש"ר דפליגי ע"ד התוס' הכא, וס"ל דהחור הוי רה"י אף שאין בו חלל בגובה י', הרי מבו' דפליגי ע"ד התוס' וס"ל דל"ב ברה"י שיהא בו חלל י', ודינא דבית שאין תוכו י', הוא משום דבעי' מחיצות י', וכנגד התקרה חשיב דליכא מחיצות כלל.

ובפשוטו הי' נ' דז"ב פלוגתת הראשונים שם, דתו"י והרא"ש שם כתבו, דהא דהוי רה"י הוא משום דיש מחיצות י' מבחוץ, וש"ר תירצו בע"א, ולהנ"ל נ', דתו"י והרא"ש ס"ל דהמחיצות י' שפיר הוי מחיצות למקום שבפנים, וחשיב שפיר דאית לי' מחיצות י', ואך דהמקום שבפנים ל"ה רה"י משום שאינו גבוה י' ולא חזי לדירה, ואשר ע"כ המקום שחקק בו שפיר נעשה רה"י ע"י מחיצות י' החיצוניות, ואין כוונת הרא"ש דסגי במה דאיכא מחיצות כלפי חוץ הגם שאינם מחיצות כלפי פנים, דודאי לעולם בעי' שיהיו המחיצות כלפי פנים, (כמבו' בד' הראשונים בדין גידוד ומחיצה ואכמ"ל), אלא כונתו דהמחיצות י' החיצונות הוו מחיצות מעליין כלפי פנים, וכל הא דתוכו ל"ה רה"י הוא משום דלא חזי לדירה, אך המקום שחקק בו דחזי לדירה שפיר נעשה רה"י ע"י המחיצות י' החיצונות, אך ש"ר ס"ל דעובי המחיצה שכנגד התקרה לא חשיב כלל כמחיצה למקום זה, ונמצא דליכא מחיצות י' מבחוץ, וע"כ הוצרכו לפרש הטעם בע"א.

ד] אך ילה"ע בזה בד' הרשב"א בעבוה"ק ש"ג פ"א שפירש טעם בית שאין תוכו י' משום שאין תוכו ראוי לדירה, ואפ"ה ס"ל דחורים שבכותל שברה"ר הוו רה"י אף שאין בהן חלל י', וקשיא טובא דמה טעם יש לחלק ביניהם, אמנם למה שפירש החזו"א סימן צ"ו סקי"ג דד' הרשב"א שם דתוך ג' הוו החורים רה"ר איירי בחור שהכותל רחב למטה ויש לו כניסה למעלה והוא ע"פ כל אורך רה"ר, עיי"ש, הרי נמצא שיש לחור זה חלל בגובה י', ושפיר ניחא הא דאם הוא גבוה י' הוי רה"י, אך ד' החזו"א מחודשים מאד בפשט ד' הראשונים, ונת' בזה במק"א.[[1]](#footnote-2)

שו"ר דלכאו' לק"מ, דהנה ז"ל הרשב"א שם, בית "יתר מבית סאתיים" ואין בחללו י' וקרויו משלימו לי', על גגו רה"י ומטלטלין בכולו, בתוכו אין מטלטלין בו אלא בארבע אמות, לפי שאין תוכו ראוי לדירה וה"ז ככרמלית, עכ"ל.

ומבו' בד' הרשב"א דכל הא דתוכו הוי כרמלית הוא רק בשיש בו יותר מבית סאתים, ונ' פשוט שטעמו, משום דבאמת רה"י ל"ב חלל י', ואף דכל שאין בו חלל י' לא חזי לדירה, מ"מ שפיר הוי זה רה"י, ורק כשיש בו יותר מבית סאתים דכל שלא הוקף לדירה אין מטלטלין בו אלא בד"א, הרי דבזה כל שאין בו חלל י' ולא חזי לדירה אין הקיפו לדירה, וע"כ הוא דהוי ככרמלית.

ולפ"ז ניחא בפשוטו הא דחורין הוו רה"י אף שאין בהן חלל י', דבאמת רה"י ל"ב חלל י', ורק בשיש בה יותר מבית סאתים הוא דבעי' שיהא בה חלל י', וכמש"נ.

אך שו"ר די"מ ד' הרשב"א בע"א, דלעולם אף בשאינה יתירה על בית סאתים ל"ה תוכה רה"י, ואך דמ"מ ל"ה כרמלית כיון דלא שלטי בה רבים, וכמו שעמדו ע"ז התוס' בר"פ כל גגות, וע"כ הוא שהצריך הרשב"א שיהא בה יותר מבי"ס, דכה"ג הוי ככרמלית אף דלא שלטי בה רבים, וככל קרפף יותר מבי"ס דאף שהוא מוקף מחיצות ולא שלטי בי' רבים הוי ככרמלית.

ה] ובד' הר"ן בזה ג"כ יל"ע, שכתב בההיא דבית שאין תוכו י' דהא דתוכו הוי כרמלית הוא משום דלא חזי לדירה, ואפ"ה כתב בהא דאם חקק בו הוי רה"י דהוי גידוד ומחיצה ולרב חסדא אינם מצטרפין, ואם אכן ליכא כלל גריעותא בהמחיצות, אלא כל הגריעותא הוא משום דלא חזי לדירה, הרי נמצא דלגבי תוכו שפיר מהני המחיצות שמבחוץ, וא"צ בזה לצירוף גידוד ומחיצה.

גם ילה"ע, דבד' הרי"ף שם מבו' דחורי רה"ר שגבוהין י' ורחבין ד' הוו רה"י, ואף שאין בהן חלל י', ובד' הר"ן שם נ' שהסכים לזה, והרי דל"ב ברה"י חלל בגובה י', ומ"ש מבית שאין בתוכו י' דל"ה רה"י משום דלא חזי לדירה.

וע"כ אולי יש לדחוק, דמש"כ הר"ן דהא דתוכו הוי כרמלית הוא משום דלא חזי לדירה, אין כונתו דהגם דאית בי' מחיצות י' מ"מ אינו רה"י משום שאין בו חלל י' ולא חזי לדירה, אלא כונתו דהא דחשבינן דאין לתוכו מחיצות י', ול"מ המחיצות שכנגד מקום התקרה ליחשב כמחיצות לגבי תוכו, הוא משום דמקום התקרה לא חזי לדירה, וע"כ לא חזינן להמחיצות שכנגד התקרה כמחיצות דרה"י, כיון שאינן מבדילין מקום כנגדן הראוי לדירה, אך חלל הבית ודאי חשיב כראוי לדירה, ואילו ל"ה בעינן מחיצות י' שפיר הי' תוכו רה"י, ולפ"ז ניחא הכל, וצ"ע אם י"ל כן.

ואולי יש לכוין ד"ז בל' הר"ח, ז"ל, כיון דלא חזי לדירה אין המחיצות מועילות אלא כמו שאין שם מחיצות דמו, עכ"ל, והרי שלא כתב דהא דהוי כרמלית הוא משום הא גופא דלא חזי לדירה, אלא דמשום הא דלא חזי לדירה ע"כ אין המחיצות מועילות וכמו שאין שם מחיצות דמו, ויל"פ דבריו כנ"ל, אך בל' הרשב"א בעבוה"ק אי"ז מתישב, דמפורש בדבריו דהא דתוכו ל"ה רה"י הוא משום דתוכו לא חזי לדירה, אך בדעתו שפיר י"ל כמש"נ לעיל דכל הא דל"ה רה"י הוא רק ביותר מבית סאתים.

שו"ר בנמו"י שכתב, ז"ל, ?, עכ"ל, וממה שדימה ד"ז לדין קרן זוית, מבו' להדיא דאין מכוון הדברים דהא דל"ה רה"י הוא משום הא גופא

**ב**

ו] והנה לדעת התוס' דהחורים שבסוגיין איירי בחורים המפולשין לרה"י, והוו רה"י מדינא דחורי רה"י, צ"ב דמ"ט בעי' בזה לדין חורין, הרי אף שאין בהן ד' לכאו' לא גריעי מע"ג הכותל דהוי רה"י מדינא דלאחרים עושה מחיצה לעצמו לא כ"ש, וה"נ חורים דהוו מע"ג גובה י' דהכותל, לכאו' שייך בהו הך דינא, והגע עצמך, אילו יסיר את הכותל שעל גביהן, ודאי יהיו רה"י מדינא דלאחרים וכו', וא"כ מה לי שיש עוד כותל על גביהן.

והנה אמנם לדעת ש"ר דאיירי בחורים שאינם מפולשין לרה"י, נ' דשפיר ניחא הא דל"ה רה"י מדינא דלאחרים עושה מחיצה ול"ה רה"י רק אם יש בהן תנאי רה"י בפני עצמן, וזה כמש"כ בפי' קדמון פי"ד משבת ה"י, ז"ל, ואפי' הי' זה הכותל מחיצה לרה"י וכו' ואם הי' בו החור מבחוץ דינו כמו שנזכר למעלה, ומה שאמר למעלה שעובי כותלי רה"י כרה"י, בשנח החפץ על גובה הכותל בראשו, אבל אחורי הכותל הסמוך לרה"ר דין שטחו כרה"ר וכו' ואם יש בו חור דינו לפי שיעורו, עכ"ל, והיינו דרק המקום שע"ג הכותל הוי רה"י, וחור שבכותל שאינו מפולש לרה"י, לא חזינן לי' כמקום שע"ג הכותל, אלא כמקום שאחורי הכותל, דמקום זה שבתוך החור, הוי מחוץ לכותל, ודו"ק.

ושמעתי לישב בזה בפשיטות לפי המבו' בד' התוס' דרה"י בעיא חלל י', ואשר ע"כ לא מצינו למיתי על חורים מדינא דלאחרים עושה מחיצה, שהרי אין בהן חלל י', והגם דלגבי מקום ד' מהני דינא דלאחרים עושה מחיצה, י"ל דהיינו משום דכל דלאחרים עושה מחיצה וחזינן לעובי הכותל מכלל הרשות חשיב דאית בי' מקום ד', דהוי מקום א' עם הרשות שיש בה מקום ד', אך ל"מ זה לדינא דחלל י', ואה"נ אם יהא תקרה מע"ג ראש הכותל ולא יהא ביניהן חלל י', לא יהא ע"ג הכותל רה"י, (בגוונא דליכא למיתי עלה מדין חורים, כמש"כ התוס' לקמן דצ"ט:), וע"כ הוא דבעי' בהו לדין חורים, דמכח זה הוו רה"י אף שאין בהן חלל י'.

ז] וי"ל עוד בזה, דהנה באיבעיא דגמ' לקמן דצ"ט: בכותל רה"י שאינו רחב ד' וזרק ונח על גביו מהו, מפרשי' טעם הצד דחשיב כרה"י, דכיון דעשאו רה"י כמאן דמלי דמיא, ופירש"י, ז"ל, כמאן דמלי דמיא והוי אצל ראשו כארעא סמיכתא כל החלל, עכ"ל.

והנה בפשוטו הי' נ', דלפ"מ דפשיט דהוי רה"י משום הק"ו דלאחרים עושה מחיצה לעצמו לא כ"ש, תו ל"ב כלל לה"ט דכמאן דמלי דמיא, אמנם הנה בפסקי רי"ד שם, ז"ל, גם כותל זה רה"י שלשדה עושה מחיצה לעצמו לא כ"ש, וכל רה"י כמאן דמליא דמיא וכאילו הי' כל החלל ארעא סמיכתא דמי, ומתחבר עובי הכותל עם אויר רה"י להיות א', עכ"ל.

ובחי' הרשב"א עירובין דע"ח., ז"ל, דהא כותל רה"י הנותן על גביו חייב ואע"פ שאינו רחב ד' דביתא כמאן דמליא דמי, ועוד קשיא לי דהא אמרינן בפ' הזורק וכו' כותל ברה"ר וכו' גבוה י' ואינו רחב ד' ועשאו רה"י והניח על גביו ואסיקנא לאחרים עושה רה"י לעצמו לא כל שכן, עכ"ל, וצ"ב דמהו שכתב מתחילה דהוי רה"י משום דביתא כמאן דמליא דמי, הרי בגמ' פירשו דהוי רה"י משום דלאחרים עושה מחיצה וכו' וכמו שהביא בהמשך דבריו, ואולי יש ללמוד מזה שדעתו כדעת הרי"ד, דעיקר הא דהוי רה"י הוא משום דביתא כמאן דמליא, ואך דבעי' בזה נמי לטעמא דלאחרים עושה מחיצה, וכמש"נ להלן הטעם בזה.

ואמנם צ"ב, דאם אכן הטעם דהוי רה"י הוא משום דכמאן דמליא דמי, א"כ מה בעי' לה"ט דלאחרים עושה מחיצה לעצמו לא כ"ש.

ונ' הביאור בזה, דאלמלי הק"ו דלאחרים עושה מחיצה, ל"ה מהני הא דהרה"י כמאן דמליא להצטרף עם המקום שע"ג הכותל לחשבו כמקום ד', דהמקום שע"ג הכותל הוי מקום לעצמו, שהרי הגם דודאי אף חוד החיצון דהמחיצות הוי מכלל המחיצה, מ"מ הרשות שנבדלת ע"י המחיצות, היא הרשות שלפנים מן המחיצות, ומקום המחיצות עצמן אינו מכלל הרשות שהוא אטום, וע"כ אף המקום שע"ג המחיצות הוי מקום לעצמו, והגם שהוא גבוה י' מרה"י, מ"מ כיון שאינו רחב ד' ל"ה רה"י, ולזה הוא דמהני הק"ו דלאחרים עושה מחיצה וכו', דמכח זה חזינן להמקום שע"ג הכותל כחלק מרשות זו שבתוך המחיצות, ותו מהני חלל הרשות להצטרף להמקום שע"ג הכותל לרוחב ד', כיון דחלל הרשות כמאן דמליא דמי והוי כארעא סמיכתא.

ח] אשר לפ"ז נ', דכל הא דכותל רה"י הוי רה"י, הוא רק משום שהוא רחב ד', וע"כ אף שאין עוביו ד', ה"ה מצטרף עם הרה"י עצמה דהויא כמאן דמליא וחשיב אף הכותל כמקום ד' על ד', אך אילו ל"ה רחב ד', הרי דלא מהני מידי הא דכמאן דמליא דמי, דמ"מ במקום זה דהכותל ליכא רוחב ד'.

וה"ז כמקום הבולט מרה"י שאינו רחב ד' שנתבאר במק"א ללמוד מד' התוס' לקמן ד"ח. ובגליון תוס' שם בשם תוס' הר"י שיריליאון דלא חשיב כמקום ד' לגבי דינא דהנחה ע"ג מקום ד', וכ"ה מבו' להדיא בד' התוס' ביומא דאף חור שהוא ד' על ד' מבפנים, בעי' בו לדין חוקקין להשלים, עיי"ש, ועי' שפ"א ביומא שם שתמה על דבריהם, ומה"ט מבו' בתוס' שם דגם לר"ח דברה"י ל"ב הנחה ע"ג מקום ד' מ"מ בחורים בעי' הנחה ע"ג מקום ד', דהא דל"ב ברה"י הנחה ע"ג מקום ד' הוא משום דכמאן דמליא דמי, וזה ל"ש בחורים, והיינו משום שאין רוחב החורים ד', ולא יהני מידי מה שיצטרפו לרה"י, דמ"מ מקום זה אינו רחב ד', ואה"נ סגי שיהיו החורים רחבין ד' אף שאין עובין ד', ודו"ק.

ולפ"ז הרי מתבאר בפשיטות הא דבעי' לדינא דחורי רה"י, ולא מצינו למיתי עלה מדינא דלאחרים עושה מחיצה, דכיון דחורים אלו אין רחבין ד', לא יהני בזה דינא דלאחרים עושה מחיצה, שהרי דין זה מיוסד על הא דכמאן דמליא דמי, וע"כ הוי גם המקום שע"ג הכותל מקום ד', וזה ל"ש בחורים שאין רחבן ד', וזה ממש כמש"כ התוס' בדף ח'. דמה"ט ל"ש בחורים דינא דר"ח דברה"י ל"ב הנחה ע"ג מקום ד', וכמש"נ הטעם בזה, ודו"ק.

**ג**

ט] בד' התוס' בסוגיין מבו' דחורי רה"י ל"ב שיהא בהן מקום ד' לעיקר תורת רה"י, ול"ב בהו מקום ד' אלא לדין הנחה ע"ג מקום ד', וכ"ה גם בתוס' הרא"ש בסוגיין שכתב דהיינו דלא כר' חסדא דל"ב ברה"י הנחה ע"ג מקום ד'.

וכ"ה בד' הרשב"א בעבוה"ק ש"ג פ"א, ז"ל, חורי רה"י ה"ה כרה"י, ומהו שיקרא חורי רה"י חור שבכותלים של רה"י ועוברין כלפי פנים אע"פ שהן למטה מי' טפחים ואין רחבין ד' על ד', עכ"ל.

אמנם בד' התוס' ביומא די"א: סוד"ה הכל מודים, מבו' להדיא דלמ"ד דחורי רה"ר כרה"ר דמו, ל"ה רה"ר רק אם יש בהן מקום ד', ובלא זה הוו מקו"פ, עייש"ה, ומבו' מזה דס"ל להתוס' דברה"ר נמי בעי' מקום ד', וכמש"כ בשיטה להר"נ לעיל, ודלא כמש"כ בביאור הגר"א סימן שמ"ה, ונת' בזה במק"א, ולדעתם נ"פ דה"נ חורי רה"ר ל"ה רה"ר רק בשיש בהן מקום ד'.

ויל"ע בענין זה מסוגיא דעירובין דצ"ח: בדין זיז שלפני החלון, שאמרו התם, דהאי זיז היכי דמי אי דלי"ב ד' "מקום פטור הוא" וכו', והנה הרי הא דכשיש בו ד' הוי רה"י הוא מדינא דחורי רה"י, כמבו' בד' הראשונים שם, ואפ"ה כשאינו רחב ד' אינו רה"י אלא מקו"פ, והרי דחורי רה"י בעו מקום ד', ואמנם בהגה' הגר"א שם מחק תיבות אלו, ולפ"ז שפיר י"ל דאף בדלי"ב ד' הוי רה"י, ואך דאסור להשתמש בו משום דלא חזי לתשמישא ושכיחי כלים למיפל לרה"ר, ויל"ע בכל ד' הראשונים שם בזה, ועי' עוד בד' התוס' שם דפ"ט:, ז"ל, וכן זיז היוצא לרה"ר "רחב ד'" דהוי רה"י היינו סמוך לחלון תוך י' דהוי כי חורי רה"י, עכ"ל, ונ' דאם אינו רחב ד' ל"ה רה"י, ועי' בהגה' הגרשז"ב זצ"ל לחי' המאירי שם הע' 101 108 109, וצ"ע עוד בזה.

י] ובד' הרשב"א בעבוה"ק נ' שפירש דינא דהתם בע"א, ז"ל, דף רחב ד' היוצא מכותל של רה"י, בזמן שגבוה י' הרי הוא כחורי רה"י, אע"פ שיש תחתיו בקיעת גדיים יראה לי שאין בקיעת הגדיים מעכבת בחורין אלא ברשות עצמה שלא לעשות רה"י, ובזה יפה כח החורין מכח הרשות. והדין נותן שהחורין נגררין אחר הרשות ואינן עיקר הרשות, אבל לעשות עיקר רה"י אינה עד שתהא רשות שלמה שלא תהא בקיעת גדיים עוברת תחתיה, לפיכך דף היוצא מכותל שאינו מוקף לרה"י ואין ברחבו ד' אע"פ שיש ברוחב הזיז ד' על ד' וגבוה י' אין זה רה"י וכו', דף היוצא מכותל רה"י ואין ברחבו ד' כל שסמוך לראש הכותל או לחלון שבכותל תוך ג' אם אינו בולט חוץ לכותל ג' הרי זה נדון משום חורי רה"י, היה יוצא למטה מג' או שהיה בולט לחוץ ג' הרי זה מקו"פ, הי' הדף ארוך ד' ונתן אורכו לאורך הגג או לאורך החלון אע"פ שאין ברחבו ד' ורחבו בולט חוץ לג', הרי זה כחורי רה"י שהגג או החלון משלימין אותו לד', עכ"ל.

ומבו' בד' הרשב"א, דהיכא דהוי הדף תוך ד' לראש הכותל או לחלון שבכותל, הוי רה"י מדין חורים אף שאינו רחב ד', וזה כמש"כ הרשב"א דחורי רה"י ל"ב שיהא בהן ד', ול"ב שיהא רחב ד' אלא בשאינו סמוך בתוך ג', ופירש כן לדינא דגמ' בעירובין שם דבכה"ג הוא דבעי' שיהא בזיז ד', (והביא לדינא דהתם דחלון משלימו לד'), וצ"ב הטעם בזה.

עוד צ"ע בד' הרשב"א, שכתב דהא דהוי הדף רה"י אע"פ שיש תחתיו בקיעת גדיים, יראה לי שאין בקיעת הגדיים מעכבת בחורין אלא ברשות עצמה וכו', והדין נותן שהחורין נגררין אחר הרשות ואינן עיקר הרשות, אבל לעשות עיקר רה"י אינה עד שתהא רשות שלמה שלא תהא בקיעת גדיים עוברת תחתיה, עכ"ל, וצ"ב מ"ש לדון בזה מדין בקיעת גדיים, הרי הא דל"ה רה"י בשיש בקיעת גדיים תחתי', פירש הרשב"א לעיל מינה, ז"ל, נעץ קנה ברה"ר ובראשו טרסקל אפי' רחב ד' וכו' אינו נדון משום רה"י, שאין אומר גוד אחית במחיצה שהגדיים בוקעין בה שבקיעת הגדיים מבטלת המחיצה, עכ"ל, והרי דכל הגריעותא דבקיעת גדיים הוא דמשו"ז לא מצינו למימר גוד אחית דבקיעת הגדיים מבטלת המחיצה, אך בדף דהא דהוי רה"י הוא מדין חורים, מה מקום יש לדון משום בקיעת גדיים, וגם הא דבאמת לי"ב משום בקיעת גדיים, לא פירש הרשב"א דהוא משום דל"ב בזה לדין גוד אחית, אלא פירש הטעם דאין בקיעת גדיים מעכבת אלא בעיקר הרשות.

ואשר מבו' מד' הרשב"א, דהא דהוי הדף רה"י בשגבוה י' ורחב ד' אף שאינו סמוך תוך ג' לראש הכותל או לחלון, הוא משום דין גוד אחית, והיינו דכיון שהוא גבוה י' ורחב ד', הוי כנעץ קנה ובראשו טרסקל דלריבר"י אמרי' בי' גוד אחית והוי רה"י, והא דבעי' בזה לדין חורים, הוא משום דלדידן הרי לא אמרי' גו"א משום דבקיעת גדיים מבטלת המחיצה, ולזה הוא דמהני דין חורים, והיינו דהגם דמקום זה ל"ה חורים ממש דלא ניבעי בי' תנאי רה"י, מ"מ אחר שנשלמו בו תנאי רה"י לא חזינן לי' כרה"י לעצמו, אלא הוי חורי הרה"י שבתוך המחיצות, ואשר ע"כ הגם דנעץ קנה ובראשו טרסקל ל"ה רה"י משום דבקיעת גדיים מבטלת המחיצה, היינו רק כד אתינן לעשות עיקר רה"י, דל"ה רה"י עד שתהא רשות שלימה שאין הגדיים בוקעין במחיצותי', אך בדף היוצא מכותל רה"י דלא חזינן לי' כרה"י לעצמו אלא הוי מכלל הרה"י שבתוך המחיצות, שפיר הוי רה"י אף שהגדיים בוקעין במחיצותיו, וכמו שפירש כן הרשב"א.

ונלמד מזה, דהא דבקיעת גדיים מבטלת המחיצה, לאו היינו דמכח זה לא אמרי' כלל גוד אחית וליכא מחיצה כלל, אלא הגם דאמרי' גו"א ואיכא מחיצה, מ"מ אין בכח מחיצה זו לאשוויי רה"י, דל"ה רה"י עד שתהא רשות שלימה שלא תהא בקיעת גדיים עוברת תחתי', אך כל דאתינן לאשוויי מקום זה לחורי רה"י, שפיר מהני מחיצה זו, וכמש"כ הרשב""א.

1. ויש מקום לומר בזה, דד' הרשב"א שם דחור שבכותל דגבוה י' הוי רה"י, הרי קיימי בחור שבכותל של רה"י, וי"ל דבכה"ג הא דהוי החור רה"י אף שאין בו חלל י', הוא משום דינא דחורי רה"י, וע"ד המבו' שם בד' הרשב"א דדף גבוה י' ורחב ד' היוצא מכותל רה"י הוי רה"י אף שגדיים בוקעין תחתיו, מדינא דחורי רה"י, ונת' בזה להלן סק"י, וי"ל דמה"ט נמי הוו חורים אלו רה"י, ול"ב שיהא בהן חלל י', כיון דהוו חורי רה"י, והגם דמקום ד' בעינן בהו, מ"מ חלל י' י"ל דל"ב אלא בעיקר הרשות, אך הדברים מחודשים. [↑](#footnote-ref-2)