סי_ תרלט - ישיבה בסוכה
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / אורח חיים - דור המלקטים

**ישיבה בסוכה**

סימן תרל"ט

1. יין חוץ לסוכה.
2. *בשר וגבינה: כשקובע עליהן.*
3. יין חוץ לסוכה.
   1. ***שותה יין בקביעות****.*
      1. *מיקל.*
         1. *חזון עובדיה (דיני הישיבה בסוכה סעי' י"ד, עמ' קל"ח).*
      2. *נכון להחמיר.*
         1. *מ"ב (ס"ק י"ג) – "והנה מה שהגיה רמ"א ואפילו קבע עלייהו קאי גם על יין כמו שמוכח בדרכי משה וטעמו דיין אין נחשב רק כאכילת פירי וכ"ש שאר משקין וע"כ לא חשיב קביעות דידהו. ודע דכמה אחרונים מפקפקין בדין זה ודעתם דאם שותה יין בקביעות חייב בסוכה ובפרט בני חבורה שקבעו לשתות יין בודאי הוי קבע גמור. ומ"מ לענין ברכה הסכימו כמה אחרונים דאין לברך לישב בסוכה כ"א על פת העשוי מחמשת מיני דגן או תבשיל העשוי מה' מינים אם קובע סעודה עליו וכדלקמן בסוף הסעיף".*
      3. *מראי מקומות.*
         1. *קובץ הלכות (סוכות פרק ט"ו סוף הע' ז') – "שלענין יין יש להסתפק אי שייך קביעות על שתיית יין בלבד בזמנינו, ואפי' בחבורה, אין כ"כ הדרך לקבוע לשתיית יין בלבד וצ"ע".*
   2. ***מיץ ענבים בקביעות -*** *לפי המחמירים לעיל.*
      1. *מחמיר.*
         1. *הגר"ש דבליצקי זצ"ל (שונה הלכות על תורת המועדים ס"ק י"ח) – "ודווקא יין, אבל מיץ ענבים דינו כמיץ פירות מפני שאין לזה חשיבות של יין לקבוע ע"ז סעודה כיון שאינו משכר ומשמח, [לק"ח בשם מרן הגריש"א] וי"א שדינו כיין [מרן הגרח"ק והגאון רבי שריה דבליצקי]".*
         2. *הגרח"ק זצ"ל (מועדי הגר"ח ח"א תשובה תק"ג, בית מתתיהו ח"ג סי' כ"א אות א' ד"ה וכמו"כ, שונה הלכות על תורת המועדים ס"ק י"ח [לשונו מובא לעיל]) – "שאלה: אם צריך להקפיר לשתות מיץ ענבים או קפה בסוכה או יש להקל כמו מים. תשובה: ליזהר".*
         3. *קובץ הלכות (פרק ט"ו הע' י') – "שיש להסתפק בזמנינו אם שייך קביעות אפי' ליין, דהא אין הדרך כלל לקבוע לכתחילה לשתיית יין בלי אכילה, ואפי' בחבורה אין הדרך לקבוע כך וצ"ע, ואפי' אם שותה יין למצות שמחת יו"ט אין זה משוהו לקביעות. והוסיף דעכ"פ לדעת המחמירים לענין יין, ודאי דמיץ ענבים דינו כיין לכל דבר".*
         4. *עי' משנת אהרן (גם אני אודך סי' ל"ד) – "גם להסוברים דאין דינו כיין ממש, נראה להחמיר שלא לשתותו מחוץ לסוכה ...".*
      2. *מיקל.*
         1. *הגריש"א זצ"ל (שונה הלכות על תורת המועדים ס"ק י"ח [לשונו מובא לעיל], באר ישראל סוכה סוף עמ' קס"ח, הו"ד בקונ' השירה הזאת סי' ב' אות ד' ס"ק ז') – "שכשר לקידוש והבדלה, מ"מ כיון שאין לזה חשיבות של יין שהרי אינו משכר ומשמח, אין דינו כיין לענין קביעות סעודה".*
      3. *מראי מקומות – בית מתתיהו (ח"ג סי' כ"א אות א' ד"ה וכמו"כ, תשובת הגר"מ גבאי שליט"א גם אני אודך ח"א סי' ג' [עמ' כ"ח]).*
      4. **מיץ ענבים: שאר שאלות**.
         1. האם מיץ ענבים פוטר כל מיני משקין, כמו יין - עי' סי' קע"ד סעי' ב', לשיטות ומראי מקומות.
         2. האם ברכת המזון פוטרת מיץ ענבים - עי' סי' קע"ד סעי' ו' [סי' ר"ח סעי' י"ז], לשיטות ומראי מקומות.
         3. הטוב והמטיב על מיץ ענבים - עי' סי' קע"ה, לשיטות ומראי מקומות.
         4. **איזה ברכה מברכים על מיץ ענבים** - עי' סי' ר"ב סעי' א', לשיטות ומראי מקומות.
         5. מזיגת מים במיץ ענבים - עי' סי' ר"ד סעי' ה', לשיטות ומראי מקומות.
         6. מיץ ענבים משוחזר (concentrate) - עי' סי' ר"ד סעי' ה', לשיטות ומראי מקומות.
         7. מיץ ענבים בשביל קידוש, מצד בישול - עי' סי' ער"ב סעי' ח', לשיטות ומראי מקומות.
         8. מיץ ענבים בשביל קידוש, מצד שיש בתוכו סוכר - עי' סי' ער"ב סעי' ח', לשיטות ומראי מקומות.
         9. האם מיץ ענבים נחשב כקידוש במקום סעודה - עי' סי' רע"ג סעי' ה', לשיטות ומראי מקומות.
         10. מיץ ענבים ערב פסח - עי' סי' תע"א סעי' א', לשיטות ומראי מקומות.
         11. מיץ ענבים לד' כוסות ליל הסדר - עי' סי' תע"ב סעי' י"ב, לשיטות ומראי מקומות.
         12. מיץ ענבים לשמחת יו"ט - עי' סי' תקכ"ט סעי' א', לשיטות ומראי מקומות.
         13. לענין ט' ימים - עי' סי' תקנ"א סעי' ט', לשיטות ומראי מקומות.
         14. לענין שמחה בפורים - עי' סי' תרצ"ה סעי' ה', לשיטות ומראי מקומות.
         15. לענין נדה: לשלוח לה כוס יין - עי' יו"ד סי' קצ"ה סעי' י"ג, לשיטות ומראי מקומות.
   3. ***הבדלה****.*
      1. *מראי מקומות – פסקי תשובות (אות י').*
   4. ***שתיית קפה חוץ לסוכה****.*
      1. *מחמיר.*
         1. *מחה"ש ( ).*
         2. *הגרח"ק שליט"א (מועדי הגר"ח ח"א תשובה תק"ג, בית מתתיהו ח"ג סי' כ"א אות א' ד"ה וכמו"כ) – "שאלה: אם צריך להקפיר לשתות מיץ ענבים או קפה בסוכה או יש להקל כמו מים. תשובה: ליזהר".*
      2. *מיקל.*
         1. *ביכורי יעקב (ס"ק י"ד ).*
         2. *שעה"צ (ס"ק ל"ג ).*
         3. *הגריש"א זצ"ל (אשרי האיש ח"ג פרק כ"ו אות ה') – "ולמעשה בשתיית קפה אפשר להקל לשתותו חוץ לסוכה, דדי להחמיר במה שמוסכם להחמיר בו".*
         4. קובץ הלכות (סוכה פרק ט"ו סעי' ח') – "*שתיית קפה לעולם לא צריך סוכה, ואפי' אם שותהו דרך קביעות".*
      3. *מראי מקומות – אבני ישפה (ח"ד סי' ע"ו ענף ד').*
4. *בשר וגבינה חוץ לסוכה: כשקובע עליהן.*
   1. ***ראשונים****.*
      1. *מחמיר.*
         1. *תוס' (סוכה דף כז. ד"ה מיני) – "מ"מ משמע דאי פירי לא בעי סוכה אין השלמה מועלת בפירות ומיני תרגימא הוו כגון בשר ודגים ושאר דברים שמלפתין בהן את הפת".*
         2. *ר' פרץ (הג' הסמ"ק מצוה צ"ג אות ס"ב) – "דוקא פירות אבל דברי' אחרי' כגון דייס' ובשר וכיוצא בהן בעו סוכ' כדפירשו התוס' גבי אם השלים במיני תרגימא".*
      2. *מיקל.*
         1. *רא"ש (סוכה פרק ב' סי' י"ג) – "וה"ר פרץ ז"ל כתב דוקא פירי לא בעי סוכה אבל בשר וגבינה ושאר דברים חוץ מפירי בעי סוכה כדאמרי' בשמעתין אם השלים במיני תרגימא יצא ומיני תרגימא היינו בשר וכיוצא בו ומדמהניא בהו השלמה ש"מ בעי סוכה ודלא כרש"י שפי' דמיני תרגימא היינו פירי דפירי לא בעי סוכה ולא מהניא בהו השלמה ע"כ. ובתוספתא פ' כיצד מברכין תניא הביאו לפניו מיני תרגימא מברך עליהן בורא מיני מזונות ומשמע דמיני תרגימא היינו מאכל שעשוי מחמשת המינים ואפשר שהוא חשוב יותר מבשר וגבינה ואין ראיה ממיני תרגימא להצריך סוכה לבשר ולגבינה וגם אין דרך לקבוע סעודה עליהן ולא חשיב מאכילת עראי דפת".*
         2. *טור (סעי' ב') – "וה"ר פרץ היה אומר דפירי לא צריכי סוכה אבל שאר דברים כגון בשר וגבינה וכיוצא בהן צריכין והרמב"ם ז"ל כתב מותר לשתות מים ולאכול פירות חוץ לסוכה והמחמיר שלא ישתה אפילו מים חוץ לסוכה תע"ב וא"א הרא"ש ז"ל כתב דאפי' את"ל דפירי וגבינה בעי סוכה היינו דווקא מי שקובע עליהן אבל מי שאוכלן דרך עראי ודאי אין צריכין סוכה ושתיית יין נמי עראי הוא ומיהו כיון שאין דרך לקבוע עליהן אפי' הקובע סעודתו עליהן לא חשיב קבע דלא עדיף מאכילת עראי דפת שאינה צריכה סוכה אבל תבשיל העשוי מחמשת המינין הקובע עליו חשיב קבע וצריך סוכה".*
   2. ***פוסקים****.*
      1. *מיקל.*
         1. *מחבר (סעי' ב'. עי' מ"ב ס"ק י"ג).*
         2. *הגר"מ אליהו (פרק נ"ח ).*
         3. *יחוה דעת (ח"א סי' ס"ה, חזון עובדיה דיני הישיבה בסוכה סעי' י"ד [עמ' קל"ז]) – "והאוכל אורז או בשר ודגים וביצים וגבינה ושאר מיני לפתן, אפילו בקבע, פטור מן הדין מן הסוכה".*
         4. *ילקוט יוסף (דיני ישיבה בסוכה בשאר ימות החג סעי' י"ב, קיצור שו"ע סעי' י"ד) – "אך אם אינו רוצה לאכול פת, אין לו חיוב לאכול בסוכה, שהרי יכול לאכול פירות וירקות ומיני תבשיל שאין חייבים לאוכלם בסוכה. וכן יכול לאכול אורז או בשר ודגים וגבינה וביצים, ושאר מיני לפתן שאינם מחמשת מיני דגן, ואפילו יאכל מהם הרבה ויקבע סעודתו עליהם, פטור מן הסוכה".*
      2. *מחמיר: שצריך סוכה אבל לא יברך עליהם.*
         1. *דרך החיים (סי' קע"א סעי' ג') – "אבל פירות אפילו אוכל הרבה וקבע עלייהו מותר לאכול חוץ לסוכה וכן יין או שאר משקים או בשר וגבינה מותר לאכול ולשתות חוץ לסוכה ודוקא שלא קבע אבל אם רוצה לשתות יין או שאר משקים ולקבוע עליהם או שרוצה לאכול בשר וגבינה ולקבוע עליהם צריך סוכה אבל לא יברך עליהם".*
         2. *קיצור שו"ע (סי' קל"ה סעי' ז') – "אבל פירות אפילו אכל הרבה וקבע עליהם מותר לאכול חוץ לסוכה, וכן יין או שאר משקים או בשר וגבינה מותר לאכול ולשתות חוץ לסוכה, ודוקא שלא קבע עליו. אבל אם רוצה לשתות יין או שאר משקים בדרך קבע, או שרוצה לאכול בשר או גבינה דרך קבע צריך סוכה, ולא יברך עליהם לישב בסוכה".*
      3. *נכון להחמיר: שצריך סוכה אבל לא יברך עליהם.*
         1. *ח"א (כלל קמ"ז סעי' ג') – "וכן בשר ודגים אם אוכל יותר מכביצה וקבע עליו, ראוי להחמיר ולאכול בסוכה".*
         2. *ביכורי יעקב (סי' תרל"ט ס"ק י"ד) – "כתב הב"ח ראוי להחמיר שלא לשתות יין בקבע אלא תוך הסעודה, וכן בקבע דבשר וגבינה וכיוצא בהן, כדי לצאת מספק ברכות, או יאכל עמהם יותר מכביצה פת ואז צריך לברכה ודאי".*
         3. *ערה"ש (סעי' י') – "רבותינו בעלי הש"ע בסעיף ב' פסקו כהרא"ש והטור דלבד פת ותבשיל שמחמשת המינים אין קביעות לשום דבר אבל יש מהגדולים שפקפקו בזה יש מי שכתב דזהו רק בינו לבין עצמו אבל בחבורה יש קביעות לשתייה בין יין בין שארי משקין [ב"ח ומג"א סק"ה] אבל לא יברכו על זה לישב בסוכה לפי מנהגינו שאין מברכין רק בשעת סעודה [שם] וכן על בשר וגבינה ושארי דברים [שם] אבל בפירות שמבואר להדיא בגמ' דאין קביעות לפירות וודאי דא"צ סוכה".*
         4. *מ"ב (ס"ק ט"ו) – "ודע עוד דהסכימו כמה אחרונים דנכון להחמיר מלאכול בשר ודגים וגבינה חוץ לסוכה ודוקא בקביעות אבל שלא בקביעות אין להחמיר כלל".*
         5. *קובץ הלכות (סוכה פרק ט"ו סעי' ו') – "אלא דלענין אכילת בשר וגבינה דרך קביעות ראוי להחמיר להצריך סוכה".*
         6. *שמחת ישראל (פרק כ' סעי' ט') – "מ"מ נכון להחמיר ...".*
   3. ***בזמן הזה.***
      1. *מחמיר: שחמור טפי.*
         1. *הגריש"א זצ"ל (אשרי האיש ח"ג פרק כ"ו אות ח') – "ולמעשה היום שקובעים סעודה על מינים אלו כבשר ודגים, אסור לאכול מהם שיעור קביעת סעודה מחוץ לסוכה".*
         2. *תשובות והנהגות (ח"א סי' שע"ח) – "ולמעשה לענין עיקר חיוב סוכה נראה פשוט דנכון להחמיר בזה ולחשוש לדעות הפוסקים דמבטל בכך מ"ע דסוכה, ורק לענין ברכת לישב בסוכה אלו המברכים רק על קביעות סעודה (דלא כהגר"א) יש להם לחוש לדעת הרא"ש שלא לברך וכנפסק בשו"ע, אך לעיקר חיוב סוכה אין להקל ובפרט בזמננו שהרבה אנשים רגילים לקבוע סעודת הצהרים בלא פת כלל ודו"ק".*
         3. *פסקי תשובות (אות ט') – "ובזמננו שהרבה אנשים רגילים לקבוע סעודת הצהריים בלא פת כלל, וקובעים עליהם סעודתם, יש לומר שחייבים בסוכה, גם לפוטרים מסוכה באכילת פירות אפילו דרך קביעות, אך אין לברך 'לישב בסוכה'".*
         4. *שמחת ישראל (פרק כ' הע' תתרע"ה).*
      2. *אין לחלק.*
         1. *חזון עובדיה (דיני הישיבה בסוכה עמ' קל"ט הע' ל"ב) – "תשובות והנהגות ... ואין דבריו מחוורים כלל, שהדין דין אמת שאין להצריך סוכה מן הדין אלא לחמשת מיני דגן, ולא לפירות, ואף בשר ודגים וביצים, אינו אלא חומרא בעלמא, לדעת מרן. וכמ"ש המשנה ברורה (סי' תרלט ס"ק יג), שאכילת הרבה פירות אפילו בקביעות חשיבא כאכילת ארעי דפת. והוא הדין בשר ודגים או גבינה ושאר מיני מאכל, לדעת מרן הש"ע חשיבא כאכילת פירות ולא החמיר הש"ע אלא רק בתבשיל העשוי מחמשת מיני דגן".*
         2. *הגרא"י אולמן שליט"א (מקראי קודש סוכה פרק ט' הע' ק"י) – "שאלתי את הגרא"י אולמן שליט"א לגבי מש"כ בס' פסתש"ו (סי' תרל"ט שם) בשם ס' תשובות והנהגות (ח"א סי' שע"ח) ... ושאלתי את הגרא"י אולמן אם הוא מסכים לכך. ועיין הגראי"א בדברי הפסתש"ו הללו, ואמר שזה חידוש. ושאלתי מה כוונתו האם הוא מסכים לכך למעשה. ואמר לי שאינו מסכים לכך. והסביר שאכילת קבע מוגדרת ע"י שלוש אפשרויות: ו) שאדם הולך לאכול במסעדה. בזה נחשב שהוא קובע את סעודתו. 2) שאדם אוכל עם כמה מחבריו, הרי שהם קובעים לשבת ולאכול אכילת קבע. 3) שאדם אוכל בביתו אך בסלון או בחדר האוכל. וזה ג"כ נחשב בקביעת סעודה [ר' כעין דברים אלה שכבר כתב המ"ב (סי' תרל"ט רסקט"ו) - מ.ה.]. אך אם אדם אובל ארוחת צהרים במטבח שבביתו, אין זו קביעת סעודה, ועל סעודה כזו אין שום חיוב בישיבה בסוכה. ולכן הסיק שלא כספר תשובות והנהגות הנ"ל. ואגב זאת הוסיף, שישנם עשרה מיקרים המוזכרים בהלכה בהם דנים על גדר קביעות סעודה, כגון סעודה האסורה לפני קריאת מגילה, לפני תקיעת שופר וכדו'".*
         3. *מקראי קודש (סוכה פרק ט' סעי' ל"ז).*
   4. *מראי מקומות – מקראי קודש (סוכה פרק ט' סעי' ל"ו).*
      1. *אבני ישפה (ח"ה סי' צ"א ענף ז') – "דעת החיי אדם שאם יצא יציאה גמורה מן הסוכה וחזר וישב בה ושוב יצא, ואינו אוכל אכילה המחייבת, יברך לישב על הישיבה, כי אין סעודה שיברך עליה ויפטור ישיבתו, והובא במ"ב סי' תרל"ט ס"ק מ"ח. ולפ"ז אם אכל ארוחה בלי לחם, וכגון שאכל בשר ותפוחי אדמה, ושהה בסוכה, והיתה יציאה גמורה לפני זה ותהיה יציאה גמורה אחר זה, אז יברך לישב בסוכה אף שאינו אוכל לחם. ויברך לפני שיתחיל לאכול".*
5. *שאר ענינים.*
   1. ***מה נקרא "חבורה"****.*
      1. *הגריש"א זצ"ל (אשרי האיש ח"ג פרק כ"ו אות ד') – "מה שכתב שהאוכל מזונות בחבורה חייב בסוכה, חבורה נקראת לפחות ג' אנשים. והאוכל עם בני ביתו, אין שם חבורה על זה".*
      2. קובץ הלכות (סוכה פרק ט"ו סעי' ג') – "פת הבאה בכיסנין ותבשיל העשוי מחמשת מיני דגן אין מברכין עליהן לישב בסוכה זולת אם קבע עליהן, כגון שאוכלן בחבורה של ג' בנ"א או יותר, או שאכל כשיעור ג' או ד' ביצים (ע' בסמוך)".
   2. **ברכת "מזונות" וברכת "לישב בסוכה" מה מברך קודם**.
      1. לישב בסוכה קודם.
         1. הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה סוכה פרק ט' סעי' י') – "המברך ברכת לישב בסוכה על אכילת פת הבאה בביסנין יותר מכביצה, יקדים לברכה לפני ברכת בורא מיני מזונות".
         2. *הגריש"א זצ"ל (אשרי האיש ח"ג פרק כ"ו אות ט"ז) – "יש לברך ברכת 'לישב בסוכה' לפני ברכת 'בורא מיני מזונות', מחשש להפסק בין הברכה לאכילה, אכן כ"ז בברכת מזונות, אך לגבי קידוש בשבת ויום טוב בבוקר (שהמשנ"ב מביא בסי' תרמג ס"ק ט ב' דעות, ומסיק דעביד כמר עביד וכו'), בזה נוהג רבינו לברך 'לישב בסוכה' על היין, אחרי ברכת בפה"ג, ואינו חושש להפסק דכיון שהולכים לאכול מיד, הוי הקידוש ההכנה לאכילה".*