ו - בדין נפחתו דופני ספינה, ובדין הוליכוהו נכרים למקום שלא הוקף לדירה
קטגוריות: ש_ס / יג עירובין / עירובין - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים / תחומין מהדו_ב

**סימן ו**

**בדין נפחתו דופני ספינה**

**ובדין הוליכוהו נכרים למקום שלא הוקף לדירה**

**א**

א] **עירובין מ"ב ב',** דכו"ע מיהת הלכה כר"ג בספינה, מ"ט אמר רבה הואיל ושבת באויר מחיצות מבעו"י, ר' זירא אמר הואיל וספינה נוטלתו מתחילת ד' ומנחתו בסוף ד', מאי בינייהו איכא בינייהו שנפחתו דופני ספינה, א"נ בקופץ מספינה לספינה.

**והנה** הרי"ף הביא לכולה סוגיין, והבעה"מ כתב ע"ז, ז"ל, והא דאיפלגו רבה ור' זירא בשנפחתו דפני הספינה א"נ בקופץ מספינה לספינה, אליבא דשמואל היא, וכיון דפסק הרי"ף ז"ל הלכתא כוותי' דרב לא הי' לו להזכיר מחלוקת רבה ור' זירא, דכיון דקי"ל כר"ג אפי' בדיר וסהר דברי הכל מותר, עכ"ל.

**והראב"ד** בכתוב שם כתב לישב ד' הרי"ף, דאף לפ"מ דקי"ל כרב נפ"מ בפלוגתייהו בקופץ מספינה לספינה מדעת, דכיון שקפץ מדעת ליכא בזה להתירא דדיר וסהר, ואפ"ה כיון שהיא מהלכת מותר להלך את כולה.

ב] **ולא** נתפרש לן עיקר קו' הבעה"מ ע"ד הרי"ף, דהרי הגם דפלוגתא דרבה ור' זירא בקופץ מספינה לספינה, אליבא דשמואל היא, דלרב מותר להלך את כולה דומיא דכל דיר וסהר דמהלך את כולה, מ"מ פלוגתייהו בנפחתו דופני ספינה, הויא אף אליבא דרב, דכיון דאין לה מחיצות ל"ה כד' אמות, וכל הא דיש להתיר להלך את כולה הוא מכח הא דהיא מהלכת וספינה נוטלתו וכו', וא"כ שפיר הביא הרי"ף לפלוגתייהו, וצע"ג.[[1]](#footnote-2)

**ב**

ג] **והנה** הרמב"ן בריש פירקין הביא דעת רש"י דהא דהוליכוהו לעיר אחרת מהלך את כולה הוא רק כשהיא מוקפת מחיצות, וכתב דהתוס' הוסיפו לומר דבעינן נמי היקף לדירה כמו שאמרו לעיל ט"ו א' בשובת בתל וכו' ועד בית סאתים מהלך את כולו וחוצה לו אלפים אמה, והרי דכל שהוא יותר מבית סאתים ל"ה כד' אמות כיון שלא הוקף לדירה ואפי' בשובת באויר מחיצות, וכתב דלדעתם צריך לדקדק שתהא העיר ישבה ולבסוף הוקפה, דאם הוקפה ולבסוף ישבה, אינה מוקפת לדירה, ואינו מהלך את כולה.

**והרמב"ן** כתב ע"ז, ז"ל, ולדברי הרב ז"ל קשיא לשמואל ספינה למה עשאוה כד' אמות מפני מחיצות שלה וכדרבה ואפי' גדולה יותר מע' על ע', והא שמעינן ליה לשמואל דאמר אין מטלטלין בה אלא בד' אמות דכהוקפה שלא לשם דירה וכו', אלא ש"מ לענין מהלך ל"ב היקף דירה אלא מחיצות בעלמא בעינן, ורבה סובר מחיצות דספינה מחיצות הן, ור' זירא סבר לא עשו אותן כמחיצות לעשותה כד' אמות וכו' הואיל ולהבריח מים עשויות, הא היקף לדירה לא בעינן וכו', עכ"ל.

**ובהגה'** הגרא"ז זצ"ל תמה ע"ד הרמב"ן, שהרי התוס' הוכיחו להך מילתא דבעינן היקף לדירה מההיא דשבת בתל יותר מבית סאתים שאינו מהלך את כולו, ולמש"כ הרמב"ן להוכיח מספינה דל"ב היקף לדירה, תיקשי דמ"ש מתל דאינו מהלך את כולו משום שלא הוקף לדירה.

ד] **והרמב"ן** שם כתב עוד, ז"ל, ועוד הרי מדין השובת בתל שהרב ז"ל מביא לכאן, למה מודדין לתחומין מסוף העיר ועושין כולה כד' אמות עם עיבורה, והלא בתל צריך היקף מחיצות והיקף לדירה ואפי' לשובת כדאמרן, אלא עיר אפי' שווקים שלה עשאוהו אויר שתשמישו לדירה, דבתים לדירה עשויין וכולה מתא כמאן דמליא ועיבורה נמי בתרה גריר וכאויר העשוי לדירתן של בני העיר היא, והלכך כל שבא לתוך העיר אפי' הניחוהו גוים ברה"ר שבה, שתי מחיצות של עיר עושין אותה אצלו כד"א, עכ"ל.

**ובהגה'** הגרא"ז זצ"ל שם תמה, דבד' הרמב"ן אלו מבו' דמודה דצריך מוקף לדירה, אלא דכיון דהבתים לדירה עשויין, גם כולה מתא כמאן דמליא ועיבורה נמי בתרה גריר, והוי כמוקף לדירה, וא"כ הדר תיקשי דמ"ט דשמואל בספינה דמהלך את כולה, אף דס"ל דספינה אינה מוקפת לדירה.

ה] **ובפשוטו** צ"ל בזה, וכ"כ בהגה' הגרד"ל שליט"א, דכל מש"כ הרמב"ן דל"ב היקף לדירה, הוא בדין ד' אמות דיוצא חוץ לתחום, אך בדין ד' אמות דשביתה, לא חשבינן לכל המקום כד' אמות אלא כשהוא מוקף לדירה,[[2]](#footnote-3) וזהו שכתב הרמב"ן ד"לענין מהלך" לא בעינן היקף דירה, וע"כ הוא דבשובת בתל יותר מבית סאתים אינו מהלך את כולו וחוצה לו אלפים אמה אלא כשהוא מוקף לדירה, וכל הא דבשובת בעיר הויא היא ועיבורה כד' אמות, הוא משום דעיבורה בתרה גריר והוי כאויר העשוי לדירת בני העיר.

ו] **אך** הנה כבר נת' בסימן ב' סקכ"ג דאי"ז מתישב עם מש"נ שם דמשמעות ד' הרמב"ן דהא דשרי שמואל בשבת באויר מחיצות הוא חד דינא עם הא דהשובת בעיר מהלך את כל העיר, ולפ"ז הרי דאי נימא דבספינה שאינה מוקפת לדירה ליכא לדינא דשובת דמהלך את כולה, ולא יהא לו אלפים מחוץ לספינה, מ"ט שרי בה שמואל מכח הא דשבת באויר מחיצות.

**עוד** יש להעיר בזה, דהרי מעיקרא נקט הרמב"ן דיותר יש מקום להתיר להלך את כולה בשבת באויר מחיצות מהיכא דלא שבת באויר מחיצות, וזהו שכתב דלדעת התוס' כל שאינו מוקף לדירה אינו מהלך את כולה "אפי' בשבת באויר מחיצות", ורחוק לומר שחזר בו הרמב"ן וס"ל דבשבת במקום שאינו מוקף לדירה אינו מהלך את כולו, ואין לו אלא אלפים אמה דתחומו, ובנתנוהו במקום שאינו מוקף לדירה, שלא שבת באוירו, מהלך את כולו.[[3]](#footnote-4)

ז] **עוד** העירוני בזה בד' הריטב"א, שכתב לקמן צ' א' דאף לדעת שמואל דספינה יותר מבית סאתים אין מטלטלין בה אלא בד' אמות, משום דמחיצות להבריח מים עשויות ואינה מוקפת לדירה, מ"מ הוו מחיצותי' מחיצות להתיר ליוצא חוץ לתחום להלך בכולה ואפי' היא יתירה על בית סאתים, ובלבד שלא יטלטל בה אלא בד' אמות, עכ"ד, וזה כדעת הרמב"ן דאף דספינה אינה מוקפת לדירה, יש בה להתירא דדיר וסהר.

**וקשיא** טובא בסתירת ד' הריטב"א לדבריו לעיל מ"א ב' ולקמן מ"ג ב' שכתב דכל הא דבנתנוהו במקום המוקף מחיצות מהלך את כולו, הוא רק כשהוקף לדירה, או כשאינו מוקף לדירה ואינו יתר על בית סאתים, וא"כ מ"ט בספינה הוא מהלך את כולה, אף שאינה מוקפת לדירה.

**ג**

ו] **והנה** בעיקר הך דינא דהשובת בתל יותר מבית סאתים לא חשיב כד' אמות ואינו מהלך את כולו, מבו' בד' התוס' לקמן צ' א' דהוא משום דבכה"ג אין מחיצותיו מועילות לו, והוי כמקום שאינו מוקף מחיצות שאינו כד' אמות,[[4]](#footnote-5) וזהו שכתבו דאי נימא דבספינה ל"מ המחיצות אף כשהיא פחותה מבית סאתים, לא היתה נחשבת כד' אמות, דדמי לתל יותר מבית סאתים דל"ה כד' אמות.[[5]](#footnote-6)

**וכ"ה** להדיא בתשו' רבינו אפרים שהביא הראבי"ה בסימן שפ"ו, ז"ל, ומשם משמע דוקא עד בית סאתים שהוא רה"י, אבל יותר לא וכו' ול"ה כד' אמות, וטעמא "משום דלא הוקף לדירה ל"ה כרה"י", ומשו"ה ל"ה הכל כד' אמות, עכ"ל, ועיי"ש שכתב ללמוד מזה, דה"נ היכא דבקיעת רבים מבטלת להמחיצות, ל"ה כד' אמות.

**ובזה** מתישב היטב משה"ק הרמב"ן ע"ד התוס' דנתנוהו בעיר אינו מהלך את כולה אלא כשהיא מוקפת לדירה, מהא דהשובת בעיר מהלך את כולה ועיבורה אף שאינה מוקפת מחיצות לדירה, - דכל הא דס"ל דעיר שאינה מוקפת לדירה, הוא רק ביוצא מחוץ לתחום, דאינו מהלך את כל העיר אלא כשהיא מוקפת מחיצות, ובזה הוא דאמרינן דכל שאינה מוקפת לדירה אין מחיצותי' מועילות לה, ול"ה כד' אמות, אך בשובת בעיר דחשיבא כד' אמות אף כשאינה מוקפת מחיצות, לא איכפת לן כלל שאינה מוקפת לדירה.

**וצ"ע** בד' הרמב"ן שהק' מהתם ע"ד התוס', ולכאו' הרי הדבר פשוט דכיון דבשובת בעיר ל"ב מחיצות, אף ל"ב בה היקף לדירה, ול"ד להוציאוהו לעיר דלדעת התוס' ל"ה כד' אמות אלא כשהיא מוקפת מחיצות, וע"כ שפיר הצריכו שיהא הקיפה לדירה.

ז] **ושמעתי** לפרש בד' הרמב"ן, דס"ל דהא דבעינן בתל היקף לדירה, אי"ז משום דכל שאינו מוקף לדירה אין מחיצותיו מועילות לו, וע"כ ל"ה כד' אמות, אלא הוא דין בפנ"ע דליחשב כד' אמות בעינן שיהא מקום דירה, וכל שאינו מוקף לדירה ול"ה מקום דירה ל"ה כד' אמות,[[6]](#footnote-7) והא דכשאינו יותר מבית סאתים הוי כד' אמות אף שאינו מוקף לדירה, הוא משום דכל שאינו יותר על בית סאתים חשבינן לי' כמקום דירה אף כשאינו מוקף לדירה, וכמש"נ כן במק"א.[[7]](#footnote-8)

**ואשר** זהו שהק' הרמב"ן ע"ד התוס' מהא דהשובת בעיר מהלך את כולה ועיבורה, אףף שאינה מוקפת מחיצות לדירה, דאף דבשובת בעיר ל"ב היקף מחיצות, מ"מ כיון דמקום שאינו מוקף לדירה לא חשיב כד' אמות, וע"כ הוא דהשובת בתל יותר מבית סאתים אינו מהלך את כולו כד' אמות, הי' בדין דאף העיר ועיבורה ל"ה כד' אמות.

**ד**

ח] **והנה** מבו' מד' הרמב"ן, דאף אי נימא דהא דנתנוהו בעיר מהלך את כולה, הוא רק כשהיא מוקפת מחיצות, מ"מ היינו אף כשהוקפה ולבסוף ישבה, דאף דבכה"ג הויא ככרמלית משום שלא הוקפה לדירה, מ"מ לענין הילוך בכולה חשיבא כד' אמות, כיון דבתים לדירה עשויין וכולה מתא כמאן דמליא וכו'.

**וי"ל** דכלל הדברים הוא, דאף דבדין היקף לדירה לחשוב המקום לרה"י, לא סגי במה שהמקום מצ"ע משמש לדירה, ובעינן שיהא היקף המחיצות לדירה, ואף אם הוקף ולבסוף ישב ל"מ, מ"מ בהא דמקום המוקף לדירה חשיב כד' אמות להלך בכולו, דאי"ז משום דבעינן שיהא עליו תורת רה"י, אלא הוא דין בפנ"ע דבעינן שיהא מקום דירה, ל"ב שיהא היקף המחיצות לדירה, וכל דהמקום משמש לדירה חשיב כד' אמות.

ט] **ולפ"ז** נראה לפרש מש"כ הרמב"ן דספינה חשיבא כד' אמות אף לדעת שמואל דאינה מוקפת לדירה, ול"ד לתל יותר מבית סאתים דלא חשיב כד' אמות, דשאני תל שאינו מקום דירה כלל, ומשא"כ בספינה דכל הא דלא חשבינן לה כמוקפת לדירה, הוא משום דמחיצות להבריח מים עשויות, ולא לדירה, אך היא עצמה משמשת לדירה, ומה"ט אלמלי הא דמחיצות להבריח מים עשויות, היתה הספינה מוקפת לדירה, ע"כ שפיר חשיבא כד' אמות.[[8]](#footnote-9)

**ולפ"ז** י"ל כן גם בדעת הריטב"א, דאף שכתב דאם נתנוהו במקום שאינו מוקף לדירה ויתר על בית סאתים אינו מהלך את כולו, מ"מ בספינה מהלך את כולה אף לדעת שמואל דאינה מוקפת לדירה, משום דהיא משמשת לדירה, ואף דלא נעשו מחיצותי' לדירה, ול"ה רה"י לטלטל בכולה, מ"מ כיון דהיא משמשת לדירה הויא כולה כד' אמות להתיר להלך בכולה.

**ה**

י] **ואמנם** הנה לפ"ז נמצא, דכל מש"כ הריטב"א בפירקין דמקום המוקף מחיצות ל"ה כד' אמות אלא כשהוא מוקף לדירה, הוא למעט מקום שאינו משמש לדירה, אך מקום המשמש לדירה אלא שהוקף ולבסוף פתח, הוי כד' אמות ומותר להלך בכולו.

**אך** מסתימת ד' הריטב"א שכתב דכל שאינו מוקף לדירה ויש בו יותר מבית סאתים אין לו אלא ד' אמות, משמע דאף במקום שהוקף ולבסוף פתח דחשיב בעלמא כמקום שלא הוקף לדירה, אינו מהלך את כולו,[[9]](#footnote-10) - ולפ"ז הדר צ"ע דמ"ט בספינה הוא מהלך את כולה אף לדעת שמואל דאינה מוקפת לדירה.

יא] **ושמעתי** לפרש בזה, דלעולם במקום שאינו מקום דירה גמור, לא חשיב כד' אמות אלא כשהוקף לדירה, דהיקף המחיצות מהני לחשבו כמקום דירה, ואם פתח ולבסוף הוקף לא חשיב כד' אמות, - והא דספינה חשיבא כד' אמות אף שאינה מוקפת לדירה, הוא משום דכ"ה דעיר חשיבא כד' אמות אף שאינה מוקפת לדירה, ואף שאינה מוקפת מחיצות כלל, משום דעיר מצ"ע הויא מקום דיורין, ה"נ ספינה הויא מקום דיורין, וע"כ אף שאינה מוקפת לדירה, הויא כד' אמות.

**ו**

יב] **אך** בעיקר הדברים צ"ע, דאם ספינה הויא מקום דיורין גמור ודמיא לעיר, א"כ מ"ט אם נפחתו דופני ספינה אינו מהלך את כולה, ומ"ש מעיר דחשיבא כד' אמות אף שאינה מוקפת מחיצות.

**והנה** אמנם לדעת הריטב"א לקמן מ"ז ב' דאף אם נתנוהו בעיר שאינה מוקפת מחיצות אינו מהלך את כולה, ניחא, דאף דספינה הויא מקום דיורין גמור ודמיא לעיר, מ"מ כל שנפחתו דופני ספינה ואינה מוקפת מחיצות, אינו מהלך את כולה, - אך לדעת הרמב"ן דכל שנתנוהו בעיר אף שאינה מוקפת מחיצות מהלך את כולה, תיקשי דאם ספינה הויא מקום דיורין גמור כעיר, א"כ מ"ט אם נפחתו דופני ספינה אינו מהלך את כולה.[[10]](#footnote-11)

יג] **ושמעתי** לפרש בזה, דלעולם ספינה הויא מקום דיורין גמור, וחשיבא כד' אמות אף כשאין לה מחיצות, וכל מה שאמרו דבנפחתו דופני ספינה ל"מ, הוא בגונא דבאנו להתיר להלך את כולה מכח הא דשבת באויר מחיצות.

**והטעם** בזה, דהנה בעיקר הא דשרינן בספינה להלך את כולה מכח הא דשבת באויר מחיצות, נתחדש דאף דהלכה הספינה למקום אחר, מ"מ חשבינן דהוא אותו המקום ששבת בו, וע"כ הו"ל כד' אמות.

**וי"ל** דמה"ט הוא דבעינן שיהא לספינה מחיצות, דכיון שהיא מקום מובדל לעצמו, ע"כ אף כשהלכה למקום אחר, חשבינן דהוא באותו המקום ששבת בו, אך כל שאין לספינה מחיצות ואי"ז מקום מובדל לעצמו, הרי דכל שהלכה למקום אחר, אי"ז המקום ששבת בו, ולא חשיב כלל כשבת באויר מחיצות.[[11]](#footnote-12)

יד] **ונראה** נפ"מ רבתא בזה, דהנה הריטב"א בסוגיין כתב דהא דבנפחתו דופני ספינה אינו מהלך את כולה, הוא כשנפחתו מבעו"י, וכ"כ האו"ז בסימן קמ"ו בשם רש"י.[[12]](#footnote-13)

**ולמש"נ** נראה דכ"ז הוא להריטב"א לטעמי' דאם נתנוהו בעיר שאינה מוקפת מחיצות ל"ה כד' אמות, ומה"ט גם בנפחתו דופני ספינה ל"ה כד' אמות, וע"כ שפיר י"ל דכל שהיתה מוקפת מחיצות בביה"ש סגי בהכי, - אך לדעת הרמב"ן דאם נתנוהו בעיר שאינה מוקפת מחיצות הויא כד' אמות, ובע"כ דהא דבנפחתו דופני ספינה ל"ה כד' אמות, הוא משום דהלכה למקום אחר, וכל שאינה מוקפת מחיצות ואינה מקום מובדל, אי"ז אותו המקום ששבת בו, הרי מסתברא מילתא דלא סגי במה שהיתה מוקפת מחיצות בביה"ש, דמ"מ כל שנפחתו דופני הספינה, נמצא דאינו באותו המקום ששבת בו, ולא חשיב כשבת באויר מחיצות.

**ז**

טו] **ואם** כנים הדברים נמצא לדעת הרמב"ן, דכל הא דספינה שאין לה מחיצות אינה חשובה כד' אמות, הוא רק לדעת שמואל דהלכה כר"ע בדיר וסהר, והא דהלכה כר"ג בספינה הוא משום דשבת באויר מחיצות, וכל שנפחתו דפנותי' ולא חשבינן דהוא בהמקום ששבת בו, ל"ה הספינה כד' אמות, - אך לדעת רב דהלכה כר"ג בדיר וסהר, ואף אם נתנוהו בספינה אחרת שלא שבת בה מהלך את כולה, הרי דאף אם אין לספינה מחיצות חשיבא כד' אמות, דומיא דעיר דהויא כד' אמות אף כשאינה מוקפת מחיצות.

**ולפ"ז** מתישב היטב מש"כ הבעה"מ והראב"ד והרמב"ן דלפ"מ דקי"ל כר"ג ליכא נפ"מ בפלוגתא דרבה ור' זירא בנפחתו דופני ספינה, דאף דכשנפחתו דופני ספינה לי"ב לדינא דשבת באויר מחיצות, מ"מ לפ"מ דקי"ל כר"ג ואף אם לא שבת באויר מחיצות מהלך את כולה, אף בספינה מהלך את כולה אף שנפחתו דפנותי', ול"ב בזה להתירא דספינה מהלכת.

טז] **אך** בעיקר הדברים יש לפקפק, דאי"ז במשמעות ד' הרמב"ן בריש פירקין, ז"ל, לענין מהלך ל"ב בעינן היקף דירה כלל, אלא "מחיצות בעלמא בעינן", ורבה סובר מחיצות דספינה מחיצות הן, ור' זירא סבר "לא עשו אותן כמחיצות לעשותה כד' אמות", עכ"ל, ומשמע להדיא דעיקר הא דספינה הויא כד' אמות, הוא מכח המחיצות דמשוו לה כד' אמות, ול"ד לעיר דהויא כד' אמות אף שאינה מוקפת מחיצות,[[13]](#footnote-14) וצ"ע.

יב] וארוחנא עוד לפ"ז, דהנה לדעת ר"ז דל"מ משום דלהבריח מים עשויות, צ"ע דלפ"ז נמצא דהוי פלוגתא בפנ"ע, דר"ג ור' יהושע אם מחיצות הספינה מחיצות הן, ומשמעות לישנא דמתניתין דהוא חדא פלוגתא.

ולמש"נ בדעת הרמב"ן ניחא, דכל הא דל"מ מחיצות דלהבריח מים הוא רק אם בעינן שבת באויר מחיצות, אך אם ל"ב שבת באויר מחיצות, שפיר מהני אף מחיצות דלהבריח מים, וע"כ הוא דלר"ג מהלך את כולה אף דהמחיצות להבריח מים עשויות, אך לפ"ז קשיא להיפך, דמדר' יהושע נשמע דל"מ מחיצות דלהבריח מים, שהרי שבת באויר מחיצות, וא"כ מ"ט דשמואל דפסק דלא כר' יהושע, הרי לא שמענו מד' ר"ג דפליג ע"ז, דלדעתו ל"ב שבת באויר מחיצות.

1. ואין לומר דקו' הבעה"מ היא על מה שהביא הרי"ף להנפ"מ דקופץ מספינה לספינה, - דמלבד דאי"ז מתישב בל' הבעה"מ שהעמיד קושייתו גם על מה שהביא הרי"ף לפלוגתא דרבה ור' זירא בנפחתו דופני ספינה, - גם אי נימא דבאמת נפ"מ בפלוגתייהו בנפחתו דופני ספינה, והוצרך הרי"ף להזכיר לפלוגתא דרבה ור' זירא, הרי שפיר י"ל דהביא באגב להא דאיכא בינייהו בקופץ מספינה לספינה, אף דלפ"מ דקי"ל כרב ליכא נפ"מ בזה. [↑](#footnote-ref-2)
2. ואזיל הרמב"ן לטעמי' לקמן מ"ג א' דמבו' בדבריו דהא דשובת יש לו ד' אמות, אי"ז מקרא דשבו איש תחתיו, ולפ"ז דין ד' אמות דיוצא חוץ לתחום ודין ד' אמות דשביתה הוו ב' דינים חלוקים, ושפיר יש לחלק ביניהם. [↑](#footnote-ref-3)
3. ויש להוסיף, דגם הכא כתב הרמב"ן בתו"ד, ז"ל, הלא בתל צריך היקף מחיצות והיקף לדירה "ואפי' לשובת", עכ"ל, והרי דמודה להך מילתא דבשובת יש להתיר טפי, והי' מקום לומר דאף אם בנתנוהו בדיר וסהר בעי היקף לדירה, מ"מ בשובת א"צ היקף לדירה, ואך שהוכיח מההיא דתל דגם בשובת בעי היקף לדירה. [↑](#footnote-ref-4)
4. ויש להסתפק אם היינו משום דכל הא דמקום המוקף מחיצות חשיב כד' אמות, הוא מכח הא דהוי רה"י, וע"כ כל שהוא יותר מבית סאתים ולא הוקף לדירה דל"ה רה"י, ל"ה כד' אמות, - או דלעולם הא דמקום המוקף מחיצות חשיב כד' אמות, הוא דין בפנ"ע, ואי"ז מכח הא דהוי רה"י, ואך דבגונא שאינו מוקף לדירה, כ"ה דאין המחיצות מועילות לו לאשוויי רה"י, ה"נ אינם מועילות לו לחשבו כד' אמות.

   ובל' רבינו אפרים משמע דעיקר הא דחשיב כד' אמות הוא מכח הא דהוי רה"י, וע"כ הוא דבעינן היקף לדירה, וזהו שלמד מזה דכ"ש דהיכא דבקיעת רבים מבטלת להמחיצות דל"ה כד' אמות, - ועמש"נ להלן סק"ז בהערה די"ל דבזה הוא שנחלק עליו רבינו יואל, וס"ל דהא דחשיב כד' אמות אינו מכח הא דהוי רה"י, ואך דכל שאינו מוקף לדירה, אין מועילות המחיצות לחשבו כד' אמות, כ"ה דאינם מועילות לאשוויי רה"י. [↑](#footnote-ref-5)
5. ומה שהוצרכו התוס' להוכיח לזה מההיא דתל, אף דודאי דמקום שאינו מוקף מחיצות אינו חשוב כד' אמות, הוא משום דהי' מקום לומר דמקום המוקף מחיצות חשיב כד' אמות, אף אם אין מחיצותיו מועילות לו לאשוויי רה"י, וע"כ אף דמחיצות הספינה אינם מועילות להתירה, מ"מ חשיבא הספינה כד' אמות להלך את כולה, וע"ז הוא שהוכיחו התוס' מההיא דתל, דכל שהוא יותר מבית סאתים לא חשיב כד' אמות, והרי דאף שהוא מוקף מחיצות, מ"מ כיון שאין מחיצותיו מועילות לו לאשוויי רה"י, אף לא חשיב כד' אמות. [↑](#footnote-ref-6)
6. וי"ל דמה שפירש כן הרמב"ן, הוא משום דס"ל דגם הא דבעינן היקף מחיצות לחשוב המקום כד' אמות, אי"ז משום דלא חשיב כד' אמות אלא כשהוא מוקף מחיצות דהוי רה"י, אלא הוא דין בפנ"ע דלא חשיב כד' אמות אלא כשהוא מוקף מוקף מחיצות דהוא מקום אחד, ואי"ז שייך לתורת רה"י שעליו, ומצינו כן בד' רבינו יואל שהביא הראבי"ה בסימן שפ"ו, דס"ל דהא דמקום המוקף מחיצות חשיב כד' אמות, הוא אף בגונא דאתו רבים ומבטלי מחיצתא דל"ה רה"י, דלא ילפינן הילוך מטלטול, עיי"ש באורך, (ודלא כמש"כ רבינו אפרים והר"ן בריש פירקין דכל דאתרו"מ ל"ה כד' אמות, משום דאי"ז רה"י), וע"כ ס"ל דגם הא דבעינן היקף לדירה, אי"ז משום דבלא"ה אינו רה"י, אלא הוא דין בפנ"ע דבעינן היקף לדירה.

   אך יש להעיר בזה ממש"כ הרמב"ן בתו"ד, ז"ל, ופירש"י ז"ל וכו', נראה מדבריו שאין ההיתר הזה לעשות העיר כד"א בעיר שהיא מפולשת אלא במוקפת מחיצות "שהיא רה"י" וכו', ועוד ממה ששנו וכו', והיינו לאחר שנפרצו פרצות בירושלים "שהיתה רה"ר", עכ"ל, ומשמע להדיא דהא דבעינן היקף מחיצות הוא משום דלא חשיבא כד' אמות אלא כשהיא רה"י, וצ"ע. [↑](#footnote-ref-7)
7. ומצינו כן בד' רבינו יואל שהביא הראבי"ה בסימן שפ"ו דעיר חשיבא כד' אמות משום דהוקפה לדירה, אף דאינה רה"י משום דאתו רבים ומבטלי מחיצתא, ובתשו' רבינו אפרים שם תמה ע"ז, דכיון דבעינן היקף לדירה, והרי דבעינן שיהא רה"י, א"כ כל דאתרו"מ ול"ה רה"י מ"ט חשיבא כד' אמות, ורבינו יואל חזר והשיב דל"ד דין הילוך לדין טלטול, - ומבו' בדבריו דהא דלא חשיב כד' אמות אלא כשהוא מוקף לדירה, אי"ז משום דבעינן שיהא עליו תורת רה"י, אלא הוא דין בפנ"ע, וע"כ אף דמקום המוקף מחיצות הוי כד' אמות אף כשאינו רה"י משום דאתרו"מ, מ"מ בעינן שיהא מוקף לדירה.

   ואמנם בדבריו יש לפרש, דהא דבעינן היקף לדירה, הוא מכח הא דבעינן מחיצות, דכל דאינו מוקף לדירה, כ"ה דאין מחיצותיו מועילות לו לאשוויי לי' רה"י, ה"נ אינם מועילות לו לחשבו כד' אמות, ומשא"כ בדינא דאתרו"מ, דכל הא דבקיעת רבים מבטלת להמחיצות, הוא רק לגבי תורת רה"י, אך לענין לחשבו כד' אמות, אין בקיעת הרבים מגרעת כלל לכח המחיצות, אך בד' הרמב"ן נתחדש דהא דבעינן היקף לדירה הוא דין בפנ"ע, ואינו מכח הא דבעינן מחיצות, וכנ"ל. [↑](#footnote-ref-8)
8. וזהו שכתב הרמב"ן ד"לענין מהלך" ל"ב היקף דירה כלל, דאין כונתו לחלק בין דין יוצא חוץ לתחום לדין שובת, אלא לחלק בין דין מהלך בכולה לדין טלטול, דאף דלגבי לחשבה רה"י לטלטל בכולה בעינן היקף לדירה, מ"מ לענין לחשבה כד' אמות להלך בכולה ל"ב היקף לדירה. [↑](#footnote-ref-9)
9. ויש לסייע לזה, דהנה בד' הראשונים לקמן צ' ב' מבו' דפשיטא להו דכ"ה דבדין היקף לדירה ביותר מבית סאתים, בעינן פתח ולבסוף הוקף, ה"נ בהא דאסור לטלטל מקרפף פחות מבית סאתים לחצר, כל שהוקף ולבסוף פתח חשיב כקרפף, - ואי נימא דלענין לחשבו כמקום דירה להלך בכולו תלי במה שהוא משמש לדירה, אף שפתח ולבסוף הוקף, והרי דשפיר מצינו לחשוב להמקום כמקום דירה, אף בלא דהיקף המחיצות נעשה לדירה, מנ"ל דלענין לחשבו רשות אחת עם החצר לא סגי בזה, ובעינן הוקף ולבסוף פתח. [↑](#footnote-ref-10)
10. ושמעתי לפרש בזה, למש"כ הרמב"ן בתו"ד דכל שבא לתוך העיר וכו' "ב' מחיצות של עיר" עושות אותה אצלו כד' אמות, ומשמע דגם הא דהעיר הויא כד' אמות, הוא רק מכח דיש לה ב' מחיצות, ואף דב' מחיצות ל"מ לאשוויי רה"י, מ"מ סגי בהו לחשוב העיר כד' אמות, ולפ"ז י"ל דמה"ט הוא דאם נפחתו דופני ספינה ואין לה מחיצות כלל, ל"ה כד' אמות, ויתחדש לפ"ז, דרק אם נפחתו כל דופני הספינה אינה חשובה כד' אמות, אך כל שנשתיירו לה ב' דפנות אכתי הויא כד' אמות. [↑](#footnote-ref-11)
11. ושמעתי משל לדבר, דאף אם איכא גוונא דדרים ע"ג שטיח וחשיב כמקום דירה גמור וכד' אמות, מ"מ כל שהוליכוהו למקום אחר, ודאי דלא נימא דהוי כשבת באויר מחיצות, דאי"ז המקום ששבת בו. [↑](#footnote-ref-12)
12. והאו"ז שם כתב לפרש דהוא משום דשבת הואיל והותרה הותרה, ועיי"ש שנחלק ע"ז דלענין מחיצות לא אמרינן שבת הואיל והותרה הותרה, - ולכאו' י"ל בדעת רש"י והריטב"א דס"ל דל"ב בזה לדינא דשבת הואיל והותרה הותרה, אלא הוא משום דכל שהיתה מוקפת מחיצות בביה"ש, הויא שביתתו בכולה, ואף אחר שנפלו המחיצות אכתי שביתתו היא בכולה, וזה ע"ד מש"נ בסימן ד' סקי"א דקביעות מידת התחום היא כפי מה שהי' בתחילת השבת, עיי"ש. [↑](#footnote-ref-13)
13. ומצינו כן גם בד' הריא"ז בפירקין ה"א דין ד', שכתב דכל שאין לספינה מחיצות אינה כד' אמות ואינו מהלך את כולה, אף דס"ל שם ה"ב דכל שנתנוהו בעיר מהלך את כולה אף כשאינה מוקפת מחיצות. [↑](#footnote-ref-14)