חיוב סוכה ודירת עראי במזוזה
קטגוריות: ש_ס / מ מנחות / מזוזה - הרב משה חדש / חבורות

**סוכה אם חייבת במזוזה**

יומא דף י' ע"א סוכת החג בחג ר"י מחייב - בעירוב ובמזוזה ובמעשר - וחכמים פוטרין. ובע"ב מסיק רבא דפליגי לשיטתם דר"י לטעמיה דסוכה דירת קבע ורבנן לטעמייהו דסוכה דירת עראי. וצל"ב אמאי סוכה חשיבא דירת עראי. ולכאורה משום שהבנין אין ראוי לדיורי קבע והוי דירת עראי, וכן משמע בריטב"א. אולם בסוכה דף ח' ע"ב אמרינן דסוכת היוצרים אינה סוכה דעשויה לכל השנה וחייבת במזוזה ומבואר דאף שעשויה כסוכה דעלמא ומסוככת בסכך מ"מ כיון שעשויה לשימוש קבע חייבת במזוזה, ואי משום דעשויה לשבעה ימים [וכ"מ בקה"י מנחות סי' כ"ו בתו"ד] א"כ גם לשכת פרהדרין עשויה לשבעה ימים. ואפשר דבצירוף שניהם חשיב דירת עראי, ויל"ב זאת דהבנין מצד עצמו הוי בנין עראי אלא דכשדר בו כל השנה משוי ליה דירת קבע. אבל כשדר בו רק כמה ימים הוי דירת עראי משא"כ בלשכת פרהדרין שהבנין ראוי לקבע אף שעשאוהו לדור בו רק שבעה ימים הוי דירת עראי.

והנה לדעת ר"י נמי יל"ע דלכאורה לא מצינו בדבריו שצריך שתהא דירת קבע אלא דאף דירת קבע כשרה כדקאמר דאף למעלה מכ' כשרה אבל אי"צ שתהא דוקא למעלה מכ' וכשעשאה למטה מכ' ובבנין עראי נמי כשרה, ועי' תוס' סוכה דף ז' ומהרש"א שם, וא"כ אמאי חייבת במזוזה. ואפשר דסתם סוכה חשיבא דירת קבע אי לאו דאיכא מיעוטא מקרא שתהא דירת עראי. ולהכי לר"י חשיבא דירת קבע ולא משום דהתורה החשיבה לדירת קבע אבל לרבנן דבעינן דירת עראי התורה החשיבתה לדירת עראי וכדלהלן, ולהכי פטורה מהמזוזה.

אכן מצינו בגמ' סוכה בכ"מ דלר"י הסוכה היא דירת קבע דבדף י' ע"א אמרו דלר"י בעינן שתהא יכולה לקבל כרים וכסתות ע"י הדחק, ופי' הרמב"ן במלחמות שם בדף ב' דר"י לטעמיה דדירת קבע [והוכיח מזה דהלכה כרבא דר"י ורבנן פליגי בדירת קבע], ובדף כ"א אמרינן דהישן תחת המטה בסוכה לר"י כשר דאין אהל עראי מבטל אהל קבע, הרי דר"י לא אמר רק שכשר דירת קבע אלא שצריך שתהא דירת קבע, ואף דודאי למטה מכ' נמי כשרה צ"ל דגם למטה מכ' יכולה להיות קבע. ואע"ג דאף באותה סוכה שכשרה לרבנן שעשויה מנסרים כשרה גם לר"י, נראה דלר"י חשיבא הסוכה דירת קבע דמפרש דאמרה תורה שדירת הקבע תהא בסוכה ורחמנא אחשבא לסוכה דירת קבע, ומצאתי כן בתורא"ש בסוכה דף ז' ע"ב דאף שאי"צ דירת קבע כיון שאפשר לעשותה דירת קבע **מקרי דירת קבע**, והביאור נראה כמש"כ דכוונת הכתוב תשבו כעין תדורו שיעשה את הסוכה לדירת קבע, [וכעין זה כתב בגבורת ארי לענין לשכת פרהדרין דלא דמי לפונדק דפטור דהכתוב עשאו קבע]. וזה נלמד מהא דמכשיר ר"י אף כשעשאו דירת קבע דלרבנן דלמעלה מכ' פסולה ע"כ כוונת התורה שידור דוקא בדירת עראי ולא בדירת קבע, אבל ר"י דמכשיר אף בדירת קבע ע"כ לית ליה הך דרשה אלא ס"ל להיפך דכוונת התורה שדירת הקבע תהא בסוכה ולא בבית וע"כ אף בסוכה עראי אמרינן דאין אהל עראי מבטל אהל קבע.

ועי' רמב"ן במלחמות סוכה דף ב' דלר"י [אליבא דרבא שם] דירת עראי פסולה דכי היכי דמכשיר ר"י דירת קבע הכא נמי פסיל דירת עראי. מאי טעמא **קרא או דירת עראי דוקא או בדירת קבע דוקא מידריש**. ומבואר דלר"י בעינן דוקא דירת קבע ולהכי ס"ל לר"י דבעינן שיכולה לקבל כרים וכסתות ע"י הדחק, אמנם אי"צ שתהא דוקא דירת קבע ממש שהרי גם סוכה מנסרים דכשרה לרבנן כשרה גם לר"י אבל מ"מ סתם סוכה חשיבא דירת קבע כמשנ"ת ולהכי אם אינה מקבלת כו"כ אינה יכולה ליחשב דירת קבע [ויל"ע אי פליג על התורא"ש הנ"ל].

והנה הראשונים נחלקו בהא דאמרינן דלר"י דירת קבע בעינן דהרמב"ן שם כתב דסוגיין כרבא דס"ל טעמא דרבנן דלמעלה מכ' פסולה הוא משום דבעינן דירת עראי אבל לאידך אמוראי דטעמא דרבנן אינו משום דירת עראי ליכא ראי' אבל התוס' כאן וכן בתורא"ש שם ס"ל דאף אי טעמא דרבנן משום דאין דר בצל סוכה מ"מ לר"י דמכשיר ע"כ ש"מ דדירת קבע היא. ויל"ע אמאי לא פי' הרמב"ן כן.

והנה נחלקו רבותנו בבית מקורה שעומד לדיורין לכל השנה ובסוכות מסירין התקרה לעשות בה סוכה אם חייבת במזוזה בחג הסוכות. עי' שו"ת ארבעה טורי אבן סי' י"ד שהביא מהפ"ח דפטורה ממזוזה [ועפי"ז כתב שאחר הסוכות צריכים להסיר המזוזה ולהחזירה דאל"כ פסולה משום תולמ"ה], והארבעה טורי אבן חולק ע"ז דאף בסוכות חייבת במזוזה כיון שדר בה כל השנה. ובפמ"ג סי' תרמ"ג משב"ז ד' כתב דפטור דבז' ימים לאו קבע מקרי וכ"כ הבכור"י סי' תרכ"ה וכ"כ המ"ב סי' תרכ"ו ס"ק י"א.

והיה נראה דמחלוקם תלויה בהנ"ל אם הא דאמרינן דסוכה דירת עראי היא משום דעשויה לדור בה עראי כיון שדרים בה רק ז' ימים ובצירוף זה שבנינה עראי וכנ"ל. או משום דדין הסוכה שתהא דירת עראי. דאי משום דהבנין עשוי לעראי הכא הרי דר בה כל השנה והוי בנין קבע, ואף שמסיר התקרה י"ל שאין זה משנה בעצם הבנין. אבל אי נימא דהטעם משום דדין הסוכה שתהא דירת עראי א"כ אף שדר בה כל השנה מ"מ בסוכות משו לה לדירת עראי, ואף שדר בה כל השנה מ"מ השתא משוי לה דירת עראי.

אולם עי' בארבעה טורי אבן שם וז"ל, דאע"פ שעושה אותה דירת קבע מ"מ מקרי דירת עראי, ומבואר להדיא דס"ל דטעמא דהוי דירת עראי הוא משום דדינא הוא שתהא דירת עראי, ואפי"ה ס"ל דהכא חשיבא דירת קבע, משום דדר בה כל השנה. וצ"ב דא"כ תהא פסולה בסוכות כיון דהויא דירת קבע. ומצאתי שכבר הקשה כעי"ז בבכור"י בתוספת ביכורים סי' תרכ"ה על האט"א, ושם הקשה בנוס"א דא"כ מיפסלא משום דהוי ביתו של כל השנה, וע"כ דהכא פנים חדשות באו לכאן והוי דירת עראי. ובאמת דאי משום הכי לכאורה לא קשה דלא גרע מנטל את הסכך והחזירו דלא מיפסל משום שדר בו כל השנה. וה"נ כיון שהסיר התקרה ונתן סכך לא חשיב ביתו של כל השנה, וכנראה שכוונת התוספת בכורים דכמו דהשתא לא חשיב ביתו של כל השנה מטעם הנ"ל ה"נ לא חשיב דירת קבע. אבל לכאורה הו"ל להקשות כנ"ל דאי חשיבא דירת קבע א"כ פסולה לדידן דקי"ל דבעינן דירת עראי, ועכ"פ צ"ע דברי האט"א.

אמנם יש לדקדק בלשון האט"א דלא כתב דגם בסוכות הוי דירת קבע אלא כיון דבכל השנה הוי דירת קבע השתא נמי לא מיפטרא. ונראה כוונתו דאיה"נ השתא חשיבא דירת עראי, אלא דכיון דבית זה משמש כל השנה לדירת קבע לא נעשה בית אחר אלא דבית זה בכל השנה הוא דירת קבע ובסוכות הוא דירת עראי, ולכן לא נפקע חיוב מזוזה מהבית דלא גרע מיצא מהבית לכמה ימים דלא נפקע חיוב מזוזה מהבית, וא"כ מה שמשמש עכשיו לדירת עראי לא מבטל את שם הבית לכל השנה, רק שקובע שעכשיו יהא דירת עראי שמשמש לדיורי עראי. אבל חיוב המזוזה לא נפקע ממנו.

והבכור"י שחולק על זה מקשה דאי הוי בית אחד שמשמש לדירת קבע לכל השנה א"כ הוי ביתו של כל השנה. וע"כ דכשמסיר התקרה נעשה כבית אחר שהוא רק דירת עראי, וזהו שכתב דפנים חדשות באו לכאן. ולדעת האט"א י"ל דמה שמשנה את התקרה אין זה שינוי בגוף הבית ורק לענין סוכה חשיב בית מיוחד לסוכות.

ויש להסתפק באופן שדר בסוכה עם סכך כל השנה דומיא דסוכת היוצרים ובסוכות מסיר הסכך ומחזירו, דלענין סוכה לכאורה שפיר הוי עשיה לשם סוכה ואין זה ביתו של כל השנה, אלא דבזה י"ל דלא חשיב פנים חדשות וגם לבכור"י יהא חייב במזוזה, וגם דיש לפסול משום דירת קבע כיון דהשתא ליכא למימר דפנים חדשות באו לכאן, ועי' עוד שו"ת רעק"א המאור ח"ד סי' ע"ד דמשמע דהוי שינוי רק משום שהסיר התקרה. אלא דלהנ"ל לכאורה תהא הסוכה פסולה משום דבעינן דירת עראי והכא הוי דירת קבע. אבל להאט"א יתכן שתהא כשרה כמש"כ דאף שהבית עצמו נעשה דירת עראי מ"מ עיקרו הוא דירת קבע. ועצ"ע.