מזוזה יב רפו
קטגוריות: כללי / שיעורי הרב צבי ובר / יורה דעה / מזוזה

**שיעורי הלכה**

**הדינים הנידונים**

* **סוכות של יוצרים.**
* **חדר קטן שיש בו כדי לרבע.**
* **בספק, האם יתן ב' מזוזות.**
* **ארון מטבח אם ממעט השיעור.**
* **בדברי החמודי דניאל.**

*שיעור יב*

**מזוזה [יו"ד סי' רפו]**

**ממורינו הגאון רבי רפאל צבי ובר שליט"א**

[סעיף יב] שתי סוכות של יוצרים, זו לפנים מזו, הפנימית חייבת והחיצונה פטורה.

## מחלוקת ראשונים באופן שהפנימית קבועה

**והוא** מגמרא בסוכה (ח:). והקשו שם למה אין חייב על החיצונה מדין בית שער לפנימית, ותי' 'משום דלא קביעא', ופירש רש"י שגם החיצונה וגם הפנימית אינם קבועים [והיינו שהפנימית חשיבא דירה להתחייב בעצמה אבל אינה קבועה כדי לחייב את החיצונה מדין בית שער], ולכך אינו חייב על החיצונה משום בית שער, שהרי זה בית שער למקום שאינו קבוע, וכן כתב הראב"ד בהשגות (מזוזה פ"ו ה"ט). אבל הרמב"ם (שם) פירש שרק החיצונה אינה קבועה, ולדעתו כל שהבית שער אינו קבוע, אפילו אם הוא בית שער למקום קבוע מ"מ פטור מהמזוזה [ועי' לעיל שיעור י' מה שנתבאר בדברי המשנ"ב (סי' תרכו ס"ק כא), שלכאורה אין מתיישב עם דברי הרמב"ם, עיי"ש].

[סעיף יג] בית שאין בה ד' אמות על ד' אמות, פטור. ואם יש בו כדי לרבע ד' אמות על ד' אמות בשוה, אף על פי שארכו יתר על רחבו או שהוא עגול או בעל ה' זויות, חייב.

## בית שיש בו כדי לרבע דע"ד

**וז"ל** הרמב"ם (פ"ו ה"ב) "בית שאין לו ארבע אמות על ארבע אמות פטור מן המזוזה, ואם יש בו כדי לרבע ארבע אמות על ארבע אמות בשוה, אף על פי שהוא עגול או בעל חמש זויות, ואין צריך לומר שאם היה ארכו יתר על רחבו, הואיל ויש בו לרבע ארבע אמות על ארבע אמות חייב במזוזה". והנה הרא"ש (מזוזה סי' טז) הבין דעת הרמב"ם, שאפילו אם מצד אחד אין ארבע אמות, כל שיש בחלל החדר שיעור כדי לרבע [היינו שיש בין הכל לכל הפחות שש עשרה אמות כמו בבית ד"א על ד"א], כגון אם ארוך שש אמות ורחב שלש אמות, חייב במזוזה. והרא"ש חולק על הרמב"ם, ודעתו שצריך שיהא ד"א על ד"א ממש, דלא חזי לדירה בעניין אחר.

**והנה** הש"ך (ס"ק כג) כתב שהשו"ע סתם כדעת הרמב"ם, משום שרק הרא"ש פליג עליו, וכמו שמבואר בבית יוסף, אבל כתב הש"ך שבאמת גם רבינו ירוחם סובר כהרא"ש, על כן לא יקבע שם מזוזה בברכה. אכן הט"ז בהלכות סוכה (או"ח סי' תרלד ס"ק ב) האריך, ודעתו שם שגם הרמב"ם ודאי מודה להרא"ש דבעינן ממש ד' אמות על ד' אמות, וכמו שמצאנו גבי סוכה שמבואר בגמרא (סוכה ח.) שבסוכה עגולה בעינן שיעור שיכול להכניס בפנים ריבוע ד"א על ד"א, ולא סגי שיהיה שם שטח בשיעור כמו סוכה דע"ד, אלא ודאי צריך לרבע ממש ולא סגי בשיעור כדי לרבע. וכתב שלכך כתב הרמב"ם בלשונו 'ואם יש בו כדי לרבע ד"א על ד"א **בשוה**', שאין לתיבת 'בשוה' ביאור אלא א"כ בא הרמב"ם להדגיש שצריך דע"ד ממש. והמשך דברי הרמב"ם שכתב שאפילו היה ארכו יתר על רחבו, פירש הט"ז שהוא בא לומר שאי"צ שיהיה ריבוע גמור, ומהני כשצד אחד ארוך יותר וצד אחד קצר [וכמו שמצאנו בהל' סוכה שדעת אחרים שסוכה העשויה ככבשן פסולה והיינו שהצריכו שיהיה לה זוויות].

**ובשו"ת** חתם סופר (ח"ב יו"ד סי' רפ) כתב שראייתו של הט"ז מהלכות סוכה ראיה ברורה היא, 'אם לא נאמר דשאני מזוזה דבקל מתחייב במזוזה', מטעם שכ' סמ"ע לעניין חילוק בין חיוב מזוזה לחיוב מעקה (סי' תכז סעי' ב) דבמזוזה מתחייב יותר בקל 'דחייבתה תורה להיות מצות ה' נגד עיניו בביאתו וביציאתו'. מיהו החזו"א (סי' קסט ס"ק ד) תמה על החת"ס דכיון שלא מצאנו בגמרא לחלק בין סוכה למזוזה מהיכ"ת לחלק, ועוד שאין טעם לזה כלל, שאף שיש מצוה להיות כנגד עיניו, הרי התורה ציוותה ליתן מזוזה רק בבית, ואם אין זה בית אין כלל מצוות סוכה [ועיי"ש].

**ולעניין** הלכה, בבית יוסף מבואר שפסק כהרמב"ם ולא כהרא"ש, וכן הוא בשו"ע, אמנם הש"ך הביא גם דעת הרא"ש רק לא הכריע, ודעת הט"ז נתבאר כדעת הרא"ש, ועי' גר"א (ס"ק יג) שכתב על השו"ע שכן הוא דעת הרמב"ם אבל הרא"ש חולק ע"ז. וכבר מבאר בחזו"א (סי' קעד) שבמקום שכתב הגר"א לשון 'אבל' דעתו להסכים עם הדעה החולקת על השו"ע [ואם סובר הוא כדעת השו"ע כתב בלשון 'ודלא כפלוני']. וכן דעת החזו"א להלכה כדעת הרא'ש וכהט"ז.

## כיצד ינהג כשיש לו חדר גדול הפונה לחדר קטן שיש בו כדי לרבע

**והנה** ברור שמי שיש לו בית שאין בו דע"ד אבל יש בו כדי לרבע, יש לו ליתן מזוזה בלא ברכה, אכן במקום שפתוח לחדר גדול יל"ד לאיזה צד יתן המזוזה, שהרי אם חדר זה אינו חייב במזוזה וכדעת הרא"ש, הרי צריך ליתן מזוזה בצד השני משום החדר הגדול, וכמו שנתבאר באריכות שכן דעת הפוסקים, אבל אם החדר חייב במזוזה צריך ליתן המזוזה בצד שנכנס לחדר הקטן.

## אם יש עצה ליתן ב' מזוזות

**והבנין** ציון (סי' צט) כתב עצה לזה שיתן שתי מזוזות בשתי הצדדים. מיהו אין המנהג כן, ואין רגילים לפסוק בספיקות ליתן ב' מזוזות, ועי' בשער הציון לגרח"ק (סי' רפט ס"ק מה) שהביא בשם החזו"א שאין לקבוע ב' מזוזות מספק, ועי' במהר"ם שיק (בספר בנין ציון סי' ק) שגם חולק על דברי הבנין ציון.

**ויש** שהביאו לזה ראיה מהילקוט שמעוני במשלי (רמז תתקמג) ז"ל "לשמור מזוזות פתחי, א"ר תנחום חייב אדם לתת מזוזה על פתח ביתו, רבי לוי אמר שתי מזוזות הן אחת מכאן ואחת מכאן, רבי ישמעאל אומר מזוזה אחת, וחכמים אומרים הלכה כדברי רבי ישמעאל, למה שאם אדם עושה שתי מזוזות איני יודע אי זו עיקר ואי זו טפלה. מסייע ליה לרבי ישמעאל דאמר קרא וקשרתם לאות, אם אדם עושה שני תפלין אחד מכאן ואחד מכאן אינו יודע אי זה עקר ואי זה טפל, אלא ודאי הלכה כרבי ישמעאל מה מזוזה אחת אף תפלין אחת". ומבואר בילקוט שמעוני שיש לנו לדעת איזה עיקר ואיזה טפל, ואין ליתן שתי מזוזות.

**ומעתה** צריך להכריע כיצד ינהג, ונראה שאם אין בחדר אלא כדי לרבע העיקר הוא כהרא"ש, וכמו פסקו הט"ז הגר"א והחזו"א, ועל כן יתן בצד הכניסה לחדר הגדול, אכן אם יש בחדר ארבע אמות על ארבע אמות אפילו בשיעור הקטן, אפשר לסמוך בזה על דעת הרמב"ם וליתן המזוזה בצד ימין של הכניסה לחדר הקטן.

## ארונות קבועים האם הם ממעטים מן השיעור

**וכמו** כן במטבח שרחבו דע"ד אבל מתמעט מחמת הארונות, שהחזו"א (או"ח סי' קי ס"ק כח) כתב שיש לעיין בזה, שכיון שהארונות מחוברים לקרקע וקבועים שם אפשר שממעט הבית מד' אמות, ונראה ליתן מזוזה לכיון המטבח, היות וכל הדין להניח המזוזה חהיפך כשאין שיעור, מבואר בחזו"א שהוא רק חיוב מספק.

## בדברי החמודי דניאל שבחזי למילתיה אי"צ דע"ד

**בפתחי** תשובה (ס"ק יא) הביא דברי החמודי דניאל שדוקא בית דירה צריך שיהא בו דע"ד, אבל בית שער מרפסת וגינה אפי' פחות מדע"ד חייב במזוזה, ועוד כתב שחדר שבבית שעשוי לשמירת חפצים ג"כ אי"צ שיהא בו דע"ד. וכבר נתבאר לעיל (שיעור ד) בדעת החמודי דניאל דס"ל שכל שראוי לשימושו סגי, כדחזינן בגמרא בסוכה (ג:) גבי בורגנים שחזי למילתייהו, ולכך הוי דירה גם בפחות מדע"ד. והמקדש מעט חולק על החמודי דניאל, ועי' במזוזות ביתך (סי' רפו ס"ק נב ובשעה"צ ס"ק קח) שהקשה הגר"ח שלא משמע מהפוסקים כהחמודי דניאל, וגם מדברי רע"א (בגליון על השו"ע כאן) שכתב לגבי חדר הקעמערכי [שהוא חדר העשוי לשמירת חפצים] מבואר שאינו חייב מצד עצמו במזוזה. ועי' לעיל (שיעוד ד) שהבאנו מה שיש להקשות על הפתחי תשובה, שלעניין לול של תרנגולין הביא (לעיל ס"ק ב) מהיד הקטנה שבעינן שיהא בו דע"ד, וע"ע לעיל שיעור ז שהבאנו מהחזו"א לעניין בית הכסא (סי' קסט ס"ק ב) שסובר שבלא הטעם של מקום טינוף היה בית הכסא חייב במזוזה אף כשהוא פחות מדע"ד כיון דחזי למילתייהו, ומבואר כסברת החמודי דניאל. וא"כ צ"ת מתי נאמר לדברי החמודי דניאל.

**והעולה** להלכה שבבית שאין בו ריבוע ממש של דע"ד לא יברך על קביעת המזוזה מחמת הספק, מיהו אם הוא בית שער יש לסמוך על החמודי דניאל כשיש בו כדי לרבע, ולכך אם יש לו פרוזדור הפונה לחדרים יתן שם מזוזה בברכה [מיהו הרבה פעמים מקום זה אינו חייב במזוזה כיון שאין שם צורת הפתח כדינה].