67 בפלוגתת הראשונים אם בישול מפעפע בכל הכלי
קטגוריות: ש_ס / מא חולין / חולין - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים / תערובת תשע_ד

אור ליום ד' פסח שני תשע"ד

**א**

א] זבחים דצ"ו:, בעא מיני' בישל במקצת כלי טעון מריקה ושטיפה או אין טעון, א"ל אינו טעון מידי דהוה אהזאה, והא לא תנא הכי, א"ל מסתברא כבגד מה בגד אינו טעון כיבוס אלא מקום הדם אף כלי אינו טעון מריקה ושטיפה אלא במקום בישול, א"ל מי דמי דם לא מפעפע בישול מפעפע, ועוד תניא וכו' חומר במריקה ושטיפה וכו' בישל במקצת הכלי טעון מריקה ושטיפה כל הכלי משא"כ בהזאה, א"ל אי תניא תניא, וטעמא מאי, אמר קרא ואם בכלי נחשת בושלה ואפי' במקצת כלי.

ובביאור הסוגיא מצינו כמה דרכים בד' רבותינו הראשונים, דהנה הסמ"ג במל"ת ק"מ כתב, ז"ל, וגרסינן בזבחים פ' דם חטאת דם לא מפעפע בישול מפעפע כלומר מתפשט בכל הכלי, כתב מורי מכאן נוהג רבי שאם נפלה טיפת חלב על גבה של קדירה רותחת באור שמפעפע בכל חרס של קדירה וכו', עכ"ל, והרי שפירש דמש"א דבישול מפעפע, היינו דהוא מפעפע בכל הכלי, ומ' מדבריו דהוי כן בודאי דהבישול מפעפע בכל הכלי, ואי"ז תלוי באיבעיא דגמ'.

אמנם הנה בתשו' מהר"ם שהביא המרדכי בחולין סימן תרע"ט כתב, ז"ל, וראיית ר"י מפ' דם חטאת גבי בשל במקצת כלי טעון מריקה ושטיפה כל הכלי, דקאמר וטעמא מאי ואם בכלי נחשת בושלה וגו', ומדהצריך קרא לקדשים אלמא דאינו מפעפע בכולו אע"פ שהכלי חם, עכ"ל, והרי דאדרבה למד מסוגיין דאין בישול מפעפע בכל הכלי, ומש"א דבישול מפעפע, היינו דהוא מפעפע במקצת, ונת' להלן ענף ב'.

ושיטה שלישית מצינו בד' הסמ"ק מ' רי"ג, ז"ל, וטפת חלב שנפלה על דופן של כלי מספקא לן בפ' דם חטאת אי מפעפע בכל הכלי אי לא, עכ"ל, ובחזו"א סימן י"ז סק"א כתב דכל הפוסקים נקטו לה לספק אם בישול מפעפע בכל הכלי, ולא נתפרש לן, דאדרבה דעת הסמ"ג דודאי דהוא מפעפע בכולו, ודעת ר"י ומהר"ם דודאי דאינו מפעפע בכולו.

ב] והנה תחילה נבאר דעת הסמ"ג שפירש דמש"א דבישול מפעפע היינו שהוא מפעפע בכל הכלי, ולכאו' תיקשי לדידי' קו' ר"י, דא"כ מ"ט בעינן קרא לקדשים דצריך מריקה ושטיפה בכולו.

ובפשוטו י"ל בזה, לפמש"כ הרא"ה בבדה"ב בית ד' ש"ד לח., ז"ל, בקדירה של מתכת שנשתמש בה איסור במקצתה די לו בהכשר הגעלה עד כדי אותו מקצת דהגעלה הכשר פליטה היא וכבולעו כך פולטו וכבר פלט כל מה שבלע, ואע"פ שמפעפעת הבליעה ע"י הלחות ביותר מכדי שיעור התשמיש, כך עכשיו בהגעלה ע"י הלחות פולט הכל, ואע"פ שאמרו בזבחים לענין מריקה ושטיפה דאם נשתמש בכלי במקצת צריך מריקה ושטיפה בכלו, ההיא לענין קדשים היא, אבל לחולין כלל גדול בידינו כבולעו כך פולטו, עכ"ל.

ולפ"ז נמצא, דהגם דבישול מפעפע בכל הכלי, מ"מ מן הדין הי' סגי במריקה ושטיפה במקצתו, ומשום דכבולעו כך פולטו, וזהו דילפינן מקרא דאף אם בישל במקצת כלי טעון מריקה ושטיפה בכל הכלי, - והאמנם דכ"ז הוא משום דבישול מפעפע בכל הכלי, ובזה גזה"כ הוא דלא סגי במה שמוציא הבליעה ע"י מריקה ושטיפה במקצתו, אלא בעינן מריקה ושטיפה בכולו, אך אם ל"ה בישול מפעפע בכל הכלי, ול"ה נבלע אלא במקצתו, ודאי דהוה סגי במריקה ושטיפה במקצתו, דומיא דכיבוס דאין טעון כיבוס אלא מקום הדם.[[1]](#footnote-2)

ג] ולפ"ד הרא"ה מתישב היטב משה"ק התוס' בסוגיין, דמאי קמיבע"ל וכו' אי בשכל הכלי חם פשיטא דמפעפע בכולי' ובעי מריקה ושטיפה, - ולפ"ד הרא"ה ניחא, דלעולם פשיטא לי' דמפעפע בכל הכלי, ואפ"ה מיבע"ל אם הוא טעון מריקה ושטיפה בכולו, או דסגי במריקה ושטיפה במקצתו משום דכבולעו כך פולטו.

ולפ"ז מבו' גם עיקר המו"מ בסוגיין, דפשיט לי' רמב"ח מהזאה דאין טעון כיבוס אלא מקום הדם, ודחי לי' רב יצחק בר יהודה דשאני בישול דמפעפע, וצ"ב בדעת רמב"ח, דמאי מייתי מכיבוס, הרי שאני בישול דמפעפע, - ובפשוטו צ"ל, דרמב"ח ס"ד דאף בבישול אינו מפעפע בכל הכלי, ואפ"ה נסתפק רב יצחק דשמא כיון שבישל במקצת הכלי, איכא דין מריקה ושטיפה על כל הכלי, וע"ז פשיט רמב"ח דכ"ה דדין כיבוס אינו אלא במקום הדם, ה"נ דין מריקה ושטיפה אינו אלא במקום הבישול, וע"ז דחי רב יצחק, דבישול מפעפע ומכח זה יש להצריך מריקה ושטיפה בכולו, ול"ד כלל לדין כיבוס.

אך לפי הנ"ל נראה לפרש בזה בע"א, דודאי רמב"ח קים לי' להך מילתא דבישול מפעפע בכל הכלי, ואך דס"ל דמ"מ כיון דמריקה ושטיפה במקצתו מועלת להוציא כל הבלוע, דכבולעו כך פולטו, ע"כ שפיר סגי במריקה ושטיפה במקצת הכלי, ואך די"ל דגזה"כ הוא דכל שבישל במקצתו טעון מריקה ושטיפה בכולו, וע"ז מייתי מהא דבכיבוס ליכא דין כיבוס בכולו, וסגי בכיבוס דמקום הדם, כיון דסגי בכיבוס זה להוציא את הדם, וה"נ במריקה ושטיפה ליכא דין מריקה ושטיפה בכולו, וסגי במריקה ושטיפה במקצתו, כיון דסגי במריקה ושטיפה זו להוציא את הבליעה, - וע"ז דחי רב יצחק, דאף דניתז הדם על מקצת הבגד סגי בכיבוס דמקום הדם, היינו משום דדם אינו מפעפע, ולא חייל עיקר דין הכיבוס אלא על המקום שנבלע בו הדם, ומשא"כ בבישל במקצת כלי דה"ז מפעפע בכל הכלי, חייל דין המריקה ושטיפה על כל הכלי, וכל דחייל דין המריקה ושטיפה על כל הכלי, י"ל דבעינן מריקה ושטיפה במקומו, ולא סגי במריקה ושטיפה במקצת הכלי, אף דה"ז מועיל להוציא את הבליעה.

**ב**

ד] אמנם מד' ר"י שהוכיח מהא דצריך קרא לקדשים, דאינו מפעפע בכולו, יש ללמוד דפליג על יסוד ד' הרא"ה, וס"ל כדעת הרשב"א שם דכל דהבישול מפעפע בכולו, לא סגי בהגעלה למקצתו, ולא אמרינן בזה כבולעו כך פולטו, וע"כ מהא דבעינן קרא לקדשים להצריך מריקה ושטיפה לכולו, יש ללמוד דאין הבישול מפעפע בכל הכלי, וכבר עמד ע"ז הגרע"א במערכה שנד' בחולין דצ"ז: סק"ג.

ה] ואמנם בעיקר דבריו דאין הבישול מפעפע בכולו, צ"ע ממש"א לעיל מינה דדם לא מפעפע בישול מפעפע, והרי להדיא דבישול מפעפע בכל הכלי.

ומצאנו הישוב לזה בד' האגודה בפירקין, ז"ל, יש לדקדק האיך מתוקמא הך בעיא דאי בכלי שכולו חם ומבעיא ליה אי מפעפע בכל הכלי או לא, א"כ מאי פשיט לי' מדם אי"ז דומה לזה ומה ענין דם אצל בעיא שלו, הא בכיוצא בדם כגון שמקצת הכלי צונן הי' פשיטא לי' דאין טעון מריקה ושטיפה אלא מקום שבלע, ופירש רשב"א כי שמע מפי ר"י כי בישול מפעפע במקצת ומתפשט מעט יותר ממקום בישולו, הלכך החמירה בו תורה לעשות מריקה ושטיפה בכל הכלי, עכ"ל, והובאו דבריו בביאור הגר"א ביו"ד סימן צ"ב סקכ"ו.[[2]](#footnote-3)

והגר"א שם כתב ע"ז, ז"ל, מ"ש רשב"א בשם ר"י כי מתפשט מעט יותר כו', בזה תירץ הקושיא הנ"ל כי ודאי בצונן אין מתפשט יותר, אבל דם שנפל על הבגד ידוע שמתפשט קצת יותר ודמי לכלי בחמין ואיבעיא ליה אי החמירה תורה בקדשים או לא, ורצה לפשוט לו מדם, ובזה מתורץ קושית תוס' ד"ה הנ"ל מאי קמיבעיא ליה אי מפעפע כו' א"כ כו', דבאמת ידע שאין מתפשט בכל הכלי רק בקדשים איבעיא ליה אם החמירה תורה הואיל ומתפשט מעט, דבשלמא אי אין מתפשט כלל ודאי אין סברא להחמיר כלל בקדשים מבשאר איסורים, עכ"ל.

ולא נתפרש בד' הגר"א, דאם אכן אין בישול מפעפע אלא במקצת הכלי, וגם דם הנופל על הבגד מתפשט קצת יותר, א"כ מאי קאמר לי' מי דמי דם לא מפעפע בישול מפעפע, הרי כ"ה דבישול מפעפע במקצת, ה"נ דם מתפשט במקצת, וצ"ע.

ולול"ד הגר"א הי' מקום לפרש, דבדם חשיב דנפילתו היא בכל המקום שהוא מתפשט, ולא חשיב זה כפעפוע, והא דפשיט רמב"ח מדם לבישל במקצת הכלי, הוא דכ"ה דבדם הניתז על מקצת הבגד א"צ כיבוס בכולו, ה"נ בבישל במקצת הכלי א"צ מריקה ושטיפה בכולו, ולא ס"ל דיש לחלק בזה מכח הא דהוא מתפשט במקצת, דמ"מ בהמקום דאינו מתפשט א"צ מריקה ושטיפה, דומיא דדם דא"צ כיבוס במקום שאינו מתפשט, וע"ז דחי רב יצחק, דשאני בישול דמפעפע במקצת, וכיון דהוא מפעפע במקצת יותר ממקום הבישול, י"ל דהחמירה תורה להצריך מריקה ושטיפה בכולו, ומשא"כ בדם דאינו מפעפע כלל, וצ"ע בזה.

ו] ובעיקר הקו' על דעה זו דבישול אינו מפעפע ממש"א לעיל מינה דדם לא מפעפע בישול מפעפע, הי' מקום לישב בע"א, דאה"נ דעיקר האיבעיא אם צריך מריקה ושטיפה בכל הכלי, הוא משום די"ל דבישול מפעפע, וזהו דמפרש מעיקרא דהטעם לחלק בין כיבוס למריקה ושטיפה, הוא משום דדם לא מפעפע ובישול מפעפע.

ואמנם אחר דמייתי מברייתא דחומר במריקה ושטיפה מבהזאה, דאם בישל במקצת הכלי צריך מריקה ושטיפה בכולו, הרי אין לפרש דהטעם דצריך מריקה ושטיפה בכולו הוא משום דה"ז מפעפע בכולו, דא"כ אי"ז חומר במריקה ושטיפה מבהזאה, שהרי גם בהזאה אם נתפשט הדם בכולו צריך כיבוס בכולו, וגם במריקה ושטיפה אם לא נבלע בכולו א"צ מריקה ושטיפה בכולו, ומה דחלוקין הן במציאות, דבבישול הוא נבלע בכולו ובהזאה אינו מתפשט בכולו, אי"ז חומר במריקה ושטיפה מבהזאה, וזהו דפריך הגמ' וטעמא מאי, אשר עמד ע"ז החק נתן דמאי פריך הרי כבר פירש דבישול מפעפע,[[3]](#footnote-4) ולפי הנ"ל ניחא, דבע"כ דגם בבישול אינו מפעפע בכולו, דאל"כ ל"ה זה חומר במריקה ושטיפה מבהזאה, וע"ז משני דילפינן לה מקרא דאף דאינו מפעפע בכולו, מ"מ בעינן מריקה ושטיפה בכולו.

ושוב הראוני דברים מפורשים בזה בתשו' ריב"א שנד' בתשו' מהר"ם מר"ב ד"ל סימן קכ"א, ז"ל, אבל לרבי נראה דאין הפעפוע מתפשט בכל הכלי, מדקאמר בפ' דם חטאת וכו' וטעמא מאי וכו', וק"ל מאי קבעי תלמודא טעמא, וכי לא אמר טעם טוב משום דבישול מפעפע, ונראה לרבי שהתלמוד חוזר בו ממה שאמר שהפעפוע מתפשט בכל דופני הקדירה, עכ"ל, והדברים מתפרשים היטב כמש"נ, וברוך ד' שהנחני בדרך אמת.

**ג**

ז] ודעת הסמ"ק דמספקא לן בסוגיין אם הוא מפעפע בכל הכלי, צ"ב, דממ"נ אי נימא דהאיבעיא הויא אם הוא מפעפע בכולו, וזהו דפשיט מברייתא דטעון מריקה ושטיפה בכולו, הרי דלפ"ז איפשיט האיבעיא דהוא מפעפע בכולו, ומ"ט כתב הסמ"ק דמספקא לן בהכי, וכ"ש אי נימא דהאיבעיא הויא אם כיון דמפעפע בכולו צריך מריקה ושטיפה בכולו, או דסגי לי' במריקה ושטיפה במקצתו משום דכבולעו כך פולטו, דלפ"ז מעולם לא איבעיא לן אם הוא מפעפע בכולו, ואי נימא דהאיבעיא היא דשמא אף דאינו מפעפע בכולו צריך מריקה ושטיפה בכולו, ומש"א דבישול מפעפע היינו דהוא מפעפע במקצת, וכמש"כ ר"י, הרי דלפ"ז פשיטא לן דאינו מפעפע בכולו, והיכן מצינו דמיבע"ל אם מפעפע בכולו ולא איפשיטא, ועי' בפמ"ג מש"ז צ"ג סק"א וחוו"ד סימן צ"ב סקי"ג ויד יהודה שם סק"? במה שפירשו לד' הסמ"ק, ולכאו' לכל הדרכים נמצא, דאין מכוון הסמ"ק דהגמ' בפ' דם חטאת מספק"ל בהכי אם בישול מפעפע בכל הקדירה, אלא מכוון דבריו דקמאי נסתפקו בזה בפי' הסוגיא דפ' דם חטאת, אם חזינן מהתם דבישול מפעפע בכולו או לא, שו"ר שכבר כתב כן הפליתי בסימן צ"ב סקי"א, ז"ל, ולכאורה משמע מלשונם דבגמרא מספקא, וזה אינו וכו', רק צ"ל פירוש מספקא לן, דאנן מסופקים בפירוש הגמ', עכ"ל.

?בעיקר ד' ר"י ודעימי' דאם הי' מפעפע בכל הכלי הי' מותר, צע"ג, דהרי לא ידעינן כמה בלוע בו, וכבר תמה בזה הט"ז, עיי"ש.

עוד ילה"ע בל' מהר"ם, שנראה דכל עיקר המו"מ בזה הוא רק משום שיש בתבשיל וברוטב ס', והרי הצד להתיר הי' משום שהוא מפעפע בכולו, וא"כ גם בלא דאיכא בתבשיל וברוטב ס' הי' לנו להתיר.

ונראה דיל"פ בזה, דודאי דאין הקדירה מבטלת דלא ידעינן כמה נבלע בה, ואך כאשר באנו לאסור משום חנ"נ, אף דאין ידוע לנו כלל שיש בלע בקדירה, הרי דע"ז אמרינן דממ"נ אם אמרינן חנ"נ על הקדירה, יש לנו לדון דכולה מלאה לחלוחית, - ואמנם כ"ז ניחא רק אי נימא דחנ"נ דבב"ח אינו אלא מדרבנן, ובזה יש מקום לומר דבכה"ג לא חיישינן לה משום דממ"נ.

1. והנה אמנם הרשב"א שם נחלק ע"ד הרא"ה, וס"ל דל"מ הגעלה במקצת הכלי, ולפ"ז הדק"ל דמ"ט בעינן קרא לקדשים דצריך מריקה ושטיפה בכולו, ועי' ביד יהודה סימן צ"ב סק"? מש"כ בזה, וצ"ע.

   ואולי י"ל בזה, דהגם דבבישל איסור במקצת כלי ה"ז מפעפע בכולו וצריך הגעלה בכולו, ול"מ להגעיל את מקצתו, ולא אמרינן בזה כבולעו כך פולטו, מ"מ אף בקדשים ל"ה לנו להצריך "מריקה ושטיפה" בכולו, אלא סגי שיגעיל את כולו, ויעשה מריקה ושטיפה כתנאי מריקה ושטיפה במקצתו, והיינו משום דהגזה"כ דמריקה ושטיפה, הוא רק בהמקום שנתבשל בו, אך שאר הכלי שלא נתבשל בו לי"ב לדינא דמריקה ושטיפה, וזהו דאמרינן דהא דבעינן מריקה ושטיפה בכולו, הוא משום דכתיב ואם בכלי נחושת בושלה ואפי' במקצת כלי, וע"כ איכא דין מריקה ושטיפה אף על מקצת הכלי שלא נתבשל בו, וכ"ז הוא משום דהבישול מפעפע בכולו, ואך שבאנו לדון דמ"מ ליכא דין מריקה ושטיפה על המקצת שלא נתבשל בו, וע"ז ילפינן מקרא דכל שנתבשל במקצתו איכא דין מריקה ושטיפה בכולו, אך אם ל"ה הבישול מפעפע ולא נבלע כלל בשאר הכלי, ל"ה בו דין מריקה ושטיפה, ודו"ק.

   ואמנם לכאו' אי"ז מתישב, שהרי לעיל דצ"ה: ילפינן מקרא דאיכא דין מריקה ושטיפה אף בבלוע בלא בישול, וא"כ כיון דהבישול מפעפע בכל הכלי, ודאי דיש לנו להצריך מריקה ושטיפה בכולו, אף דלא נתבשל אלא במקצתו, דלא גרע מבלוע בלא בישול, - אך שמא י"ל דשאני בלוע בלא בישול, שנבלע האיסור בכלי מכח נפילתו על מקום זה, אך בכה"ג שבישל במקצת הכלי, ומפעפעת הבליעה בכל הכלי, גרע מבלוע בלא בישול, וע"כ מן הדין ל"ה לנו להצריך מריקה ושטיפה בכולו, וילפינן מקרא דאף בכה"ג צריך מריקה ושטיפה בכולו, וצ"ע בזה. [↑](#footnote-ref-2)
2. ובתשו' ריב"א שנד' בתשו' מהר"ם מר"ב ד"ל סימן קכ"א הביא בשם ר"י להוכיח מהא דבעי טעמא מאי, דאין הבישול מפעפע בכל הכלי, וכתב דאף דמעיקרא אמרינן דבישול מפעפע, חזר בו התלמוד, וכתב ע"ז הריב"א, מיהו נראה שיש לדחות, שהתלמוד אינו חוזר בו, וה"פ טעמא מאי, פי' אע"פ שהבישול מפעפע בכל הכלי לגמרי, ולמה טעון כל הכלי מריקה ושטיפה, ומשני אמר קרא וגזה"כ הוא, עכ"ל, וכמדומה דט"ס נפלה בדבריו, וצ"ל דאע"פ שהבישול מפעפע, אינו מפעפע בכל הכלי לגמרי וכו', והדברים מתפרשים כד' האגודה. [↑](#footnote-ref-3)
3. ולפ"ד הרא"ה ניחא, דאף דהוא מפעפע בכולו, מ"מ מן הדין הי' דיועיל מריקה ושטיפה במקצתו, משום דכבולעו כך פולטו, וזהו דפריך דטעמא מאי לא סגי מריקה ושטיפה במקצתו, ומשני דילפינן לה מקרא, - וגם לפ"ד האגודה בשם ר"י ניחא, דמש"א דבישול מפעפע היינו דהוא מפעפע במקצת, אך אינו מפעפע בכל הכלי, וזהו דפריך דטעמא מאי בעינן מריקה ושטיפה בכל הכלי אף דאינו מפעפע בכולו. [↑](#footnote-ref-4)