מראי מקומות בין השמשות 4
קטגוריות: ש_ס / יב שבת / ענייני במה מדליקין / הרב משה יפהן / הכנסת שבת הדלקת נרות

**מראי מקומות סוגיית הגמ' בין השמשות לד: לה:**  **5 טושו"ע סי' רסא**

**בין השמשות ספק מן היום ספק מן הלילה,** יש לעיין מדוע לא הולכים בתר חזקה,[ יש להוסיף דלשיטת המהורי"ט שהובאה בשמעתא פ"ג ה"י דחזקה העשויה להשתנות לא הוי חזקה כאן זה חזקה העשויה להשתנות אמנם השמעתא טוען שכן הוי חזקה.] עיין ברע"א ברכות ב. ד"ה וממאי שכתב שחזקה לא יכולה להכריע ספיקא דדינא, [ ויש לעיין דאמת דכאן הספק לגבי בין השמשות הוא בדינא מהו הנקרא כוכבים בינונים כמבואר בתוס' להלן לה. ד"ה תרי, מכל מקום ספק זה הוא רק בסימן שהמשנה קבעה שצאת הכוכבים זה לילה, אבל מכל מקום הספק הוא יסודו במציאות האם זה כבר לילה או רק יום ולא רק ספק דיני, ועל זה לכאורה כן מועיל חזקה ויל"ע בזה.] ועיין אור שמח הלכות שבת פ"ה ה"ד שכתב דנחשב כחזקה מחתיכה לחתיכה כיון שכל יחידת זמן היא לעצמה ואין שייכות בין חלק הזמן הזה לחלק הזמן האחר, ועיין באבנ"ז או"ח סי' תכט ס"ז דהוכיח מעירובין לו. דכן אומרים חזקה על בן השמשות עיי"ש והאבנ"ז עצמו טען דכאן איירי לענין אשם תלוי דבעינן ידיעה ודאית שיש כאן חטא וזה שיש כאן חזקה אין זה משנה את ידיעת החוטא והוי ספק ולכן צריך להביא אשם תלוי.

**יש לדון האם ע"ש ומוצאי שבת שניהם שווים לנידון של בין השמשות,** עיין ברש"י ד"ה למאי שכבת שבשניהם חייבים אשם תלוי אמנם עיין בתוס' כריתות י: ד"ה מדסיפא שכתב שרק במוצאי שבת איקבע איסורו וחייבים באשם תלוי ולא בער"ש שלא איקבע איסורו. עיי"ש.

**הכסיף התחתון**, רש"י פי' דהכסיף היינו השחיר, ומקור לדבריו הוא מהמשנה בנדה מז. משישחיר הפטומת ובברייתא שם מפרש משיכסיף ראש החוטם וכן מצינו ברש"י בסוכה סוף מח. דשני ספלים של ניסוך היין לר"י היו מסיד והיו דומים לכסף שהוא שחור מן הסיד, מיהו כתב הביאור הלכה סי' רצ"ג ס"ב ד"ה שיראו שאין כוונת רש"י השחיר ממש דזה נמשך זמן רב אלא כל שנסתלק האדמומית היינו השחיר, ואנו פי' בחבורה דיתכן בכוונת רש"י לא שנהיה מראה שחור אלא שכחול השמים נכנס בו שחרורית והוא כהה, אבל אין הכוונה שנהיה צבע שחור,

**הערוך פי' דהכסיף** היינו הלבין ועיין מאירי שפי' שהלכה הבקהתו של האור, בגדר פני מזרח מאדימים עיין בסוגיית הגמ' להלן לה. ועיי"ש בריטב"א ד"ה מי ובמאירי לד: ד"ה בין ובספר הישר לר"ת חידושים רכא,

**התחתון והעליון**. עיין פי' רש"י ושאר ראשונים שפי' דהתחתון הוא כיפת הרקיע הסמוכה לארץ והעליון הוא גובהה של כיפה אמנם עיין ברבינו פרחיה דפי' באופן אחר.

**דברי רבי יהודה רבי נחמיה וכו' למעשה מצינו ג' שיטות תנאים בזמן בין השמשות** והראשונים נתקשו במאי קמיפליגי הלא בריש ברכות ילפינן מקרא דנחמיה דמעלות השחר הוי יממא וכן במגילה כ: ואם כן מההוא קרא גופא נילף דמצאת הכוכבים הוי לילה וקודם לכן הוי יום, ועיין בתוס' להלן לה. ד"ה תרי וכן בפסחים ב. ובמגילה לה. וכן תי' הרשב"א בסוגייתנו דפליגי בגדר צאת הכוכבים שמבואר להלן לה: שבשלשה כוכבים בינונים הוי לילה ונחלקו מהו שיעור כוכבים בינונים, והנה יש לדון האם זה הלילה מה שניכר שלשה כוכבים בינונים, או דהוי סימן אבל באמת הלילה הוא מצב של האור, ובמאירי מבואר דעיקר דין לילה תלוי בהכספת עליון ותחתון וזה הלילה אלא לפי שאין זה ניכר להמון העם ניתן להם סימן בראיית ג' כוכבים בינונים, [ויש להוסיף דסימן זה הוא מדברי קבלה שנחמיה קראו צאת הכוכבים ונחלקו התנאים בסימן זה.] ועיין בקובץ שיעורים פסחים ב. ד"ה דעד.

**בביאור דעת רבי נחמיה** עיין להלן סוגיית הגמ' לה. ונראה שם.

**בדעת רבי יוסי** עיין סוגיית הגמ' להלן לה. דדעת שמואל דלאחר שהשלים שיעורו של בין השמשות של רבי יהודה אז מתחיל ביה"ש דרבי יוסי ועיין נדה נג: דמבואר שנחלקו בזה ואין זה מוסכם והרי"ף בסוגייתנו פסק כשמואל ועיין בירושלמי פרק א' דברכות משנה א' שגם מובא שם מחלוקת מהו הכהרף עין לרבי יוסי האם זה בסוף הזמן או שזה ספק על כל רגע ורגע זה בכלל הספק ויל"ע אם כן מהו החידוש של רבי יוסי הרי גם לרבי נחמיה יש ספק על בין השמשות מתי זה יום ומתי זה לילה ועיין בזה.

**בגדר כהרף עין עיין בתוד"ה רבי יוסי**, ובתורא"ש ועיין בריטב"א שכתב דכשהחמה מהלכת בעוביו של רקיע הוא יום גמור וכשעברה את עוביו של רקיע הויא לילה והכל בנקודה אחת כהרף עין, עיין פסחים צד. צד: בביאור מהו עוביו של רקיע ומה שנחלקו שם חכמי ישראל וחכמי אומות העולם, ועיין ברמב"ן תורת האדם אבילות ישנה אות קה ד"ה ומיהו, ומשמעות דברי רוב הראשונים כהריטב"א דזה ממש הרף עין כפשוטו אמנם עיין בפי' הר"ש זבים פ"א מ"ו דיש בו שיעור ושהות קצת, ועיין בפסקי סידור הגר"ז הכנסת שבת שכתב ע"פ הסמ"ג לאוין רנז שבין השמשות של רבי יוסי הוא שתי דקות,

**אמר מר מטילין אותו לחומר שני הימים למאי הלכתא** עיין רש"ש שפ"א וחי' חת"ס דהקשו דיש נפק"מ טובא לענין שבת גופה.

**כדתנן ראה שני ימים בין השמשות וכו'** יש לדון בסוגיא זו לגבי זב, ולגבי מה שטענו האחרונים דבין השמשות הוא זמן לעצמו.

**עיין רש"י והתוד"ה ספק הקשו על פי'** וכפשוטו כוונת רש"י היא גם כדברי ר"ת ועיין בריטב"א ובתורי"ד דכתבו כן בדברי רש"י וכן כתבו עוד ראשונים ואחרונים. אמנם במגיני שלמה על התוס' כתב לחדש דבר חדש דבין השמשות הוא זמן בפני עצמו דהיינו דהוא זמן מסופק ואין זה רק ספק לנו אלא זה מהות של זמן מסופק,[ ולשון הגמ' ספק מן היום ומן הלילה יש לזה גישמעק לשיטתו וכן מובן לדעת התרומת הדשן והמג"א שמחלקים את שעות היום בין עלות השחר עד צאת הכוכבים ולא עד השקיעה השנייה שאחריה מתחיל הספק משום שזמן מסופק הוא גם חלק מהיום וטוען המגיני שלמה שיתכן שחלק מדיני התורה צריכים וודאי יום ולחלק מדיני התורה יספיק גם ספק יום, ועיין בפיה"מ לרמב"ם שכתב דהכלל הוא אצלינו שבין השמשות ספק משמע גם כן שהוא זמן של ספק ועיין בצפנת פענח על הרמב"ם שבת פ"ה ה"ד שכתב דבין השמשות הוא מחבר של היום עם הלילה ועיין בריטב"א יומא פח: כספק בין השמשות מה שכתב שם ועיין בערוך השלחן או"ח סי' תנה ס"ג שכתב שבין השמשות זה שעה שאינה יום ואינה לילה ובמהר"ח או"ז סי' ר"ל כבת דשייך לומר ספק ספיקא על דבר שפסק אם נעשה בבין השמשות או ביום שלפניו, ומשמע דזה שני זמנים דאם לא אז הוי רק ספק אחד האם נעשה ביום או לא אמנם החות דעת יו"ד סי' קפ"ד ס"ו כתב דלא חשיב ספק וכמדובר, ועיין פסחים ה. רש"י ד"ה אך חלק וז"ל אך איכא למימר ביום הראשון בין השמשות שהוא התחלת היום וכו' עיי"ש.

**אמר רבה וכו' אמר שמואל** לענין הלכה הנה לקמן לה פסק ר' יוחנן הלכה כר' יהודה אך לא נתפרש כדעת רבה או רב יוסף וכתב הרי"ף דקי"ל ב"ב קיד בכוליה תלמודא הלכה כרבה היכא דנחלק עם רב יוסף לבר משדה קנין ומחצה אולם הרא"ש סי' כ"ג כתב בשם רבינו יונה דהיינו היכא דפליגי בסברות דנפשייהו אבל הכא נחלקו מפי השמועה דתרוייהו שמעו מרב יהודה ומ"מ פסק כסברת הרי"ף האחרת דלענין שבת עבדינן לחומרא כרבה דמשתשקע החמה חשבינן ליה בין השמשות וראה ברשב"א לה. ד"ה אמר רבה שהרחיב בזה. ועיין בביאור הלכה רסא ד"ה ושיעור.

**השיעור בשעות שוות או זמניות** כתב ביאור הלכה סי' רס"א ד"ה שהוא דנחלקו הפוסקים בשיעור ג' רבעי מיל או ב' שלישי מיל אם הן שוות או זמניות דעת הפמ"ג שהן שוות ואפילו בתקופת תמוז שהיום ארוך לא משתנה השיעור אבל בספר מנחת כהן וכן המג"א בשם מהרי"ל וביאור הגר"א נקטו שהן זמניות ובימי הקיץ מאריך בין השמשות יותר ועל כן יש ליזהר במוצ"ש לשיטת הגאונים והגר"א שלא לעשות מלאכה עד שיראו ג' כוכבים בינונים שזהו הסימן המובהק ללילה עי' בדבריו ועי' בהערה מהדו' דרשו'. **שבותים בבין השמשות** כתב ביאור הלכה שם ד"ה ושיעור זמן, דלכאורה כפי המבואר בגמ' שר' יוחנן פסק הלכה כר' יהודה לענין שבת מספק ולחומרא אפשר דאין להחמיר אלא לענין מלאכות דאורייתא אבל לענין כל השבותים אפילו נימא שגזרו עליהן בבין השמשות יש להקל רק דהוא בבין השמשות דר' יוסי אמנם הוכיח מדברי הרמב"ם ומסתימת השו"ע ומדברי הרמ"א דאין חילוק וה"ה לענין שבותים דרבנן וראה עוד בביאור הלכה לענין שבות בין השמשות לצורך מצוה וכן לענין תעניות וספירת העומר. **יש תימה בדברי רש"י** הנה אמוראי פליגי אליבא דר' יהודה אי שיעור ביה"ש שני שלישי מיל או שלושת רבעי מיל וצ"ע שרש"י בברכות ב נקט דביה"ש דר' יהודה הוא מהלך חצי מיל והלא זהו שיעורו דר' נחמיה לעיל בברייתא וביאור הגר"א בברכות שם הגיה בדברי רש"י וכן שאגת אריה סוס"י ג' כתב שהוא ט"ס אמנם צ"ע שגם בנדה נג כתב רש"י דשיעורו לר' יהודה הוא חצי מיל ובגליון הש"ס שם ובסוגיין הניח בצ"ע והרש"ש בנדה כתב להגיה אף בפירש"י שם וראה מש"כ בהגהות בן אריה ומראה כהן ויתכן שהמכוון הוא לדעת רב יוסף ויש לעיין בזה.

**א"ל מי סברת פני מזרח ממש פנים המאדימין את המזרח** עי' פירוש רש"י ועי' ריטב"א מהר"ם ורש"ש ,וראה עוד ברשב"א ד"ה אמר רבה שרבינו יונה הוכיח מכאן דסברי אביי ורבא כדעת רב יוסף בשיעור בין השמשות דר' יהודה והרשב"א דחה ראייתו.

**בדעת רבי נחמיה,** עיין ברש"י ד"ה כרמל דהמכוון דלאחר שיעלה נסתיים בין השמשות של רבי נחמיה ובתוד"ה וירד מבואר שאז מתחיל בין השמשות של רבי נחמיה ועיין ברשב"א לד: ד"ה ולזה ועיין באו"ז שכתב דמשערינן חצי שעה קודם צאה"כ עיי"ש.

**בדעת רבי יוסי** עיין מש"כ לעיל ועיין פי' רש"י שכתב דמיישך שיירך היינו דהוא ניבלע בסוף ביה"ש דרבי יהודה אמנם הריטב"א בסוגייתנו ובנדה מג: פי' דהוא לאחר בין השמשות דרבי יהודה והנידון בסוגיא שם האם הוא מתחיל מיד או שיש ביניהם הפסק והראשונים הוכיחו כן מהא דפסק ר' יוחנן הלכה כר"י לענין תרומה ואם כן מוכרח שיש משך זמן דאם לא אין נפק"מ אמנם בפי' הר"ש נקט דהרף עין הוא עצמו לוקח זמן ומשו"ה הוצרך ר"י לפסוק כוותיה.