מראי מקומות פותח בית הצוואר
קטגוריות: ש_ס / יב שבת / מלאכות שהיה והטמנה / הרב חיים לייב אוירבך / בונה

מראי מקומות פותח בית הצוואר [שבת מ"ח ],

וכי מה בין זה למגופת חבית ,

מהו דינא דמגופת חבית שהקשו ממנה א,רש"י כאן ובמכות דף ג' ,ב,תו' דף מח: ושאר ראשונים בשם ר"ת שהקושיא מנקיבת מגופה ,ג,עיין רבינו חננאל וכן מבואר בריטב"א וברי"ד כאן וברמב"ן במכות דהקושיא מגוף פתיחת מגופת חבית דקים לן דשרי ד,תו' רא"ש בשם ר"ת בדרך אחת שהקו' מדינא דחותמות שבכלים ,

בביאור ד' רש"י

עיין רש"י כאן ובמכות דף ג' ועיין בראשונים מה שהקשו עליו [וברמב"ן בסוגיין הוסיף עוד קושיא דהיתר דלעין יפה לא מהני היכא דהוא להכניס ולהוציא עי"ש וזה חידוש ] ועיין ריטב"א מכות דף ג: מה שביאר בד' רש"י ולכאורה מבואר בד' חזו"א דהיתר לעין יפה מהני רק היכא דאיכא כבר פתח אחר לכלי אמנם מד' ש"ר שהק' על רש"י בזה קצת נ' דלא כחזו"א וע"ע ר"ת בספר הישר מה שכתב בזה וצ"ב כוונתו ,

בגדר ההיתר דנקיבת מגופה

א, עיין רש"י דהוא משום דאין דרך לעשות שם פתח וכ"ה בשו"ע כאן , ב, עיין בד' תו' והראשונים לעיל דמבואר גדר ההיתר משום דאינו מגוף הכלי עי"ש היטב ולפי"ד צ"ב אם קאי רק למ"ד דהותר גם מצד המגופה ועיין בב"י שכ'"כ אמנם עיין חזו"א סי' נ"א מש"כ בזה די"ל דהתם הוי גזירה אטו בחבית עצמה וע"ע מהרש"א ע"ד התו' מה שהקשה ,ג,עיין ריטב"א במכות דנ' גדר ההיתר משום דכפתוחה ועומדת היא וע"כ אין כאן עשיית פתח ,ד,עיין מג"א כאן ובמה שביאר הפמ"ג שם שד' המג"א דבעי' לתרי סברות גם דאין דרך וגם דאינו מגוף הכלי, וע"ע ג"כ בגר"ז כאן סעיף י"ד [ועי"ש גם מה שביאר בעיקר הסברא דאינו מגוף הכלי ],

עוד מבואר במג"א כאן דכל היתר נקיבת מגופה הוא רק כלפי נקב להוציא אבל בנקב העשוי להכניס ולהוציא לא הותר אף במגופה וכן ביאר הגר"ז [ועי"ש דלפי"ד בעי' ג' היתרים האחד שאינו מגוף הכלי והב' דהוא רק להוציא והג' דאין דרך לעשות שם פתח]וכן דייק בשהע"צ כאן ד' המג"א וכ' דכן משמע בר"ן כן עי"ש וע"ע בתו' רא"ש מח: דמבואר כן וצ"ע ,

ביאור ד' הרמב"ם בדינא דפותח בית הצוואר ,

עיין כאן בד' רבינו פרחיה [ואכתי צ"ב מה הקו' ממגופה הא ל"ש שם קורע וי"ל]

ביאור ד' ר"ת ,

עיין תו' רא"ש כאן ועיין בתו' כאן אמנם עיין היטב בראשונים שהביאו דלד' ר"ת הוא אופן אחר גם לענין בית הצוואר דאיירי בבית הצוואר שתפרוהו אח"כ כדרך החייטים או הכובסים [ותו' לא הזכיר כן ],

פותח בית הצוואר משום מה חיובו,

עיין רש"י ושאר ראשונים דהוא משום מכה בפטיש אמנם עיין בר"מ פ"י מהל' שבת הלכה י' דחיובו משום קורע ועיין ברמב"ן במכות דף ג' מה שביאר בטעמא דליכא משום קורע וכ"ה בכס"מ שם בשם הריטב"א במכות [ולפנינו לא מצאתי] וע"ע ב"י סי' שי"ז שכ' ג"כ כן אמנם עיין בביאוה"ל סי' ש"מ סעיף י"ד מה שהשיג ע"ז ומה שביאר ד' רש"י באופן אחר ועיין חזו"א כאן שדן דגם הר"מ מודה לרש"י,,

זה חיבור וזה אינו חיבור ,

עיין רש"י [ולפי"ד רש"י פשוט החילוק כיון דאיירי בבית הצוואר שלא נפתח]דאינה חיבור כיון דלינטל עומדת ומשמעות דבריו דכמו"כ בבית הצוואר אם יתפרוהו יהא פטור וכ"כ המאירי בשם י"א אמנם לד' הראשונים בשם ר"ת ע"כ יש כאן חילוק בין תפירה לטיחת טיט עיין בריטב"א כאן וע"ע רבינו פרחיה בזה, וע"ע מרדכי כאן מה שהוציא מזה לענין דף תנור ועי"ש שנ' שבעי' גם לטעם דעין יפה וצ"ב ועיין עוד בעיקר ד' המרדכי אם הוא רק בכלים או גם בקרקע בתרוה"ד סי' ס"ה ,

שבת מח. בברייתא שם מתירין בית הצוואר אבל לא פותחין ,

לד' רש"י איירי בתרי גווני עי"ש אמנם לד' הריטב"א בד' ר"ת לכאורה איירי בחד גוונא ומ"מ להתיר שרי אבל לחתוך אסור וצ"ב ועיין היטב בריטב"א כאן בזה וכ"ה בשי' לר"ן בשם הרא"ה ועי"ש מה שהק' שם,