9. בדין הטמנה במקצת וקופה שטמן בה
קטגוריות: ש_ס / יב שבת / מלאכות שהיה והטמנה / הרב מאיר קאופמן / שהיה חזרה הטמנה מרחצאות בישול / שיעורים

פ' בהעלותך

**סימן ח'**

**בדין הטמנה במקצת וקופה שטמן בה**

**א] סיכום השיטות לענין הטמנה במקצת ובטעם ההיתר**

**ב]בדין הטמנה במקצת בצורה שהחום לא יוצא**

**ג] בביאור שיטות הראשונים בקופה שטמן בה ונפק"מ להנ"ל**

**ד] בדין הטמנה במקצת בדבר שאינו מוסיף הבל**

**ה] בביאור שיטת הרשב"א בקופה שטמן בה**

**ו] בהא דהנחה על גבי קדירה לא הוי הטמנה במקצת בהא דשהיה על גבי גחלים זה לא הטמנה במקצת**

**סיכום השיטות לענין הטמנה במקצת ובטעם ההיתר**

א]עיין ר"ח ריש פרק כירה הובא בראשונים וז"ל ושיהוי זה אינה הטמנה אלא כגון כסא של ברזל והקדירה יושבת עליה והיא תלויה באבנים וכיוצא בה אבל הטמנה על גבי גחלים דברי הכל אסור דקי"ל הטמנה בדבר המוסיף הבל אסור אפילו מבעוד יום עכ"ל ומבואר מדבריו שצריך להעמיד את פירקין שהקדירה לא נוגעת בגחלים ובטעם הדבר מבואר ברשב"א ריש פרק במה טומנין וכן באו"ז הלכות ער"ש סימן ח' שהטמנה במקצת הוי גם הטמנה וממילא כיון שגחלים זה דבר המוסיף הבל אסור שזה יגע בגחלים אפילו במקום אחד

אמנם עיין או"ז שם שחלק וס"ל שהטמנה במקצת אינה הטמנה וכן הוא בר"ת בספר הישר שאם רק אצבע נוגע בגחלים אין בזה איסור וכן הוא בשיטה לר"ן ל"ח. ד"ה איבעיא וכן הוא בדבריו בסוגין בשם הרא"ה וכן הוא בריטב"א בסוגין וכן הוא בחידושי הר"ן בסוגין והנה האו"ז באמת חלק על ר"ח אמנם הב"ח סימן רנ"ג וכן הקרבן נתנאל פ"ג סק"ח ביארו שמדובר שהקדירה מוטמנת בבגדים שכן היה הדרך כמבואר ברמב"ן ל"ח: וכן מ"ז: ורק כה"ג צריך להיזהר שהקדירה לא תיגע בגחלים כמבואר בסוגין שקופה שטמנה בגפת שמונחת על גבי גפת שזה אסור ובאמת שכן הוא לשון ר"ח שכתב אבל הטמנה על גבי גחלים דהינו שזה מוטמן ומונח על גבי גחלים [ובא"ר הביא מהגהות מרדכי פ. דמפורש דיבר שאין כיסוי על הקדירה ובכל אופן הביא את דברי ר"ח אמנם ע"ש דמדובר בתנור סגור ועיין לקמן] ועיין בזה עוד לקמן ולענין הלכה דעת השו"ע שהטמנה במקצת שמה הטמנה ונקט שזה דעת כל הראשונים כמבואר בב"י ודעת הד"מ שדעת רוב הראשונים שלא שמה הטמנה וכן ביאר את הרא"ש והטור ע"ש

והנה בעיקר הסברא שהטמנה במקצת לא שמה הטמנה יש לבאר בשני אופנים יש לבאר שזה סברא בעיקר תקנת הטמנה שכל האיסור היה רק שכל הכלי נחשב מוטמן ולא רק אם הטמין את חלקו שעד כמה שלא הטמין את כולו זה לא נחשב שהוא מוטמן אמנם יתכן שמצד עצם מעשה ההטמנה זה לא חסר ויש כאן את צורת התקנה רק כיון שלמעשה שליט ביה אוירא וממילא כזו הטמנה אין בכחה לחמם לכן לא אסרו חז"ל אלא אם זה מוטמן לגמרי דהינו שלא חסר בהטמנה אלא שיש כאן דבר שמבטל ההטמנה

והנה בפשוטו נפק"מ האם צריך שיהיה מוטמן לגמרי או שכל שרובו מוטמן או כולו חוץ מלמעלה ג"כ לא הוי הטמנה דאם עיקר הסברא שכדי שיחשב מוטמן צריך שכולו יהיה מוטמן א"כ וודאי יתכן שמספיק שרובו מוטמן או כולו חוץ מלמעלה שכל התבשיל מוטמן משא"כ אם יסוד הסברא כי שליט ביה אוירא וזה מפקיע ממציאות ההטמנה א"כ כל שיש מקום ששולט אויר שדרכו החום יוצא אין לזה שם הטמנה ומצאנו דנחלקו בזה האחרונים דדעת המג"א בכללי הטמנה וכן הוא בגר"ז רנ"ז ס"י שצריך שיהיה מכוסה מלמעלה אמנם לשון החיי אדם הובא במ"ב סקמ"ג וכן הוא בפמ"ג רנ"ט מ"ז ג' שכל שרובו טמון זה אסור

ובפשוטו מצאנו דנחלקו בזה הראשונים דלשון ר"ת בספר הישר שאם הוא מוטמן אצבע בגחלים זה מותר ורק אם מוטמן רובו זה אסור אמנם הרשב"א הוכיח הרי שהטמנה במקצת אסור מהא דמבואר במשנה שיכול לגלות ההטמנה חזינן שלמעלה זה לא מכוסה דהינו שנקט שאם הטמנה במקצת אסור צריך שיהיה מוטמן לגמרי ועיין חידושי הר"ן שדחה שמדובר שיש ידית להוריד הכיסוי ומבואר שבאמת אם פתוח מלעלה זה מותר ולא חשיב הטמנה ועיין בזה לקמן בדעת ר"ת

והנה בביאור הגר"א סימן רנ"ג כתב שהמקור שהטמנה במקצת מותרת זה מתוס' מ"ז: ובפשוטו כוונתו דהנה שיטת רבינו שמואל שאין חומר בהטמנה משהיה וכל שיש בו שהיה יש בו הטמנה וכל שאין בו שהיה אין בו הטמנה אמנם תוס' הביאו בשם ר"ת לחלוק על זה וכן הוא בשאר רבותינו הראשונים ובטעם הדבר מצאנו כמה ביאורים יש שביארו מצד שבשהיה שזה פתוח מלמעלה א"כ לא יועיל לו חיתוי מועט משא"כ בהטמנה ויש שביארו שהטמנה שזה מכוסה לגמרי על פי רוב זה לצורך מחר ממילא יש חשש שיחתה משא"כ שהיה שזה לצורך הלילה אין לו סיבה לחתות שזה מספיק חם ובספר התרומה וכן בריטב"א ביארו שכיון שמטמין לגמרי הוא מגלה דעתו שמקפיד על החום משא"כ אם משאיר פתוח מלמעלה ובלשון ר"ת בספר הישר וכן בטור משמע שהטמנה שזה לא אש ממש יש יותר חשש שיחתה משא"כ בשהיה שזה אש ממש אין חשש שיחתה וכוונת הגר"א לכאורא לראשונים שכל חומרת הטמנה שחיתוי מועט מועיל כי לא שליט בי אוירא א"כ כל ששליט ביה אוירא אין סיבה לאסור ולכאורא לפ"ז אין הביאור שחסר בשם הטמנה אלא שזה סברא באיסור הטמנה

[והנה בפשוטו לפ"ז כל זה שייך לדברי הראשונים שהאיסור הטמנה בדבר המוסיף הבל שמא יחתה בגחלים אבל לרמב"ם שזה שמא ירתיח דהינו שיגלה הקדירה ויחזור ויכסה א"כ אין סיבה לחפס חומר בשהיה מחזרה שהרי זה מטעם אחר לגמרי א"כ לפ"ז גם הטמנה במקצת אסורה ולפ"ז שמעתי לומר היה מקום לומר שזה ר"ח לשיטתו שגרס בגמ' ל"ד. שזה גזירה שמא ירתיח ודו"ק בזה]

**בדין הטמנה במקצת בצורה שהחום לא יוצא**

ב]והנה בפשוטו נפק"מ בכל זה במקום שזה מוטמן מקצתו בדבר המוסיף הבל אמנם כל השאר מוטמן בדבר שאינו מוסיף הבל או בצורה שאין לזה שם הטמנה אבל החום לא יוצא דאם החיסרון שאין לזה שם הטמנה א"כ למעשה אין כאן שם הטמנה בדבר המוסיף הבל אמנם אם נימא דבאמת גם הטמנה במקצת יש לה שם הטמנה אלא שיש סברא שכיון ששליט ביה אוירא אין לזה חומר הטמנה א"כ כאן שלא שליט ביה אוירא זה אסור ובפשוטו מצאנו דנחלקו בזה האחרונים דעיין שו"ע סימן רנ"ז דכתב דהרא"ש היה עושה הטמנה שלא נוגע בקדירה וכה"ג אם זה לא נוגע בגחלים זה מותר וכתב המג"א שלדעת הרמ"א שהטמנה במקצת מותר ה"ה אם זה נוגע בגחלים זה מותר כיון שזה הטמנה במקצת אמנם הבה"ל הביא מהא"ר שחלק על זה וס"ל שכה"ג שזה מכוסה מלמעלה על ידי דף שלא יצא החום אסור הטמנה במקצת ובפשוטו הביאור כנ"ל שכל הסיבה שזה לא הטמנה כי שליט ביה אוירא וכאן לא שליט ביה אוירא אמנם בפשוטו דעת המג"א שעיקר ההיתר כי אין לזה שם הטמנה א"כ גם כאן אין לזה שם הטמנה אמנם יתכן דס"ל דכל דמצד ההטמנה שליט ביה אוירא ואין כאן איסור א"כ מה שלא שליט ביה אוירא מסיבה צדדית שאין זה מעשה הטמנה אין זה סיבה לאסור וכן מוכח מביאור הגר"א שכתב כמג"א שהשו,ע לשיטתו [ועיין בזה לקמן מה שנבאר בזה אי"ה]

והנה עיין ט"ז שכתב שצריך להקפיד שלא יגע הקדירה אפילו בצד התנור וקשה הרי זה הטמנה מצד אחד והרמ"א הרי פסק להיתר וכמדומה שהמאמר מרדכי כבר הקשה כן אמנם לנ"ל א"ש דס"ל כא"ר שכאן שהחום סגור ולא יוצא החוצה ולא שליט ביה אוירא כה"ג גם לרמ"א הטמנה במקצת אסורה

ובזה היה מקום לישב את דברי ר"ח שמה שכתב שצריך שהקדירה לא תיגע בגחלים דמדובר שזה תוך הכירה והיא מכוסה מלמעלה כמו שהדרך הרגילה וכה"ג רק הטמנה במקצת אסורה אבל אם זה פתוח מלמעלה מותר ובזה מיושב הר"ן שהעתיק הדין הטמנה במקצת להיתר אמנם הביא את ר"ח וכן הוא ברמב"ן ודו"ק

והנה לפ"ז יש מקום לדון דמה שהבאינו מר"ת לעיל שכתב שאם רובו מכוסה זה אסור כל זה במקרה שדיבר שם שזה מכוסה בבגדים מלמעלה שזה שומר על החום שלא יצא ואין החיסרון דשליט ביה אוירא ורק עדין יש חסרון שהטמנה במקצת חסר בשם הטמנה ובזה כתב שעוזר רוב אבל אם באמת זה יהיה פתוח מלמעלה יתכן שאין בזה שום איסור ודו"ק בזה

[ובעיקר שיטת ר"ת צ"ע למה זה שונה מהדין של קופה שטמן בה אמנם עיין בשלטי גבורים על המרדכי שהביא מר"ת שטעם ההיתר או כי מדובר שיש הפסק אויר או שכיון שלא טמן לפני שנתן הקדירה אלא נתנה ואחרי זה טמן כה"ג אין את האיסור ולכאורא הסברא בזה דרק אם היה טמון קודם דנים את הכל כדבר אחד שבא להטמין בגפת ועל דרך סברת הרמב"ן לקמן]

**בביאור שיטות הראשונים בקופה שטמן בה ונפק"מ להנ"ל**

ג]והנה יש לדון בזה בסוגין דהנה מבואר בגמ' שקופה שטמן בה אסור להניחה על גבי הגפת ועיין רמב"ן בביאור ראשון שמדובר בקופה שפתוחה מלמטה והקדירה נוגעת בגפת ובטעם האיסור כיון שכולו מוטמן וחלקו מוסיף הבל זה אסור אמנם אם יהיה קופה למטה זה מותר כיון שהקופה מפסיקה א"כ מצד הגפת אין איסור שהיה על דבר המוסיף הבל ומצד הטמנת הקופה זה דבר שאינו מוסיף הבל אמנם אחרי זה ביאר שגם אם יש קופה למטה זה אסור והאריך לבאר שזה כמו שטמן בדבר שאינו מוסיף הבל וחזר והטמין בדבר המוסיף הבל שזה אסור והנה בחידושי הר"ן ובריטב"א ובשיטה לר"ן משמע שנשאר בביאור כמו בביאור הראשון שכיון שצד אחד מוסיף הבל זה אסור אלא שהוסיף שלא איכפת לן שיש הקופה שמפסיקה ולפ"ז וודאי שכל האיסור רק אם יש הטמנת הקופה מלמעלה שכה"ג יש הטמנה בכולו אמנם הרשב"א נקט שלביאור זה מה שכתוב שהיה מוטמן מלמעלה זה לאו דוקא ועיקר החידוש שהקופה לא מפסיקה וכתב שאין זה במשמעות הדברים ובאמת שכן הוא משמעות דברי הרמב"ן שהאריך כאן לבאר טעם אחר למה זה עוזר ע"ש ומשמע כמו שביאר החזו"א שדנים כאילו הקדירה וההטמנה של הקופה זה דבר אחד ואת זה מטמין בגפת ולכן נקט הרשב"א שאין צורך שיהיה מוטמן מלעלה דהרי יש פה הטמנה במקצת

אמנם לנ"ל יש מקום לדון דאפילו דהטמנה במקצת שמה הטמנה אבל כל ששליט ביה אוירא זה מפקיע את ההטמנה ופה חשיב שאין שליט ביה אוירא רק מחמת שזה מוטמן למעלה ועיין חזו"א שבאמת נקט כנ"ל דפה ללא שיהיה מוטמן למעלה אין איסור כי זה לא משפיע על הקדירה אמנם בגחלים שזה משפיע על הקדירה נקט שזה אסור וזה על דרך סברא הנ"ל ששליט ביה אוירא זה מפקיע ההטמנה אלא שנקט שרק אם במציאות זה גורם שלא ישמר החום ולא בגחלים שחומן חזק

ולנ"ל א"ש סתירת דברי הרמב"ן דמצד אחד חזינן שנקט שהטמנה במקצת זה לא הטמנה ורק מצד שזה מוטמן בכולו זה אסור ומאידך גיסא העתיק את ר"ח שאם זה נוגע בגחלים אסור דשם מדובר שהכירה מכוסה וכה"ג שלא שליט ביה אוירא מודה שהטמנה במקצת אסור וכנ"ל וכן ביאר בא"ר בדעת ההגהות מרדכי

אמנם לכאורא יש לדקדק מדברי התוס' דס"ל דהטמנה במקצת אין זה הטמנה לא רק מצד ששליט ביה אוירא אלא מצד שאין לזה שם הטמנה כלל דהנה תוס' הביאו שהיו מניחים בתנור ומטמינים בדבר שאינו מוסיף הבל והקשו איך זה מותר ותירצו שכל האיסור אם זה מונח על גפת ששיך להטמין בו משא"כ אם זה מונח על קרקע התנור שזה דבר שאי אפשר להטמין בו כה"ג אין איסור והנה בפשוטו כל סברת התוס' שייכת את זה מונח על הדבר שמוסיף הבל כה"ג שזה מוטמן בו שייך לגזור שיבוא להטמין בזה אבל אם זה לא נוגע בו לא מסתבר שזה יאסר וכן נקט הגר"ז בקו"א רנ"ז סק"ב והאריך בזה במהדורא בתרא ועיין חזו"א דנסתפק בזה והנה תוס' לא חילקו שקרקע תנור זה לא הטמנה משא"כ גפת רק דנו סברא מצד גזירה דפה זה שייך ופה לא ולפ"ז צ"ע למה כאן זה לא אסור מעיקר הדין הרי לא שליט ביה אוירא דהרי הקדירה מוטמנת על ידי דבר שאין מוסיף הבל ולכאורא מבואר בתוס' שס"ל שהחיסרון מצד עצם מעשה ההטמנה ולא רק מצד ששליט ביה אוירא ואין לומר שקרקע עולם זה לא הטמנה דא"כ שיבארו שלכן בקרקע מותר וזה לא כמו גפת

אמנם עיין רבינו ירוחם דהביא את המחלוקת ראשונים האם מדובר שהקופה באויר ובכל אופן הביא את סברת התוס' שאם החום מגיע מהקרקע לא שייך בזה האיסור ולפ"ז מבואר שהגזירה שייכת גם אם הוא לא מוטמן אפילו במקצת במוסיף הבל וכן נסתפק בזה החזו"א ולפ"ז אין ראיה וצ"ע

**בדין הטמנה במקצת בדבר שאינו מוסיף הבל**

ד]והנה יש לדון האם הנידון של הטמנה במקצת הוא גם בדבר שאינו מוסיף הבל ועיין בית מאיר סימן רנ"ג ובמאמר מרדכי סימן רנ"ח ובחזו"א ל"ז סקי"ט בסופו דנקטו דזה אותו נידון ואם קי"ל דהטמנה במקצת אסור גם כאן אסור ואם מותר גם כאן מותר ועיין גר"ז רנ"ז ב' דהאריך דכאן לכו"ע כל האיסור רק אם מוטמן מלמעלה וכה"ג לכו"ע אסור ואם פתוח מלמעלה אין לזה שם הטמנה כלל ומותר לכו"ע ויסוד הסברא שכאן שכל ההטמנה בזה ששומר החום יתכן וודאי שכל שזה לא מוטמן מלמעלה אין לזה חשיבות של שמירת חום ומאידך גם למתירים מצד ששליט ביא אוירא כל זה סברא במוסיף הבל שכל סברת ההיתר דכה"ג אין את המעלה של הטמנה על שהיה אבל בשבת שאסור גם שהיה או נתינה בתחילה בזה יתכן שוודאי שגם הטמנה במקצת אסורה ובאמת טענת הגר"א זה רק על מוסיף הבל אבל באינו מוסיף שזה מצד שמא ירתיח זה לא שייך

אמנם אם נימא שיסוד החיסרון שחסר בשם הטמנה כל שהוא לא מוטמן לכל הפחות ברובו א"כ לכאורא וודאי זה סברא גם באינו מוסיף הבל והנה בפשוטו מדברי הרשב"א מוכח שאסר אפילו באינו מוסיף הבל דהרי דייק מלשון המשנה שנוטל את הכיסוי ועל זה כתוב לא יכסנו משתחשך וזה ביחס לנידונו מצד שחסר בשם הטמנה וכן דייק הגר"ז בקו"א אבל באמת ביחס לסברא ששליט ביה אוירא יש לחלק כנ"ל וכסברת הגר"ז

והנה מבואר בטור שמותר להניח על גבי קדירה וביאר הב"י שאין זה הטמנה כיון שאין לו חום מחמת עצמו וזה מתמעט והקשו האחרונים אבל עדין שיחשב אינו מוסיף הבל וזה יאסר בשבת והרי מפורש בשו"ע ברנ"ג ושי"ח שמותר לתת מאכל על קדירה שעל האש והנה אם נימא כנ"ל דבאינו מוסיף הבל מותר הטמנה במקצת א"שועיין בזה לקמן

**בביאור שיטת הרשב"א בקופה שטמן בה**

ה]הנה מבואר בסוגין שקופה שטמן בה אסור להניחה על גבי גפת ועיין רשב"א וכן בר"ן שהביאו בשם רבינו יונה שזה אפילו אם אין הקופה מונחת על גבי הגפת אלא היא תלויה באויר והרשב"א הוכיח דבר זה דאם זה נוגע בגפת למה צריך קופה שטמן בה הרי הטמנה במקצת שמה הטמנה אלא בהכרח שזה לא נוגע ובכל אופן זה אסור וכן נפסק בשו"ע והנה בטעם הדבר מבואר ברבינו ירוחם וכן הוא בב"י והגר"ז ובלבוש שכיון שההבל מגיע לדבר שאינו מוסיף הבל זה נחשב שהדבר שאינו מוסיף הבל הוי מוסיף הבל ולכן זה אסור

אמנם בפשוטו בלשונות הרשב"א והר"ן מבואר טעם אחר לגמרי כמו שביאר בזה האני נזר חו"מ סימן ק"ו [והועתק באגלי טל החדש סימן קפ"ה]שכיון שהוא מטמין הקדירה למעלה והוא מראה בזה שהוא מעונין שזה יהיה חם א"כ כה"ג זה נאסר מחמת השהיה שעל גבי הגפת או הגחלים שכל מה שהשהיה מותרת דלא מגלה שאיכפת לו אבל כל שמגלה שאיכפת לו זה אסור מצד השהיה על הגפת או הגחלים וזה כחמור הטמנה ולכאורא יש בזה כמה נפק"מ כדלקמן

א.עיין אגלי טל שם שכתב לדון בדין על גבי התנור דדעת המג"א שלענין שהיה חשיב כסמיכה האם זה מותר לגבי הטמנה אם זה מכוסה בבגדים דאם יסוד האיסור כי זה הופך לדבר המוסיף הבל אין סיבה להתיר אמנם אם הגדר שכה"ג אסור מצד השהיה על גבי הגפת או הגחלים יתכן שכה"ג כמו שבשהיה מותר ה"ה כאן אלא שזה תלוי בטעם ההיתר שם דאם זה כגרו"ק א"כ זה לא שיך אבל אם זה מצד שזה כגדר שאינו אצל האש או סברות אחרות יתכן גם כאן להתיר ועיין תהילה לדוד רנ"ח סק"א שכתב להוכיח מדברי הרשב"א שקדירה שעל גבי האש ומניח עליה קדירה אחרת אפילו אם מטמינה בבגדים זה מותר כיון שיש הפסק הקדירה ולנ"ל זה לשיטתו שלא דן שהבגדים נהיו מוסיף הבל אלא שהאיסור מצד השהיה שעל האש וכאן שיש הפסק זה לא סיבה לאסור אמנם הפמ"ג רנ"ח א' כתב דבקדירה דעל האש ויש עליה עוד קדירה מכוסה בבגדים שזה איסור וזה כהבנת הב"י שזה מצד שהבגדים חשיבי מוסיף הבל

ב.עוד יש לדון למה דדנו האחרונים דבהטמנה עוזר טח בטיט עיין סימן רנ"ז דדעת רעק"א והגר"ז והא"ר והט"ז שמותר אמנם המ"ב הביא אחרונים שאסרו בזה והנה דעת המתירים דזה לא דומה למה דגזרו הכל אטו רמץ דכאן גם ברמץ זה סיבה להתיר והנה כה"ג האם צריך טח בטיט על מקום הגפת או על מקום הקדירה דאם האיסור כהבנת הב"י שהבגדים הופכים למוסיף הבל א"כ כאן זה אסור משא"כ אם הסברא שכה"ג אסרו מצד השהיה על גבי הגפת והגחלים א"כ אם יהיה שם טח בטיט זה יהיה מותר

ג.עיין ב"י שכתב לענין הנהגת הרא"ש שהניח דף על הכירה וזה לא נגע בגחלים וכתב שזה לאו דוקא דכיון דהדף הוא דבר שאינו מוסיף הבל דהינו שרק בגדים חשיב דבר שקולט חום ושיך לדון שהוא מטמין בדבר המוסיף הבל משא"כ דף מעץ ולפ"ז מותר לתת על הקדירה כלי או דבר שלא קולט חום אמנם כל זה לשיטתו אמנם אם הביאור מצד שכה"ג שמטמין ומראה שזה איכפת לו והאיסור מצד השהיה שלמטה א"כ וודאי שגם כה"ג יהיה אסור

ד.והנה יש לדון עוד האם בדינא דמוסיף הבל מחמת דבר אחר אסור גם הטמנה במקצת או לא והנה להבנת הב"י וודאי שזה אסור כיון דזה נחשב שהבגדים מוסיפים הבל וכיון שדעת הרשב"א שהטמנה במקצת אסור ה"ה כאן אמנם להבנה הנ"ל יש מקום לדון שזה מותר דבאמת הרי צ"ע למה אסור הטמנה במקצת הרי שליט אוירא וכתב החזו"א שכיון שחז"ל אסרו הטמנה וזה גם מעשה הטמנה לכן זה אסור אמנם לפ"ז כאן שאין כאן איסור מצד מעשה ההטמנה אלא רק שיש כאן גדר חדש שגילה דעתו שמקפיד ואסור מצד השהיה בזה יתכן שזה רק כשעשה הטמנה בכולו ולא במקצתו [ועיין גר"ז במהדורא בתרא שכתב על דרך זה ע"ש]

והנה עיין רשב"א מ"א. דהביא ירושלמי וביארו ונקט שכלי שיש בצידו גחלים אסור להשאיר בו מים בשבת דזה נחשב שהכלי מוטמן בגחלים וזה לשיטתו שהטמנה במקצת אסור [ומבואר כאן דלא כבית מאיר שזה רק כי הוא מוקף קצת דכאן הרי זה רק במקום אחד מצד אחד] וע"ש שהקשה א"כ למה מותר לסמוך לכירה וכתב כי הכירה מפסקת וצ"ב שלכאורא כל הסברא שהכירה מפסקת עד כמה שהנידון שיש כאן הטמנה בגחלים ובחום התנור אבל אם דבר שעל ידי דבר אחר גם אסור א"כ גם כאן הכירה הרי מקבלת חום ולמה שלא יאסר ויתכן על דרך הב"י שכה"ג חשיב שזה לא מקבל חום אמנם לנ"ל א"ש שכאן שזה רק נוגע במקצתו אין איסור מצד הדין של מוסיף הבל על ידי דבר אחר אמנם יש מקום לדון שרק במקום שבאמת הבגדים יש להם השפעה על הקדירה דנים שיש כאן הטמנה בהם אבל במקום שהם לא היו אדרבא היה חם יותר וזה רק מפסיק וממעט החום כה"ג וודאי לא שייך את דינו של רבינו יונה

והנה הר"ן והרשב"א עצמם כתבו שאם מניח כלי שיש מרחק ממנו ולקדירה אין איסור מה שמכסים אותו בבגדים וצ"ע שכל זה אם גדר הדין כב"י שהוא מוטמן בבגדים א"כ כאן שהם לא דרך הטמנה אין איסור אבל אם מבואר בלשונות הרשב"א והר"ן שכיון שדואג שישמר החום זה אסור מצד השהיה שבזה א"כ לכאורא גם כאן זה צריך להיות אסור ולכאורא צ"ל שצריך דוקא גילוי דרך הטמנה ולא בצורות אחרות וכה"ג שזה לא נוגע בדבר אין לזה שם הטמנה וממילא זה לא סיבה לאסור

והנה בעיקר הסברא המבוארת בראשונים שאם אין דפני הדבר נוגעים בדבר המוטמן אין זה דרך הטמנה יש לדון האם זה רק סברא שזה לא דומה לרמץ או שזה סברא בעצם שם הטמנה ונפק"מ האם מותר להטמין בשבת בכה"ג ועיין תהלה לדוד סק"ו שדייק מהמג"א סקי"ג שזה אסור ובאמת כן הוא בלשון הרא"ש שרק כתב סברא שזה לא דומה לרמץ אבל לא כתב שאין לזה שם הטמנה ולכאורא מדברי הראשונים הנ"ל מוכח שזה לא מעשה הטמנה כלל דהרי כאן נאסר עצם השהיה כל שיש כאן הטמנה למעלה ולא צריך הטמנה שהיא בגדר דומיא דרמץ וז"ב

**בהא דהנחה על גבי קדירה לא הוי הטמנה במקצת**

ו]עיין טור סימן רנ"ח שכתב שמותר להניח מערב שבת קדירה אפילו צוננת על קדירה חמה ולא חשיב הטמנה וכתב הב"י שהטעם שכיון שזה מצטנן והולך ממילא לא חשיב דבר המוסיף הבל ועיין גר"ז וכן המחצית השקל והפמ"ג שביארו שהוקשה לב"י לשיטתו שהטמנה במקצת הוי הטמנה א"כ כאן שזה מונח על קדירה חמה חשיב הטמנה במקצת ולכן כתב שזה לא מוסיף הבל כיון שהוא מצד עצמו מתקרר ותמהו האחרונים אבל עדין שיאסר מצד הטמנה בדבר שאינו מוסיף הבל וביאר הגר"ז כנ"ל שבדבר שאין מוסיף הבל לכו"ע הטמנה במקצת אין איסור אלא אם מוטמן מלמעלה אמנם עדין בשי"ח מפורש שגם אם יש קדירה על האש מותר להניח עליה קדירה אחרת ולמה שלא יהיה איסור מצד הטמנה במקצת וכאן לא יעזור הסברא שזה מצטנן שכיון שזה על האש זה לא מצטנן ואין לומר שהוא מצד עצמו מצטנן דהרי השו"ע פסק כרבינו יונה שאסור גם הטמנה בדבר שמוסיף הבל מחמת דבר אחר ועיין בית מאיר שמכח זה כתב שבהכרח צ"ל שכל האיסור הטמנה במקצת כי זה קצת מסובב מהצדדים כמו גחלים אבל בדבר כזה זה לא שיך וזה דלא כהבנת הב"י אמנם כבר הבאינו מהרשב"א מ"א. דמפורש שנקט שמה שמונח קצת גחלים בצד אחד הוי הטמנה במקצת ועיין גר"ז במהדו"ב בד"ה ומיהו, דדבר שטוח קשיח אינו דומה לרמץ ואין בו איסור הטמנה ולכן אין לדון מצד הטמנה כה"ג אמנם הראשנים דנו שההטמנה בתנור תחשב הטמנה וצ"ל שרק שם שזה בכולו יש דמיון להטמנה אבל במקצתו אין דמיון להטמנה אלא א"כ זה דבר שדומה לרמץ ועיין חזו"א שכתב שלהניח על גבי קרקע רותחת אין זה דרך הטמנה ויתכן דהכונה כנ"ל דרואים את זה סתם כמעשה הנחה

ובעיקר קושית הב"י עיין תו"ש הובא במחצית השקל דביאר דכוונתו במקום שזה מוטמן בבגדים מעל הקדירה אבל סתם מונח על הקדירה וודאי שאין זה דרך הטמנה וכנ"ל אמנם שמעתי להקשות מהב"י שדן בדף על התנור יאסר מצד מוסיף הבל על ידי דבר אחר ולא כתב שזה דבר קשה לא שיך לדון שזה מעשה הטמנה וצ"ע

ובעיקר סברת הב"י שדבר שמצטנן חשיב אינו מוסיף הבל עיין מגילת ספר שהקשה שהרי מבואר בר"ן בסוגיא דמעשה דאנשי טבריה דלדעת רש"י אסור לערב מים בקדירת חמין אפילו שגם שם זה דבר שמצטנן אמנם כל האחרונים העתיקו סברא זו וצ"ע

**בהא דשהיה על גבי גחלים זה לא הטמנה במקצת**

ז]עיין או"ז שהקשה על ר"ח שהטמנה במקצת אסורה א"כ למה מותר להשאיר חררה על גבי גחלים הרי יש כאן הטמנה במקצת ועיין גר"ז שהאריך לדון שזה לא דרך הטמנה או מצד שזה ישרף ויחרך וממילא אין חשש שיחתה אמנם עיין פמ"ג רנ"ד א"א י"ב שכתב שכל האיסור רק בדבר שבקדירה שדופני הקדירה מצטרפים להטמנה אבל דבר שפתוח לאויר אין בזה איסור הטמנה במקצת וע"ש שדימה דבר זה לקופה שטמן בה וצ"ע שא"כ גם אם זה באויר שיאסר ועוד שוודאי שאין בקדירה דרך הטמנה לא מיבעיא לב"י שדבר כמו קדירה זה לא קולט חום אמנם גם אם לא נימא כנ"ל הרי דבר שהוא ניתן רק כדי לשמור שלא יתלכלך אין זה הטמנה וכ"ש כאן שזה כלי שנצרך לעצם הדבר וצ"ל שזה וודאי שעיקר ההטמנה זה מה שזה נוגע בגחלים אלא שעד כמה שזה פתוח ואין החום נשמר כלל זה עצמו הפקעה מההטמנה ולזה עוזר גם שמירת החום בקדירה וצ"ע