קושיות בסוגיא דמתעסק
קטגוריות: ש_ס / יב שבת / כללי המלאכות / הרב חיים לייב אוירבך

**קושיות בסוגיא דמתעסק**

**א,עיין רש"י בשבועות יט' ובכריתות יט' שמבואר להדיא דהיכא דנתכוין לחתוך תלוש זה ונמצא מחובר הוי שוגג וחייב ועי"ש ברש"י שפירש הא דמבואר בגמ' דכסבור שומן הוא ואכלו הוי מתעסק דאיירי בכה"ג דהיו לפניו חלב ושומן וכסבור לאכול השומן והלכה ידו לחלב אמנם אכתי צ"ע מהא דמבואר בגמ' לק' דהיכא דכסבור רוק הוא ואכלו הוי מתעסק ולכאורה התם ל"ש הך גוונא [ואמנם בזה יש לדון דהיכא דנתכוין להגביה הוי מתעסק אפילו בנמצא עיין רש"י סנהדרין סב' אמנם עיין היטב רש"י בריש סוגיין] אמנם ביותר צ"ע טובא הא דמבואר בגמ' לק' דף עג' דהיכא דכסבור רה"י ונמצאת רה"ר תלוי בפלוגתת אביי ורבא והוא לכאורה ודאי דמי לנתכוין לחתוך תלוש זה ונמצא מחובר וצ"ע [וכבר הק' כן בתשו' נפש חיה סי' ה' עי"ש מש"כ בזה אמנם צ"ע דבגמ' מבואר דהנידון לגבי זריקה דארבע גם עיין בריטב"א בסוגיין וצ"ע],**

**ב,בגמ' לק' דף ע"ה מבואר דהפוצע חילזון כדי להוציא דמו אף דמת החילזון עי"ז אינו חייב על נטילת נשמה דמתעסק הוא אצל נטילת נשמה וביארו שם הטעם דכיון דהדם יותר טוב כשהחילזון חי ולא ניחא ליה שימות ועושה הכל כדי שלא ימות א"כ אף דמת פטור וכ' תו' שם דע"כ אין כוונת הגמ' לפטורא דמתעסק דהרי כיון דאיירי בחבורה א"כ מתעסק בחבורה חייב כמבואר בגמ' בכריתות עי"ש והק' האחרונים הא אם היה חשוב מתעסק הרי היה כמו שנתעסק בהיתר דהרי הוצאת הדם עצמה מותרת עי"ש וא"כ יש כאן ג"כ הפטור של אשר חטא "בה" וזה אינו חייב אפילו בחבורה דהרי אין הפטור משום מלאכת מחשבת,**

**ג,ברמב"ן ורשב"א ור"ן וריטב"א בשבועות דף יט' כ' עמש"כ שם רש"י דהקרא דפרט למתעסק קאי על נתכוין להגביה תלוש ותלש את המחובר והק' שם הא בכה"ג לא בעי' הקרא ד"בה" דהרי זה נלמד ממלאכת מחשבת וכ' דצ"ל דאיירי בלחתוך תלוש וחתך מחובר דבכה"ג ל"ש לפטור משום מלאכת מחשבת כיון דהוא ג"כ נתכוין לחתיכה ובעי' לפטורא דבה דבכה"ג פטור עד שיתכוין לחתוך תלוש זה כסבור הוא תלוש ונמצא מחובר דבזה חייב וליכא ג"כ פטור בה עכתו"ד ולכאורה שיטתם שם היא כרש"י דבכסבור ל"ח כלל מתעסק וע"כ ליכא בזה הפטור ד"בה" אמנם חידשו בדבריהם דגם לשיטתם איכא תרי דיני בפטור מתעסק אלא דזה סברא הפוכה מד' התו' דמבואר מדבריהם דהיכא דנתכוין לחתוך תלוש זה ותלש מחובר אחר בזה ל"ש פטורא דמחשבת כיון דעכ"פ נתכוין לחתיכה ורק פטורא ד"בה" שייך בזה דעכ"פ חשיב מתעסק בהיתרא וסברתם היא דדין מלאכת מחשבת אינו כלפי קיום מחשבתו בהחפץ אלא קיום המחשבה במעשה וכיון שנתכוין לחתיכה ועשה חתיכה הוא מלאכת מחשבת ורק כלפי דינא ד"בה" כיון דעכ"פ נתעסק בהיתר פטור אבל בנתכוין להגביה אינו מלאכת מחשבת ועי"ש שכך גרסו וביארו בגמ' כריתות יט: שגירסתם שם היא ואי מתעסק בשבת פשיטא דמלאכת מחשבת אמרה תורה וע"ז תי' הגמ' דאיירי בלחתוך את התלוש עי"ש אמנם צ"ע דבגמ' שם מבואר דלאביי איירי בנתכוין להגביה ומבואר דגם זה לא נתמעט ממלאכת מחשבת ואולי בזה גופא פליגי אביי ורבא ןעיקר קו' על רש"י הוא למה פירש כאביי דלרבא נתכוין להגביה הוא בכלל מלאכת מחשבת ,עוד צ"ע שסתרו דבריהם למש"כ בסוגיין דהכא פירשו כתו' עיין כאן ברמב"ן ור"ן וצ"ע**

**ד,רש"י בכריתות כ' דאביי ורבא פליגי על שמואל ולדעתם רק בנתכוין להיתר איכא פטור דל"ל דין מלאכת מחשבת ושמואל שאמר מט' מלאכת מחשבת ס"ל דאף נתכוין לאיסור פטור וצ"ע דהא מפורש במשנה דלר' יהושע עכ"פ היכא דהוא שתי מינים כמו תאנים וענבים פוטר וא"כ ע"כ אף בנתכוין לאיסור פטרי' וא"כ לא יתכן דד' אביי ורבא קאי רק כר"א דפסקי' לעולם דלא כר"א דשמותי הוא וצ"ע אמנם אולי כיון דר"ש או ר"י ס"ל דתמיהני אם פטר ר"י א"כ י"ל דאביי ורבא ס"ל כוותיה ,**

**ה, עוד כ' רש"י שם דר"א לא ס"ל הדרשא דמלאכת מחשבת ויליף מ"בה" ור"י ס"ל דלא ילפי' מ"בה" רק ס"ל הדרשא דמלאכת מחשבת עי"ש ולכאורה לפי"ז נמצא דלר"א אף בשאר איסורים איכא פטור מתעסק ולר"י ליכא פטור רק בשבת וזה תימא דהרי מפורש בעי' בחלבים ועריות לטעמא דשכן נהנה ותימא דכ"ז אתי רק לר"א אמנם עיין תו' הרא"ש בסנהדרין שבאמת מבואר ממש כן דטעמא דשכן נהנה הוא לר"א דלר"א הוא פטור בכל התורה וטעמא דמלאכת מחשבת הוא לר' יהושע דס"ל דליכא פטור בכל התורה ומ"מ בשבת פטור משום מ"מ עי"ש שביאר כן ד' שמואל שבפשוטו סותרים מרישא לסיפא אמנם צ"ע טובא ע"ז ממה דמפורש בגמ' בפסחים דבכל שאר מצוות איכא פטור מתעסק דהרי אתי ללמוד מכל חייבי כריתות דפטר בהם המזיד למעילה ודחי' מה לשאר מצוות דפטור בהם מתעסק תאמר במעילה דחייב מתעסק ואי נימא דהוא פטור רק בשבת משום מלאכת מחשבת אכתי יש ללמוד משאר חייבי כריתות כמו שוחט בחוץ ועוד וע"כ דפטור לעולם ודוחק גדול דקאי כ"ז כר"א , גם צ"ע דלפי"ז נמצא דאביי ורבא דפליגי אי דרשי' מלאכת מחשבת או לא פליגי בפלוגתא דר"א ור"י וצ"ע,**

**ו, עוד צ"ע דבד' רש"י לעיל שם כ' דר' יהושע דריש בה גם על ידיעה וגם על החטא עצמו וע"כ ס"ל דהיכא דנתכוין לחטא זה ונמצא חטא אחר פטור והכא כ' רש"י דלר' יהושע לא ילפי' מ"בה" וילפי' רק ממלאכת מחשבת ועיין תוי"ט כאן משנה ג' שעמד בסתירה זו ועי"ש עוד שהק' מהא דבסיפא דמתני' מבואר דר"ש אמר בד' ר' יהושע ד"בה" פרט למתעסק עי"ש וע"ע ס' מגן אבות שיש לו קונטרס בספרו על הסוגיא בכריתות שם שהאריך בזה,**

**ז,בתורת כהנים ויקרא פרשה ה' מובא שם ד' ר' יהודה דמתני' בל' זה ור' יהודה אומר אף על דבר שהוא משם אחד הי' ר' יהושע פוטר כיצד שתי נשיו נדות ושתי אחיותיו עמו בבית נתכוון לבא על זו ובא על זו תאנים וענבים לפניו נתכוון ללקוט תאנים ולקט ענבים ענבים ולקט תאנים שחורות ולקט לבנות לבנות ולקט שחורות ר"א מחייב חטאת ור"י פוטר עכ"ל והקשה הערוך לנר בכריתות שם הא במתעסק בחלבים ועריות לכו"ע חייב ואיך תניא הכא דבשתי נשיו נידות או בשתי אחיות ר' יהושע פוטר בנתכוין לזו ובא על זו וצ"ע ועי"ש מש"כ בזה שו"ר שהראב"ד בתו"כ שם עמד בזה כבר וכ' דקאי על הדין דידיעה עי"ש גם הגר"א מחק גי' זו ,גם יש להעיר דמוכח שם דר"י פוטר לא רק משום מלאכת מחשבת דהא פטר גם בשאר איסורי תורה,**

**ח, במשנה פסחים עא: איתא דשחטו [לפסח] ונמצא טריפה בסתר פטור אבל בנמצא בגלוי חייב ועי"ש בגמ' שהקשו למ"ד מקלקל בחבורה מה תיקן ומבואר דקאי גם למ"ד מקלקל בחבורה פטור וצ"ע הא כיון דס"ל דהוא אינו טריפה ונמצא טריפה לכאורה הוי מתעסק לד' התו' ומ"ש מהמבואר בפשטות בתו' דשוחט בחוץ כסבור שהוא חולין ונמצא קדשים הוי מתעסק[עיין בזה תשו' רעק"א סי' ח' אמנם עיין מנחת ברוך דפליג ע"ז וכן ראיתי בישועות מלכו על הל' שבת דנקט כד' המנח"ב אמנם עיין חזו"א הוריות סי' ט"ו דפליג על המנח"ב עי"ש] אמנם עי"ש בתו' עג. דבאמת הוכיחו מרישא דמתני' דמתעסק חייב דהרי תנן שם דשוחט שאר זבחים לשם פסח חייב אף דהוא מתעסק וע"כ קאי למ"ד מקלקל בחבורה חייב דמתעסק בחבורה נמי חייב כמבואר בכריתות וע"כ פירשו דמה דהק' הגמ' למ"ד מקלקל בחבורה פטור לא קאי לר"י דמקלקל בחבורה פטור אלא קאי לר' יוחנן בד' ר"ש דבעי' תיקון קצת עי"ש אמנם עיין רמב"ן דף קו' דפליג ע"ז וס"ל דסו' דשם קאי לר"י דמקלקל בחבורה פטור [וע"ע רשב"א ב"ק לד' דמבואר כן] וכ'שם דמתעסק דשאר הזבחים ל"ח מתעסק עי"ש וצ"ב ולפי"ד צ"ל דגם שחטו ונמצא טריפה ל"ח מתעסק וצ"ע טעמא דמילתא עוד צ"ע במש"כ תו' דטעם דאינו פטור הוא משום דמתעסק בחבורה חייב כיון דמקלקל בחבורה חייב הא הכא איירי מצד פטור דבה דהא שחטו ונמצא טריפה הוי מתעסק בהיתר וכן בשאר הזבחים וא"כ בזה לא מהני הא דמקלקל בחבורה חייב כיון דאין זה משום מלאכת מחשבת אמנם עיין שטמ"ק בכריתות שהק' קו' כעין זו על הסו' דתינוקות שם ותי' שם עי"ש ומתיישב לפי"ז ג"כ כאן עי"ש היטב וע"ע אחיעזר ח"ג סי' נז' ובישועות מלכו על הר"מ הל' שבת שכ' כן,**

**ט,האחרונים הקשו בד' הר"מ שהביא הסוגיא דתינוקות והא הר"מ פסק מקלקל בחבורה פטור וא"כ יהא פטור משום מתעסק עיין עונג יו"ט ובאחיעזר ח"ג נז' ועי"ש מה שביארו בדבריו,**

**י, במשנה בנדה דף יד' מבואר דנמצא על שלו חייבין חטאת ואף דהוא סבור שהיא טהורה ונמצאת נידה מ"מ חייב ולכאורה היינו משום דמתעסק בחלבים ועריות חייב והקשו דא"כ מה חידש לן שמואל הא זה מפורש במשנה דמתעסק בחלבים ועריות חייב [עיין חו"ב],**