תגלחת קטן - חלאקה
קטגוריות: כללי / דור המלקטים עניינים כלליים / כללי

**תגלחת קטן - חלאקה**

1. תספורת: מקור.
2. נטילת ידים.
3. להקדים התגלחת.
4. ל"ג בעומר.
5. בין המצרים.
6. מוציא תשעה באב.
7. ראש חודש: רב יהודה החסיד.
8. חול המועד.
9. פורים.

**דור המלקטים** - אורחות בן שלוש (סינאי), קונ' החלאקה (מסעוד), החלאקה (עזרא), חינוך הבנים כהלכתו (פרק כ"ה, רבינוביץ), מרי"ח ניחוח (קונ' החלאקה), נטעי גבריאל (תגלחת הילדים והולכתם לחדר, ציננער), תגלחת מצוה (גוטמן), תורת החלאקה (אנגלית, ווערבער), תורתו מגן לנו (אוהב ציון), Halachically Speaking (שנה ג' מספר י"ט).

1. תספורת: מקור.
   1. הגרח"ק זצ"ל (דרך שיחה ח"א עמ' שע"ג) – "שאלה: אם יש מקור לזה לספר שערות קטן דוקא במלאות לו ג' שנים. תשובה: הוא מנהג ירושלים על פי מה שכתוב במדרש תנחומא על הפסוק ג' שנים ערלים, שקאי על קטן אחר ג' שנים ילמדוהו תורה, אבל לא כתוב לענין תספורת, אבל משם מקורם, אבל זה רק לענין שלפני ג' שנים לא, אבל אין ענין במלאות ג' שנים דוקא ואפשר גם אחר כך. שאלוני אם מותר להסתפר קודם ג', ואמרתי מגמרא מועד קטן (י"ד, א') 'קטן הנולד במועד מותר לגלח במועד שאין לך בית האסורין גדול מזה', ומפורש שמותר".
   2. **גזיזה אצל חכם**.
      1. לא נהגו.
         1. הגריז"ס זצ"ל (הגאב"ד דבריסק, תשובות והנהגות ח"ב סי' ה') – "נהגו לבקש רבנים וחשובים לגלח מקצת שערות הילד כשהגיע להיות בן ג', (ממרן הגריז"ס זצ"ל הגאב"ד דבריסק שמעתי דלא שמיע ליה כלומר לא סבירא ליה האי מנהגא שרבנים יגלחו, וכדאי לבקש ברכה ביום שנכנסים לתורה, עיין ברמ"א יו"ד רמ"ה (ס"ק ח') שבג' שנים שלימים מלמדין אותו אותיות התורה ובגר"א שם מביא תנחומא שבקטן ג' שנים ערלים יהיה וברביעי כל פריו קודש והלולים לה' ע"ש, אבל שיגלחו רבנים לדבריו אין בזה טעם ושורש)".
         2. קהלות יעקב (ארחות רבנו ח"א עמ' רל"ג אות ל"ט) – "מו"ר סיפר לי שבאים אליו עם ילדים בגיל שלש שיספרם קצת שערות לעשות להם פאות ומאד רוגז על זה ואמר לי שמי שבא עם בקשה כזו מגרשו, ואמרתי למו"ר שזה מנהג של חסידים וענה לי שזה מנהג של ספרדים".
      2. נהגו.
         1. הליכות משה (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב עמ' כ"א) – "טוב ונכון ללכת אצל חכם לגזוז קצת מהשערות ולהתברך מפיו. [שמעתי מפ"ק. ודכירנא בל"ג בעומר שנ ת תשס"ה, אחר הדלקת המדורה, נכנס זקיני רבינו זצ"ל לחדרו, ונכנסו אליו קטנים עם אבותיהם שיגלח שערותיהם, והיה מזרז אותם לאמור: 'תראה להיות חכם, זריז וזהיר ללכת לצדיקים ויראי ה' שיגזזו השערות ויברכו את הילד'. (והוסיף בנעימה ובענוות חן: 'וכלום חשבת שכיון שהיית אצלי יצאת ידי חובה?! טעות היא בידך... הלוא צריך ללכת לתלמיד חכם וצדיק אמיתי...)]".
      3. מראי מקומות.
         1. הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה פסח פרק י"א סוף הע' פ"ג) – "אולם בירושלם לא נהגו האשכנזים לקבוע יום מיוחד לתספורת זו כלל וגם לא נהגו בשמחה מיוחדת ביום זה".
   3. **שטריימל ובגדי שבת**.
      1. הליכות משה (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב עמ' כ"ב אות ו') – "רבינו לבש שטריימ"ל בעת תגלחת של בניו ונכדיו, וכך גם כשנסע למירון לבשו כל משך זמן שהותו שם".
   4. **מקום הגזיזה**.
      1. הליכות משה (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב עמ' כ"ב אות ז') – "רבינו גזז את השערות אצל מקום הנחת התפילין".
   5. **ברכה**.
      1. הליכות משה (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב עמ' כ"ג) – "אחר שגזז השערות, סידר הכיפ ה י מעל ראש היל די א, ובירכו בשתי ידיו על ראשו. [ובנוסף לברכות שיגדל בתורה ויראת שמים וכו', לפעמים היה רבינו זצ"ל מוסיף נוסח הברכה שקיבל מהמקובל הגה"צ רבי ישעי' אשר זעליג מרגליות זצ"ל, בשם הרה"ק רבי אברהם שמחה הורוויץ זצ"ל הרב מבארניב, שהיה מברך את הורי הילדים, שיזכו לחופתו עם כלה יראת ה' שתגלח את ראשה מבלתי אשאיר שערה אחת כמנהג בנות ישראל הכשרות. וראה בספר אזמ"ר בשבחין (דף קה)]".
      2. הגרח"ק זצ"ל (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב עמ' י"ז) – "ראיתי שהרב שליט"א [זצ"ל] נוהג שאם מגיע לביתו ילד שצריך לעשות לו חלאקה, שהרב לפני שמברך את הילד, שואל את שם הילד ושם אמו, ואילו שבא נער בר מצוה להתברך אצל הרב שליט"א [זצ"ל], הרב מברכו בקצרה ללא לדעת שמו ושם אמו. האם אפשר לדעת מדוע הרב נוהג כן, וכי ילד חלאקה יותר חשוב מנער שעושה בר מצוה ומקבל עול תורה ומצוות. תשובה. כבר הוחזק".

הגרח"ק זצ"ל (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב עמ' י"ח) – "שאלה: מצינו במשנה במסכת עדויות פ"ה מ"ז שבשעת פטירתו של עקביא בן מהללאל ניגש בנו ואמר לו 'אבא פקוד עלי לחבירך, אמר לו איני מפקיד. אמר לו שמא עילה מצאת בי, אמר ליה לאו, מעשיך יקרבוך ומעשיך ירחקוך'. שאביו רצה לחנכו שלא יעזור מה שאני יבקש עליך, כי בעיקר הדבר תלוי במעשים שלך. האם לפי"ז אפשר לומר, ילד שעושים לו חלאקה בהיותו גיל ג', אי אפשר לומר לו שתלוי במעשיו, לכן שם מועיל הברכה והתפילה, כי כעת הכל תלוי בתפלות של ההורים וברכת גדולי ישראל, משא"כ נער בר מצוה שמקבל עול תורה ומצוות, ודאי מועיל תפלות ההורים וברכת גדולי ישראל, אבל הוא צריך לדעת שזה תלוי בו אישית, מעשיך ירחקוך ומעשיך יקרבוך, ולכן חשבתי שאולי לכן ילד בגיל ג' הרב שליט"א [זצ"ל] נוהג לשאול שמו ושם אמו ואילו בנער בר מצוה הרב רק מברך ללא שאילת שמו ושם אמו, כי ילד בגי ל ג' הכל תלוי רק בתפלות וברכות שמאחלים לו ולא תלוי עדיין בו אישית. תשובה. נכון".

1. נטילת ידים.
   1. **מחמיר**.
      1. כאיל תערוג (מועדים עמ' רל"ז, הלכה עמ' נ"ב, גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב סוף עמ' י"ז הע' ה', אשיחה ח"א עמ' שפ"ד הע' כ"ו [לשונו מובא לקמן]) – "מרן הרב שטיינמן זצוק"ל (ימלא פי תהלתך עיונים בתפילה עמוד רפג') מסתפק האם מסתפק האם המספר אחרים האם צריך ליטול ידיו כמו המסתפר עצמו. ועכ"פ משום נקיות צריך ליטול ידיו אם נגע בשערות במקום זיעה. ומסתפק כמה שיעור של שערות תספורת צריך כדי ליטול ידיו. ושמעתי שלכן הפסיק לגזוז שערי ילדים בגיל ג' לחלאקה, כי נוהג ליטול ידיו ולא רוצה לטרוח בכל פעם ליטול ידיו".

עי' הגראי"ל שטיינמן זצ"ל (ימלא פי תהלתך עיונים בתפילה סוף עמ' רפ"ד) – "בשו"ע (סימן ד') כתוב דהמסתפר צריך ליטול ידיו, ויל"ע אם גם המספר צריך נט''י, ועכ"פ צריך ליטול ידיו משום נקיות אם נגע בשערות במקום זיעה, ויל"ע כמה השיעור של תספורת להצריך נט"י".

* + 1. הגרי"ט ווייס זצ"ל (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב סוף עמ' כ"ו) – "ואמנם ראיתי כמ"פ לגאב"ד ירושלים הגה"צ רבי יצחק טוביה ווייס שליט"א [זצ"ל], שמקפיד ליטול ידיו מיד אחר שגוזז שערות מילד חלאקה".
  1. **מיקל**.
     1. הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק ב' הע' ל"ג, פסח פרק י"א ס"ק ל"ב).
     2. מעדני השלחן (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב עמ' ל') – "הן המגלח, והן המתגלח, לא צריכים נטילה בחלאקה".
     3. שבט הלוי (מבית לוי בענייני יו"ד עמ' ק"ה אות י"א, גליון ג' עמ' נ"ד אות י"א) – "ומי שמגלח מעט שערות מראשו של הקטן כפי המנהג א"צ נט"י".
     4. הליכות משה (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב עמ' כ"ה אות י"א) – "רבינו לא נטל ידיו אחר שגזז כמה משערות הילד, ותיכף המשיך לדבר בדברי תורה והלכה".
     5. תשובות והנהגות (ח"ב סי' ה') – "שאין מקום להחמיר למספר, ראשית בנוגע לבד רוב הפוסקים הקילו, [וכמו שהביאם המ"ב בסימן קס"ב בשעה"צ ס"ק מ"ז וכן דעת המ"ב שם שסיים ודלא כמ"א]. ולכן כאן שאינו אלא מספר אין חיוב, ובפרט כאן בקטנים ששערותיהם מגולות תמיד עדיף, ולכן נראה להקל".
  2. **דעת** הגרח"ק זצ"ל.
     1. הגרח"ק זצ"ל (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב עמ' י"ז) – "כבדו אדם לגזוז כמה שערות של ילד בגיל ג' לכבוד שעושים לו פיאות, האם צריך ליטול ידיו. תשובה. כן".
     2. הגרח"ק זצ"ל (אשיחה ח"א עמ' שפ"ד, הע' כ"ו) – "תלמיד חכם שעוסק בתורה, ובאים לפניו ילדי 'חלקה' תספורת ראשונה שגוזרים קצת שערות הילד, האם צריך ליטול ידו אחרי שגוזר להם מקצת השערות. תשובה: בגמ' משמע דדוקא שערות שלו צריך ליטול. [ובאמת כך נוהג רבינו שליט"א [זצ"ל] ושמעתי שהגרא"ל שטינמן שליט"א [זצ"ל] לא גוזר השערות משום שחושש לביטול תורה כל פעם לילך ליטול ידיו ועי' נטעי גבריאל עניני ל"ג בעומר מש"כ בזה]".
     3. הגרח"ק זצ"ל (דרך שיחה ח"ב עמ' רס"ה) – "מו"ר שליט"א [זצ"ל] עשה חלאקה לילד, ואמר שיש להוכיח שאין צריך נטילת ידים אחר כך, ממה שאמרו בפסחים (קי"ב א') הלשון 'שקיל מזייה', ואם מיירי גם בשערות של אחרים היה צ"ל 'מזיא' עם אלף, ומדאמרו עם ה"א משמע שהיו שערות שלו".
     4. הגרח"ק זצ"ל (אלא ד' אמות של הלכה פרק מ"ד ) - כתב שלאחרונה מרן הגר"ח קנייבסקי אחר עשיית חלאקה משפשף ידו עם מעט מים.
     5. הגרח"ק זצ"ל (ידון משה ח"ט עמ' נ"ח ) - השיב הגרח"ק דבעי נט"י.
     6. הגרח"ק זצ"ל (שמענו עמ' ל"ז ) - כן ראינו עמ' ל"ז עי"ש.
     7. הגרח"ק זצ"ל (בית מתתיהו ח"ה סי' י"א אות ז') – "ושאלתי להגרח"ק אם צריך ליטול ידיו אחר עשיית חלאקה לקטן כשגוזז לו מעט שערות, והשיב לא נהגו".
     8. הגרח"ק זצ"ל (תורתו מגן לנו סי' י', עמ' רמ"ז) – "כתב לן בזה בזה"ל 'בגמ' פסחים קי"ב א' מזייה ולא קאמר מזיא משמע דוקא שער עצמו אבל שמעתי שיש מחמירים אפי' של אחר".
     9. הגרח"ק זצ"ל (מנחת תורה [הוניגסברג] תורה עמ' רל"ה, כאיל תערוג מועדים עמ' רל"ז הע' מ"א, הלכה עמ' נ"ב) – "כבר הורה זקן: שנים רבות היה רגיל לא ליטול ידיו אחר שגוזר שערות ילדי ה'חלאקה', כיון דבגמ' פסחים קי"ב א' איתא מאן דשקיל מזייה משמע דוקא שלו. לאחרונה שמע שרבינו הגראי"ל שטינמן שליט"א [זצ"ל] מקפיד ליטול ואף הוא התחיל להקפיד על כך".
  3. מראי מקומות – נטעי גבריאל (פסח ח"ג פרק ס"ז סעי' ג'), בית מתתיהו (ח"ה סי' י"א אות ז', גם אני אודך ח"ה סי' י"א אות ז', אליבא דהלכתא גליון צ"ז עמ' קי"ז טור ב').
     1. וכן פשיט"ל להגר"ש דביליצקי זצ"ל, כמובא בהסכמתו לספר תורת המועד שבעי נט"י אחר עשיית חלאקה עי"ש. אולם כשהבאתי את בני נ"י לעשיית חלאקה אצל הגה"ח רבי יהושע מאמאן זצ"ל בעל העמק יהושע, ואצל מו"ר הגר"י ליברמן בעל המשנת יוסף, לא ראיתי שנטלו ידיהם אחר עשיית החלאקה. וכן מסיק בשו"ת שבט הקהתי ח"ב ס"ה שא"צ נט"י אחר עשיית חלאקה, וכ"כ בשו"ת משיב נבונים ח"ב ס"א עי"ש. ומש"כ בזה בשו"ת מעדני מלכים ח"ב ס"ג ובס' נטעי גבריאל תגלחת הילדים פט"ו ס"ג ובשו"ת בירורי חיים ח"ה ס"ג ובשו"ת אליבא דהלכתא ח"א סי' מ"ג ובס' תורתו מגן לנו עמ' רי"א ובס' אורחות בן שלוש ס"א סי' י"א ובס' מנחת גדעון ח"א פ"ז ס"ז ובס' עבודת עובדיה ח"א פ"א סי' ט"ו, ובספר גם אני אודך תשובות הגר"מ חליוה, חלק ט"ו, סימן א'. ובס' בית הכנסת כהלכה פ"ו ס"ו ובשו"ת שאלת שלום ח"א ס"א. ובשו"ת תשובות ישראל ח"ד ס"ג ובשו"ת שארית אברהם ח"ג ס' י"ב או"ב, ובשו"ת דברי בניהו חל"ב ס"ב, ובס' החלאקה פ"ז ס' י"ד. ובשו"ת דודאי אשר ח"ג ס' ט"ז הביא דהגר"ש חיררי זצ"ל הקפיד בנט"י. ובס' משנה הלכה ס"ד בשם הגרי"ח זוננפלד זצ"ל שנטל ידיו, וכן בס' פסקי תשובות ח"א ס"ד אות כ"ח שכן נהג זקינו זצ"ל עי"ש.

1. להקדים התגלחת.
   1. **אפשר להקדם**.
      1. קהלות יעקב (ארחות רבנו ח"א עמ' רל"ג אות מ') – "ספר לי הגרח"ק שליט"א [זצ"ל] ששאלו את אביו מו"ר (שליט"א) זצוק"ל בנוגע אם לספר ילד בהגיעו לגיל שלש ולעשות לו פאות אמר מו"ר שזה רק מנהג ירושלים לספרו בהגיעו לגיל שלש ואפשר גם לפני כן. נכדי מו"ר מספרים אותם לאחר גיל שנתיים בטרם מלאות להם שלש שנים ובלי כל מאורע מיוחד".
      2. הגרח"ק זצ"ל (דרך שיחה ח"א עמ' שע"ג) - לשונו מובא לעיל.
   2. **להקדים תגלחת קטן לל"ג בעומר**.
      1. עי' לקמן.
   3. מראי מקומות – בית מתתיהו (ח"ה סי' י"א אות ד').
2. ל"ג בעומר.
   1. **תגלחת במירון בל"ג בעומר**.
      1. הליכות משה (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב עמ' כ"ב אות ה') – "רבינו עודד וזירז לנסוע לערוך התספורת באתרא קדישא מירון, ואף כי יש בזה טירחה יתירה וכו', אמר **שיש בזה סגולה נפלאה**".
      2. הגרח"ק זצ"ל (תשובות הגר"ח תשובה תתתתשמ"ה, הע' תתשס"ג [ח"ב ריש עמ' תשד"מ]) – "האם לנסוע עם בני למירון לעשות שם החלאקה. תשובה: כרצונך. [ופעם אחרת ענה לי מרן שליט"א [זצ"ל] שעדיף שאלמד תורה בזה הזמן וסיפר לי אז מרן שליט"א [זצ"ל] המעשה עם הגר"א דושניצר זצ"ל הובא בספרינו זה להלן תשובה תתתתתקכ"ט]".
   2. **להקדים** **תגלחת קטן לל"ג בעומר**.
      1. מראי מקומות.
         1. הליכות משה (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב עמ' י"ט) – "קטן שמלאו לו שנתיים וחצי, המנהג המקובל בארה"ק, שניתן כבר לעשות לו תספורת הראשונה [חלאקה] ביום ל"ג בעומר, אף שעדיין אינו בן ג' שנה ... הורה לו רבינו זצ"ל לשאול פי הגאב"ד הגה"צ רבי משה אריה פריינד זצ"ל מתי לעשות התגלחת, ואמר לו להקדים ליום ל"ג בעומר".
         2. הגרח"ק זצ"ל (מועדי הגר"ח ח"ב תשובה רכ"ה) ***– "***שאלה: הרוצה לעשות תגלחת לבנו בל"ג בעומר במירון ועדיין לא הגיע לגיל שלוש אם יכול להקדים שמובא מהחזו"א לא להקדים. תשובה: לא שמעתי".
         3. תשובות והנהגות (ח"ב סי' רמ"ו) – "שאלה: ילד שיהיה בן ג' שנה באמצע תמוז אם לגלחו בל"ג בעומר. [תשובה:] קשה להורות בדבר שסתום ואין לזה מקורות כדי צורך, אבל למעשה כאן בחו"ל נראה שבודאי אין לשנות מיומו משנעשה בן ג' שנה ואין להקדים, שהלא סמכו שלא להקדים מקרא "ג' שנים ערלים יהיה" שעד ג' שנה אין מתחילים בסימני יהדות. (אף שמחנכים אותו לברכות קודם, והיינו תיכף כשמתחיל לדבר, עיין בביאור הגר"א ר"ס רמ"ה ס"ק י"ט שהביא [ע"ד הרמ"א שמיד כשיהי' בן ג' שלימות מלמדין אותו אותיות התורה כדי שירגיל עצמו לקרות בתורה] את דברי התנחומא פ' קדושים וערלתם ערלתו, הכתוב מדבר בתינוק בן שלוש שנים, יהי' לכם ערלים, שא"י לא להשיח ולא לדבר, ובשנה הרביעית יהי' כל פריו קודש, שאביו מקדישו לתורה, הלולים לד', שמהלל להקב"ה וכו', וע"כ מסיים הגר"א והעיקר כמ"ש בגמרא משיתחיל לדבר וכו', ולהאמור מנהגינו לענין תורה ללמדו משיתחיל לדבר אבל לסימני יהדות כפאות וכו' תלוי בבן ג' שנים). ושמועה שמעתי שרבינו החזו"א זצ"ל אמר לא להקדים שזה מזיק לזכרון הילד, אבל לא נתברר לי מקור השמועה ואמיתותה. ולמעשה יש להסתפר ביומו דוקא, אבל בארץ ישראל שרבים נוסעים למירון לספר, הלוא יש בהכנסתו בסימני יהדות בשמחה וברבים מעין קידוש השם ברבים, וכן הקדוש האריז"ל נהג לנסוע למירון לגלח בנו בל"ג בעומר ולכן שאני, ואף שמצוה חביבא בעידניה, כאן ברוב עם הדרת מלך והיינו במירון בל"ג בעומר, ורבי שמעון גופא שמה ושמח, וכמבואר ב"עטרת זקנים" (קל"א בדיני תחנון), ויש להוסיף האי שמחה לשמחה, ושומר מצוה לא ידע דבר רע, לכן יש משפחות שמקדימין ומגלחין שמה אף שאינו עוד בן ג' שנה, וכמנהג האריז"ל. ולכן במירון שפיר בסמוך לפניה ולאחריה יש נוהגין להסתפר שמה, ושמעתי שכן הורו כמה אדמו"רים, אבל בנידון שלפנינו בחו"ל העיקר שלא להקדים לספר בל"ג בעומר, (אבל לאחר עד ל"ג בעומר או חוה"מ, בבאה"ט ושע"ת סימן תקל"א סק"ז מתיר ע"ש). ויבקש ברכה מת"ח וצדיקים שיזכה לגדלו להיות גדול בתורה וצדיק".
      2. וע"ע בשו"ת מהר"ם בריסק ח"ב ס' צ"ח ובשו"ת תורת יקותיאל ס' מ"ז ובשו"ת מאור יהושע ס"ב ובשו"ת דברי בניהו חכ"ג ס' נ"ב ובס' אוצר הקונטרסים ח"ב קונ' החלאקה עמ' מ"ב. .
   3. **איחור התגלחת לל"ג בעומר**.
      1. הליכות משה (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב עמ' כ') – "ואם מלאו לו ג' שנים בחודשי החורף, יכול לדחות התספורת ליום ל"ג בעומר. [מפי נכדו ותלמידו הג"ר יהודה אריה דייטש שליט"א. וכן שמעתי מבנו הג" ר יעקב דוד הלברשטאם שליט"א, כי כן נהג רבינו זצ"ל אצלו, שאף שנעשה בן ג' שנים בחודש חשון, המתין רבינו עד יום ל"ג בעומר. והוסיף, כי רבינו אמר הטעם בזה גם עפ"י נגלה, כי אפשר להצטנן בימות החורף. ושמעתי מידידי הגה"ח רבי אהרן אויסיבל שליט"א, כי אכן כן כן היה מורה לפעמים הרה"ק רבי אהרן מבעלזא זצ"ל לדחות קצת זמן התגלחת בימי החורף, באומרו בקודשו שאפשר להצטנן עק ב הקור. אמנם מבנו הג"ר זלמן הלברשטאם שליט"א שמעתי, שהוא נעשה בן שלש שנים בתחילת חודש חשון, ועשה לו רבינו זצ"ל התספורת למחרת היום שנעשה בן שלוש [כי באותה שנה חל אותו יום בשבת]".
      2. הקטן והלכותיו (פרק כ"ג סעי' ז' ).
   4. **תספורת קודם ואחר ל"ג בעומר**.
      1. הליכות משה (גם אני אודך ל"ג בעומר ח"ב עמ' כ') – "רבינו גזז כמה שערות בודדות כנהוג בתגלחת הראשונה [חלאקה] אף קודם שקיעת החמה של כניסת ליל ל"ג בעומר, ובמוצאי ל"ג בעומר היה גו זז כן אף אחר צאת הכוכבי ם ד. [מרשימות אאמו"ר שליט"א. ומובא שם, כי כן ראה שנהג למעשה רבו הגאב"ד הגאון בעל מנחת יצחק זצ"ל, שגזז לאחי הגדול הג"ר יהודה אריה שליט"א יום קודם ל"ג בעומר (כי נסע באותו יום למנצ'סטר), ואילו אצל אחי הרה"ג ר' יעקב ישראל שליט"א גזז כן במוצאי ל"ג בעומר. ונימק טעמו, כי חיתוך כמה שערות בודדות לקיום מנהג התספורת לקטן לא נראה שזה נכלל בכלל איסור תספורת שערות הראש שאסרו בימי העומר]".
   5. **העושה חלאקה בל"ג בעומר, אם יש לו פטור דעוסק במצוה פטור מהמצוה**.
      1. הגרח"ק זצ"ל (מועדי הגר"ח ח"ב תשובה רכ"ג) ***– "***שאלה: העושה חלאקה בל"ג בעומר אם יש לו פטור דעוסק במצוה פטור מהמצוה. תשובה: אינו עושה מצוה אלא נמנע מעבירה".
      2. מראי מקומות – בית מתתיהו (ח"ה סי' י"א אות ד').
3. בין המצרים.
   1. **מחמיר**.
      1. חנוך נער (פרק כ"א הע' א') – "... הרי בני ג' וד' שנים אין דרכם בכך, ובפחות מזה בלא"ה לא שייך חנוך ... ומ"מ נראה שאין לעשות תגלחת של מצוה לקטן בימים אלה, משום שזה גורם שמחה, ואע"פ ששמחה של מצוה היא, אפשר לדחותו בכמה ימים".
      2. ברכות שמים (בלום, ח"א ס' קל"א).
      3. קובץ הלכות (בין המצרים פרק ו' סעי' י"ד) – "קטן שנהיה ג' שנים בימי בין המצרים אסור לגלחו ('אפשערין') דהא הוי גילוח של שמחה".
      4. משנת יוסף (חי"א סי' צ"ג אות א') – "א"כ למה לעשות שמחה בין המצרים, מוטב שידחנו לאח"כ, וכן בר"ח".
      5. ***הגרח"ק*** זצ"ל ***(***פסקי ההלכות עמ' ע"ר שאלה ה') – "שאלה: לספר ילד שהגיע לגיל שלוש האם מותר בשלושת השבועות. תשובה: אסור וגם כמה שערות אסור".

***הגרח"ק*** זצ"ל ***(מועדי הגר"ח ח"א תשובה שכ"א) –*** "שאלה: אם שרי לעשות חלאקה למי שנהיה בן שלוש בתשעת הימים ובין המצרים. תשובה: אסור".

***הגרח"ק*** זצ"ל ***(תורת המועדים על שונה הלכות סי' תקנ"א ס"ק י"ט) – "וע"כ אין לעשות תספורת לקטן שהגיע לגיל שלש כי רק לצורך התירו לספר תינוק וכאן אי"ז נקרא צורך כיון שיכול לספרו אחר ת"ב".***

* + 1. ג' שבועות (ארטסקרול, עמ' ל', ילדים בהלכה עמ' קפ"ה).
  1. **מיקל**.
     1. תורת יקותיאל (רוזנברגר, סי' מ"ז) – "מותר לגלח קטן שנשלמו לו ג"ש בימי המצרים. ב) סתם קטן עד שבוע שחל ט"ב המיקל לגלחו לא הפסיד כמוכח מרמ"א".
     2. דברי יציב (ליקוטים והשמטות סי' צ"ו, סי' צ"ז, הליכות חיים מועדים וזמנים עמ' ר') – "רבינו הורה במי שמלאו לו שלוש שנים בשבעה עשר בתמוז שיעשו לו התגלחת בט"ז בתמוז אחה"צ. רבינו נשאל בענין עשיית תגלחת לקטן שמלאו לו ג' שנים בימי בין המצרים, והשיב שאין להחמיר בזה ואפשר לעשות לו התגלחת כנהוג".

דברי יציב (ליקוטים והשמטות סי' צ"ח, הליכות חיים מועדים וזמנים עמ' רי"ב אות ט') – "רבינו נשאל בדין ילד שנעשה בן ג' ביום ז' באב בשבוע שחל בו ט"ב וערב שבת חל ביום י' באב, האיך להתנהג בתספורת, ורבינו השיבו שיעשה התספורת בערב שבת, ואפילו קודם חצות".

* 1. **מיקל עד ר"ח אב**.
     1. הגריש"א זצ"ל (גלאט חכ"א עמ' קמ"ד, אשרי האיש או"ח ח"ג פרק ס"ח אות ט"ז) – "יש נוהגים שאין מספרים שיער הבן עד שימלאו לו שלש שנים, נעשה בן שלש אחרי שבעה עשר בתמוז, מותר בתספורת. אך אם הגיע לגיל שלש בחודש אב, ידחו התספורת עד אחר תשעה באב".

עי' ***הגריש"א*** זצ"ל ***(תורת המועדים על שונה הלכות סי' תקנ"א ס"ק י"ט) – "שמותר לספר תינוק שהגיע לגיל 3 בג' שבועות".***

* 1. מראי מקומות – רבבות אפרים (ח"א סי' של"ו אות ב'), נחמת ישראל (פרק ה' סעי' ב'), ג' שבועות (ארטסקרול, עמ' ל'), חינוך הבנים כהלכתו (פרק פ' סעי' כ"ב), בית מתתיהו (ח"ה סי' י"א אות א', גם אני אודך ח"ה סי' י"א אות א').
     1. שבט הלוי (מבית לוי חי"ג עמ' כ' אות ב', בין המצרים תשנ"ט עמ' ו' אות ב') – "אסור לגדול לספר את הקטן. ותספורת חלאקה מותרת אף בשבוע שחל בו ט"ב, אבל ראוי להקדים קודם ג' השבועות".

1. מוציא תשעה באב.
   1. **לכתחילה אחר חצות**.
      1. עי' נטעי גבריאל (בין המצרים פרק פ"ט סעי' ט', הע' י"ח) – "כשעשה תגלחת לילד בן שלש שנים ומוליכו לחדר ללמוד אותיות התורה, לכתחלה יש לגלחו אחר חצות, ואם אין הילדים לומדים בחדר אחר חצות והמנהג להוליכו לחדר רק אחר תגלחתו, מותר לגלחו קודם חצות. [דהוי לצורך מצוה, ובלא"ה רוב פוסקים ס"ל דמותר לגלחו בבין המצרים, וכמו שנתבאר לעיל פ״כ. ועוד דאי אפשר להמתין עד אחר חצות, כיון שזמן הלימוד בחדר אינו רק עד חצות לכן מותר לכו"ע, וכ"כ שפע חיים מכתבים ח"ה סי' שס"א]".
      2. חינוך הבנים כהלכתו (פרק פ' סעי' כ"ג) – "אם נעשה בן ג' שנים בעשירי באב נכון להחמיר ולהמתין מלגלחו עד לאחר חצות היום".
2. ראש חודש: מצד רב יהודה החסיד.
   1. **מיקל**.
      1. מהר"מ בריסק (ח"ב סי' צ"ט) – "שומר מצוה לא ידע דבר רע".
      2. רבבות אפרים (ח"ד סי' צ"ז אות ל"ו) – "מהר"ם מבריסק".
      3. שבט הלוי (נטעי גבריאל תגלחת הילדים פרק י"א הע' ב', מבית לוי בענייני יו"ד עמ' ק"ה אות י"א, הע' ט"ז, גליון ג' עמ' נ"ד אות י"א) – "תספורת חלאקה (שעושין לבן במלאת לו ג' שנים) מותרת בר"ח [דבמקום מצוה אין חשש]".
   2. **מחמיר**.
      1. שבעים תמרים (קונ' כפות לתמרים סי' י"ד) – "אך מאחר שיוכל להשהות התגלחות הקטן עד אחר ר"ח, וכן עד אחר ט"ב, כמו שכתב בגן המלך הנ"ל שמותר להשהותה. ולא שייך בזה שיהוי מצוה, לכן נלפע"ד דאין להתיר לגלחו בר"ח וכן מי"ז בתמוז עד אחר ט"ב".
      2. מאור יהושע (סי' ב') – "בבנו שמלאו לו השלשה שנים ביום ה' החל בר"ח איך ינהוג בתגלחת בנו. תשובה: לדעתי שיגלח את בנו ביום ו' עש"ק אף שהוא יום שאח"כ כי גם בא"י ממתינים עד ל"ג בעומר ובר"ח סכנה לגלח כמבואר בצוואות מהר"י חסיד וע"כ כל עכבה לטובה".
      3. אדמו"ר מסאטמאר זצ"ל (נטעי גבריאל, תגלחת הילדים פרק י"א הע' א').
      4. הגרשז"א זצ"ל (נטעי גבריאל, תגלחת הילדים פרק י"א הע' א').
      5. חוט שני (שבת ח"ד עמ' שי"ט) – "וילד הנעשה בן ג' שנים בר"ח לא יערוך החאלקה לבנו בר"ח משום צואת ר"י החסיד הנ"ל. ובכלל אין צריך לדקדק לעשות החאלקה דוקא ביום ההולדת כשנעשה בן ג' שנים, ואפשר לעשות את זה גם לפני כן".
      6. הגרח"ק זצ"ל (גם אני אודך בעניינים שונים ח"ב אות צ"ט) – "שאלה: עוד רציתי לשאול, האם מותר אז לעשות תגלחת ראשונה שעושין לקטן כשנהיה בן שלוש ועושין לו פיאות, או לא. תשובה: לא".

הגרח"ק זצ"ל (מועדי הגר"ח ח"ב תשובה ג') – "שאלה: אם מותר בראש חודש לעשות לקטן שנעשה בן שלוש חלאקה. תשובה: לא".

הגרח"ק זצ"ל (קונ' תגלחת מצוה עמ' ט"ו אות ה') – "האם יגלחוהו בר"ח או לאו משום צואת ר' יהודה החסיד (ראיתי לאיזה אחרונים שכתבו שיגלחוהו בר"ח). תשובה: לא".

* 1. מראי מקומות – שמירת הגוף והנפש (סי' ס"ח סעי' ז'), נטעי גבריאל (תגלחת הילדים פרק י"א סעי' א'), בירורי חיים (ח"ד סי' ל"ב, עמ' תס"א), תגלחת מצוה (פרק ג' סעי' י'), בית מתתיהו (ח"ה סי' י"א אות ד', גם אני אודך ח"ה סי' י"א אות ד').
     1. דברי שלום (קרויז, ח"ו סי' ס"ד) – "היוצא לנו מכל הנ"ל בשאלתינו, לגלח הקטן ביום א' דר"ח דקיל הרבה מיום ב' דר"ח כמש"ל, וי"ל דעיקר חומרא על עצומו של ר"ח שהוא ביום בדר"ח, כנ"ל, ויש כאן מצוה דתגלחת כמ"ש בשו"ת ערוה"ב או"ח סי' ר"י סמך לזה המצוה בילקוט פ' קדושים מהפסוק וערלתם ערלתו את פריו מדבר בתינוק שלש שנים ובשנה הרביעית יהי' כל פריו קודש, וגם כי אמרו חז"ל חביבה מצוה בשעתה כמבואר בתו"כ פרק י"ט סי' של"ח, ר' אומר חביבה מצוה בשעתה, וכן אמר ר"א שם ראי' לזה עיי"ש, ועוד מכמה טעמים שהבאתי לעיל, יש להקל לגלח את בנו הקטן ביום א' דר"ח. ויש להוסיף עוד ...".
     2. הגר"א נבנצל שליט"א (פסקי הוראה גם אני אודך או"ח סי' מ"ב) – "אולי מי שמקפיד על זה יקפיד גם על חלאקה".
     3. נתיבות אדם (פסקי הוראה גם אני אודך או"ח סי' מ"ב) – "שמנהגם לא לעשות, ויש שפסקו שאפשר כגון הגה"ק מקלויזענבורג זצ"ל. ועוד סיפר לי דהוי עובדא עם המנח"י בחלאקה של בנו ר' יוד'ל, שהוצרך לנסוע למנצסטר ורצו לעשות החלאקה בימי העומר, והשיב המנח"י להיתר ונימוקו עמו שאי"ז נקרא 'תגלחת' אלא רק מורידים כמה שערות".
     4. פסקי תשובות (סי' ר"ס דפו"ח סוף אות י', הע' ק"ג, הע' ק"ד) – "ואלא תגלחת של מצוה לקטן שנעשה בן שלוש בו ביום רשאים להקל, דגם בחול המועד התירו [שו"ת מהר"ם בריסק ח"ב סי' צ"ט, ואפילו אינו ערב שבת. וכ"ש לצורך טבילה של מצוה שרשאית להסתפר ולקוץ כדרכה ללא שום חשש, דשומר מצוה וכו', וא"צ להקדים לערב ר"ח], ויש מחמירים גם בזה. [ס' שבעים תמרים (על צוואת ריה"ח) כי אין קפידא לעשות התגלחת לקטן דווקא ביום שנעשה בן שלוש. וע"ע שו"ת דברי משה ח"א סוס"י ע"ב]".
     5. ובס' תפארת נפתלי עמ' פ"ו בשם בעל דברי יואל .

1. חול המועד.
   1. **מיקל**.
      1. באר משה (ח"ז סי' כ' אות ד') – "אבל לגלח בן שנעשה ג' שנים בחוה"מ התרתי מכמה טעמים חדא שעדיין לא הגיע לחינוך ועוד דגם בתינוק שהגיע לחינוך העיקר שמותר לגלחו (עיין מ"ב סי' תקל"א סקט"ו וט"ז מג"א שם סק"ח ופרמ"ג א"א סק"ח ומשב"ז סק"ו) וכן שרי אם חל יום הולדת ביום טוב א' או ב' שלא הי' אפשר לגלחו בכה"ג שרי לגלחו בחוה"מ אבל אם חל סמוך לפני החג והשאירו לחוה"מ כדי להרבות השמחה לא התרתי וכן מצאתי בשד"ח מערכת חוה"מ סי' ה' בשם הרב חכמה ומוסר ועיי"ש בשע"ת סק"ז".
      2. תשובות והנהגות (ח"ב סי' רמ"ו) - לשונו מובא לעיל.
   2. **מחמיר**.
      1. הגרשז"א זצ"ל (חינוך הבנים עמ' קפ"ה, הליכות שלמה פסח פרק י"א הע' פ"ג) – "אין נוהגים לעשות בחוה"מ".
      2. ***הגרח"ק זצ"ל (תורתו מגן לנו עמ' רל"ט) – "דדין פורים הוא כדין חוה"מ לענין עשיית מלאכה ולכן אין לגזוז לקטן בפורים".***

***הגרח"ק זצ"ל (מועדי הגר"ח ח"א תשובה רס"א) – "***שאלה: אם מותר לעשות חלאקה בחוה"מ לילד שנעשה בן שלוש. תשובה: אסור".

* 1. מראי מקומות – נטעי גבריאל (תגלחת הילדים פרק י' סעי' ו', [עי' הע' ו', לשונו מובא לקמן]), תורתו מגן לנו (סי' ו', עמ' רל"ה).
     1. פסקי תשובות (סי' ר"ס דפו"ח סוף אות י', הע' ק"ג, הע' ק"ד) - לשונו מובא לעיל.
     2. בית מתתיהו (ח"ה סי' י"א אות ב', גם אני אודך ח"ה סי' י"א אות ב') – "והשערי תשובה סי' תקל"א שם סק"ז הביא מהגן המלך, שמותר להשהות שמחת תגלחת שעושין לקטן, כדי להגדיל השמחה במועד ומצוה נמי איכא בכך, והענין של השמחה הוא מנהג א"י ג"כ שעושין שמחה בתגלחת הראשונה של קטן שמחנכין אותו במצוה להיות לו פיאות הראש. והביא מהאריז"ל שהלך לגלח את בנו במירון בל"ג בעומר במשתה ושמחה עי"ש. ובשו"ת אפרקסתא דענייא ח"א סי' קס"א כתב לפרש בהכי דברי השו"ע הנ"ל דקטן מותר לגלח במועד אפי' נולד קודם הרגל, דכוונת השו"ע על הך מנהג החלאקה לקטן שנהיה בן שלוש, דאם נהיה בן ג' בימי חוה"מ שרי לגלחו במועד. ומש"כ השו"ע דאפי' נולד קודם הרגל היינו אפי' אם ימלאו לקטן ג' שנים קודם הרגל, מותר לכתחילה לדחות התגלחת למועד, ואף מצוה איכא בכך ובכדי להגדיל השמחה במועד וכמש"כ הגן המלך עי"ש. ועפ"ז נפיק דשרי לעשות תגלחת לקטן שנעשה בן שלוש בחוה"מ, וא"כ למש"כ הערוה"ש דכל המלאכות המותרות בחוה"מ שרי בימי ביהמ"צ, ה"ה יהא שרי לעשות תגלחת לקטן בימי ביהמ"צ וכמו בימי חוה"מ דשרי, וכמש"כ הטעם להתיר תגלחת בחוה"מ, ועי' בזה בשדי חמד מערכת חוה"מ ס"ה בחוה"מ. ובס' ענפי משה חוה"מ ס"ו השיב הגר"ח קנייבסקי על דברינו במועדי הגר"ח להחמיר, מדברי השע"ת להיתרא, דלא כולם נהגו בזה עי"ש. ובשו"ת רבי עקיבא יוסף או"ח ס' קמ"ב או"ז ובס' החלאקה פ"ו ס"א, ובס' אלה מועדי ה' פ"ה ס' כ"ז. ובשו"ת דודאי אשר ח"ג ס' ט"ז ובס' מסיני בא מערכת ח' אות א' ... וכן ראיתי בס' הליכות אמרי סופר ח"א עמ' רכ"ו דאין לעשות תגלחת בימי חוה"מ עי"ש. אולם בס' הליכות אבן ישראל ח"א עמ' רצ"ח, שהגר"י פישר זצ"ל עשה תגלחת לקטן בימי חוה"מ עי"ש. ומצאתי בס' ירושלים במועדיה להגר"א נבנצאל חוה"מ עמ' רל"ו דלא הותר לגלח קטן אלא כשיש לו צער מהשיעור וכמש"כ המשנ"ב, וזה אינו מצוי בקטן בן ג' שנים שהשיער מצערו עי"ש. וכן בס' תורת המועדים שונה הלכות סי' תקל"א סק"ה שלא התירו תספורת לקטן אלא שהשיער מפריעו עי"ש. וגם בס' יד אהרן חוה"מ עמ' קמ"ט כתב הגר"י טשזנר, שדברי השע"ת מהגן המלך להתיר תגלחת קטן בחוה"מ, אי"ז כהמג"א הנ"ל הא דשרי לגלח קטן בחוה"מ רק כשמצטער מהשיער, ואולי מה"ט לא הביא המשנ"ב לדברי השע"ת עי"ש. הרי שס"ל להמשנ"ב דאין להתיר לעשות תגלחת לקטן בחוה"מ כשאין השיער מפריע לקטן. ועמש"כ הגר"מ חליוה בס' ענפי משה חוה"מ ס"ו, ומש"כ הגר"א דבורקס בקובץ אליבא דהלכתא צ"ה עמ' מ' ... ומש"כ ע"ד בשו"ת באר שרים ח"ד סי' ס"ב או"ד. ולהנ"ל ה"ז תליא אם השיער מפריעו. ובשו"ת משנת יוסף למו"ר ח"ט סי' קל"א כתב בתו"ד שלא נהגו לעשות תגלחת לקטן שנעשה בן שלוש בחוה"מ, אלא מקדימים או מאחרים אחרי חוה"מ עי"ש, ומש"כ בזה נכדו הג"ר אהרן ליברמן בקונ' זכרון יהודה ס"ג יעו"ש, ובס' חינוך הבנים כהלכתו ח"ב פנ"ח סעי' י"ב, ובס' חול המועד כהלכתו סוף פ"א ופ"ג סעי' מ"ג עי"ש, ובס' קדושת המועד פ"ח ס"י והערה י"ד ... ומש"כ בזה בס' חיכו ממתקים סי' תקל"א ס"י, ובס' יוסף דעת [יזדי] ח"ב פי"ז ס"ד, ובס' שמירת המועד כהלכתו פי"ג סעי' כ"ה, ובס' ביכורי יעקב [עטיה] פט"ו סעי' י"ד, ובס' פני השלחן חוה"מ סי' תקל"א ס"ח או"ג, ובס' תורת המועד עמ' ק"ה, ובס' אורחות בן שלוש ס"ג ס"י, ובס' יום טוב וחוה"מ כהלכתם עמ' קל"ו השיב הגרח"ק דאסור לספר בחוה"מ, ודלא כהשע"ת עי"ש, ובס' מעדני אשר חוה"מ סי' ל"ו, ובשו"ת דברי בניהו חכ"ח סי' ל"ב, ובקובץ קול סיני אייר תשע"ט סי' ס"ד. ובשו"ת ויברך דוד חוה"מ ס' ל'". .

1. פורים.
   1. **מחמיר**.
      1. הגרח"ק זצ"ל (מעשה כהן, מגילת אסתר אות ר') – "האם יש להתיר חלאקה בפורים דעדיף מנטיעה של שמחה. תשובה: לא".

הגרח"ק זצ"ל (אור מרדכי אדר תש"פ עמ' ל"ב אות י"ח, מה טובו גליון ט' עמ' ס"ד) – "***שאלה אם מותר לעשות תגלחת לקטן שנעשה בן ג' ביום הפורים לגזוז לו מעט שערות. תשובת מרן שליט"א: לא".***

***הגרח"ק זצ"ל (תורתו מגן לנו עמ' רל"ט) – "דדין פורים הוא כדין חוה"מ לענין עשיית מלאכה ולכן אין לגזוז לקטן בפורים".***

***הגרח"ק זצ"ל (***אלא ד' אמות של הלכה פרק ס"ד סעי' ד') – "ונמנע מלגזוז שער לילד בן ג'".

* + 1. שבט הקהתי (ח"ו סי' רנ"ט) – "תשובה: נראה דלא יעשו התגלתת בפורים, ואע"ג דאפילו היכי דאסור לעשות בפורים מלאכה, מכל מקום לצורך מצוה מותר ... מכל מקום בתגלחת אין קפידא לגלת דוקא ביום מלאות לו שלש שנים אלא מאחרין או מקדימין הרבה פעמים משום סיבות שונות ... ואם כן לא הוי כל כך מצוה לגלת בפורים, ועוד דבתגלחת הראשון כשעושין פאות צריך לזה הרבה ישוב הדעת וזמן מרווח ולעשות בנחת שלא יגלת ח"ו משיעור הפאות, ובפורים כל אחד ואחד טרוד הרבה במצות היום ויש לחוש שלא יעשה כדבעי, ובתענית אסתר לא יעשו התגלחת דאע"ג דבתענית ציבור מותר לגלח ראשו כמו שהוכחתי בשבט הקהתי (ח"א סימן קפא), מכל מקום תגלחת של מצוה בשביל לעשות פאות דהוי תגלתת של שמחה, מסתבר דאין כדאי לעשות בתענית ציבור, דלא הוי סימנא טבא לכן נראה דיעשו התגלחת אחרי פורים דמשום סיבה כל שהוא מאחרין התגלחת כנ"ל".
  1. **מיקל**.
     1. הגר"א נבנצל שליט"א (מציון תצא תורה ח"ב ).
     2. נטעי גבריאל (תגלחת הילדים פרק י' סעי' ה', הע' ו') – "אם מלאו לילד שלוש שנים בפורים, מותר לספרו בפורים. [אף שאין נכון להסתפר בפורים כמ"ש בנט"ג פורים פרק ע"ו ס"ז, מ"מ לצורך מותר, שאפי' בחוה"מ מותר כמ"ש בשע"ת סי' תקל"א ס"ז]".
     3. אורחות בן שלוש (סי' ג' סעי' ה') – "פורים כשחל יום התגלחת ביום פורים מותר לגלחו".
     4. דברי אור (ח"ד סי' נ"ה הע' ה') – "מותר לעשות בפורים תגלחת לקטן".
  2. מראי מקמות – בית מתתיהו (גם אני אודך ח"ה סי' י"א אות ה', אליבא דהלכתא גליון צ"ז עמ' קט"ז טור ג').