67 חם מקצתו חם כולו - רשימות
קטגוריות: ש_ס / מא חולין / חולין - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים / תערובת תשע_ד

יום ב' כ"ו אייר תשע"ד

א] סמ"ק מ' רי"ג, ז"ל, כשתוחבין כף חולבת בקדרה של בשר או להפך משערין בכל מה שנתחב בקדרה של בשר דלא ידעי כמה דנפיק מיני', אבל מה שלא נכנס ברוטב אין אוסר ואפי' בכלי מתכות, אבל לענין הגעלה צריך להגעיל כולו כדאמרינן בפרק דם חטאת בישל חטאת בישל איסור במקצת כלי צריך הגעלה בכל הכלי, עכ"ל, וזה להדיא כד' המג"א, דאף דלהפליט אין מפליט אלא מה שבתוך הרוטב, מ"מ להבליע ה"ז מבליע אף במה שאינו בתוך הרוטב.

ובזה מתפרש דינא דהסמ"ק בטיפת חלב בנפלה שלא כנגד הרוטב, דלכאו' ילה"ע, דמ"ט לא ניחוש דתחילה נתפשט שלא כנגד הרוטב ונעשה חנ"נ, ואח"כ בהתפשטות שני' נתפשט לתוך הרוטב, - ואין לומר דממ"נ אם נתפשט נתפשט כבר בהתפשטות הראשונה, שהרי דעתו דאף אם אינו מפעפע בכל הכלי, מ"מ ה"ה מפעפע במקצת, וא"כ אפשר דבהתפשטות הראשונה נתפשט במקצת הכלי עד מעל הרוטב, ובהתפשטות השני' נתפשט לתוך הרוטב, ובפשוטו צ"ל, דלהצד דאינו מפעפע בכל הכלי, הרי דכל הא שהוא מתפשט במקצת, הוא רק בהתפשטות הראשונה שעדיין לא נבלע בכלי, - ולהסמ"ק לטעמי' ניחא, דלהפליט אין מפליט אלא מה שכנגד הרוטב, וע"כ אם לא נתפשט בהתפשטות הראשונה, אף אינו מתפשט בהתפשטות השני'.

אך צ"ע דלפ"ז תיקשי בדינא דבישל במקצת הכלי דבתרומה אין טעון הגעלה אלא מקצת הכלי, ולהצד דבישול מפעפע בכולו, מ"ט אין כולו צריך הגעלה, וליכא למימר דהוא משום דכבולעו כך פולטו, שהרי להפליט אינו מפליט אלא ממה שכנגד הרוטב.

והנה אמנם בד' הגר"א באו"ח סימן תנ"א מבו', דאף דאמרינן דלהפליט אינו מפליט רק מכנגד הרוטב, מ"מ שפיר מהני הגעלה למקצתו מדינא דכבולעו כך פולטו, ודלא כמש"כ המג"א שם, ולא נתפרש בדבריו הטעם בזה, וכנראה הוא משום דכח ההגעלה עדיף, ואך דלפ"ז יהא דינא דכף שתחב לתבשיל, רק כשאין בתבשיל זה לכח הגעלה דאינו מעלה רתיחות, ולא נתפרש לזה, וצ"ע.

ובעיקר דינא דבישל במקצת הכלי דסגי בהגעלה במקצתו, שכתבו האחרונים דהוא משום דכבולעו כך פולטו, צ"ע, דעכ"פ להמפרשים דהא דבישל במקצת הכלי אוסר את כל הכלי, הוא רק כשנתחמם כל הכלי, היאך יהני הגעלה למקצת הכלי, והרי אין כל הכלי מתחמם ע"י הגעלת מקצתו,[[1]](#footnote-2) ובאמת החוו"ד בסימן צ"ב כתב כן דאם הי' כל הכלי חם, ל"מ הגעלת מקצתו, ולא פירש היאך זה מתישב עם מש"כ לעיל מינה לפרש לדינא דבישל במקצת הכלי דסגי בהגעלה במקצתו, דהוא משום דכבולעו כך פולטו.

והגרע"א בגליון סימן קכ"א נקט דגם אם נתחמם כל הכלי, מהני הגעלה למקצתו, ובכה"ג הוא שכתב הרמ"א דכבולעו כך פולטו, וצ"ע דהיאך מהניא ההגעלה, הרי ע"י ההגעלה לא נתחמם כולו, וכנראה מכוון הגרע"א דמהני לו הגעלה כמשההו במי ההגעלה עד שכולו מתחמם, או דמהני לו הגעלה ע"י שיחממו תחילה ע"ג האש, ואח"כ יתן מקצתו לתוך מי ההגעלה, וצ"ע בסתימת דבריו.

שוב נתבוננתי די"ל בזה, שהרי באמת חזינן דאיכא גווני דמהני הגעלה בכלי ראשון שאינו על האש והיס"ב, אף דבכה"ג אין הכלי הנגעל מתחמם לחום דהיס"ב, שהרי המים עצמם אין חומם אלא חום דיס"ב, ואין בכחם לחמם את הכלי לחום זה, והרי דלהגעלה ל"ב שיתחמם הכלי, אלא סגי במה שנתנו בתוך מים חמים בחום הראוי להגעלה, - ולפ"ז י"ל דכיון דאמרינן חם מקצתו חם כולו, וכח החום דהמים שולט על כל הכלי, ע"כ שפיר מהני זה להגעלה אף שלא נתחמם שאר הכלי, ואכתי צ"ע בזה.

אך בעיקר הדבר צ"ע אם באמת מהני ההגעלה בלא שנתחמם הכלי, ולכאו' זה תליא בהפלוגתא שנת' בדברינו בדין עילאה ותתאה, אם חם מפליט מן הצונן, ולד' הרמב"ן דמים יש בהן כח מיוחד להפליט, י"ל דע"כ הן מפליטין אף מן הצונן, וצ"ע בזה.

ועכ"פ לפ"ז י"ל כן בד' הש"ך, שכתב בסימן קכ"א דאינו מבליע ומפליט בכולו, ולא פירש היאך יישב לדינא דסימן צ"ב, ולכאו' צ"ל כדרך הפמ"ג ודעימי' דשאני היכא שנתחמם כולו מהיכא שלא נתחמם כולו, ועי' פמ"ג בסימן צ"ד שהוכיח כן מד' הש"ך בסימן ס"ט סקס"ד דהיכא דנתחמם כולו ה"ה מפליט מכולו, ובאמת הדגמ"ר בסימן ס"ט תמה בזה ע"ד הש"ך, ולא ניח"ל לחלק בין היכא שכולו חם מצ"ע, להיכא שאינו חם אלא מכח הא דחם מקצתו חם כולו, עיי"ש, ועי' גם בשפ"ד סימן צ"ז סק"ב שכתב כן בדעת הש"ך, וגם בחוו"ד סימן ס"ט סקכ"ב כתב כן בדעת הש"ך בסימן ס"ט שם, - אך צ"ע דא"כ מאי קשיא לי' להש"ך בסימן קכ"א, ומ"ט לא פירש ד' הרמ"א לגונא שנתחמם כולו, ולפי הנ"ל י"ל, דס"ל דבע"כ דלא איירי הרמ"א בכה"ג, דבכה"ג ל"מ לו הגעלת מקצתו, משום דע"י הגעלה אין כולו מתחמם.

ויש להוסיף, די"ל דאי"ז דוחק להעמיד ד' הרמ"א בסימן קכ"א בגונא שלא נתחמם כולו, שהרי בשו"ע שם מבו' דהא דנאסר כל הכלי הוא משום דחם מקצתו חם כולו, ואם נתחמם כל הכלי א"צ בזה לדינא דחם כולו, שהרי בפועל הוא חם, ואף בשאר כלים הוא כן, ואמנם אי"ז מוכרח, די"ל דהמכוון להמציאות דחם כולו, דמכח זה נתחמם כל הכלי בפועל, וע"כ מתפרשים הדברים כשלא נתחמם כל הכלי, ואדרבה אם נתחמם כל הכלי מודה הרמ"א דל"מ הגעלת מקצתו, ושפיר הק' המג"א ע"ד הרמ"א בזה, ודו"ק.

וע"ד דקדוק זה כתב הגרע"א בגליון או"ח סימן תנ"א, מלישנא דהשו"ע בסימן צ"ד די"א דבכלי מתכת חם מקצתו חם כולו, והרי דאם חם כולו בפועל צריך ס' כנגד כולו, וה"נ יש לדקדק בד' השו"ע בסימן קכ"א.

או"ז ע"ז סימן רע"ג דבתוחב כף של מתכת, צריך לשער כנגד כולה, משום דחם מקצתו חם כולו.

1. אך להסוברים דאף אם לא נתחמם כולו חשיב כחם לכל דבר מכח הא דחם מקצתו חם כולו, י"ל דשפיר מהני זה להגעלה, ואכתי הוא חידוש, שהרי כתב היד יהודה דאף דבגמ' לא נתפרש דחם מקצתו חם כולו מהני להבליע ולהפליט, מ"מ ס"ל להראשונים מסברא דנפשייהו דכיון דכח החום דמקצתו שולט בכולו, אף מהני זה להבליע ולהפליט, אך לכאו' אף שה"ז מועיל להבליע ולהפליט, מ"מ מהיכ"ת נימא דהוי זה כחום גמור, וא"כ לא חשיב "כבולעו כך פולטו", ולא עדיף מכלי שבלע איסור בכלי ראשון שכתבו הראשונים דל"מ לו הגעלה ע"י עירוי אף אם עירוי ככלי ראשון, משום דאי"ז כבולעו כך פולטו. [↑](#footnote-ref-2)