סי_ צא - הכון
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / אורח חיים - דור המלקטים

*הִכּוֹן לִקְרַאת אֱלקיךָ יִשְׂרָאֵל* ***(עמוס פרק ד' פסוק י"ב)***

***סימן צ"א***

1. ***אזור - סעיף ב'.***
2. ***גילוי ראש - סעיף ג'.***
3. ***כובע - סעיף ד'.***
4. ***חליפה - סעיף ו'.***
5. ***קריאת שמע.***
6. ***אזור - סעיף ב'.***
   1. *משום שלא יהא לבו רואה את הערוה* ***– מחזור ויטרי (תוס' שבת דף י. ד"ה טריחותא).***
      1. *עדיין יש מצוה* ***– עי' הרא"ש (שבת פרק א' סי' י"ט), נחלת צבי (ס"ק ב'), תורת יקותיאל (מהד"ק סי' כ"ט), מנחת יצחק (ח"ה סי' מ"א אות ה'), חמד שלמה (ח"ב סי' צ"א ד"ה הנה).***
      2. ***אין שום מצוה – דברות משה (שבת פ"ק הע' נ"ה ד"ה והנה רבא).***
   2. *משום הכון* ***– ס' התרומה (טור סי' צ"א), ר"ן (שבת דף ד. ד"ה ומהא), הג' מיימוניות (תפילה פרק ה' אות ח'), רבינו פרץ (סמ"ק סי' י"א אות קכ"ד), מחבר (סעי' ב'), פוסקים.***
   3. *לשיטתו, אם מותר להתפלל אם לבו רואה את הערוה* ***– ב"ח (ס"ק ד'), מגן גבורים (שלטי גבורים סעי' ב'), מאמר מרדכי (ס"ק ג'), מלא הרואים (שבת דף י.), דברות משה (שבת פ"ק הע' נ"ה), חמד שלמה (ח"ב סי' צ"א ד"ה והעיר).***
   4. *רק מי שרגיל לחגור כל היום****.***
      1. *בלשון י"א* ***– ר' ירוחם (נתיב ג' ח"ד, כ"ו-ד'), הו"ד בב"י (ס"ק ב'), עולת תמיד (ס"ק א'), מהר"א אזולי (על לבוש ס"ק ב'), מ"ב (ס"ק ד', עי' שעה"צ ס"ק ג').***
      2. *סתם* ***– מג"א (ס"ק א'), א"ר (ס"ק ב'), מקור חיים (חו"י אות ב'), גר"ז (סעי' ב'), ח"א (כלל כ"ב סעי' ח'), בא"ה (ס"ק א'), מגן גבורים (אלף המגן ס"ק א'), ערה"ש (סעי' ד'), כף החיים (ס"ק ד'), הלכה ברורה (סי' צ"א עמ' רע"ח).***
      3. *מידת חסידות אף בכה"ג –* ***מגן גבורים (אלף המגן ס"ק א'), פתחי עולם (ס"ק ג'),******מ"ב (ס"ק ד'), עי' ערה"ש (סעי' ד'), כף החיים (ס"ק ד'), מנחת יצחק (ח"ה סי' מ"א אות ו') הלכה ברורה (סי' צ"א עמ' רע"ח), תורת יקותיאל (מהד"ק סי' כ"ט, וחולק על רבינו ירוחם).***
      4. *אין הידור בזה"ז* ***– בני ציון (ס"ק ב'), הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה פרק י"א הע' מ"ה אות ד'), תשובות והנהגות (ח"א סי' ס"ט).***
      5. ***מראי מקומות – אג"מ (או"ח ח"ב סי' ע"ו ד"ה ומה), קהלות יעקב (קריינא דאגרתא ח"ב סי' פ"א), אז נדברו (ח"ח סי' מ"ב-מ"ג, בית ברוך ח"ב מלואים עמ' שצ"ה).***
      6. ***דעת המחבר – בני ציון (ס"ק ב'), הלכה ברורה (ח"ה עמ' רע"ח), ילקוט יוסף (כיבוד אב ואם ח"ב עמ' קכ"ד).***
      7. ***"****שהם מתכוננים לתפילה ע"י מה שהם מכפתרים את כפתורי החליפה שלהם****" – הגר"י קמנצקי זצ"ל (במחיצת רבינו עמ' מ"ו)***
   5. *רק שמו"ע* ***– ר"ן (שבת דף ד. ד"ה ומהא), רבינו פרץ (בסמ"ק סי' י"א אות קכ"ד), הג' מיימוניות, מחבר (סעי' ב'), פרישה (שם ס"ק ג'), פוסקים.***
      1. *האם יש דין הכון לקריאת שמע* ***– פירות תאנה (שבת סוף דף ט:).***
   6. *לבו רואה את הערוה בשאר ברכות****.***
      1. ***אסור – רבינו פרץ (סמ"ק סי' י"א אות קכ"ד), הו"ד בהג' מיימוניות, הו"ד בב"י (ס"ק ב'), תוס' (ברכות דף כה:), רא"ש (ברכות פרק ג'), הו"ד בדר"מ (ס"ק א'), פוסקים.***
      2. ***מותר – רש"י (או"ז סי' קכ"ח, כלבו סי' י"א), מחזור ויטרי (תוס' ברכות דף כה: ד"ה והרי).***
   7. *ל"מ ברמב"ם* ***– פמ"ג (א"א ס"ק ב'), מאמר מרדכי (ס"ק ד').***
   8. *אם מותר לצאת בחגורה של תפילה בשבת במקום שאין עירוב****.***
      1. ***מותר – קנין תורה (ח"ב סי' נ' סוף אות ג') מנחת יצחק (ח"ה סי' מ"א), הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה פרק י"א הע' מ"ה אות ד').***
      2. ***אסור,*** *אא"כ הלישה צריך להם* ***– אג"מ (או"ח ח"ב סי' ע"ו, ח"ג סי' מ"ו, ח"ד סי' ק"א אות ה', יו"ד ח"ב סוף סי' ל"ה), ברית עולם (מלאכת הוצאה, בשו"ת אז נדברו ח"א סי' ס"ט, ח"ג סי' ל"ג אות א', ח"ה סי' כ"ג), שבת בית (ארטסקרול, עמ' קי"ח).***
      3. ***מראי מקומות – ארחות רבינו (ח"א עמ' קל"ה), ילקוט יוסף (שבת סי' ש"א סעי' ה'), באר שרים (ח"ג סי' ס"ח), פסקי תשובות (סי' ש"א אות י"ד), באר משה (ח"ג סי' ס"ד).***
   9. *האם כשמתפלל אצל חסידים צריך ללבוש גארטל****.***
      1. ***מראי מקומות – אג"מ (מסורת משה או"ח אות נ"ז).***
   10. ***מראי מקומות – משנת יעקב (מדע אהבה עמ' קע"ו), זקן אהרן (ח"ב סי' ו' ד"ה וכן), חזו"א (דינים והנהגות פרק ד' אות ב', "היה אוזר אזור לתפילה"), ח"ח (ארטסקרול, עמ' תשמ"ז בהג"ה), הגרח"ק זצ"ל (דעת נוטה, הל' תפלה תשובה ק"י - תשובה קי"ב), אשי ישראל (פרק י' סעי' ז'), מנהג ישראל תורה (סי' צ"א אות א').***
7. גילוי ראש - סעיף ג'.
   1. **בדיעבד: לכל ברכות**.
      1. יצא – פמ"ג (פתיחה להל' ברכות אות ו', "ויראה דיעבד יצא אף בבירך הוא גופא בגילוי הראש, עיין סימן צ"א [סעיף ג]"), ערה"ש (סי' ר"ו סעי' ו'), הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק ב' סעי' ט"ז, שלמי ברכה עמ' נ"א), אז נדברו (ח"ג סוף סי' ה'), הגרח"ק ***זצ"ל*** (נזר החיים עמ' קע"ה אות ל"ח), עלינו לשבח (ח"ב סוף תשובה ל"ג), ותן ברכה (עמ' י"ז), פסקי תשובות (סי' ר"ו אות י', סי' ב' אות י'), שערי הברכה (פרק י' סעי' כ"ד).
      2. מראי מקומות – אג"מ (או"ח ח"ד סי' מ' אות י"ד), אור לציון (ח"ב פרק ז' הע' י"ג).
      3. נ"מ: לחנך קטנים, או לענין קירוב ורחוקים.
   2. **נשים: כיסוי ראשן בשעת ברכות**.
      1. מחמיר.
         1. ראבי"ה (ח"א ברכות סי' פ"ב) – "ושמעינן מהכא דאיש ואשה הטובלים יכולים לעכור המים ברגליהם ולברך על הטבילה, ובלבד שיתכסה גופם בהם, **ותכסה שערה בבגד**. ותברך עובר לעשייתן, דהא נדה קוצה לה חלה ומברכה".
         2. עי' רע"א (קובץ מפרשים במכון ירושלים יו"ד סי' ר', כתובות (כחול) סוף דף עב.) – "לכאורה לא הבנתי מדוע לא כתבו שצריכה ג"כ לכסות ראשה, דלדעתי הקלושה באשה נשואה אם מברכת בגילוי ראש יותר האיסור מבאיש, כיון דבאשה פריעת ראשה מדאורייתא אסור, אבל באיש אינו אלא מדת חסידות ואפילו הכי אסור להזכיר השם בגילוי ראש מדינא מכל שכן באשה דאינה רשאית לברך בגילוי ראשה, וצל"ע".
         3. חסד לאלפים (או"ח סי' ב' סעי' ח') – "וצריכות להיזהר בזה הנשים הטובלות לעניין ברכת הטבילה".
         4. עי' בן איש חי (שנה ב' פר' שמיני אות י"ט) – "וטוב להניח סודר על ראשה בשעת הברכה, ותסיר אותו חברתה מעליה אחר הברכה ותטבול".
         5. ישכיל עבדי (ח"ז השמטות לאו"ח ס"ס א') – "חסד לאלפים ...".
         6. שפע טהרה (סי' ר' ס"ק ב') – "בעת הברכה מכסה ראשה במטלית".
         7. עי' ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק ב' ס"ק כ"ח, הע' פ"ח, שלמי ברכה עמ' נ"ג) – "אבל בנשואות אף כשהן בחדרי חדרים וליכא טעמא דצניעות, המנהג לכסות הראש לתפלה וברכות. [וכן בגרושה שהתיר לה חכם בשעה"ד גדול שלא לכסות ראשה, הורה רבנו דמ"מ תקפיד על כיסוי בשעת תפלה וברכות]".***
         8. יביע אומר (ח"ו או"ח סי' ט"ו, יחוה דעת ח"ה סי' ו') – "לנשואות שחייבות לכסות ראשן כשיוצאות לרשות הרבים, שכולם חייבים בכיסוי הראש בעת שמזכירים שם ה' בתפלה ובברכות ובקריאה בתורה".
         9. פותח שער (סי' כ"ג סעי' ט"ו) – "ואעפ"י שלא נמצא כתוב מ"מ כנראה דמנהג פשוט לכסות ראשה במטפחת בשעה שמברכת".
         10. עי' הגרי"מ שטרן (אוצרות הטהרה פרק ו' סעי' קי"ד) – "דמצד הדין אין צריך לכסות, אך טוב לכסות משום כבוד הברכה".
         11. נטעי גבריאל (ח"ג פרק כ"ו סעי' י"ז) – "בשעת אמירת היה"ר תכפה את ראשה כמו בשעת הברכה".
         12. ***עי' הליכת בת ישראל (פרק ה' סעי' ג'. באנגלית, סעי' ה').***
         13. ילקוט יוסף (סי' צ"א סעי' ח', קיצור שו"ע סי' צ"א סעי' ח') – "נשים נשואות שחייבות לכסות ראשן כשיוצאות לרשות הרבים, אסור להן לברך ולהתפלל בביתן בלי כיסוי הראש".
         14. ***פתחי תשובות (***יו"ד סי' ר' ***ד"ה כתבו) – "צריכות".***
         15. ***פסקי תשובות (***סי' ר"ו ***אות י', סי' ב' אות ב' ד"ה ונשים) – "ונשים נשואות ג"כ חייבות בכיסוי ראשן בשעת תפילה וברכה, ואפילו נמצאות בחדרי חדרים, אבל לענין בתולות המנהג שאינן מכסות ראשן ואף לא בשעת תפילה וברכות".***
      2. מיקל.
         1. הגריש"א זצ"ל (הערות במסכת כתובות דף עב: ד"ה פרוע) ***– "הקשה הרעק"א ... ולכאו' מה שדימה כיסוי הראש של אנשים לנשים צ"ע טובא דא"כ לדבריו לא שייך לחלק בנשים בין נשואות לבתולות, ויוצא שכולם חייבות לכסות ראשן דהרי לגבי אנשים ליכא שום חילוק ביניהם, ולא מצינו זה בשום פוסק, אלא אדרבא מבואר בדבריהם שרק נשים נשואות מכסות ראשן, ועוד דהרי משנה מפורשת לעיל (ריש פ"ב) דסימן בתולה שיוצאת לחופה וראשה פרוע, הרי שזה הי' סימן לבתולה שראשה מגולה,*** *אלא ודאי דשני דברים הם* ***דכיסוי הראש של אנשים הוא ענין של הכנעה משא"כ של נשים הוא ענין שזה ערוה שמביא לידי הרהור וילפינן הא מקרא דד"ק וא"כ לגבי עצמן אי לא הוה ערוה ממש לא צריכות לכסות כדמבואר במשנה דערומה היא וחברתה קוצות חלתן ערומות דלא שייך בהם גדר הרהור ומצד כיסוי ראש של אנשים לא שייכא בנשים כמו שחזינא בפוסקים בסתמא דלא שייך ענין זה בנשים".***
      3. מראי מקומות – קנה בשם (אוצרות הטהרה פרק ו' הע' ש"א ד"ה וכן), ***פתחי הלכה (ארטסקרול, נדה ח"ב ריש עמ' ת"ו),*** פרי טהרה (סי' ר' סעי' ג', "יש הנוהגות"), שערי הברכה (פרק י' סוף הע' ס"ו).
         1. ***חוט שני (נדה*** סי' ר' ***ס"ק א' אות ד', שעה"צ ס"ק ד') – "צ"ע אם נשים צריכות לכסות שער ראשן בשעת ברכת טבילה, כיון שלא מצינו שצריכה לכסות. [הראני ח"א מש"כ הבן איש חי ...*** *ויסוד הדברים* ***דכיון שהם נשואות ומכוסות שערן אפשר שיש כאן איזה חסרון בכבוד הברכה, כיון דתמיד שערן מכוסה, אבל בתולות שאינן מכסות שערות ראשן, אין כאן חסרון בכבוד הברכה, וכיון שכך נהגו הבתולות לא לכסות ראשן אף בשעת ברכה, אין להם לכסות שערותיהן בשעת ברכה דהמנהג הוא הקובע]".***
         2. לבושי עז (סי' ר' ס"ק ד') – "יש הנוהגות להניח איזה כיסוי על ראשן כעין כיפה בשעת הברכה, והיינו לכבוד הברכה".
         3. חיי הלוי (ח"א סי' ע"ח אות ג') – "ויש נוהגין גם לכסות הראש במטפחת משום כבוד הברכה".
         4. הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל) -

Is a married woman allowed to make a beracha with her hair uncovered? What about in front of other woman with their hair uncovered - like by the beach?

R' Y. Berkovits wrote: 1) Yes. There is a Chida that assurs, while everyone else is mekil. In Yerushalayim, where a lot of the minhagim come from the Chidah, the mikvoas offer the women towels so that they can cover their hair for the beracha. Outside of Yerushalayim, I am unaware of Ashkenazim being machmir for this. 2) B’pashtus it’s a machlokes Rishonim if a woman can make a beracha in front of another woman’s mekomos hamechusim (excluding makom ervah mamash). The Rama (75:1) says that the Rosh is machmir, and the MB brings from the poskim that the minhag is to be mekil.

1. ***כובע - סעיף ד'.***
   1. *יחידות בכובע או בציבור בלי כובע****.***
      1. ***יחידות –*** ***הגרח"ק זצ"ל (שאלת רב ח"ב פרק ו' אות צ"ה, נקיות וכבוד בתפילה עמ' ר"ח אות קכ"ב [לשונו מובא לקמן], דעת נוטה הל' תפלה תשובה נ"ט, "לא יתפלל בלי כובע וחליפה"), הגר"י זילברשטיין שליט"א (קונ' קיצור הלכות שלא לעבור כנגד המתפלל עמ' ה' אות י"ג, "ומוטב להתפלל ביחידות עם כובע ומעיל מאשר להתפלל בצבור בלי כובע ומעיל").***
      2. ***בציבור – הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק ב' סעי' ט"ו, לשונו מובא לקמן), הגריש"א זצ"ל (אבני ישפה עמ' מ'), תפילה כהלכתה (פרק ז' סעי' ל"ג), נקיות וכבוד בתפילה (פרק י"א סעי' ה'), חיי היומיומי (ארטסקרול, פרק ה').***
2. ***חליפה - סעיף ו'.***
   1. ***מחבר (סעי' ו') – "דרך החכמים ותלמידיהם שלא יתפללו אלא כשהם עטופים".***
      1. ***שלאו דוקא ת"ח אלא ה"ה כל אדם – כה"ח (ס"ק כ"ו), חיי היומיומי (ארטסקרול, פרק ה' הע' ו').***
   2. *על כנפיים, או צריך לובש כרגיל****.***
      1. ***אין הקפדה.***
         1. ***חזו"א (ארחות רבנו ח"א ריש עמ' קל"ח, ח"ג עמ' ר"ז אות ז') – "הגרח"ק שליט"א [זצ"ל] שאל את מרן החזו"א זצוק"ל אם מותר להתפלל כשהוא לבוש במעיל בלי שיכניס את הידים לשרוולים וענה לו מרן*** *אני מתפלל כך****".***
         2. ***הגרח"ק זצ"ל (נקיות וכבוד בתפילה פרק י"א הע' ד', עמ' רי"א אות קל"ז) – "האם מותר להתפלל כשמעילו מונח על כתיפיו תשובה: מותר".***
      2. ***נכון לובש כרגיל.***
         1. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק ב' ס"ק כ"ג) – "אין ראוי לאדם בריא להתפלל כשמלבושו העליון תלוי על כתפיו, שהרי בשעה שמדבר עם אנשים חשובים אינו עומד כן".***
         2. ***הגריש"א זצ"ל (פניני תפילה עמ' ס"א) – "זה לא נקרא 'היכון'".***
         3. ***נקיות וכבוד בתפילה (פרק י"א סעי' ד') – "ואין ראוי שהמעיל יהיה מונח על כתיפיו".***
         4. ***חיי היומיומי (ארטסקרול, פרק ה').***
   3. *מחמת תפילין, לובשים את המעיל העליון שלא כדרכו****.***
      1. ***חסרון.***
         1. ***כה"ח (סוף ס"ק כ"ו) – "ועיין חסד לאלפים שם ומה שכתב עליו היפה ללב ז"ל אות ו'. ועל כן במקום שמלבוש העליון שלהם מקום הזרועות הם צרים וצריך לחלצם מפני לבישת התפילין, צריך לחזור וללבשם אחר כך, כי אין כבוד לעמוד כך לפני המלך ולהתפלל יד חולצת ויד לובשת, או יעשה להם קרסים כדי שלא יצטרך לחולצם ולחזור ללבשם אלא יתיר הקרסים".***
         2. ***אמת ליעקב (הע' קט"ז) – "ולכן אין הדעת נוחה מאלו הנוהגין בתפלת שחרית שמחמת התפילין של יד לובשים את המעיל העליון שלא כדרכו, דזה חסרון בדין עיטוף בתפלה".***
         3. ***תשובות והנהגות (ח"א סי' ס"ב) – "אמנם נראה בזה דבר חדש דנוכחתי שדוקא הלובשים חגורה בבוקר לתפלה, לפעמים כשיש להם תפילין של יד אין מקיימין הכון, שמצד אחד לובשים חגורה, אבל מצד שני כיון שאין יד שמאל עם התפילין נכנסת להשרוול של המעיל, אז הבתי ידים מונחים חציים על הכתף, ואין זה דרך כבוד שייכנסו אל המלך, וחייבים מדין הכון ללבוש הבגד עליון (חליפה) כדרכו בבתי ידים לפנים ועם הכפתורים סגורים, ואז הוספת החגורה מדת חסידות, אבל ללבוש הבגד גופא כדרך עראי שאין נכנסין למלך, והיינו שמונח עליו בלי שיכניס היד לבית הזרוע כלל, ורובא דרובא הנוהגין להתפלל בחגורה בבוקר מלובשים כן, ובזה גופא ביטלו מצות הכון, ואם כן אין קיום מצות הכון אף שלבוש אז בחגורה, ויש לתמוה שלא העירו בזה, שבקל יכולים לתקן ולקיים מצוה זאת כהלכתה. (והלובשין בלא חגורה, אף אם לא מכניסים היד להשרוול, לכה"פ מניחים על הכתף, אבל הרוצים לחגור מעבירין המעיל מתחת לכתף השמאלי, ובזה יותר גרע)".***
      2. ***אין חסרון.***
         1. ***הגריש"א זצ"ל (פניני תפילה עמ' ס"א, שלהי דקייטא סי' פ"ט אות ג') – "הנהגת רבינו (הגריש"א) [זצ"ל] (שליט"א) שבתפילת שחרית - שמניחים תפילין - לובש המעיל העליון (חליפה) בלי להכניס היד בשרוול השמאלי. אלא קושר אותו צמוד לגופו ע"י הגרטל. ונשארת היד השמאלית בחולצה בלבד.*** *ובראש חודש נשאר כך גם בתפילת מוסף****, אע"פ שכבר חלץ התפילין".***
         2. ***עי' מנהג ישראל תורה (אות ד' ) – "יפה ללב ... בכף החיים ... אין נזהרין בזה, ויש לומר דכיון דקשה ללבוש הבגד עליון על התפילין הוי כמצותו בכך וגם אם היה נימוס כזה לפני השרים היה עושים כך, וזכר לדבר כמו דאסור לברך כנגד הערוה אעפ"כ במילה דמצותו בכך מותר".***
      3. ***מראי מקומות – חיי היומיומי (ארטסקרול, פרק ה' הע' ו', "אין העולם נזהרים בזה").***
   4. *יחידות בחליפה או בציבור בלי חליפה****.***
      1. ***יחידות.***
         1. ***הגרח"ק שליט"א (שאלת רב ח"ב פרק ו' אות צ"ה, נקיות וכבוד בתפילה עמ' ר"ח אות קכ"ב, דעת נוטה הל' תפלה תשובה נ"ט [לשונו לעיל]) –*** ***"מי שאין לו כובע וחליפה ואם ילך להביא יפסיד תפלה בציבור, האם מותר לו להתפלל בלי כובע וחליפה. תשובה: לא יתפלל בלי זה".***
         2. ***הגר"י זילברשטיין שליט"א (קונ' קיצור הלכות שלא לעבור כנגד המתפלל עמ' ה' אות י"ג) - לשונו מובא לעיל.***
      2. ***בציבור.***
         1. ***הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק ב' סעי' ט"ו) – "והרגיל לילך בכוכע ובמלבוש עליון ונזדמן לבית הכנסת ללא מלבושים אלו, לא יתפלל בלעדיהם אלא-אם-כן לא ימצא מנין אחר לתפלה, שאז אין להפסיד מעלת תפלה בצבור משום מצות הכון בלבד".***
         2. ***ששכ"ה (אשי ישראל פרק י' הע' ט"ו) – "דאם הציבור מתחילים להתפלל ואין לו מעיל, עדיף להתחיל אתם ביחד שמו"ע, מלהמתין עד שיהיה לו את מעילו ומשום מעלת תפילה בציבור".***
         3. ***חיי היומיומי (ארטסקרול, פרק ה').***
   5. *לסגור את הכפתור חליפה****.***
      1. ***הגרח"ק זצ"ל (לחושבי שמו עמ' רט"ו תשובה ו') – "שאלה: האם יש ענין לסגור את כפתורי החליפה בשמו"ע. תשובה: כן".***
3. ***שאר דברים.***
   1. ***הגרח"ק זצ"ל (ויכתוב מרדכי עמ' שס"ט אות של"ו) – "א' שחזר מהעבודה, ולבוש בגדי עבודה, האם עדיף שיתפלל במנין עם בגדי העבודה, או ביחיד עם בגדים מכובדים. תשובה: במנין".***