מזוזה יד רפו
קטגוריות: כללי / שיעורי הרב צבי ובר / יורה דעה / מזוזה

**שיעורי הלכה**

**הדינים הנידונים**

* **הסיר את הדלת והחזירה, ודין תעשה ולא מן העשוי.**
* **בית שיש לו כמה פתחים.**
* **חור הכניסה לגג.**
* **חיוב מזוזה במעליות.**

*שיעור יד*

**מזוזה [יו"ד סי' רפו]**

**ממורינו הגאון רבי רפאל צבי ובר שליט"א**

שיעורים שנמסרים בבית הכנסת בית תפילה נוה יעקב ירושלים מוצאי שבת בשעה 10:00 · נכתב ע"י א.ה. והיה לעיני מו"ר שליט"א

## הסיר את הדלת והחזירה אם צריך לחזור ולקבוע את המזוזה

[המשך סעיף טו] **נתבאר** בשיעור הקודם (שיעור יג) דעת הרמב"ם שבית שאין בו דלתות פטור ממזוזה ואף שרוב הראשונים חולקים על הרמב"ם וכן פסק השו"ע שחייב במזוזה, מ"מ הש"ך חשש להרמב"ם ולכך פסק שיקבע מזוזה בלא ברכה (ועי' במזוזות ביתך שתמה, שכיון שרוב הראשונים פליגי על הרמב"ם איך שרי לו שלא לברך), וכשיתן דלת כיון שלהרמב"ם הוי תעשה ולא מן העשוי צריך להסיר את המזוזה ולחזור ולקבוע אותה.

**והנה** לפי דברי הש"ך לכאורה יצא הדין שכל פעם שמסיר את הדלת כדי לתקנה וכדו' יהיה משום תעשה ולא מן העשוי, וצריך להסיר המזוזה ולחזור ולקבוע אותה, וכן באמת כתב הכתב סופר לעשות כן, מיהו מנהג העולם שלא לחשוש לזה.

**אכן** הפתחי תשובה (ס"ק יג) הביא מספר ארבעה טורי אבן דס"ל שכל שנעשה בתחילה בהכשר אין דין תעשה ולא מן העשוי, וחלק שם על הפרי חדש שסובר שיש בזה משום תעשה ולא מן העשוי, וא"כ ה"ה כאן לדעת ארבעה טורי אבן אינו צריך להסיר את המזוזה, ועי' לעיל (שיעור י) שהובא סתירת המשנ"ב בזה. וא"כ לכאורה יש להחמיר להסיר את המזוזה ולחזור ולקובעה כל פעם שנוטל את הדלת וחוזר וקובעה.

**אלא** שיש מקום לבאר מנהג העולם שלא החמירו בזה, דלכאורה אינו מובן איך שרי להוריד את המזוזה אפילו לרגע אחד, והרי כל רגע מחוייב הוא במזוזה ואיך יבטל מצוות עשה. ואף שהש"ך כתב לעשות כן, יש לומר, דבשלמא הש"ך חשש לדעת הרמב"ם, אבל באופן שנעשה בהכשר שמצינו דעות שאין בזה משום תעשה ולא מן העשוי, נמצא שלדעה זו אף להרמב"ם אינו צריך להוריד את המזוזה, ואפשר שלכך עדיף שלא יוריד את המזוזה וליבטל ממצוות עשה, שאי"צ לחשוש בזה משום תעשה ולא מן העשוי.

[סעיף יז] **אם יש בבית הרבה פתחים פתוחים לחצר או לרשות הרבים, ונעשו כולם לכניסת ויציאת בני הבית, כולם חייבים אפילו נתמעטו הדיורים שאין רגילין עתה לצאת ולבא אלא באחד מהם.**

[סעיף יח] **בית שיש לו פתחים הרבה, אף על פי שאינו רגיל לצאת ולבא אלא באחת מהם, חייב לעשות מזוזה בכל פתח ופתח.** הגה: הואיל ונעשו לכניסה ויציאה. מרתף שיש לו פתח מן הרחוב שמכניסין בו יין בחביות גדולות, ויש לו פתח קטן מן הבית שנכנסים ויוצאים בו תמיד, אם הפתח הקטן ראוי למזוזה היא חייבת והגדולה פטורה, ואם אין הקטן ראוי למזוזה הגדולה חייבת והקטן פטור.

## בית שיש לו כמה פתחים

יסוד דין זה הוא מסתירת הגמרא במנחות, שבדף לג ע"א מבואר בגמרא שהיה לרב הונא פתח מבית המדרש לחדרו והיה שם מזוזה, וביארה הגמרא שהוא משום דרגיל הוה, דאמר רב יהודה אמר רב במזוזה הלך אחר הרגיל, ופירש רש"י ז"ל רגיל הוה - רוב הנכנסין לבית המדרש באותו פתח. הלך אחר הרגיל - אם יש ב' פתחים לחדר א' באותו פתח שרגיל לצאת ולבא יותר יניח המזוזה. ומבואר מזה שאם יש לו חדר שיש לו שתי פתחים, אינו צריך ליתן מזוזה בפתח שאינו רגיל. ודין זה נסתר מהא דאיתא שם לד ע"א שחדר שיש לו ד' פתחים חייב ליתן ארבע מזוזות, והקשו בגמרא פשיטא, ותירצו 'לא צריכא אף על גב דרגיל בחד', ומבואר שצריך ליתן מזוזה גם בפתח שאינו רגיל.

**ורש"י** (דף לד.) כתב ליישב ב' תירוצים, ובתירוצו השני כתב בשם הגאונים שמה שאמרו שבאינו רגיל פטור מהמזוזה, היינו שכבר מתחילה אינו רגיל, אבל אם מתחילה נעשה לצורך כולם והיו רגילים בכל הפתחים, אז חייב ליתן מזוזה בכולם אף אם עכשיו נתמעט התשמיש ואינם צריכים לכל הפתחים.

**אולם** דעת הרמב"ם שלעולם צריך ליתן מזוזה בכל הפתחים אף באלו דאינו רגיל, וביאר מה שאמרו בדף לג. שפטור במזוזה בשאינו רגיל, שזה דוקא בפתח שבין בית המדרש לביתו, שאם רגיל ליכנס לביתו משם חייב במזוזה, ואם אינו רגיל ליכנס משם לביתו אינו חייב במזוזה, משום שבית המדרש פטור ממזוזה.

**והנה** בשו"ע סעיף יז מבואר ממש שיטת רש"י בשם הגאונים, שכתב השו"ע שאם יש הרבה פתחים ונעשו כולם לכניסת ויציאת בני הבית חייב ליתן מזוזה בכולם, ומשמע שאם לא נעשו מתחילה לצורך בני הבית אינו צריך ליתן מזוזה באלו שאינו רגיל בהם. אמנם בסעיף יח כתב המחבר כדעת הרמב"ם, שלעולם חייב ליתן מזוזה בכל הפתחים, ולא תלה דין זה בזה שנעשה בתחילה לכניסת ויציאת בני הבית. אכן הרמ"א כתב להגיה שזה דוקא אם נעשו מתחילה לצורך כניסת ויציאת בני הבית, וביאר הגר"א דסובר הרמ"א כרש"י ובא לחלוק על המחבר שפסק כהרמב"ם.

**ונראה** שזה ביאור המשך דברי הרמ"א, שכתב הדין במרתף שיש לו פתח אחד לבית ואחד לחוץ, שרק אותו פתח שבין הבית למרתף חייב במזוזה, והיינו משום שהפתח הרגיל הוא הפתח שבין המרתף לבית. אלא שמדברי הרמ"א עולה חידוש, שדוקא אם הפתח הרגיל חייב במזוזה אינו צריך ליתן מזוזה בפתח שאינו רגיל, אבל אם הפתח הרגיל פטור מהמזוזה מאיזה טעם, שוב מחוייב ליתן מזוזה בפתח שאינו רגיל. ולעניין הדין אינו ברור גדר הדבר מתי הוי פתח שאינו רגיל, ולכך רגילים ליתן מזוזה בכל פתח, ועוד דחיישינן לכתחילה לדעת הרמב"ם.

[סעיף יט] **ארובה שבין בית לעלייה, ועולים לה בסולם ועושים סביב הסולם היקף מחיצות פעמים למטה ברגלי הסולם ופעמים למעלה בראשו, ויש בו צורת פתח במקום שעושין אותו, חייב, ואם עשו למעלה וגם למטה, חייב בשתים.**

## מדרגות מהבית לעליה ויש שם ב' פתחים א' למעלה וא' למטה

**בגמרא** במנחות (לד.) איתא 'איתמר לול פתוח מן הבית לעלייה, אמר רב הונא אם יש לו פתח אחד חייב במזוזה אחת, אם יש לו ב' פתחין חייב בשתי מזוזות'. ופירש רש"י, זהו דרכן ארובה באמצע העלייה ועולין לה מן הבית במעלות ועושין ד' מחיצות סביב המעלות למטה כדי שלא ירד אדם מן העלייה לבית כי אם ברשות בעליה ועושין פתח במחיצות, וכן עושין בני עליה ד' מחיצות סביב הארובה למעלה ובהן פתח.

**ובגמרא** הוכיחו מזה שצריך ליתן מזוזה גם בפתח שאינו רגיל, וצ"ב לפירש רש"י למה נחשב אינו רגיל, והרי כל אחד רגיל בשניהם, ויש שכתבו שהיה עוד פתח מלבד הפתחים שבין הבית לעליה, אבל לא משמע כן ברש"י.

## חור הכניסה לגג אם חייב במזוזה

**והנה** אם יש חור לעליה [כגון בפתחים העשויים לגג] אם חייב במזוזה, ובפת"ש (סי' רפז ס"ק א) הביא מהנודע ביהודה שאינו חייב במזוזה כיון שאינו עומד.

## חיוב מזוזה במעליות

**והנה** מדין זה יש לדון לגבי מעליות דהנה מבואר כאן שצריך ליתן מזוזה גם בפתח שלמטה וגם בפתח שלמעלה, וא"כ גם במעליות יש שטענו שצריך ליתן מזוזה גם בכניסה למעלית למטה וגם ביציאה למעלה. אמנם נראה שאין לחייב במזוזה למטה, דנראה שאינו דומה להאי פתח דעליה, דהתם הפתח התחתון משמש את התחתון שלא יכנס לשם מי שגר בעליה בלא רשותו של התחתון, ולכך חייב במזוזה מחמת התחתון, ובפתח בעליון חייב במזוזה מחמת העליון, אולם באופן שאדם אחד יש לו סולם מהבית לעליה ויש שם שני פתחים, נראה שאינו חייב במזוזה אלא בפתח העליון, שלא מסתבר להחשיב הסולם כבית שער, כיון שמשמש רק למעבר אבל לא ניחא תשמישתיה. וגם נראה שאין שייך להחשיב את הפתח התחתון למעלית כבית שער, כי הוא דבר שאינו קבוע, וכמו שברור שרכב המסיע אותו לביתו אינו נחשב כבית שער, אלא צריך חדר קבוע [וזה ברור שאי"צ ליתן מזוזה במעלית למטה מהצד שיוצא מהמעלית לכיוון היציאה מהבנין כי אין זה אלא פתח לחצר ואי"ז חייב במזוזה אלא כשהוא חצר שנכנסים משם לבית].