68 יש קנין
קטגוריות: ש_ס / מ מנחות / מנחות - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים

יום ד' י"ב שבט תשס"ד

א] בפלוגתא דתנאי??? ואמוראי אם יש קנין לגוי בא"י להפקיע מן המעשר, הנה בפשוטו שורש הנידון בזה, הוא אם מהני קנין הגוי להפקיע קדושת הארץ למצוותי'.

ולכאו' מוכח כן מהא דאמרי' בירושלמי ??? בדין כלאים בקרקע של גוי, דה"ז תלוי בהפלוגתא אם יש קנין, ותוס' גיטין ד?? ותוס' הרא"ש סנהדרין ד?? כתבו דדין שביעית בקרקע של גוי תלי בהפלוגתא אם יש קנין, והרשב"א ב"ק דס"ט כתב דדין ערלה בקרקע של גוי תלי בהפלוגתא אם יש קנין, והנה הרי הא דלמ"ד יש קנין לגוי ה"ז פטור ממעשרות, אמרי' בגמ' גיטין דמ"ז. דילפי' לה מקרא דדגנך ולא דגן גוי, וצ"ע דא"כ מנלן למילף מזה דאף בשאר המצוות התלויות בארץ מהני קנין הגוי להפקיע, וע' תשו' הרא"ש ריש כלל ב' שכתב כן, דכל הא דמהני קנין הגוי להפקיע, הוי רק בתרו"מ דכתיב בהו דגנך, וצ"ב טעם החולקים דמהני קנין הגוי להפקיע אף בשאר מצוות התלויות בארץ, אשר כן מבו' גם בירושלמי, וכבר תמהו האחרונים ע"ד הרא"ש מד' הירושלמי, ע' ??????, דמהיכן ילפי' לזה, ולכאו' צ"ל, דגדר דינא דיש קנין, הוא דפקע קדושת הארץ למצוותי', וע"כ שפיר יש ללמוד בזה שאר מצוות התלויות בארץ מתרו"מ, דכיון דגלי קרא דמהני קנין הגוי להפקיע קדושת הארץ, וע"כ לי"ב חיוב תרו"מ, הרי ממילא דאין נוהג בקרקעו אף שאר מצוות התלויות בארץ.

אמנם לכאו' יש להוכיח מד' הראשונים לא כן, דהנה בפשוטו כל ענין יש קנין ואין קנין, מישך שייך רק במצוות הנוהגות בארץ, דלמ"ד דיש קנין מהני קנין הגוי להפקיע קדושת הארץ, וע"כ לי"ב חיוב מצוות התלויות בארץ, וע' כן בשאג"א דיני חדש סי'??? ובחי' הגר"ח פ"א מתרומות, שכתבו דדין יש קנין שייך רק בדבר שאינו נוהג אלא בארץ.

אמנם מצאנו בד' הרשב"א ב"ק דס"ט שמוכח לא כן, דיעו"ש בד' הרשב"א שפירש דטעמא דר' יהודה דאין כרם רבעי לגוי, הוא משום דיש קנין לגוי בא"י, וכך יש לו קנין להפקיע מידי קדושת רבעי, דנכסיו גמורין הן, ואע"פ שאיסור ערלה נוהג בפירותיו י"ל דמדרבנן הוא, ולדברי ר"ז דירושלמי דאמר דאף ר' יהודה לא אמר אלא בנט"ר שאינו נוהג בסוריא לנכרי, דילמא קסבר דאף ר"י סבר שאין קנין לנכרי בא"י ממש להפקיע מידי קדושת מעשר וכו' וה"ה לקדושת רבעי, אבל בסוריא שהיא כיבוש יחיד יש לו בה קנין להפקיע מידי מעשר ומידי קדושת נט"ר, הא ישראל יש לו כרם רבעי אפי' בסוריא ואפי' בחו"ל כיון שערלה נוהגת בהן וכו', וי"ל דסוגיא דירושלמי במס' מע"ש כר' יוחנן דס"ל הלכה למשה מסיני וכו', עכ"ל.

והנה מפורש בד' הרשב"א דאף דערלה נוהגת בחו"ל, ומסיק הרשב"א שדעת הירושלמי שנוהגת שם מהלל"מ, מ"מ אינה נוהגת בשל גוי, משום הא דיש קנין לגוי, והרי להדיא דמהני הא דיש קנין אף במצוות הנוהגות אף בחו"ל, אך למש"כ המשכנו"י יו"ד סי' ס"ד?? לחדש דערלת חו"ל אינה נוהגת בשל גוי, אין להוכיח מד' הרשב"א, דהגם דערלה נוהגת בחו"ל, מ"מ כד דייני' שתנהג בשל גוי היינו רק מדינא דערלת א"י, וע"ז שפיר מהני דינא דיש קנין להפקיע מקדושת הארץ, וממילא לי"ב לדינא דערלת א"י, וז"פ.

ומצאתי כן גם בד' ראבי"ה בסי' תקכ"ז, עיי"ש שכתב לדון שמא יש קנין לגוי להפקיע מאיסור חדש, ומסיק שם דבכל מושבותיכם מרבה אף של גוי, ואזיל התם להדיא למ"ד דנוהג חדש אף בחו"ל, ואפ"ה דן שמא מהני ע"ז דינא דיש קנין, והרי להדיא שדעתו דמהני הא דיש קנין אף במצוות הנוהגות אף בחו"ל.

ונ' להוכיח כן עוד דגדר דינא דיש קנין אינו משום דמהני להפקיע קדושת הארץ, דהנה אי נימא דגדר דינא דיש קנין הוא דמהני קנין הגוי להפקיע קדושת הארץ, הרי נ' פשוט דטעמא דמ"ד דאין קנין הוא משום דאין בכח קנין הגוי להפקיע קדושת הארץ, ואף אם משום חיסרון בקנינו הוא, כדמשמע בגיטין דמ"ז., מ"מ לגבי כל מילי קנינו גמור הוא, ואף לגבי להפקיע קדושת הארץ הוא דל"מ קנינו, אך כד דייני' לגבי מילי אחריני, ל"מ ע"ז מידי הא דאין קנין לגוי.

אמנם הנה התוס' בע"ז