צדקה יג רנא
קטגוריות: כללי / שיעורי הרב צבי ובר / יורה דעה / צדקה

**שיעורי הלכה**

**שיעור יג'**

**הדינים הנידונים**

**דיני קדימה בצדקה**

* השיעור מתי נחשב בן העיר.
* קדימה: ברגיל אצלו, בשונא, בני אר"י וירושלים, אשה לאיש.
* נדר ומת למי יתנו.
* קדימת מזונות לכסות.

*יורה דעה*

*סי' רנא ג-ח*

**צדקה**

**ממורינו הגאון רבי רפאל צבי ובר שליט"א**

**השיעורים נמסרים במוצש"ק בית הכנסת 'בית תפילה' נוה יעקב ירושלים**

## גדר מיהו בן העיר

כבר נתבאר שיש דין להקדים את בני עירו. וגדר בן העיר: הנה מצינו להלן סי' רנ"ו (ס"ה) השיעור בכמה נחשב כבן העיר, ועיי"ש ברמ"א שעתה נהגו בכל דבר לשער בשלושים יום, ומ"מ כל זה דוקא במי שאומר שלא בא לעיר כדי להשתקע שם, אבל אם בא כדי להשתקע כגון שקנה שם דירה, נעשה בן העיר מיד [אלא שאם קנה דירה ולא נכנס לגור שם, ודאי אין לו דין בן עיר עד שיבא לגור שם ממש]. וכאן לא נתבאר השיעור מתי נחשב בן העיר, ולכאורה הדינים שווים. וכן מבואר בשו"ע או"ח (סי' תכט) שכתב הרמ"א שם שלעניין קמחא דפסחא הוא י"ב חודש, והאחרונים פסקו שם שהאידנא הכל הוא אחר ל' יום, וכתבו שאין חילוק בין בעה"ב לעני, כל שהוא שם ל' יום חשיב כאנשי העיר.

ובאהבת חסד (ח"א פ"ו נתיבת החסד אות ה') הסתפק אם קיי"ל כדעת השו"ע דהוא י"ב חודש, או כהרמ"א דהאידנא הוא לעולם בשלושים יום, דחזינן שהרמ"א באו"ח (שם) כתב שלעניין קמחא דפסחא הוי כאנשי העיר רק לאחר י"ב חודש. מיהו במשנה ברורה (תכט, ה) פסק להלכה כדברי הרמ"א דהאידנא לעולם הוא בל' יום, וכן נקטו שאר אחרונים, מיהו עכ"פ אם בא כדי להשתקע כגון שקנה דירה בעיר מחוייב ליתן לו מיד.

## מיהו שכנו אם דוקא הרגיל אצלו או כל הגר בסמיכות לו

עוד נתבאר לעיל שיש דין קדימה גם בתוך העיר, שאם הוא מבני המבוי הוא קודם לשאר אנשי העיר שאינם בני המבוי שלו. ובחכמת אדם (כלל קמה) כתב שזכור לו שראה בספר קדמון ששכן היינו מי שרגיל עמו ולא מי שדר בשכונת ביתו. ועיי"ש ששלח לעיין בדיני בר מצרא (ב"מ קח ע"ב, ונפסק להלכה חו"מ סימן קעה סעיף נ), ושם מבואר שאם באו שנים לקנות ואין אחד מהם בר מצרא אזלינן בזה בתר דיני קדימה, ומבואר שם ששכן יש לו דין קדימה, וכתב הרמ"א ז"ל 'י"א דלא מקרי שכן אלא אם הוא חבירו הרגיל עמו, אבל מה שדר אצלו אינו כלום, ויש מי שחולק'. והוא נפק"מ גדולה למי שיש לו חברים שאינם שכניו [כגון חברי כולל שלו], ורוצה ליתן להם, אם שרי לו להקדימם לפני קרוביו.

אלא שהחכמת אדם סיים בדבריו 'אלא צריך עיון דשם איתא דשכן קודם לקרוב מדכתיב טוב שכן קרוב'. וכוונתו נראה דהתם עיקר הסברא היא שכיון שמכירו הרי יש לו מעליותא להקדימו כיון שהוא עוזרו ומסייעו, אבל כאן לכאורה אין סברא שיקדים מכרו לשכנו שאינו מכירו. וסייעתא לזה דהא התם מצינו שכתוב גבי שכנו שהוא שכן טוב, ושפיר י"ל שרק אם מכירו שייך להחשיבו שכן טוב, אבל כאן מבואר שצריך להקדים בן עירו ולא מצינו שצריך להיות ידוע לו.

ובדרך אמונה (מתנות עניים פ"ז ס"ק ק) הביא דברי החכמת אדם, וכתב שיש חולקים. ובציון הלכה שם כתב שאף לדברי החכמת אדם כשאין לו עני הרגיל אצלו שכנו קודם לשאר בני עירו.

ובאמת צ"ע איך שייך ללמוד לצדקה מהגמרא בב"מ לעניין בר מצרא, דהרי שם מצינו שת"ח קודם, ושכן קודם לקרוב. ומוכח שאין דין קדימה למכירת קרקעו דומה לדיני קדימה בצדקה, וא"כ צ"ע איך אפשר ללמוד מהגמ' שם לעניין צדקה להקדים מכריו.

## הלכה למעשה אי שרי ליתן לידידו צדקה כשיש לפניו שכן עני

ולעניין הלכה לכאורה נראה, דכיון שכל הפוסקים שלא פירשו להקדים מכריו, משמע מסתימת דבריהם דלא כהחכמת אדם, וגם החכמת אדם כתב בזה ב' דעות, א"כ מסתבר כהצד שהולכים אחר שכנו ולא אחר מכריו. וצ"ע אם שרי לו ליתן לידיד שלו או חבר כולל שגר בשכונה אחרת. מיהו עכ"פ באינו יודע ששכנו צריך למעות נראה שיתן לידידיו כדעת החכמת אדם.

## להקדים שונא לאוהב

עוד דין קדימה מצינו בפוסקים, שבאהבת חסד (פ"ד דין ג) כתב שאם יש לפניו אוהב ושונא מצוה להקדים את השונא, וביאר שזה מיירי במי שונאו שלא כדין לכך מצוה להקדימו כדי לכוף את יצרו, ועי"ש בנתיב החסד שאפשר שהשונא קודם אפילו לקרובו.

## מי שמצוה לשנאו

אבל מי שמצוה לשנאו, כגון שעובר על עבירה שמפורסם לרבים איסורה, בזה מקדים את האוהב, דיש למקדים את ההגון לשאינו הגון. ועי"ש בנתיב החסד שכתב שאף שהוא דין פשוט יש לו ראיה לזה, מהא דאיש קודם לאשה בהשבת אבידה משום שהאיש חייב במצוות, וא"כ כ"ש שמי שמחוייב במצוות ועובר עליהם, דודאי גרע מאשה שמקיימת כל מצוותיה ורק אינה חייבת במצוות. ועוד כתב שמבואר בגמרא ב"ק (טז:) 'דרש רבא מאי דכתיב יהיו מוכשלים לפניך בעת אפך עשה בהם, אמר ירמיה לפני הקדוש ברוך הוא רבונו של עולם אפילו בשעה שעושין צדקה הכשילם בבני אדם שאינן מהוגנים כדי שלא יקבלו עליהן שכר', ומבואר שאינו מקיים המצוה כדבעי כשנותן צדקה לבנ"א שאינם מהוגנים.

## דין קדימה לעניי ירושלים ועניי ארץ ישראל

ובשו"ע מצינו עוד דין קדימה להקדים יושבי ארץ ישראל לבני חו"ל [והרמב"ם והטור לא הביאו קדימה זו]. וכתב הש"ך (סק"ו) שכל זה דוקא כשאין לו עניי עירו. והנה הפת"ש הביא תשובת החת"ס שעניי ירושלים קודמים לשאר עניי ארץ ישראל, והנה מצד הסברא היה נראה דהיינו דוקא בתוך חומות ירושלים שיש שם קדושה, אבל החת"ס שם כתב שאי"ז משום קדושת ירושלים, אלא משום שמעלת ירושלים היא ששם הוא שער השמים, וזה היה כבר מימי אדם הראשון, ושם הוא מקום תפילה, וזה ודאי שייך גם בזה"ז אף אי קדושה ראשונה לא קידשה לעתיד לבא [ועל כן כתב כנגד אלו שעולים לאר"י ומתיישבים בצפת, דודאי יש מעלה ועדיפות לגור בירושלים].

והנה לפי דבריו שהמעלה היא מחמת שהוא מקום תפילה ושער השמים, יש סברא לומר שאין מעלה לגור דוקא בתוך החומות, שהרי ודאי שער השמים הוא בהר המוריה מקום המקדש, ואין אנו באים לשם ממש, וא"כ כל המעלה היא לגור בסמוך למקום המקדש, וא"כ אין חילוק בין אם גר בתוך חומות ירושלים שהיה מקום מקודש מתחילה, לבין אם גר סמוך מחוץ לחומות, דהרי אין אנו באים מחמת הקדושה שהיתה בתחילה, אלא מחמת הקירוב למקום תפילה. אכן נראה ברור שדוקא אם גר בירושלים יש מעלה זו, אבל אין עדיפות לגור בעיר היותר סמוכה לירושלים מעיר רחוקה יותר, ומ"מ פרוורי ירושלים המצויים כהיום יש מקום לומר מסברא דנחשיבם כעניי ירושלים, שיש מעלה להקדימם משאר יושבי אר"י.

[סעיף ה] **מי שנתן ממון לגבאים לצדקה, אין לו ולא ליורשיו שום כח בהם, והקהל יעשו הטוב בעיני אלקים ואדם.** הגה: אבל קודם שבאו ליד גבאי, אם נדר צדקה סתם נותנין לקרוביו העניים, דאומדין דעתו דכוונתו לקרוביו.

## אדם שנדר לצדקה ומת למי נותנים מעותיו

ויש להבין החילוק בין דין זה שכתב הרמ"א שנותנים לקרוביו, לבין מה שמצינו להלן סי' רנח ס"ה, שכתב השו"ע 'האומר תנו מאתים זוז לעניים, יתנו לעניי אותה העיר שהוא דר בה'. ולכאורה קשה מאי שנא הכא שכתב השו"ע שאחר שנתן מעותיו לגבאים אין לו זכות באותם מעות. והביאור בזה, ששם נתן המעות ע"מ ליתן הצדקה ע"י הגבאים א"כ נתכוין שיהיה לאנשי העיר אבל כאן נדב על דעת שהוא יחלק הצדקה ולכן ודאי דעתו על קרוביו. ונראה לפי"ז שגבאי צדקה של כל העיר אינם יכולים ליתן מהמעות דוקא לאלו שהם בשכונתו של הנותן, דהא נתן ע"ד הגבאים, וממילא מחוייבים הם ליתן לכל בני עירם.

[סעיף ו] **יהיו עניים בני ביתך.**

## להקדים ליתן מלאכה לעני

היינו שיש מצוה להקדים ליתן מלאכתו לישראל עני לפרנסו, מליתן מלאכתו לישראל עשיר. מיהו היינו דוקא באופן שיכול לעשות עבודה טובה כמו העשיר, אבל אם העשיר עובד יותר טוב, אי"צ ליתן לאומן פחות טוב מחמת שהוא יותר עני.

[סעיף ז] **חייב להקדים להאכיל הרעב מלכסות הערום.**

## קדימת מזונות לכסות

כבר נתבאר דין זה שיש להקדים את הרעב לערום. חוץ ממקום אחד, שלעניי ת"ח מבואר שאם הוא צריך רק לכסות קודם לעם הארץ להאכילו ואשת חבר כחבר [כמבואר ברמ"א להלן סעי' ט].

והנה ביד רמ"ה ב"ב (ט.) וכן הריטב"א שם כתבו שכל מה שמצינו שבודקים לכסות ואין בודקים למזונות, היינו דוקא במי שיש לו מה להתכסות רק שאין לו בגד עליון ואין זה לכבודו, בזה יש דין לבדוק אם הוא עני, אבל אם אין לו כלל מה להתכסות או שאין לו כסות להגן מפני הקור, הוי צערא דגופא, ואין בודקים אפילו שהוא כסות. והנה הבית יוסף כאן כתב שדין זה שרעב קודם לערום נלמד גם מדין זה שבודקים לכסות ואין בודקים למזונות, וא"כ יש סברא לומר שאם אין לו כסות כלל אין הרעב קודם לו. אכן במשנת ר' אהרן (שו"ת ח"א סי' לד) כתב סברא לחלק בין בדיקה לקדימה, שאף שכתבו הראשונים שאין בודקים לכסות כשאין לו כלל מה ללבוש, מ"מ לעניין דיני קדימה מזונות קודמים. אולם בב"י משמע דהא בהא תליא וכמשנ"ת.

[סעיף ח] **איש ואשה שבאו לשאול מזון, מקדימין אשה לאיש. וכן אם באו לשאול כסות. וכן אם באו יתום ויתומה לינשא, מקדימין להשיא היתומה.**

## קדימת איש לאשה

והקשה הבית יוסף מהמשנה בהוריות (יג.) האיש קודם לאשה להחיות ולהשיב אבדה, והאשה קודמת לאיש לכסות ולהוציאה מבית השבי. וא"כ אמאי אמרו שהאשה קודמת לאיש למזונות. ותירץ שלהחיות היינו להצילו אם טובע בנהר, שאם איש ואשה הולכים למות יש להציל את האיש, כיון שהוא מקיים מצוות יותר, אבל באין הולכים למות האשה קודמת, כיון שהאיש יכול לחזר על הפתחים. ודיני הקדימה ביתומה, אולי מחמת שיתומה יותר קשה לה בלא נישואין.

## אשה ות"ח מי קודם

ואם האיש תלמיד חכם ראיתי מי שכתב לדמות דין זה לדין שמצינו (יבמות ק.) שמקדימים אשה לאיש לדון, אבל ת"ח קודם לאשה, וא"כ ה"נ יש לדון אם דומה לזה, ואם גם כאן איש תלמיד חכם קודם לאשה. שו"ר בדרך אמונה (פ"ו ס"ק עח) להקדים ת"ח לאשה לענין מעשר עני אמנם עי' חו"מ סי' טו ס"ב שיתום קודם לאלמנה ואלמנה קודמת לת"ח ועיי"ש בדרך אמונה שהסתפק אם ה"ה לעניין מעשר עני וצדקה.