21מקלקל עבור תיקון חיצוני
קטגוריות: ש_ס / יב שבת / כללי המלאכות / קונטרס דעת המחשבת

**מקלקל עבור תיקון חיצוני**

יל"ע האם "אל מנת לתקן" חשיב כמתקן רק אם התיקון הוא בגוף הקלקול, או שאפילו תיקון חיצוני חשיב כתיקון.

ולכאו' היה נראה דמפורש בגמ' שגם תיקון חיצוני חשיב תיקון, דאיתא בגמ' שבת קה: שהקורע בחמתו חשיב כמתקן, משום "דקעביד נחת רוח ליצרו" [וכ"פ הרמב"ם, אולם יש ראשונים שחלקו על הרמב"ם לענין הלכה, משום שפירשו שהגמ' שם דחתה דבכה"ג לא חשיב כמתקן אלא מקלקל. (והביאם המשנ"ב סי' שטז סק"ל) אולם בעיקר הדין שקלקול עבור תיקון חיצוני חשיב כמתקן, בזה לכאו' לא מצינו דפליגי]. וכעי"ז מבואר גם בגמ' שם שהקורע על מתו הוי מתקן משום שמקיים בזה מצות קריעה.

אלא דברש"י ועוד ראשונים (בעה"מ, רמב"ן ועוד) בדף קו. לכאו' מבואר דתיקון חיצוני תלוי במחלוקת ר' יהודה ור' שמעון לענין מלאכה שאצל"ג, דלר"ש דמלאכה שאצל"ג פטור, הרי שבתיקון חיצוני חשיב כמקלקל, משום שעצם המלאכה היא קלקול, ומה שיש תיקון מחוץ לגופה של מלאכה א"א להתחייב מחמת כן, שהרי אינו בגופה של המלאכה ולר"ש מה שמחוץ לגופה של המלאכה לא חשיב ליה[[1]](#footnote-1).

וע"ע בבה"ל סי' שמ (סי"ג ד"ה הניר) שהביא בשם הנשמת אדם שהפותח אגרת בשבת חשיב כמקלקל, משום דשאני הקורע על מתו ובחמתו "דהקריעה גופא היא התיקון, [דבהקריעה משכך חמתו או מרמי אימתא אאינשי ביתיה], מה שאין בזה דלהניר הוא מקלקל גמור והתיקון הוא מצד אחר". עכ"ל. ומבואר שהקורע בחמתו חשיב כתיקון בעצם המלאכה ולכן חשיב מתקן, אולם עבור תיקון חיצוני לגמרי לא חשיב כמתקן. [וע"ע בבה"ל שם שהסכים עם סברת הנשמת אדם רק בגוונא שהאגרת מונחת בתוך מעטפה, דבכה"ג קריעת המעטפה הוי קלקול עבור תיקון חיצוני בעלמא, אולם היכן שהאגרת עצמה דבוקה ובשביל לקרא זה צריך לקרוע את הדבק, הרי זה חשיב כמתקן משום שהאגרת הרי עומדת לפתיחה וזהו תיקונה שיפתחו אותה ויקראו בה, ואין זה תיקון חיצוני אלא תיקון בגוף האגרת, עיי"ש].

וחזינן שנקטו שיש תיקונים חיצוניים דחשיב מחמתם כמתקן, וצ"ת מהו הכלל בזה.

1. עי' משנ"ת בזה בסי' \*. [↑](#footnote-ref-1)