סי_ קפא, פאות
קטגוריות: שו_ע / יורה דעה / יורה דעה - דור המלקטים

**פאות**

סימן קפ"א

**פאות הראש**: סעיף א' - סעיף ט'.

1. פשט בפסוק.
2. שיעור השערות.
3. מקום למעלה.
4. רוחב לצד האוזן.
5. מקום למטה.
6. רוחב לצד הפנים.
7. אורח השערות.
8. מספרים כעין תער: הגדר.
9. תלישה, סריקה.
10. שאר ענינים.

**פאות הזקן**: סעיף י' - סעיף י"ב.

1. פאת.
2. ההשחתה.
3. ע"י סם.
4. גילוח.
5. מכונת גילוח: מחמירים.
6. מכונת גילוח: מיקלים.
7. דעת החפץ חיים.
8. מכונת גילוח: ענינים.

**"פאות הראש"**

סימן קפ"א סעיף א' - סעיף ט'

"ראיתי להזכיר ענין אחד מה שאיזה **מהמון נכשלין בו** בעוונותינו הרבים והוא בענין איסור דהקפת פאת הראש וכמו שאבאר ..."

בה"ל (סי' רנ"א ד"ה אפילו)

**דור המלקטים** - אנציקלופדיה תלמודית (כרך י', ערך הקפת הראש, טור תקל"ט - טור תקנ"א), בעניני איסורי הקפת פיאות הראש והשחתת הזקן (עדס), ברית ותורה (סי' קפ"א, אבא שאול), הגריש"א זצ"ל (אשרי האיש יו"ד פרק י"ז אות ה' - אות י"ג), כרם שלמה (סי' קפ"א, גרוס), לשכנו תדרשו (ח"א עמ' ש'), נטעי גבריאל (פסח ח"ג פרק ס"ב, תגלחת הילדים פרק ו'), עומק הפשט (גליון רכ"ד, גליון רכ"ה), פאות כהלכה (שטיינבערג), פאת זקנך (עדס), תגלחת מצוה (גוטמן).

1. פשט בפסוק.

**ויקרא** (פר' קדושים פרק י"ט פסוק כ"ז) – "לֹא תַקִּפוּ פְּאַת רֹאשְׁכֶם, וְלֹא תַשְׁחִית אֵת פְּאַת זְקָנֶךָ".

* 1. **מה פשט** "לא תקפו".
     1. לשון סיבוב (surround) – רש"י (ויקרא פרק י"ט פסוק כ"ז, "זה המשוה צדעיו לאחורי אזנו ולפדחתו, ונמצא הקף ראשו עגול סביב, שעל אחורי אזניו עקרי שערו למעלה מצדעיו הרבה"), קרבן אהרן (קדושים פרק ו' אות ג'), הו"ד בב"ח (ס"ק ז', "ופירוש הפסוק לא תסבבו שיהיה שער ראשכם מוקף בסוף וזה בהסרת הצדעין אשר הוא סוף הראש").
     2. לשון כריתה, קציצה (remove, cut off).
     3. לשון השחתה (destroy).
     4. לשון השואה (even out).
     5. מראי מקומות – מלבים (פר' קדושים התורה והמצוה סי' ע"ג), פאות כהלכה (עמ' רי"ד).
  2. **מה פשט** "פאה".
     1. מכות (דף כ:) - "ת"ר: פאת ראשו, סוף ראשו".
     2. עיגול שלם, סוף כל שערות (hairline) – קרבן אהרן (קדושים פרק ו' אות ג'), הו"ד בב"ח (ס"ק ז', "דסוף הראש מלפנים הוא סוף עיקר השיער של הפדחת ומצד האחור הוי סוף עיקרי השיער שבאחורי הקדקוד (מקום הנחת קשר של תפילין) כי משם **ולמטה שיער העורף הוא לא שיער הראש** דעורף להדי צואר קאי וסוף הגלגלת שאחורי ראשו הוא מכוון כנגד סוף עיקרי השיער שעל הפדחת ונמצא שכל עיקרי שיער הראש הן נטועין בעיגול אלא שהצדעים שהם יודים מכאן ומכאן הם מפסיקים העיגול שהצדעים מכלל הראש הם והם מחוברים ללחיים שהרי הקטן שאין לו שער זקן צדעיו מלאים שער הראש ובזה שער הראש לסוף הראש אינו עגול מפני שמפאת הצדעים יורד לכאן ולכאן וכאשר יסיר שער הצדעים ומשוה אותו עד סוף שער הראש שבמצח ובאחור תשאר כל ראשו מוקב סביב לבסוף ולהכי קרא הכתוב הסרת שער הצדעים כאשר הסיר אותו והשוהו עם סוף עיקרי השער שבאחורי האזנים וסוף עיקרי השער שבפדחת הקפת הראש ואם כן אומרו לא תקיפו פאת ראשכם ירצה לא תגלחו הצדעים מכאן ולכאן שבזה ישארו שערי הראש שבסוף בהקפה ופירוש הפסוק לא תסבבו שיהיה שער ראשכם מוקף בסוף וזה בהסרת הצדעין אשר הוא סוף הראש").
     3. חצי עיגול, כבכוליאר (brooch, clasp) – ריטב"א (מכות דף כא. ד"ה מחוי, "מה שאמרו לעיל בברייתא במשוה צדעיו לאחורי אזניו ולפדחתו, לפי שהשערות בצדעא הם בולטות כלפי הפנים למטה ממקום צמיחת השער שבראש לפניו במצחו ולאחריו באזניו, וכשאדם מגלח שערות של פאה זו עד שיהא מגלח כל היוצא חוץ ממקום צמיחת השער שבמצחו ואחורי אזניו ויהיה הכל שוה יראה מקום הצדעא עם אחורי האוזן ועם הפדחת שהוא המצח הכל חלק וישאר הראש בעיגול מוקף ועומד כבכוליאר, והשערות שבאותו הפרק הם מה שיש בגופו של פרק זה כי היורדים למטה בחתיכת הפנים אינם מכלל שום פאה לא מפאת הראש שהרי אינם בראש ולא מפאת הזקן שאינם מכלל שערות פאות הזקן כלל"), הו"ד בב"י (בדק הבית ס"ק ט').
     4. הפאות עצמו – גור אריה (דברים פרק י"ט פסוק כ"ז, "כי 'פאת הראש' לא יקרא רק הצדעין, והם סוף הראש, לפי שהצדעין מפני שבולטין שם מן הראש יקרא 'סוף הראש'. וקאמר 'לא תקיפו פאת ראשכם', כלומר מה שמקיף פאת הראש לאחורי אזנים וצדעין, עד שסוף הראש הוא שוה לשאר הראש - יקרא זה 'הקפה'").
     5. מראי מקומות – פאות כהלכה (עמ' ל"ח, עמ' ר"ז).
  3. **השאלות**:
     1. שיעור השערות: כמה שערות ישחית ויהא חייב.
     2. מקום למעלה: התחלת גבול הפאות מצד הגובה.
     3. רוחב לצד האוזן: סוף גבול הפאות לרוחב.
     4. מקום למטה: גבול הפאות לצד מטה.
     5. רוחב לצד הפנים: התחלת גבול מקום הפאות ברוחב מצד הפנים.
     6. אורך השערות: גדר איסור השחתה של שערות פאות הראש.

1. שיעור השערות - כמה שערות ישחית ויהא חייב.
   1. **דעת הרמב"ם** (הל' ע"ז פרק י"ב הל' ו') – "ופאה זו שמניחים בצדעים לא נתנו בו חכמים שיעור ושמענו מזקנינו שאינו מניח פחות מארבעים שערות".
      1. **להניח ארבעים** – ריטב"א (מכות דף כא., לשונו מובא לקמן), רבינו ירוחם (נתיב י"ז ח"ה, קנ"ט-ב', לשונו מובא לקמן), חינוך (מצוה רנ"א, לשונו מובא לקמן), מאירי (מכות דף כ:), אורחות חיים (דיני פאות הראש והזקן, לשונו מובא לקמן), כל בו (סי' צ"ז, לשונו מובא לקמן), תשב"ץ (ח"ג סי' צ"ג, "מה שאמר הרמב"ם ז"ל שצריך שיניחו ארבעים שערו' שצריך שיהיו מרובעו' שש שערו' באורך ושש שערות ברוחב שהם שיעור ג' עדשות באורך ושיעור ג' עדשות ברוחב כי זהו שיעור גריס").
         1. דאורייתא – תשב"ץ (ח"ג סי' צ"ג, "וא"כ המניח מלא החוט בלבד עובר").
         2. דרבנן [מראית עין] – חת"ס (יו"ד סי' קל"ט, "די"ל בפשיטו' דזקינים של רמב"ם דיהיבי שיעורא מ' שערו' לא מהלכה למשה מסיני אמרו כן ולא הוה מב"ד של יע"בץ שיסדו שיעורים אשר לא שיערום אבותינו בש"ס אלא נראה דס"ל דשיעורו מן התורה הוא **בשיור ב' שערות** דהרי לא הקפיד אלא שלא ישוה צדעיו עם אחורי אזניו וכל שלא שוו ושתי שערו' מפסיקו' שזהו שיעור המקובל בכל דיני שיעור אזי לא הוה היקף רק שמקובל בידם מחכמי אחרונים או אפי' מחכמי התלמוד משום מראית העין להשאיר מ' שערו' שלא יראה כמשוה הצדעי' עם אחורי אזניו אבל מן התורה כלל לא"), מהר"ם שיק (מצוה רנ"ב אות ד'), שבט הלוי (ח"ה סי' ק' ד"ה דעת).
      2. **להניח ארבע** – סמ"ג (ל"ת נ"ז, "וכתב רבינו משה (הל' ו) שמענו וקבלנו מזקנינו שלא יניח פחות מארבעה שערות"), סמ"ק (מצוה ע"א, לשונו מובא לקמן).
   2. **להניח ד' שערות**: ראשונים.
      1. סמ"ק (מצוה ע"א) – "וכתב הר"מ בר מיימון שצריך להניח במקום הפיאות ד' שערות".
   3. **להניח ארבעים שערות**: ראשונים.
      1. ריטב"א (מכות דף כא.) – "וכתב הרמב"ם ז"ל פאה זו שמניחים בצדעא לא נתנו בה חכמים שיעור ושמענו מזקנינו שאין מניחין שם פחות מארבעים שערות ע"כ".
      2. רבינו ירוחם (נתיב י"ז ח"ה, קנ"ט-ב') – "וכתב הרמ"בם ופאה זו שמניחין בצדע לא נתנו לה חכמים שיעור ושמענו מזקננו שאינו מניח פחות מ"מ שערות ע"כ".
      3. חינוך (מצוה רנ"א) – "וכתב הרמב"ם זכרונו לברכה [עכו"ם פי"ב ה"ו] שמענו מזקנינו שאין מניחין פחות מארבעים שערות, זהו לשונו".
      4. אורחות חיים (דיני פאות הראש והזקן) – "ופאה זו שמניחין בצדעים לא נתנו בה חכמים שיעור ושמענו מזקנינו שאין מניחין פחות ממ' שערות וצריך להרחיק ד' שערות במקום פאה".
      5. כל בו (סי' צ"ז) – "וכתב הרמב"ם ז"ל ושמענו מזקננו שאין מניחין פחות מארבעים שערות, וצריך להרחיק ד' שערות במקום פאה".
   4. **כל ב' שערות**: ראשונים.
      1. תוספתא (מכות פרק ד' הל' ד') – "יש תולש ב' שערות ועובר ... ומשם המקיף".
      2. ירושלמי (נזיר פרק ו') – "יש תולש שתי שערות חייב עליהן משם ארבעה לוים משם נזיר משם מצורע משם י"ט משם מקיף".
      3. סמ"ג (ל"ת נ"ז) – "ואומר אני שיש להתיישב בדבר משום דתניא בתוספתא דמכות (פ"ד ה"ד) יש תולש שתי שערות וחייב משום נזיר ומשום מקיף".
      4. הו"ד בהג' מיימוניות (הל' ע"ז פרק י"ב הל' ו' אות ד').
      5. נימוקי יוסף (מכות דף ד:) – "כתב הרמב"ם ז"ל פאה זו שמניחי' על הצדע לא נתנו בה חכמים שיעור ושמענו מזקננו שלא יניח פחות מארבע שערות ובספר המצות הביא תוספתא יש תולש שתי שערות וחייב משום נזיר ומשום מקיף וכן כתב אבי העזרי נראה דעל כל פאה מיחייב בשתי שערות כדתניא בתוספתא על ג' מקומות חייב בב' שערות בשבת ובפאה ובתולש סימני טומאה ע"כ".
   5. **פוסקים, מחמיר**: שכל רוחב מקום זה לא תגע בו יד.
      1. מחבר (סעי' ט') – "וכל רוחב מקום זה לא תגע בו יד".
      2. קרית ספר (הל' ע"ז פרק י"ב אזהרה נ"ג) – "ופאה זו לא נתנו לה חכמים שיעור ומדאוריתא לא מצי הוי פחות מב' שערות מדתני בתוספתא יש תולש ב' שערות וחייב משום נזיר ומשום מקיף דבפחות לא הוי הקפה".
      3. לבוש (סעי' ט') – "וכל אורך המקום הזה עם הרוחב הוא בכלל ספק פאת הראש, ולא תגע בו יד".
      4. חכ"א (כלל פ"ט סעי' ט"ז) – "וכל רוחב מקום זה לא תגע בו יד".
      5. בה"ל (סי' רנ"א סעי' ב' ד"ה אפילו, נדחי ישראל פרק כ"ו אות ג', מחנה ישראל ח"א פרק כ"א אות ג', תפארת אדם הקדמה אות ג') – "וכל רוחב השערות שבמקום זה לא תגע בו יד להעבירם מצד שהוא הכל בכלל פאת הראש".
      6. דר"ת (ס"ק י"ב).
   6. **חצי שיעור**.
      1. חיוב.
         1. עי' פאות כהלכה (שער ב' פרק ט"ז אות ד', עמ' קס"א) – "יש לעיין אם שייך איסור חצי שיעור גבי הקפת הראש, והיינו דלדעת הסמ"ג דהמגלח ב' שערות ממקום הפיאות עובר על לא תקיפו, מהו שיהא אסור לגלח שערה אחד משוס איסור חצי שיעור, והנה גבי איסור קרחה כתב המנחת חינוך (מצוה תסח) דלדעת הרא"ש דס"ל דבשתי שערות חייב מלקות, ובשערה אחת ליכא מלקות אבל איסורא איכא, דהיינו מדין חצי שיעור דאסור מן התורה בכל מקום עכ"ד, וכ"כ בשו"ת חכם צבי ... וא"כ ה"נ נימא גבי איסור הקפת הראש למאן דס"ל דאין חייבין רק בשתי שערות, דעכ"פ יהא איסור ח"ש על שערה אחת, אמנם בשו"ת שאול שאל ... אמנם דע שבלא"ה יש אומרים דחייבין מלקות אפי' על גילוח של שער אחד, ובשל תורה הלך אחר המחמיר, וכן פסק המחבר (יו"ד סי' קפא סעיף ט) דלא תגע בו יד כלל, משמע אפי' להשחית שערה אחת, וא"כ בלא"ה אין להקל ראש לגלח אפי' שערה אחת".
         2. פאת זקנך (הע' ל"א).
      2. מראי מקומות – שאול שאל (יו"ד סי' ק"א), בל תקיף (ענין ט"ו, עמ' רי"ח).
         1. הגריש"א זצ"ל (הערות במסכת שבועות ריש דף ג.) – "בהא דלעיל בשיטת הרמב"ם ששיעור הקפה בפאת הראש הוי רק בשנשארו פחות מארבעים שערות, יש מקשים איך יהא מותר לסרוק הפאה, הרי חצי שיעור הוא ופס"ר. ולק"מ, דל"ש חצי שיעור כאן כלל, דהשערות היתירות על ארבעים אינן חלק מהאיסור כלל. וכאשר יבואר לפנינו ...".
2. מקום למעלה - התחלת גבול הפאות מצד הגובה.
   1. **גמרא** (מכות דף כ:) – "ת"ר: פאת ראשו, סוף ראשו. ואיזהו סוף ראשו. **זה המשוה צדעיו** (temple) **לאחורי אזנו ולפדחתו**".
      1. פירוש, פינה העליונה במצח שמסתיים שער הראש [כנגד כל הפדחתו, הזויות למעלה על הראש].
         1. קרבן אהרן (קדושים פרק ו' אות ג').
         2. הו"ד בב"ח (ס"ק ז') - לשונו מובא לעיל.
         3. יד קטנה (ע"ז פרק ו' מנחת עני אות ע"א) – "נהגו ישראל אף בשיעור הפאה שמתחלת מלמעלה להניח עוד מלמעלה שיער הרבה יותר נוסף על השיעור. ונלע"ד הטעם והוא לפי שכבר נמצא אצל הרבה בני אדם אשר השיער שבחלק הראש שלפניו שעל המוח לצד המצח. המה מתחילים להיות כלים ונפסקים למעלה במקצוע שעל הצדעים בעומק גובה הראש. הנקרא בלשונינו ווינקליך. ומשם למן עומק המקצוע יתפשט השערות לשתי חלקים. חלק אחד יורד וכלה בשיפוע עד המצח, וחלק השני יורד להשערות שבפאה. והמקצוע שבאמצע היא חלק בלא שערות כלל. והרי לגבי אותו בני אדם שיש להן מקצועות הנ"ל שקורין גרוס"ע ווינקל"ך. מתחלת אצל מקום הפאה תיכף למעלה ממקום שמתחלת המקצוע להתחלק כנ"ל. כי שם נקרא משוה צדעיו לפדחתו. והלכך נהגו כולם אף אותן שאין להן מקצועות להניח שיעור גדול להפאה למעלה בגובה הראש כנלע"ד טעם נכון ואמיתי למנהג ישראל".
         4. פאות כהלכה (עמ' ט"ו אות ד', עי' תמונות שם בסוף הספר).
         5. הגר"י ברקוביץ שליט"א.
      2. פירוש, הפחדתו כנגד האוזן [הזויות כנגד הפחדתו אצל העינים].
         1. נטעי גבריאל (פסח ח"ג פרק ס"ב, תגלחת הילדים פרק ו', עי' התמונות שם בסוף הספר).
      3. מראי מקומות – דר"ת (ס"ק י"ג), הגר"י בעלסקי זצ"ל (שלחן הלוי, אנגלית עמ' קכ"ב).
         1. קהלות יעקב (תשובות והנהגות ח"ד סוף סי' קצ"ח) – "עיין ב'יד הקטנה' (מובא בדרכ"ת שם) דהשיעור למעלה הוא שימתח קו מכנגד שער שעל פדחתו והיינו באלכסון ועד שם מותר לגלח, ומתחת קו זה הוא פאת הראש, וכדבריו הורה מרן בעל הקה"י מעיקר הדין".
         2. **רק שער בצעירותו** – פלגי מים (סי' ג' אות י"ג), הו"ד בפאות כהלכה (עמ' ט"ז הע' י"ז), הגרח"ק זצ"ל (פאת זקנך הע' כ"ג), חוט שני (פאת זקנך הע' כ"ג).

נטעי גבריאל - תמונה סוף ספרו.

![](data:image/png;base64...)

1. רוחב לצד האוזן - סוף גבול הפאות לרוחב.
   1. **מקום**.
      1. באמצע האוזן, במקום גבוה.
         1. הגר"י בעלסקי זצ"ל (שלחן הלוי, אנגלית עמ' קכ"ב) בשם הגר"י קמנצקי זצ"ל (הלכה ברורה הע' נ"ב).
         2. לשכנו תדרשו (עמ' ש' ד"ה וכתב) – "וכתבנו ע"פ מרן הקהלות יעקב שאמר בשם החזון איש ששיעורו הוא עד אמצע גובה העיגול שמאחורי האוזן של המקום הפנוי משערות".
         3. נטעי גבריאל (פסח ח"ג פרק ס"ב , תגלחת הילדים פרק ו' סעי' א', עי' התמונות שם בסוף הספר [עי' התמונה לעיל]) – "דהיינו בין זויות המצח החלק משערות הראש לבין אמצע גובה העיגול העליון שבאוזן".
         4. פאת זקנך (סעי' ט"ו).
         5. הגר"י ברקוביץ שליט"א.
      2. פירוש, מהאוזן ממש.
         1. פאות כהלכה (עמ' מ"ה - עמ' מ"ט) – "דמקום הפאות איננה כי אם בשטח הצדעין, והרי שטח הצדעין מסתיימת **לפני האוזן ממש** [עי' ציור ב אות ד, וציור כב אות ז'], א"כ מבואר יוצא דרק עד שם הוי מקום הפאות ולא יותר. דעת האומרים שמקומה נמשכת עד אמצע גובה העיגול של האוזן. והנה אף שהנ"ל **הוא ברור ואין בה מקום לפלפל**, אמנם מן ההכרח להאריך בו, אחרי שנתפשטה השמועה משמיה דהגאון החזון איש ...".
2. מקום למטה - גבול הפאות לצד מטה.

**לפי הפוסקים** [ריב"ן (מכות דף כ. ד"ה שתים, דף כא. ד"ה בי), מחבר (סעי' ט'), לבוש (סעי' ט'), חכ"א (כלל פ"ט סעי' ט"ז), קיצור שו"ע (סי' ק"ע סעי' א'), ח"ח (סי' רנ"א סעי' ב' ד"ה אפילו, נדחי ישראל פרק כ"ו אות ג', מחנה ישראל ח"א פרק כ"א אות ג', תפארת אדם הקדמה אות ג'), ועוד] שכ' "**ועד למטה מן האוזן, מקום שהלחי התחתון יוצא ומתפרד** שם".

* 1. **סמוך לפני נקב האוזן** (לשון פאות כהלכה) [או סוף החור. חוט שני, וכן עי' הגר"ב פורסט peyosposter].
     1. צמח צדק (מכות פרק ג' אות ב') – "והכלבו סס"י צ"ז ... נצטרך לומר דמ"ש תחת האוזן ר"ל **תחת התחלת האוזן**. גם לא תחת כ"א בצדו".
     2. עי' ארץ צבי (ח"א סי' ג' אות ה') – "להשאיר פיאות עד אמצע האוזן ... דשיעור פאת הראש אינו נמשך רק עד למטה קצת מאמצע האוזן ולא יותר ודברי השו"ע צע"ג ה' יאיר עיני".
     3. דברי יציב (יו"ד סי' ס') – "הנה בש"ס מכות דף כ' ע"ב, ת"ר פאת ראשו סוף ראשו וכו' המשוה צדעיו לאחורי אזנו ולפדחתו. ושם בדף כ"א ע"א, מחוי רב ששת בין פירקי רישא. וברש"י בדף כ' ע"א ד"ה חייב על הראש וכו' ומתחברות זו עם זו בצד האוזן מלפניו מקום שלועזין מנפל"א, ושם נקרא פאה ששם סוף הראש מקום חיבור הפרקים וכו' עיי"ש. ולהדיא בשו"ע יור"ד בסי' קפ"א ס"א, הוא מקום חיבורו ללחי מימין ומשמאל, וז"ש גם שם בס"ט למטה מן האוזן מקום שהלחי התחתון יוצא ומתפרד שם וכל רוחב מקום זה לא תגע בו יד עיי"ש, והוא העצם שאצל האוזן שבולט קצת, ועיין בב"י שם בריש הסימן, ועיין ביד הקטנה פ"ו מע"ז אות כ"ו ובמנחת עני שמה ס"ק ע"א עיי"ש בארוכה".
     4. אג"מ (מגד גבעות עולם עמ' צ"ד אות ב') – "שאלתי את הגר"מ זצ"ל היכן הוא לחי התחתון שהוזכר בראשונים ובשו"ע שהוא סוף פיאות הראש. והראה לי הגר"מ את מקומו ע"י שפתח את פיו, ועי"ז נעשה סדק וכפל בעור הפנים למטה מהעצם שאצל האוזן. שוב שאלתי את הגר"מ זצ"ל א"כ מהו ההיתר של כל בני הישיבה מאירופה [וכן הבעה"ב] שגלחו את פאותיהם אף למעלה מן העצם. ואמר לי דבר נפלא שהשיעור של לחי התחתון שהוזכר בשו"ע, **זה רק אם גדל לו שיער שם בהיותו קטן**, אבל אם בהיותו קטן גדל לו שיער רק עד למעלה מן העצם - זה עצמו סוף פיאות הראש, ומה שגדל אח"כ לאחר בר מצוה, זה כבר 'זקן' ולא נכלל בכלל 'פיאות הראש'. והביא ראיה ממסכת נגעים וחבל על דאבדין שלא כתבתיה אז. אבל כדבריו מצאתי בפירושו של ר' אליהו מזרחי על רש"י פרשת קדושים וז"ל, 'שהצדעים מכלל הראש הן, והן מחוברים ללחיים, שהרי הקטן שאין לו זקן צדעיו מלאין שער כמו הראש' עכ"ל, וא"כ יש היתר גמור לגלח פאות הראש למטה מהמקום שגדל לו בהיותו קטן. והנה באמת אצל חלק מילידי ארצנו פיאות הראש גדלים עד לחי התחתון גם כשהם קטנים, וא"כ להם אסור לגלח למעלה מן הלחי התחתון, אבל לרוב בני חו"ל השיער גודל בקטנותם רק הרבה למעלה מן העצם, וא"כ רק עד שם אסור להם לגלח ומתחת לזה מותר".

אג"מ (רשומי אהרן ח"א יו"ד סי' קפ"א אות א') – "שיעור פיאות הראש הוא עד חצי האוזן".

* + 1. הגר"א פעם זצ"ל (קולטת של הגר"י רייזמן שליט"א ירמיה ו').
    2. חוט שני (פאת זקנך הע' ל"ג) – "דאע"פ שהשו"ע כתב ששיעור הפאות עד למטה מן האוזן, מ"מ **ע"פ הרפואה חור האוזן בלבד הוא הנקרא אוזן**, ושאר הבשר שמסביב לחור האוזן יש לו שם אחר, וע"כ סוף החור מקביל לסוף העצם, ולכן מעיקר הדין הוא עד סוף העצם, ויכול להרגיש זאת כשפותח את הפה, העצם נפרדת, אזי עד סוף העצם הראשונה, זה מקום האוזן".
       1. הראיות.
          1. ריב"ן (מכות דף כ. ד"ה חייב) – "על הקפת הראש חייב שתי מלקיות דשתי פאות יש לו לראש שהראש כשתי חתיכות מקום השיער חתיכה אחת ומקום הפנים והזקן חתיכה אחת **ומתחברות זו עם זו בצד האוזן מלפניו מקום שלועזין טנפל"א** ושם נקרא פאה ששם סוף הראש מקום חיבור הפרקים ונמצא שיש לו שתי פאות צידעא מכאן וצידעא מכאן וחייב עליהן שתים אפילו נטלן בבת אחת בשתי ידיו".
          2. ריב"ן (מכות דף כא. ד"ה בי) – "בי פירקי דרישא. מקום הפרקים שמתחברים שם פירקי העצמות והיינו בצדעים, פרק יונט"ר".
          3. מחבר (סעי' א') – "פאות הראש הם שתים. סוף הראש הוא מקום חיבורו ללחי מימין ומשמאל".
          4. טור (סעי' י"א) – "ולרש"י אחת מקום חיבור הסנטר לעצם מימין ואחת כנגדו משמאל ואחת מקום חיבור **הלחי לצדעים** מימין וכנגדו משמאל".

ב"י (ס"ק י"א) – "ומה שכתב ולרש"י אחד מקום חיבור הסנטר לעצם מימין ואחד כנגדו משמאל וכו'. כן פירש בסוף מכות (שם) וכך הם דברי הרמב"ם בסוף הלכות ע"ז (ה"ז)".

פרישה (ס"ק י"א) – "זה לשון רש"י בפ"ג דמכות דף כ"א ... עכ"ל. אבל רבינו שכתב בשם רש"י ואחת מקום חיבור הלחי לצדעין וכו' נראה שאינו מדבר במקום שלחי התחתון יוצא אלא בהתחלתו והרא"ש כתב ג"כ דעת רש"י ריש פרק אלו הן הלוקין כמו שכתב רבינו כאן ונראה ...".

* + - * 1. ריטב"א, שהו"ד בבד"ה. ולא נזכר הב"י, שיש מחלוקת.
  1. **סוף נקב האוזן, והתחלת עור הרך**.
     1. אמרי יושר (ח"ב סי' קפ"ג אות ב') – "דהחומרא היא רק עד עור הרך של האוזן דמשם ואילך אינו קרוי אוזן דהוי רק עור של האוזן ... דשיעור פיאה עד אליה רכה ולא עד בכלל ובאמת שזה נמוך מעט מהצדעים מטעם חומרא דאי אפשר לצמצם".
        1. תשובות והנהגות (ח"ד סי' קצ"ח, עי' ח"ה סי' רס"ד ד"ה והנה) – "ובשו"ת 'אמרי יושר' (ח"ב קפ"ג) מביא השיעור עד סוף האוזן, רק מיקל דהיינו עד הרך שבאוזן ולא הרך בכלל, שאין צריך להניח רק עד מקום הרך וכמ"ש. ובמשמוש היד נראה קרוב הדברים להיות אמת, אבל מאידך גיסא **תמוהין דבריו** שמפרש דאין זה מן התורה, שמה"ת מספיק אם אינו משוה הדבוק הסיבוב דהיינו היקף הראש, ומספיק שמשאיר הפיאה במעט מהאוזן למעלה ששוב אינו כמקיף ע"ש, וע"ז אני תמה, שלהלכה הרי איפסק בשו"ע שכל המקום נקרא פאת הראש עד מקום הזקן ואסור מה"ת, ובנטילת ב' שערות מאותו מקום עובר בלא תעשה וכמבואר בביאור הגר"א שם מהב"י ...".
  2. **סוף מקום חיבורו של האוזן ללחי**.
     1. חזו"א (ארחות רבנו ח"א עמ' רל"ו אות נ', עמ' שפ"א אות נ"ט) – "אמר לי מו"ר זצוק"ל מה שאומרים בשם מרן החזו"א זצוק"ל ששיעור הפיאות עד העצם של אמצע האוזן אין זה נכון כי הוא (מו"ר) הי' מספר את מרן, ומרן אמר לו ששיעור הפיאות עד סוף האוזן דהיינו עד סוף מקום חיבורו של האוזן ללחי".

חזו"א (ארחות רבנו ח"א עמ' קל"ג אות י"ח, דפו"ח ח"ד עמ' ע"ו אות ג') – "כתבנו בארחות רבינו ח"א עמ' רל"ו אות נ': אמר לי מו"ר (שליט"א) זצוק"ל מה שאומרים בשם מרן החזו"א זצוק"ל ששיעור הפיאות עד העצם של אמצע האוזן אין זה נכון, כי הוא (מו"ר) הי' מספר את מרן ומרן אמר לו ששיעור הפיאות עד סוף האוזן דהיינו ער סוף מקום חיבורו של האוזן ללחי כ"ז אמר לי מו"ר. ע"כ כתוב שם. ועתה אביא מה שמצאתי כתוב אצלי באחת ממחברותי הישנות על מרן החזו"א: אמר לי הגרח"ק שליט"א [זצ"ל] שאמו אמרה לו בשם מרן החזו"א זצוק"ל ששיעור פאה עד העצם הבולט בהתחלת הלחי (שהוא בערך מול אמצע האוזן). ע"כ. ונראה שהשומעים אף המקורבים לא הבינו כראוי את דעת מרן החזו"א עד שבא מו"ר והעמידו על כונתו האמיתית שלא נתכוין מרן עד עצם שכנגד אמצע האוזן רק עד סוף חיבור האוזן ללחי".

עי' חזו"א (קונ' הזכרונות [שנכתבו הגרח"ק זצ"ל], הו"ד בקונ' תגלחת מצוה עמ' ט' אות א') – "שיעור הפאה עד סוף האוזן (ר' זרח שפירא נ"י, וכמדומה ששמעתי ממנו שמעיקר הדין הוא עד עצם שבאמצע האוזן, ועי' ביו"ד סי' קפ"א ס"ט ובד"ת שם אות ט"ז בשם משכיל אל דל)".

* + 1. אבני ישפה (ח"ב סי' ס"ח ענף ב') – "שללחי התחתון יש שתי עצמות בולטות בקצהו העליון וביניהם מקום שקע שמשם יוצא ומתפרדות שתי העצמות הבולטות, ולכן מקום זה הוא המקום הנקרא מקום שהלחי התחתון יוצא ומתפרד שם ... הוא שסוף האף הוא בקו ישר עם המקום שיוצא ומתפרד שהזכרנו בציור הקודם. ולכן אם נמשיך עם היד בפנים בקו ישר מסוף האף, אנחנו מוצאים שהוא מגיע לתחילת האליה של האוזן, וזה המקום של סוף הפאה. ואעפ"י שהשו"ע כתב למטה מן האוזן, יש לפרש כוונתו לנקב האוזן. ואעפ"י שאין אנו מרגישים את השקע הזה בפנים, הוא משום שחלק הגלגולת העליונה נכנס לתוך השקע, וקשה מאד להבחין המקום בלי הסימנים שהזכרנו".
       1. חוט שני (פאת זקנך הע' ל"ו) – "מי שהתנוך שלו מחובר כולו ללחי, לסוברים בשו"ע שצריך להשאיר עד התנוך המתפרד יש לו להשאיר את הפאות כמו אחד שהתנוך שלו מתפרד, ואין צריך להשאיר עד סוף התנוך".
  1. **סוף האוזן**: עם האליה.
     1. פאת שדך (ח"ג סי' ס"ב) – "והמדקדקים זהירים לגדל פאת הראש עד למטה מן האוזן ממש דהיינו סוף האוזן וכן נלענ"ד נכון, כי הלשון מתפרד היינו לאו חיבור בעלמא אלא שהלחי נעשה רחב".
     2. עי' הגריש"א זצ"ל (אבני ישפה ח"ב סי' ס"ח סוף ענף ב', אשרי האיש יו"ד פרק י"ז אות ה') – "מעיקר הדין הוא עד האליה והיינו עד סוף נקב האוזן, אבל ל' השו"ע הוא עד סוף האוזן ממש, שזה כולל האליה, וכן יש להחמיר".
  2. **למטה מאזנו, על המקום שמתחיל העצם**.
     1. נתן פריו (מכות דף כ. ד"ה שיטת הריב"ן, דף כ: ד"ה והנה ריב"ן, עיי"ש בציורו).
  3. מראי מקומות – הערות בהלכה (ח"ב עמ' ס"ג), יבקש תורה (שו"ע סי' מ"ו).
     1. באר משה (ח"א סי' ס"ב אות ט') – "ואין לנו תירוץ אחר רק שמחמת עול הגלות ושידם גבד עלינו לא רצו להחמיר והלואי שיקיימו עכ"פ עיקר דין דרבנן".
  4. **סמוך לפני נקב האוזן** - [תלוי בנשים וקטנים, פאות כהלכה (עמ' נ"ו גדר שני)].
     1. ריטב"א (מכות דף כא. ד"ה מחוי), הו"ד בב"י (בדק הבית ס"ק ט') – "מחוי רב ששת בין פירקי רישא. פירוש והם במקום חיבור הראש עם הפנים שהראש שתי חתיכות מקום השער חתיכה אחת ומקום הפנים והזקן חתיכה אחרת, ומתחברת בצד האוזן מלפניו זו עם זו במקום שהלועזים קורין סינבל"א והיא נקראת צדעה כי שם סוף הראש מקום חבור הפרקים".
     2. קרבן אהרן (קדושים פרק ו' אות ג'), הו"ד בב"ח (ס"ק ז') - לשונו מובא לעיל.
     3. עי' אג"מ (מגד גבעות עולם עמ' צ"ד אות ב') - לשונו מובא לעיל.

1. רוחב לצד הפנים - התחלת גבול מקום הפאות ברוחב מצד הפנים.
   1. פאות כהלכה (עמ' מ"א) – "על כל פנים יוצא מכל זה בלי שום פקפוק כלל, דהשערות הגדלים בגובה המצח מעל להעינים (וזה מצוי הרבה בראשי התינוקות [עי' ציור ח וציור ט']) אין בהם ענין להחמיר כי אינן מקום פאה כלל".
      1. הוא מדובר מעל להעינים. לכאורה ה"ה למטה מהעינים.
2. אורך השערות - גדר איסור השחתה של שערות פאות הראש.

מכות (דף כא.) – "ת"ר: ופאת זקנם לא יגלחו, יכול אפי' גלחו במספרים יהא חייב, ת"ל: לא תשחית. אי לא תשחית, יכול אם לקטו במלקט ורהיטני יהא חייב, תלמוד לומר: לא יגלחו. הא כיצד, **גילוח שיש בו השחתה**, הוי אומר: זה תער".

* 1. חת"ס (החדשות סי' ל' ד"ה ושיעור) – "**והעולם טועין** בפי' זה וחושבים אורך כל שער ושער יגיע עד לחי הנ"ל ואינו אמת, מ"מ בני ביתי ותלמידי אנו מנהיגים על דרר הזה אעפ"י שיהיה טעות מ"מ קדוש יאמר לו".
  2. **האם מספרים כעין תער, או תער ממש: ראשונים**.
     1. תער ממש.
        1. בה"ג (סי' ל"ח) – "זה המשוה צדעיו בתער אילך ואילך, כגון שגילח צדעיו בתער והשוה אותן לאחורי אזניו ולפדחתו".
        2. רמב"ם (הל' ע"ז פרק י"ב הל' ו', שו"ת רמב"ם סי' רמ"ד) – "ומותר ללקט הפאות במספריים לא נאסר אלא השחתה בתער".
        3. מפרש (נזיר דף מ: ד"ה ואינו, ד"ה ת"ל, דף מא. ד"ה ותו) – "דלא אסרה תורה הקפת הראש אלא בתער".
        4. סמ"ג (לאוין נ"ז) – "שלא לגלח בתער פאת הראש שנאמר (ויקרא יט, כז) לא תקיפו פאת ראשכם".
        5. עי' רוקח (סי' כ"ח, עי' פאות כהלכה שער ב' הע' קי"א) – "המגלח פיאות זקנו בתער עובר כמה לאוין".
        6. תוס' רי"ד (נזיר דף מא:, קידושין ריש דף לה:, פסקי רי"ד מכות דף כ: ד"ה והמקיף) – "אין הקפה אסורה אלא בתער דכיון דקרא לא קפיד אלא אעיקרי השיער שאין היקף ראשו עגול אלא בעיקרים".
        7. ר"י בן מלכי צדק (בראבי"ה סי' תתקמ"ז ד"ה ואי, עי' פאות כהלכה שער ב' הע' קי"ב) – "ודווקא בראש דנזיר נאסר תער ומספרים אבל הקפה לשאר גברי לא נאסר אלא דווקא בתער כדתניא בתוספתא דמכות. כך קיבלתי ממורי הזקן ממיץ".
        8. ראבי"ה (סי' תתקמ"ז) – "ולפי פשוטו כתב נמי משמע דהקפה הוי בתער".
        9. רא"ה (ריטב"א שבועות דף ג.) – "ודעת רבינו ודעתי דשורת הדין דבתער דוקא".
        10. חינוך (מצוה רנ"א, עי' מגיה שם אות ו' שיש הוספה מאוחרת ע"י אחד המעתיקים) – "וכתב הרמב"ם זכרונו לברכה שמענו מזקנינו שאין מניחין פחות מארבעים שערות, זהו לשונו. ומותר לגלח הפאה במספריים, שלא אסרה התורה אלא השחתה של תער".
        11. ריטב"א (קידושין דף לה: ד"ה ותמיהא, מכות דף כא., עי' שבועות דף ג.) – "בין הקפה ובין זקן לא נאסרו בעלמא אלא בתער, וכן נראה ברור, ועם כל זה הנזהר שלא להקיף אפילו במספרים כעין תער הרי זה משובח".
        12. מאירי (מכות דף כ:, עי' נזיר דף מ:, ודף נז: ד"ה הקפת) – "חכמי הדורות שלפנינו כתבו שאף הקפת כל הראש במספרים אסורה מדברי סופרים וראיה להם במסכת נזיר פרק שלשה מינין בשמועה האמורה שם תניא לא תקיפו וכו' יכול אף מצורע כן וכו' וכשתעיין בה יפה אין הכרח ובתוספת מכות אמרו בפירוש אינו חייב עד שיקיפנו בתער ומה שאמרו בתורת כהנים בפרשת זאת תהיה הראש אסור במספרים כבתער מה שאין כן בזקן לא נאמרה אלא בנזיר".
        13. ר"י מלוניל (מכות דף כ. ד"ה והמקיף) – "והקפת הראש מקרי מי שמשחית צדעיו בתער".
        14. נמוקי יוסף (על הרי"ף מכות דף ד. ד"ה זה) – "ואינו חייב עד שיקיפנו בתער וכן כתב הרמב"ם ז"ל".
        15. מנהיג (דיני גלוח) – "מדמדמי להו להדדי אלמא דשוו באיסורייהו דמה דמה דאסור בזקן אסור בראש והיינו תער אבל במספרים מותר לגלח בין בראש בין בזקן, וכן בתוספתא דמכות אינו חייב בגלוח הראש עד שינלח בתער, והא דתניא בתורת כהנים לפי שיש בראש מה שאין בזקן שהראש אסור במספרים כבתער מה שאין כן בזקן, בנזיר מיירי שאסור במספרים כבתער".
        16. פסקי ריא"ז (מכות פרק ג' הל' ג') – "ומז"ה ביאר שאינו עובר אלא אם כן גילח בתער".

עי' ריא"ז (קונטרס הראיות מכות דף כא.) – "ואיסור לא תקיפו לא נמצא בשום מקום אם בתער או במספרים, אבל מז"ה מפ' שאין חייב אלא בתער, וכך כתב נמי רבי' משה. וחפשתי בתוספתא ולא מצאתי ראיה לדבר(יו) זה, ואף על פי שכתוב בו שאינו חייב עד שיטלנו בתער, ההוא בזקן מיירי".

* + - 1. שבולי הלקט (דיני גילוח הזקן סי' מ"א, עי' פאות כהלכה שער ב' הע' קי"ד) – "לא תקיפו פאת ראשכם, ולא תשחית את פאת זקנך, נאמר פאה בראש ונאמר פאה בזקן, מה זקן בתער אף פיאות הראש בתער. וקשיא לי, הא דאמרינן בתורת כהנים, חומר בראש מבזקן שהזקן אינו חייב אלא בתער, והראש בין בתער בין במספרים, ויש לומר, הא דאמרינן הראש בין במספרים לאו בראש כל אדם אלא בנזיר בלבד".
      2. עץ חיים (ר' יעקב ב"ר יהודה מלונדרץ הל' ע"ז פרק ז') – "ומותר ללקוט הפיאות במספרים ולא נאסר רק של תער".
      3. ריב"א (תוס' ר' פרץ מכות דף כ: ד"ה ולריב"א) – "דפאת הראש במספריים שרי ובתער אסור ... ומכל מקום נהגו העולם לחומרא. וריב"א היה נוהג שלא לגלח כל הראש, אפילו במספריים".
    1. מספרים כעין תער.
       1. תוס' (שבועות דף ב: ד"ה חייב, נזיר דף מא: ד"ה השתא, פסקי תוס' מכות פרק ג' סי' כ"ז) – "דאע"ג דעל הזקן אינו חייב אלא בתער כדאמר בפ' בתרא דמכות (דף כא.) דבעי' גילוח שיש בו השחתה בהקפת הראש חייב אף במספרים כעין תער".
       2. שערי תשובה (שער ג' אות ע"ח) – "והקפת פאת הראש גם במספרים כעין תער".
       3. מהר"ם מרוטנברג (תשובות ופסקים סי' פ"ו) – "וששאלתם על הראש אם מותר לגלתו במספרים. ר"י אוסר במספרים כעין תער, וראייתו מהא דאמ' בפ"ג מינין שבנזיר, אי כתב רחמ' ראשו אכתי בתער מנלן, אבל יש לדחות דילמ' במלקט וברהיטני אבל במספרים שרי. ועוד מביאי' ראיה מת"כ, יש בראש שאין בזקן שבראש אסור במספרים כבתער וכו', גם זה דוחים דבנזיר איירי. מיהו אשינויי דחיקי לא סמכינן, ויש לאסור אלא א"כ מניח כנגד הצדעים".
       4. רא"ש (מכות פרק ג' סי' ב', פי' הרא"ש נזיר דף מא: ד"ה ואי) – "ואין חייב עד שיטלנו בתער במספרים כעין תער קאמר".
       5. רבינו ירוחם (נתיב י"ז ח"ה, קנ"ט-ב') – "י"מ דלאו דוקא בתער דה"ה אם הקיף ראשו במספרים חייב והא דתניא בתו' גבי פאת הראש אינו חייב עד שיטלנו בתער פי' מספרים כעין תער אבל מ"מ חייב אפילו במספרים ולא דמי לזקן כי בראש לא פירשו כלל גלוח של השחתה. וי"מ דאפילו בראש אינו חייב עד שיגלחנו בתער וכן כתב הרמ"בם וראשון נראה עקר וכן כתבו בתו'".
       6. סמ"ק (מצוה ע"א) – "ואפילו במספרים כעין תער אסור".

עי' סמ"ק מצוריך (סי' ע') – "אפילו במספרים כעין תער אסור, [הכ"ג] ולא לזקנו דהתם שאני משום דכתיב ביה השחתה ואין השחתה במספרים ואפילו כעין תער, וצ"ע בסמ"ג [ע"כ]".

* + - 1. רבינו פרץ (הג' סמ"ק מצוה ע' ס"ק ב', תוס' ר' פרץ מכות דף כ: ד"ה ויש [לשונו מובא לעיל) – "והקפת פאה מראש אסורה גם במספרים כעין תער".
      2. אגודה (שבועות דף ג:, נזיר דף מא.) – "אי כתב רחמנא זקנו פר"י במספרים כעין תער אסור בראש לכן כשמגלחין ראש תינוקות יניח מלגלח הצדעין".
      3. תוס' שאנץ (מכות דף כ. ד"ה ואינו) – "וכן הלכה, דפאת הראש חייבין עליהם אפילו במספריים כעין תער".
      4. תוס' רבינו טודרוס (נזיר דף מא. ד"ה צריכי) – "ומכאן שאסור להקיף הצדעים אפי' במספרים".
      5. אורחות חיים (דיני פאות הראש והזקן אות א' ד"ה ופאה) – "ופאה זו שמניחין (בתער) [בצדעים] לא נתנו בה חכמים שיעור ושמענו מזקנינו שאין מניחין פחות (מט') [ממ'] שערות וצריך להרחיק ד' שערות במקום [פאה] ומותר ללקט פאה במספרים שאין אסור אלא בתער. וכתב הר"י מקורבל ז"ל אחז"ל אפילו במספרים כגון תער אסור ע"כ. וכן נמי כתב הרמב"ן ז"ל וז"ל והחמירו במספרים כעין תער מדבריהם כדאיתא התם בנזירות".
         1. רמב"ן (תורת אדם ענין אבילות אות ע"א), הובא קצת דברים בב"י (סי' ש"צ ס"ק ג') – "דתער בין בלשון תורה בין בלשון חכמים הוא המשחית לגמרי, כדאמרינן בקידושין (ל"ה ב') איזהו גילוח שיש בו השחתה הוי אומר זה תער, ומשחית לגמרי הוא, ולא הזכירו בו גילוח אלא למעט המלקט במלקט שיש בו השחתה ואין בו גילוח, דכל שער ושער מלקטו ועוקרו לעצמו, אבל התער משחית לגמרי הוא, ומספרים בין בלשון תורה בין בלשון חכמים יש בהן גילוח ולא השחתה, וכן מזכירין בכל מקום גילוח דהשחתה בתער ולא במספרים, והחמירו **מדבריהם** במספרים כעין תער כדאיתא התם בנזירות".
         2. הפשטות, הוא מדברו רק לענין אבילות או נזירות, ולא שאר ציורים. [וקצת ראיה, שהב"י הו"ד בהל' אבילות, ולא כאן בהל' פאות].
      6. כל בו (סי' צ"ז) – "ומותר ללקוט הפאות במספרים שאין אסור אלא בתער, וכתב ה"ר יצחק ז"ל אמרו חכמים אפילו במספרים כעין תער אסור".
      7. תשב"ץ (ח"ג סי' צ"ג, סי' רכ"ז) – "ואפי' הקיף את הראש במספרים כעין תער הוא עובר בלאו".
      8. חי' רבינו פרץ (נזיר דף מא:) – "ופסק בקונטרס ובתוספות דמכאן יש ללמוד דצריך להחמיר שלא להקיף [צדעיו] אף במספרים. ומיהו דוקא כשנוטלן ומגלחן סמוך לראש".
      9. רע"ב (מכות פרק ג' משנה ב') – "ואפילו על גילוח שבמספרים שאין בו השחתה חייב על פאת הראש, דדוקא בזקן כתיב השחתה ואינה אלא בתער, אבל בפאת הראש הקפה כתיב, בכל ענין שהוא מקיף חייב".
      10. שיטת לחכמי איוורא (נזיר דף מא.) – "ומכאן יש ללמוד שאסור להקיף פאת הראש דהיינו להשוות צדעיו לאחורי אזנו ולפדחתו אפי' במספרים. ומיהו דוקא כשנוטלן סמוך לראש, ותניא בתוספתא חייב שתים אחת לצדעיו מכאן ואחת לצדעיו מכאן ואינו חייב עד שיקיפנו בתער והיינו כעין תער".
    1. מראי מקומות – שו"ת מן השמים (סי' כ"ח, סי' ל"ו), יראים (סוף מצוה של"ו, עי' פאות כהלכה עמ' קכ"ח הע' קי"ט).
       1. רבינו יהודה אלמדארי (מכות דף כ. ד"ה המקיף [ע"ש במגיה הע' ל"א, שמי זה "רשז"ל"]) – "ובמסכת נזיר פרק שלשה מינין [מ"א ע"ב] מוכח, דאפילו במספרים שאין בו השחתה אסור, כך פירש רשז"ל. ורמז"ל כתב מותר ללקוט הפאות במספרים לא נאסר אלא השחתה של תער".
  1. **למחמירים, שגם מספרים כעין תער: האם הוא איסור דאורייתא, או רק איסור דרבנן**.
     1. רק איסור דרבנן – מאירי (מכות דף כ:, לשונו מובא לעיל), אורחות חיים (דיני פאות הראש והזקן אות א' ד"ה ופאה, לשונו מובא לעיל), ע"פ הרמב"ן, ר' יצחק, הו"ד בכל בו (סי' צ"ז, לשונו מובא לעיל), מהר"י שטייף (סי' ע"ח, לשונו מובא לקמן).
     2. איסור דאורייתא – פשטות הראשונים, תוס' שאנץ (מכות דף כ. ד"ה ואינו, לשונו מובא לעיל), ים של שלמה (יבמות פרק י"ב סי' י"ח, "הקפת הראש, אף במספרים כעין תער לוקה, ואף שלא כעין תער צ"ע, על כן יזהר שלא לגלחן כל עיקר, ויניח הצדעין כולו, וירא שמים, למי שאפשר, לא יגלח ראשו כל עיקר"), בה"ל (סי' רנ"א סעי' ב' ד"ה אפילו, לשונו מובא לקמן).
     3. מראי מקומות – ברית הלוי (סי' צ"ז ד"ה וראיתי).
        1. חת"ס (יו"ד סי' קל"ט ד"ה מ"מ) – "לשיטת הסמ"ג הנ"ל דאסור לגזוז ב' שערו' מפאה המלאה לה אם כן יאסור סירוק למ"ד דאפי' בלא תער אסור ולזה אומר אני דא"א למחמר תרי חומרי בהדדי דא"כ מ"ט תנן מתני' דאבל לא סורק בנזיר ולא אצל כל אדם בפיאה שלו דשכיחי טובא והוה נמי חידוש טפי אע"כ או נימא דלא מחייב אלא בהשרת כל השיעור מבלי השאיר ב' שערו' מן התורה וכמ"ש לעיל וזה לא הוי פסיק רישיה או נימא דילפי' ראש מזקן דבעי תער דוקא אבל לחוש ולומר דהלכה כתרוויי' לחומרא א"כ תיקשי מתני'".
           1. פירוש: למ"ד כעין תער, מוכח מהמשנה שמן התורה א"צ להשאיר רק ב' שערות.
  2. **פוסקים: האם מספרים כעין תער, או תער ממש**.
     1. מחמיר.
        1. ס' חרדים (פרק כ"ט אות נ"ד) – "ולא בתער בלבד אסור אלא אפילו במספרים אם נעשה כעין תער".
     2. יש לחוש: לשיטת הרא"ש וסעייתו, להחמיר ואוסר במספרים כעין תער.
        1. מחבר (סעי' ג') – "אינו חייב אלא בתער. ויש אוסרים במספרים כעין תער, ויש לחוש לדבריהם".
        2. יש"ש (יבמות פרק י"ב סי' י"ח) – "אף במספרים כעין תער לוקה, ואף שלא כעין התער יזהר, שלא לגלח כל עיקר, ויניח הצדעין כולו".
        3. לבוש (סעי' ג', סעי' ט) – "ויש לחוש לדבריהם".
        4. יד קטנה (ע"ז פרק ו' הל' כ"ה).
        5. עי' ח"ח (בה"ל סי' רנ"א סעי' ב' ד"ה אפילו) – "ובעו"ה מצוי שמעבירין את הפאות עד סמוך לבשרן ממש ואין משיירין כלל ויש בזה חשש דאורייתא והיה להם לשייר עכ"פ קצת מן הקצת".
        6. ילקוט יוסף (קיצור שו"ע סעי' ד') – "ויש אומרים שאיסור מקיף הוא גם במספריים כעין תער, ויש לחוש לדבריהם".
     3. אפילו מספרים שלא ע"י תער.
        1. צמח צדק (יו"ד סי' צ"ג אות י"ז) – "דלכתחלה יש איסורא מיהא שלא לגלח פיאות הראש אפילו במספרים כלל ואפילו שלא כעין תער".
     4. מראי מקומות – חכ"א (כלל פ"ט סעי' ט"ז), באר משה (ח"א סי' ס"ב), פאות כהלכה (עמ' קכ"ח).
        1. זרע יצחק (אייזנברג, יו"ד סי' י"ב), הו"ד בדר"ת (ס"ק ד') – "שנשאל בא' שגלח הפאות במספרים סמוך לבשר כעין תער וסבר שמותר לעשות כן ועכשיו נודע לו שהוא אסור ורוצה לקבל תשובה מה יהא תשובתו והשיב דלדעתו א"צ לקבל תשובה כיון שהמחבר **לא הכריע** כדעת האוסרין וכתב רק בלשון יש לחוש לדבריהם ועכ"פ גם דעת הרמב"ם המקיל בזה יש לו מקור בש"ס ע"כ עכ"פ לענין התשובה על שלעבר בשוגג יש לסמוך על דעת הרמב"ם להקל עיי"ש".
        2. מהר"י שטייף (סי' ע"ח) – "והנה אמת שיש כמה שיטות דגם במספרים כעין תער אסור. עיין בב"י יו"ד סי' קפ"א וכן נזכר בשו"ע שם שיש לחוש לשיטה זו, אמנם כידוע שהשיטה שהביא המחבר לדיעה ראשונה סתם **הוא העיקר להלכה** וכנזכר בחלקת מחוקק (אה"ע סי' א') א"כ להלכה צריכים לפסוק דתער דוקא (אמנם אם שואלין אותי אני מזהיר להשואל ואומר לו שבשו"ע כ' שיש לחוש ולאסור גם מספריים כעין תער). אמנם ברור שעיקר הלאו לענין מלקות אינו אלא בתער".
  3. **מה הגדר של מספריים כעין תער**.
     1. עי' לקמן.
     2. מראי מקומות – פאות כהלכה (פרק ט' אות ה').
  4. **לגדל פאות**.
     1. מדת חסידות.
        1. דברי יציב (יו"ד סי' ס') – "בבית לחם יהודה שם בסק"ב הביא מהאריז"ל ... היה מניח הפאה של הראש לגדל ולא היה חותכן רק עד שיגדלו כ"כ שיכניסו למטה במקום שער הזקן ממש שאז הי' חותכן עד אותו המקום שמשם לא יקרא פאת הראש עיי"ש ... מ"ש וגם היה מניח הפאה וכו' זה לחומרא ומדת חסידות, ועפי"ז נהגו חסידים ואנשי מעשה שלא לספר כלל אפי' אינו כעין תער. וי"ל דכיון שכעין תער להרא"ש הנ"ל הוי איסור תורה, לכן החמירו לגדל ולא לספר כלל, והוא ע"ד שכתב הרשב"א בברכות דף י"א ע"א במ"ש אומרים לאחד זקנך מגודל אמר להם יהא כנגד המשחיתים וכו' כנגד אותם שהם משחיתים זקנם ולהוציא מלבם וכן היא שנויה בתוספתא [שם פ"א ה"ו] עיי"ש, וזה ממדת חסידות".
     2. מראי מקומות – חת"ס (החדשות סי' ל' ד"ה ושיעור, לשונו מובא לעיל), חלקת יעקב (יו"ד סי' פ"ח), פאות כהלכה (עמ' קל"ג-קמ"ה).
  5. מראי מקומות – מועדים לשמחה (ח"ו סי' ה', נספח).

1. מספרים כעין תער: הגדר.
   1. **לא משייר כלום**. מניח קצת שער, לא הוי אפילו כעין תער.
      1. תוס' (נזיר דף לט. ד"ה נזיר) – "מיירי **שעוקר השיער מעיקרו ומשחית מן השורש כעין תער** דלוקה מקרא דתער לא יעבור על ראשו דמרבינן בגמרא שאר המעבירין".

תוס' (נזיר דף מ. ד"ה ובתער) – "כעין תער שעוקר השער ומשחיתו מעיקרו".

* + - 1. ראיה מתוס' – מלמד להועיל (ח"ב סי' ס"ד אות י"ד, לשונו מובא לקמן), מנחת יצחק (ח"ד סי' קי"ג אות ג'), אנציקלופדיה תלמודית (ערך השחתת זקן עמוד קכ"ו הע' קכ"ח).
      2. אין ראיה.
         1. להורות נתן (ח"ג סי' ס"א אות ז') – "ואפילו אם תלש ... בס' אנצ' תלמודית (ערך השחתת זקן עמוד קכ"ו שכתב ... והוא מכשיל לפני הרואים להתיר מספרים שעוקר השער ומשחיתו מעיקרי".
         2. שבט הלוי (ח"ד סי' צ"ו ד"ה ואל) – "ואל ישיא לב האדם לומר שדהתו"ס ל"ט ע"א ד"ה נזיר שגילח שכתבו שכעין תער ג"כ משחית מעיקרו, וכ"כ התוס' עוד שם מ' ע"א ד"ה ובתער חולק על יסוד הנ"ל שכתבנו דכל שהיא סכין וחותך סמוך לעיקרו ה"ה תער דאורייתא, דדא טעותא היא שהרי התוס' בנזיר שם מ' ע"ב ד"ה דתניא כ' בעצמם וז"ל ובמספרים ליכא השחתה שאינו נוטל השער מעיקרו ושרשו, הרי מפורש כהח"ס דאלו הי' נוטל במספרים השער מעיקרו ושרשו הי' גם במספרים דין תער דאורייתא, ומעיקרו ושרשו היינו עד העיקר לא השורש ממש, דודאי אין השורש עצמו בכלל דזה גם בתער דאורייתא לפי הלכה אינו יסוד לאיסורו, ודהתוס' שם ל"ט ע"א ומ' ע"א הנ"ל, ע"כ מתפרשים באחד מתרי אנפין דאו דדין זה מיוחד בנזיר דהתם תער מפורש כתיב ואפי' כעין תער ממש אינו תער אבל דרך זה קצת דחוק, - או מה שנראה יותר שהתוס' עיקרם אשאר המעבירים כתלושה וכדומה קאי כאשר יראה בדבריהם והיינו דאם לא דומה עכ"פ בזה לתער שתלשו מעיקרו ושרשו כיון שגם בגלוח אינו דומה כיון דדרך תלישה וכה"ג הוא א"כ במה דומה לתער, - אבל מספרים דדומה בצד של גלוח אם הי' גם צד הדמיון שנוטל עד עיקרו ושרשו א"כ דומה לגמרי לתער והוא תער ממש כמפורש בדהתוס' שם מ' ע"ב הנ"ל שו"ר שגם ידידי ש"ב הגר"נ גשטטנר שליט"א [זצ"ל] בתשובתו פי' כן דהתוס' והוא נכון - ובלא"ה דברי הרמב"ם פ"ו מנזיר ה"א מחלוקת על דברי התוס' הנ"ל".
      3. מראי מקומות – מכונת גילוח בהלכה (ח"א פרק ב' הע' ו').
    1. רא"ש (נזיר דף מ. ד"ה אימא) – "כעין תער שהעביר כל השער".
    2. פרישה (ס"ק ג') – "במספריים כעין תער. רצה לומר לספור כל השער **עד שיהיה חלק** כאילו ספר בתער".
       1. קול מבשר (ח"א סי' י"ט) – "ולשון הפרישה ביו"ד סי' קפ"א סק"ג שכתב: מספריים כעין תער ר"ל לספור כל השיער עד שיהי' חלק כאלו ספר בתער עכ"ל **אינו מדוקדק**".
       2. מנחת יצחק (ח"ד סי' קי"ג אות ד', אות כ"ז) – "ומש"כ בפרישה שם (אות ג'), מספרים כעין תער, ר"ל לספור כל השער עד שיהי' חלק כאילו ספר בתער עיי"ש, צ"ע, דאם עשאו במספרים חלק כאילו בתער, א"כ שוב הוי תער ממש, דהרי תער לא כתוב בקרא בגילוח הפיאות, אלא צריך שיהי' גילוח והשחתה, והיכא דהוי גילוח והשחתה אסור, יהי' בתער או במספרים כנ"ל, ועל כרחך **לאו דוקא** חלק כאילו בתער, אלא סמוך לבשר כעין תער כנ"ל".
       3. מראי מקומות – מכונת גילוח בהלכה (ח"א פרק ב' הע' ז', "במנח"י ... ומלבד מה שהרגיש בעצמו את הדוחק בדבריו, צ"ע שלא הרגיש מלשון כל הפוסקים שאי"צ לשייר כלום ומגלח סמוך לבשר ממש, ופשיטא שדוחק עצום הוא לומר על ספרי קיצורים לרבים כהחכמת אדם וקיצור שו"ע שלא דקו בלשונם **והניחו מכשול** לפני הקוראים").
    3. ב"ח (ס"ק ט') – "צריך ליזהר שלא יגלח תחת הגרון כלל לא בתער ולא במספריים כעין תער ... מיהו הא ודאי שרי כשאינו מגלח סמוך לבשר **לגמרי** אלא מניח קצת שער דאין כאן השחתת זקן".
    4. הו"ד בש"ך (ס"ק ז') – "והב"ח ס"ט כתב דצריך ליזהר שלא יגלח תחת הגרון כלל לא בתער ולא במספרים כעין תער כו' מיהו הא ודאי שרי כשאינו מגלח סמוך לבשר לגמרי אלא מניח קצת שיער דאין כאן השחתת זקן ע"כ".
    5. הו"ד בבית לחם יהודה (ס"ק ג').
    6. חכ"א (כלל פ"ט סעי' ט"ז) – "במספרים אם הוא כעין תער דהיינו שמגלח סמוך לבשר **ולא משייר כלום** מן השערות סמוך לבשר חייב".
    7. קיצור שו"ע (סי' ק"ע סעי' א') – "במספרים כעין תער, דהיינו סמוך לבשר **ולא משייר כלום** מן השערות סמוך לבשר יש אוסרין".
    8. ערה"ש (העתיד הל' נזירות סי' ט"ו סעי' ח', סעי' ט') – "בדברי הרמב"ם ... אפילו הניח משהו לא הוה כעין תער".
    9. בה"ל (סי' רנ"א סעי' ב' ד"ה אפילו, תפארת אדם הקדמה אות א', שם אות ג', נדחי ישראל פרק כ"ו אות ג') – "ובעו"ה מצוי שמעבירין את הפאות עד סמוך לבשרן ממש **ואין משיירין כלל** ויש בזה חשש דאורייתא והיה להם לשייר **עכ"פ קצת מן הקצת**".
       1. עי' הגרמ"מ קארפ (במכתב) – "בדבר דברי החפץ חיים בבה"ל ובתפארת אדם, למה מבחיש מע"כ ריש דברי החפץ חיים שמספרים כעין תער הוא 'סמוך לבשר' ומפורש דלא כחמ"א ופרישה וכן דייק אח"כ וכל 'שמגלחין עד סמוך לבשרן ממש' ואם לא שיירו כלל אלא הכל חלק למישעי, הלא מגלחים עד הבשר ממש ולא עד סמוך לבשר. ושאלה לי למע"כ, למי דיבר הח"ח, האם לבעלי קרחות חלקים בראשם למישעי כמו בג'ונגלים, האם דיבר בפראי אדם המצויים כיום בעלי קרחות אפס אפס בראשם ובפיאותיהם, האם ל'בחורים' כאלו [לשונו שם] יש עם מי לדבר, ומי היה מגלח פעם כך, בפרט במכונות של פעם, אם כונתו שרק מגלח למישעי ממש עובר הלא גם במכונה המאשינקא שצועק הח"ח בתפארת אדם לא שייך לגלח ככה, ומש"כ הח"ח בתפארת אדם שהיה טוב לשייר קצת מן הקצת הכונה בשעת הגילוח לא לקרב המכונה סמוך לבשר ממש, רק ירחיקו קצת מהבשר וישתיירו שערות הניכות מזה. ופשוט שהח"ח מדבר שלא נשאר שיער ניכר אלא זיפי שורשי שערות שזוהי ממש כעין תער המגלח סמוך לבשר ולכן צעק שישיירו עכ"פ פאות קצת ואפי' קצת אבל שיהא ניכר שיער בולט ולא זיפים ושורשי שערות. ואם כדברי מעכ"ת הלא הח"ח הוא המיקל הגדול ובמקום להחמיר בא להקל שרק מי שמגלח פאות למישעי ממש חלק מאד עובר, ולמי שנשאר אפי' זיפין קטנים שקטנים אינו עובר בהקפה ואין שום רק בישראל שיורה הוראה כזו להשאיר במקום הפאות זיפין קטנים מן הקטנים. ולמותר להאריך בדבר המכחיש את המציאות ומכחיש את כלל ישראל".
    10. מלמד להועיל (ח"ב סי' ס"ד אות י"ד) – "משמע מר"י ותוס' בכמה מקומות דבמכות כ"א ע"ב פירש"י ת"ל לא תשחית ומספרים אין משחיתין שאין חותכין שיער בצד עיקר כתער, ובנזיר מ' ע"א פירש אלא כעין תער כל המעבירין סמוך לעיקרן ובדף נ"ח ע"ב פירש ג"כ כעין תער שגזוז במספרים סמוך לבשר כעין תער, ובתוס' נזיר ל"ט ע"ב בד"ה כל שהוא פי' כעין תער מעיקרו משרשו לגמרי, וכן בתוס' שם מ' ע"א ד"ה ובתער פי' כעין תער שעוקר השיער ומשחיתו מעיקרו. **שמעינן מכל הנ"ל** דלרש"י סתם מספרים אין חותכין שיער בצד עיקר ולכן ממעטינן מספרים מקרא דלא תשחית אבל יש מספרים דמעבירין כעין תער **ואינן משיירין שיעור** ואעפ"כ לא אסרה תורה לגלח בהן הזקן, דקיי"ל דבמספרים מותר אפילו כעין תער".
  1. **לכוף ראשו לעיקרו** [אם המקור מנזיר, יש לחלק].
     1. משנה (נדה דף נב:) – "שתי שערות האמורות בפרה, ובנגעים, והאמורות בכל מקום **כדי לכוף ראשן לעיקרן** דברי רבי ישמעאל, ר"א אומר: כדי לקרוץ בציפורן, ר' עקיבא אומר: כדי שיהו ניטלות בזוג. גמ'. אמר רב חסדא אמר מר עוקבא: הלכה כדברי כולן להחמיר".
        1. רש"י (שם ד"ה והאמורות), רע"ב (שם פרק ו' משנה י"ב) – "והאמורות בכל מקום. בתינוק ובתינוקת".
     2. **גבי הל' נזיר**.
        1. רמב"ם (נזיר פרק ה' הל' י"א) – "נזיר שגלח שערה אחת לוקה בין בתער בין בזוג והוא שקצצה מעיקרה כעין תער ... ואם הניח ממנו כדי לכוף ראשה לעיקרה אינו לוקה שאין זה כעין תער".
           1. ערה"ש (העתיד הל' נזירות סי' ט"ו סעי' ח', סעי' ט') – "בדברי הרמב"ם ... אפילו הניח משהו לא הוה כעין תער".
        2. ריב"ש (סי' שצ"ד) – "דבנזיר: כל שישאר בהן כדי לכוף ראש לעקרן, לא הוי כעין תער".
        3. מאירי (נזיר דף לט. ד"ה ועל, דף מ: ד"ה ולדעתינו) – "כל שנעקר השער מעיקרו עד שלא נשאר ממנה כדי לכוף ראשו לעיקרו".
     3. פוסקים, גבי פאות הראש.
        1. רע"א (שבועות דף ב: ד"ה ועיין) – "דכמו דאמרינן לפי האמת, דבמניח כדי לכוף ראשן לעיקרן, לא מקרי הקפת הראש, דאינו משוה צדעיו לאחוריו, כיון דנשאר השער בגידול לכוף ראשן לעיקרן".
        2. חת"ס (או"ח סי' קנ"ד ד"ה והנה בנב"י [אמנם עי' מש"כ בד"ה וכעין, לשונו מובא לקמן], החדשות סי' ל' ד"ה ושיעור) – "ובאורך כשיעור כל שערה לכוף ראש לעיקרו כל שערה זה תחת זה עד התחלת חיבור לחי התחתון עם העליון, והעולם טועין בפי' זה וחושבים אורך כל שער ושער יגיע עד לחי הנ"ל ואינו אמת, מ"מ בני ביתי ותלמידי אנו מנהיגים על דרך הזה אעפ"י שיהיה טעות מ"מ קדוש יאמר לו".
        3. הו"ד בכת"ס (דר"ת ס"ק ט"ו).
        4. תורה לשמה (סי' שפ"ט) – "צריך להחמיר להשאיר שיעור כדי לכוף ראשן לעיקרן וסגי בהכי כפי הדין".
        5. שאול שאל (סי' צ"ט, אבות על הבנים פרק ג' משנה י"ג אות ג') – "בפאות הראש ... צריכין להניח כדי לכוף ראשו לעיקרו".
        6. חזו"א (קול התורה חכ"ד עמ' ט' אות י"ז) – "שאלה: שיעור הפיאות מהו. תשובה. כדי לכוף ראשו לעיקרו".

חזו"א (קול התורה חכ"ד עמ' ט' אות י"ח) – "שאלה: האם נקראים עי"ז מבזין מצוה. תשובה. מכיון שיש שסובר שמותר אפילו כעין תער יש להם על מה לסמוך".

* + - 1. מנחת יצחק (ח"ד סי' קי"ג אות ה') – "והנה מה דשמע מינה מדברי הרמב"ם, דכל שלא הניח כדי לכוף ראשו לעיקרו, נכנס בכלל כעין תער, נפ"מ גדולה, גם לענין פאות הראש והזקן, למאן דמחמיר כעין תער, כמבואר בש"ע ופוסקים שם (ביו"ד), דאז צריך להשאיר כדי לכוף ראשן לעיקרן, וכשעיינתי בספרים מצאתי בתשו' רעק"א (מכת"י, נדפס בירושלים תשכ"ה, סי' ס"ג), שכתב שם בזה"ל, דכמו דאמרינן לפי האמת, דבמניח כדי לכוף ראשן לעיקרן, לא מקרי הקפת הראש, דאינו משוה צדעיו לאחוריו, כיון דנשאר השער בגידול לכוף ראשן לעיקרן עכ"ל, ועכ"ח כוונתו, דכדי שלא יהי' מספרים כעין תער, צריך כדי לכוף ראשן לעיקרן, - וכן ראיתי בדרכי תשובה שם (סי' קפ"א ס"ק מ"ז) בשם הכת"ס דנוהגין ומניחין לגדל כל השערות באורך כדי לכוף ראשו לעיקרו כל שער ושער וכו' עיין שם, - ולהנ"ל מצאנו מקור נכון לזה בדברי הרמב"ם הנ"ל, דרק אם הניח כדי לכוף ראשו לעיקרו, יוצא מכדי מספרים כעין תער כנז', - ועי' ביש"ש שם (יבמות פי"ב - י"ח), שהחמיר מאוד בענין פאות הראש עיין שם".
      2. פאת שדך (ח"ג סי' ס"ב ד"ה אבל) – "דין גידול פיאות הראש היינו שלא יגלח במקומן וישתיירו שערות קטנות כדי לכוף ראשם לעוקרם".
      3. פאות כהלכה (שער ראשון אות י"ז) – "ולענין הלכה צריכין להחמיר ולהשאיר כשיעור כדי לכוף ראשן לעיקרן".
      4. עי' הגר"י בעלסקי זצ"ל (שלחן הלוי, אנגלית עמ' קכ"ג) - לשונו מובא לקמן.
      5. ***הגר"ד פיינשטיין שליט"א (ודברת בם סוף סי' רכ"ד) – "למעשה קשה לשער מה השיעור להשחתה ולכן יש להחמיר בפאת הראש כשיעור קריצת הצפורן הנזכר שם במשנה דנדה".***
      6. ***פאת זקנך (סעי' ט"ז).***
      7. ***הגר"ש פלדר שליט"א (שמעתי).***
      8. הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל) ) –שונו לעילסכת חולין פרק חונן")הלא נשתנה הבשר עי-

Question: How close can one use a hair-clippers regarding Bal Takif on Peas HaRosh? The Biur Halocha 251 says 'miktzas min hamiktzas' but the recent Poskim (Rav Elyashiv, Steipler, Reb Chaim Kanievsky) all seem to say minimum 5mm. This is particularly relevant in Chutz Laáretz where many Yidden shave as fashion or for sport.

R' Y. Berkovits: Klal yisrael is noheg to go with the shiur of כדי אחיזה. Which is more than a כל שהוא but not as much as 5mm.

* 1. ***מראי מקומות.***
     1. שאול שאל (סי' צ"ט) – "וצריך ביאור מנ"ל לח"ס שצריך להניח כך דהא בגלוח נזיר דקייל"ן דחייב אם מגלח כעין יש ג' דיעות מה הפירוש כעין תער התוס' ס"ל דרק אם משחית גם שורשי השערות מיקרי כעין תער והרא"ש שם בתוספותיו כתב שאם מגלח סמוך לבשר הוי כעין תער והרמב"ם ס"ל דאם לא הניח כדי לכוף ראשו לעיקרו מיקרי כעין תער ולפי"ז הלא לדעת הרמב"ם וסעיתו אין איסור בפאות הראש רק בתער ומה שמחמירין לאסור במספרים כעין תער הוא עפ"י שיטת תוס' והרא"ש וא"כ עכ"פ נימא דדי להחמיר שלא לגלח סמוך לבשר ממש אבל שיצטרך להניח כדי לכוף ראשו לעיקרו שהוא השיעור לדעת הרמב"ם מנ"ל להחמיר כתרתי חומרא ונלע"ד דס"ל לח"ס דפירוש כעין תער העיקר כדעת הרמב"ם ...".
     2. הגר"י בעלסקי זצ"ל (שלחן הלוי, אנגלית עמ' קכ"ט-קל"א) -

The Gemara (Yevamos 5a) seeks ... We see clearly from Tosafos, that it is possible to produce a razorsharp shave without using a razor, but instead making use of misparayim k'ein ta'ar, a scissors shave, without violating the prohibition. Were this not true, and a scissors shave could never produce the exact result accomplished with a true razor shave, the reasoning of Tosafos would be fallacious, for there would be no way of demonstrating the weakness in the prohibition of a razor shave, in order to consider it an issur kal. Although many other answers have been proposed to Tosafos' question, no Rishon, Acharon, nor any other sefer, has ever taken issue with the facts of Tosafos argument. This clearly demonstrates that all major authorities are in consensus, that misparayim k'ein ta'ar produces exacly the same result as a razor shave, and that it is not prohibited by the laws that prohibit a razor. The claim that misparayim k'ein ta'ar is only allowed if it produces a different result than that of a razor (that is, some amount of stubble must remain), **is thus in error**.

* + 1. ***פאות כהלכה (שער ב' פרק ח' אות ג', פרק ט' אות א', אות ה') – "הנה בדעת התוספות (שבועות ב: ד"ה חייב) והרא"ש (מכות פ"ג סי' ב-ג, ונזיר מא:) דס"ל דבהשואה כל דהוא סגי, לכאורה היה נראה לומר דלשיטתם אזלי דס"ל לפרש מה שאמרו בתוספתא (מכות פ"ג ה"ז) 'דאינו חייב על הקפת הראש אלא בתער', דהיינו 'כעין תער', וס"ל לפרש 'כעין תער' דהיינו משחית כמו תער ממש, וכמ"ש התוספות בנזיר (מ. ד"ה ובתער) וז"ל בא"ד, דלא שיירי בו כדי לכוף [ראשו לעיקרו] אע"ג דלא הוי כעין תער, ופריך וכו' אלא אימא כעין תער שעוקר השער ומשחיתו מעיקרו עכ"ל, וא"כ שפיר נקרא השואה והיקף, מכיון שעוקר את השער ומשחיתו מעיקרו, דהיינו שמשווהו לגובה עור הבשר ממש ואינו בולט כלום, אמנם לדעת החולקים על התוס' וס"ל לפרש 'כעין תער' דהיינו שלא נשאר בו כדי לכוף ראשו לעיקרו, ואע"פ שעדיין ניכר השאר, וכדס"ל להרמב"ם (פ"ה מנזירות הלכה יא) וז"ל נזיר שגלח שערה אחת לוקה בין בתער בין בזוג והוא שקצצה מעיקרה כעין תער וכו' ואם הניח ממנו כדי לכוף ראשה לעיקרה אינו לוקה שאין זה כעין תער עכ"ל, ומשמע דכל שלא הניח כדי לכוף ראשה לעיקרה הוי כעין תער, וכ"כ החינוך ... האיך מצאנו ידינו ורגלינו להחמיר גבי הקפת הראש דכל שלא הניח כדי לכוף ראשו לעיקרו מיקרי כעין תער ויש בה איסור הקפה ...*** *מאין לנו להחמיר ב' חומרות****, דהיינו לתפוס כדעת התוספות דאסור אף מספרים כעין תער, ולתפוס כפי' הרמב"ם דכל שלא הניח כדי לכוף ראשו לעיקרו הוי כעין תער, הלא כיון דהחומרות סותרות זו את זו, דמסתברא דמאן דס"ל הא לא ס"ל הא, די"ל דהתוספות לשיטתייהו ... אמנם יש מקום לומר דלגבי הקפת הראש גם התוספות מודים לפי' הרמב"ם ...".***
    2. ***ברית הלוי (ח"א סי' צ"ח ד"ה ולכן נראה) – "ולכן נראה לענ"ד, דעצם הדמיון שאם פחות מכדי לכוף ראשו לעיקרו חשיב כאילו אינו, הוא הדין לענין השחתת הזקן, אינו מוכרח. דשפיר י"ל, דאף דחשיב כאינו, מכל מקום לאו שם מעשה 'השחתה' עליה. ולא דמי איסור השחתת הזקן לדין נזיר. דהתם הוי דין דגדל פרע, ופחות מכן לאו פרע, ולהכי פחות מלכוף לאו שם 'גילוח' הוא. דהנה לרמב"ם איכא בנזיר לאו ועשה כל שליכא כדי לכוף ראשו לעיקרו. וסובר שגם איסור גילוח הנאמר בנזיר, הוא דין בעשה של גדל פרע שער ראשו. וכיון שהניח פחות מהשיעור של כדי לכוף ראשו לעיקרו, דעבר על העשה. עבר נמי על הלאו. וכל זה רק בנזיר. משא"כ בגילוח והשחתה, לא שייך למימר שהשיעור הוא בכדי לכוף ראשו לעיקרו. וזכורני ששמעתי יסוד זה בימי חרפי מגאון אחד שליט"א. דבאמת מוכרח לומר כן. דהא תמוה מאי שיאטיה האי שיעורא דלכוף ראשו לעיקרו, לענין הלאו דתער לא יעבור, דתלוי בדין 'תער' ו'גילוח', ולא בדיני 'שער'. ובאמת זה סברת התוס' דסבירא להו, דהלאו ליכא אלא בכעין תער ממש, דלא השאיר כלום. ואפילו אם הניח פחות מכדי לכוף ראשו לעיקרו אין מלקות. ואילו על העשה דקדוש יהיה, עובר אף אם תולש מקצת שער. והרא"ש סובר דאף על העשה אינו עובר, כשלא הניח כדי לכוף ראשו לעיקרו. דיסוד סברתם הוא, שהלאו הוא דין 'בגילוח', ולא דין 'בשער'. אבל לכו"ע זה רק בנזיר".***
  1. **מה הגדר של תער**.
     1. לכוף ראשו לעיקרו.
        1. חת"ס (או"ח סי' קנ"ד ד"ה וכעין) – "שיעורא דתער הוא ... הוא קריצת צפורן שהוא פחות מנטילת זוג".
        2. צור יעקב (ח"א סי' ק') – "ואשר כתב כת"ר איזה מאשינדעל הוי כעין תער הנה בעניני המספרים האלו איני בקי לצמצם אך בקצרה אמר לו שבנדה (נ"ב ע"ב) במשנה מבואר שלשה שיעורין ... והלכה כדברי כולן להחמיר ... ולמ"ש הח"ס ליישב דברי רמב"ם מקושיית המל"מ ס"ל לרמב"ם דהלל"מ כך הוא להחמיר בכל השיעורין הללו לא מספיקא מחמירם אך דכן קבלו ההלכה למשה מסיני א"כ מעיקר הדין כל שלא נשתייר כדי לכוף ראשן לעיקרו הוי גילוח ואין חילוק בין בתער או במספרים ע"ש היטב בשו"ת ח"ס יו"ד סי' קנ"ד".
        3. עי' הגרח"ק זצ"ל (קונ' בירור הדברים אות ו' ד"ה אך, הו"ד במכונת גילוח בהלכה ח"א פרק ב' ד"ה אמנם) – "שיש להחמיר בכדי לכוף ראשו לעיקרו".
     2. אי אפשר לומר כן.
        1. להורות נתן (ח"ג סי' ס"ב אות ט') – "החת"ס ... משמע מדבריו ז"ל, דיש מקום לומר שאם גזז השערות ולא השאיר כדי נטילת הזוג דהוי בגדר השחתה ואסור מן התורה דהוי תער ממש. ברם באמת נראה פשוט דהחת"ס ז"ל לא כ' כן אלא דרך אם תמצי לומר לדחות את סברת השואל ... אבל לדינא ודאי אי אפשר לומר כן ... לדינא פשוט שאין לזוז **מכל הראשונים** שכתבו דהשחתה הוי רק כשנוטל עיקר השער ... וראיתי בשו"ת מנחת יצחק (ח"ד סי' קי"ג) שכתב לחוש על מכונות גילוח עפ"י דברי החת"ס הנ"ל עיי"ש, ולענ"ד אי משום הא לא איריא וכנ"ל".
        2. ***תשובות והנהגות (ח"א סוף סי' תנ"ט) – "ועיין שו"ת חתם סופר א"ת קנ"ד שצריך לישאר אחר הגילוח כקריצת צפורן וצ"ב".***
     3. ***מראי מקומות –*** מכונת גילוח בהלכה (ח"א פרק ג').
  2. **מציאות**.
     1. נזיר (דף לט:) – "וקים להו לרבנן: כל ז' יומין אתיא מזייא כדי לכוף ראשו לעיקרו".
     2. פאות כהלכה (שער שני פרק ח' אות ה' ד"ה כבר) – "שיש לפלפל בהשיעור של כדי לכוף ראשו לעיקרו לענין הקפת הראש, אם היינו לעיקרו של חבירו או לעיקרו של עצמו עיי"ש, אמנם אפי' אי נימא דהיינו לעיקרו של חבירו, **יש לדעת שלא כל אנשים שוים בזה**, ומקום הפנוי שבין עיקרי השערות שבראש משתנים מאדם לאדם, וגם תלוין בצבע השערות כידוע לרופאים ...".

Most Clipper Guards are numbered in eighths of an inch. The number of the guard denoting the # of week's hairgrowth left on the scalp when a clipper with a certain numbered guard is guided over the head with the guard in contact with the scalp:

A #1 Guard leaves one week's hairgrowth or 1/8" = 3mm of hair growth on the scalp.

A #2 Guard leaves two week's hair growth or 2/8" = 6.3mm hairgrowth on the scalp and so on.

Rotary clippers have blades that readily snap on and off. Blades are available that leave from 2.5 hour's to 6 week's hair growth on the scalp when the Clipper is guided over the head with the teeth of the clipper blade in contact with the scalp. Blades are named differently than guards.

**Fine cutting Blades (Also referred to as Zero Blades):**

a #0000000 blade leaves 2.5 hour's hair growth, 1/500" = 0.05mm of hair on the scalp.

a #000000 blade leaves 5 hour's hair growth, 1/250" = 0.1mm of hair on the scalp.

a #00000 blade leaves 10 hour's hair growth, 1/125" = 0.2mm of hair on the scalp.

a #0000 blade leaves 15 hour's hair growth, 1/100" = 0.3mm of hair on the scalp.

a #0000A blade leaves 20 hour's hair growth, 1/75" = 0.4mm of hair on the scalp.

a #000 blade leaves one day's hair growth, 1/50" = 0.5mm of hair on the scalp.

a #00 blade leaves a day and a half's hair growth, 1/30"= 0.8mm of hair on the scalp.

a #0 blade leaves two day's hair growth, 1/25" = 1mm of hair on the scalp.

an #0A blade leaves 2.5 day's hair growth, 3/64" = 1.2mm of hair on the scalp.

**Best Answer:** Nothing cuts below skin level. 1 mm is #0 length=2 day's hair growth in terms of clipper blades. You might try a small clipper like a wahl peanut. It cuts at #000 length=0.5mm = one day's hair growth. Or an Andis edger or T-edger. They cut at #00000 length = 0.2mm = 10 hour's hair growth. The Andis edjers have very closely spaced teeth so as not to gather up skin between them. Barbers use them to outline shave the nape of the neck and around the ear arches. None of the aforementioned clippers are adjustable. Clipper guards can be added to the wahl peanut. Knowing the blade lengths might help when looking for a clipper:

* 1. **שיעור: כדי לכוף ראשו לעיקרו**.
     1. דיו במספר א' (הוא 3 מ"מ).
        1. ברית הלוי (ח"א סוף סי' צ"ח) – "הלכך פשוט, שלשיטות דמספרים כעין תער אסור בהקפת הראש, אסור לספר פאות הראש ב'מכונת תספורת' מספר 'אפס', או ב'מכונת גילוח'. ומכל שכן דבזה אין שיעור כדי לכוף ראשו. אך במספר 1 ודאי איכא שיעור. ולפי מה דאיתא (נזיר לט.ב) דבז' ימים יש ודאי שיעור לכוף, בדקנו השיעור ויצא השיעור בריוח ללא כל פיקפוק ובשופי 3 מ"מ, ובמציאות אף ב2 מ"מ יש שיעור זה. ומכל שכן למ"ש המפרש (נזיר ו,ב ד"ה אי) דהשיעור הוא כדי לכוף ראשו 'לצד עיקרו של השני' ...".
        2. עי' תשובות והנהגות (ח"ד סי' קצ"ח ד"ה ובעצם) – "ואם רוצים להדר להשאיר השער שבמקום הפאה בכדי לכוף ראשו לעיקרו, אז אולי לא סגי מספר קטן (מספר אחד), אלא צריך לגלח שם באופן שנשאר כדי לכוף ראשו לעיקרו".
        3. עי' תגלחת מצות (עמ' קל"ד) – "והוא (4) 3 מ"מ".
     2. צריך מספר ב' (הוא 6.3 מ"מ).
        1. הגריש"א זצ"ל (פאת זקנך הע' י"ג, אשרי האיש יו"ד פרק י"ז אות ו') – "ואמר רבינו שבחצי ס"מ בודאי שיצא מכל הספיקות, ויש בזה משום קיפול שערה לשנים".
        2. עי' הגר"י בעלסקי זצ"ל (שלחן הלוי, אנגלית עמ' קכ"ג) -

that the hairs must be long enough to take hold of with one's fingers (kedei achizah). How long is kedei achizah? Practically speaking, if a person uses hair clippers with a number two attachment, the hair is probable long enough to grasp. To be on the safe side, it is best to use no less than a number three attachment, which certainly leaves the hair long enough to grasp.

* + - 1. ***הגר"ד פיינשטיין שליט"א (ודברת בם סוף סי' רכ"ד) – "ועיין בפרישה ... עיין בחכ"א ... וכן נראה מדברי הבה"ל ... ומשמע דאם יש מעט מן המעט מן השערות ליכא איסור ולא תלוי בשיעור הנ"ל דקריצת הזוג או הצפורן. ושמעתי ממוה"ג ראש הישיבה ר' דוד פיינשטיין שליט"א*** *דזה נכון להלכה****, אבל למעשה קשה לשער מה השיעור להשחתה ולכן יש להחמיר בפאת הראש כשיעור קריצת הצפורן הנזכר שם במשנה דנדה (נב:).ולכן כל פאת הראש צריך להזהר מאד שלא לגלח אותם אפילו במספרים סמוך להבשר כ"כ דלא נשאר כמו (***1/4 in.***) (6.3 מ"מ). ובאמת יש מקום להתיר פחות משיעור זה וכגון (***1/8 in.***) (***3.2 ***מ"מ) אבל א"א לצמצם בהשיעור ולכן נכון דבכל מקום דפאת הראש לא תיגע בו יד לגלח השערות שם פחות משיעור זה".***
      2. לשכנו תדרשו (ח"א עמ' ש"א אות ו') – "הוא בקירוב חצי ס"מ".
      3. פאת זקנך (סעי' ט"ז).
      4. פאות כהלכה (שער ראשון אות י"ז ד"ה ולכן, עי' ***שער ב' סוף פרק ח'***).
    1. מראי מקומות – פאות כהלכה (שער ב' פרק ח' אות ד'), הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל, לשונו מובא לעיל).
       1. כרם שלמה (ס"ק ה') – "באם חושש דאולי אין בו כדי לכוף ראשו לעיקרו יאמוד בשיעור אצבע ובזה בודאי איכא שיעורא דבכדי לכוף".
  1. **צדדים להקל**.
     1. שיטת הרמב"ם וסעייתו: שכל האיסור מדובר רק בתער ממש.
     2. שיטת הרא"ש וסעייתו: שהגדר של מספרים כעין תער, היינו רק אם לא משייר כלל.
        1. ול"מ שום ראשון שכ' השיעור "כדי לכוף ראשו לעיקרו" אצל פאות הראש!
        2. ועוד, כמה ספרים מעורר שלכאורה הרא"ש והרמב"ם לשיטתם [עי' לעיל].
     3. וכן יש לצרף הראשונים שכ' שהאיסור רק כשאינו מניח פחות מארבעים [או ארבע] שערות.
     4. ואולי מספרים כעין תער הוא רק איסור דרבנן [עי' לעיל].
     5. ועוד [**בעיקר**], שהפוסקים מיקלים: פרישה, ב"ח, הו"ד בש"ך, ח"א, קשו"ע, ערה"ש, ומ"ב, ועוד.

1. תלישה, סריקה.
   1. **תלישה**.
      1. מחמיר.
         1. עורך לנר (מכות דף כ. ד"ה או) – "ולענ"ד כיון דטעם האוסרים במספרים כעין תער שהוא הרא"ש וסיעתו הוא, מדקתני לקמן בפאת הראש זה המשוה צדעיו לאחורי אזנו ופדחתו, ולא הוזכר שם גלוח של השחתה כמו בזקן, וכמו שכתב הרא"ש, א"כ גם אם משוה אחורי אזנו ופדחתו ע"י תלוש שערות ג"כ חייב להרא"ש, ואחרי שהש"ע פסק שיש לחוש לדבריו גם לענין תלוש שערות יש לחוש".
         2. מהר"ם שיק (מצוה רנ"ב אות ד') – "גם בתלישה יש לאסור".
         3. מנ"ח (מצוה רנ"א סוף ס"ק ז') – "וכן נראה מהתוספתא הנ"ל דהתולש שתי שערות חייב".
         4. באר משה (ח"ה סי' קל"ח ד"ה הנה).
         5. עי' פאות כהלכה (עמ' י"ח סעי' י"א, עמ' כ"ה, ריש עמ' כ"ב, עמ' קמ"ט).
         6. פאת זקנך (סעי' כ"ב).
      2. מיקל.
         1. חת"ס (יו"ד סי' קל"ט, סי' ק"מ) – "וא"כ בתולש דשרי בין להרמב"ם ובין להגליון נקטינן להקל".
      3. מראי מקומות – דר"ת (ס"ק ה'), כרם שלמה (ס"ק ו' אות ב').
   2. **סריקות הפאות הראש**.
      1. רע"א (גליון הש"ס שבועות דף ב:) – "למה דפסקי' בש"ע סי' קפ"א ס"ג דראוי לחוש להאוסרים בהקפת הראש במספרים ה"נ יש לאסור במלקט וא"כ יהיה אסור לסרוק פאות הראש, **וצ"ע לדינא**".

רע"א (שבועות דף ב:) – "ואף דיש לדון קצת בס"ס, ספק דלא כתוס' אלא דתער דוקא כמו בזקן, וספק כשיטת הסוברים דבשיור ב' או ד' שערות מהני דלא מקרי הקפה, מ"מ הא לפ"ז נקל ג"כ במספרים מהך ס"ס עצמו, והרי מפורש להדיא בש"ע דלא יגע יד בכל הפיאה אף במספרים, הרי דגם במשייר מקצת שערות אסור במספרים, וא"כ ממילא ה"ה במלקט ורהיטני ומסרק דמ"ש זה מזה, ומטעם דבר שאינו מתכוין א"א להתיר דהא סריקה הוי פסיק רישא כדאמרינן בנזיר אבל לא סורק, וצ"ע לדינא".

* + 1. **מחמיר** [במקום פס"ר].
       1. כרם שלמה (ס"ק ו' אות ב') – "אם הוא פ"ר דיתלשו שערותיו ע"י הסריקה יש להחמיר לא לסרוק".
       2. פאת זקנך (סעי' כ"ב).
    2. **מיקל**: שמותר לסרק פיאות הראש.
       1. חת"ס (יו"ד סי' קל"ט, סי' ק"מ) – "איברא לא חזינא לרבנן קשישי דמזהרו בהכי וגם ראיתי למורי הגאון חסיד שבכהונה מה"ו נתן אדלער זצ"ל מרי דעובדא דעביד הכי ש"מ לית דחש להאי מילתא ומיהו טעמא בעי ואנן עיינינן ואשכחנא ביה טעמא בעזה"י".
       2. הו"ד בפת"ת (ס"ק ג') – "עיין בתשובת חתם סופר ... אפילו לשיטת הסמ"ג דאסור לגזוז ב' שערות מפאה המלאה מ"מ היתר גמור הוא למסרק והכי חזינן לרבנן קשישאי דעבדי הכי ע"ש".
       3. זבחי צדק (ס"ק ב').
       4. שאול שאל (סי' ק').
       5. חזו"א (טעמא דקרא אות ל"ד, דינים והנהגות יו"ד פרק ד' אות ו', קונ' הזכרונות [שנכתבו הגרח"ק זצ"ל], הו"ד בקונ' תגלחת מצוה עמ' ט' אות ד') – "מותר לסרוק זקנו ופאותיו אע"ג שנתלשין שערות (כהחת"ס בפ"ת יו"ד סימן קפ"א סק"ג ודלא כרעק"א שהחמיר בזה)".

חזו"א (ארחות רבנו ח"א עמ' ר"א סוף אות י"ט, דפו"ח ח"א עמ' של"ח סוף אות י"ט, ח"ד עמ' פ' סוף אות י"ד) – "אמנם מרן החזו"א זצוק"ל סרק זקנו ופאותיו ואמר אין הלכה כר"ע".

* + - 1. הגריש"א זצ"ל (הערות במסכת שבועות דף ב: ד"ה חייב).
      2. ***תשובות והנהגות (ח"א סי' ת"ס) – "מדינא מותר והמחמיר לעצמו לבד יחמיר כהגרע"א זצ"ל אבל אין מורין בזה להחמיר".***
      3. אבני ישפה (ח"ב סי' ס"ח ענף ג') – "ולכן למעשה נראה שמותר לסרק פיאות הראש וכמו שהעיד הת"ס שכן נהגו".
    1. מראי מקומות – מהר"ם שיק (מצוה רנ"ב אות ד'), התעוררות תשובה (ח"ד סי' פ"ח), עינים במשפט (מכות דף כ:), דר"ת (ס"ק ה', ס"ק י"ד), מנחת יצחק (ח"ד סי' קי"ג אות ז'), אוצר מפרשי התלמוד (מכות עמ' תת"ב), נשמת שבת (סי' ר"ס אות קפ"ב), שערי זבולון (יו"ד סי' ל"ג), דברי יעקב (מכות סי' ו'), פאות כהלכה (עמ' כ"ה, שער ב' פרק י"ג).
       1. מנ"ח (מצוה רנ"א סוף ס"ק ז') – "אם כן באותו המקום הפאה אסור לסרוק דיתלוש שערות".
       2. קהלות יעקב (ארחות רבנו ח"א עמ' ר"א אות י"ט, דפו"ח ח"א עמ' של"ח אות י"ט, ח"ד עמ' פ' אות י"ד, עי' גליונות קהלות יעקב שבועות דף ב:) – "וכן לא סרק את פאותיו ונראה משום דחשש להגרע"א ז"ל בגליון הש"ס שבועות ד"ב ב' דאסור לסרוק פאות הראש ואף כשלמדתי עם מו"ר מסכת שבועות ברר אתי את הדבר ודעתו שאין הלכה כגרע"א ז"ל ואח"כ הדפיס בקהלות יעקב (וכן עי' בשו"ת חת"ס חיו"ד קל"ט ק"מ)".

1. שאר ענינים.
   1. **להשים הפאות אחורי האוזן**.
      1. חזו"א (ארחות יושר סוף ערך הדרת פנים, הכתר והכבוד לחי עולמים ח"א עמ' צ"ב) – "וגם על הפאות שנותנין תחת האוזן לא היתה דעת מרן נוחה מזה ואמר **שזה נראה כמו שמתבייש בהמצוה ואין לעשות כן** וכן אאמו"ר זללה"ה אמר שאין לעשות כן, ובחו"ל נתייראו מהגוים שמלעיגין עלינו (אף שום בלא"ה מלעיגין עי' מ"ב סי' תקנ"ד סקל"ו בשם הח"א) אבל כאן בא"י שב"ה אכשר דרא בהרבה אצל בני תורה אין שום טעם לזלזל בזה והשי"ת יזכנו ללכת בצורת ישראל כרצון התורה".

חזו"א (קונ' הזכרונות [שנכתבו הגרח"ק זצ"ל], הו"ד בקונ' תגלחת מצוה עמ' ט' אות ג', מעשה איש ח"א סוף עמ' קס"ד) – "אין להשים הפאות אחורי האוזן (כן אמר לי וכנראה טעמו דהוי כמתבייש מזה ומבזה המצוה וכן שמעתי משמו וכבר צווח ע"ז בס' משכיל אל דל להג' ר' הלל מקולומיא ז"ל)".

* + 1. קהלות יעקב (ארחות רבנו ח"א עמ' רל"ו אות נ"א, דפו"ח ח"ד עמ' ע"ז אות ד', ארחות יושר סוף ערך הדרת פנים [לשונו מובא לעיל]) – "מו"ר הקפיד אצל נכדיו שפאותיהם יהיו על הלחי דרך גדולם ולא ישימום מאחורי האוזן (כי מצוה צריך להראות ולא להסתיר) וכמדומה לי שגם מרן החזו"א הי' מזהיר על כך. (דרך אגב אכתוב כאן בנוגע לאלה שפיאותיהם מאחורי האוזניים ובתפלת שמ"ע מורידים אותם וכמדומה שמסתמכים על הזוהר הק', ואמר מרן החזו"א זצוק"ל שמהזוהר מוכח שהשערות לא יגעו בנקב האוזן כשמתפלל שמ"ע, וכמדומה שגם מו"ר אמר לי כן)".
  1. מראי מקומות.
     1. בית הילל (ס"ק ב', הו"ד לענין אחר בנוב"ת יו"ד סי' פ"א [לענין אבן, עי' לקמן. ומש"כ הלהורות נתן ח"ג סי' ס"א, י"ל שהבית הילל לשיטתו]) – "שנוהגין באשכנז לספור במספרים בשני ראשי המספריים ועוקרין כל השערות ואין נראה שום שער כמו בתאר".

***"ובשיעור הפאה טועים רוב העולם, ועוברים על הלאו הזה כל שעה וכל רגע, מפני שאינם יודעים השיעור ..."***

***מעם לועז (ויקרא פרק י"ט פסוק כ"ז)***

**"פאות הזקן"**

סימן קפ"א סעיף י' - סעיף י"ב

**דור המלקטים** - אנציקלופדיה תלמודית (כרך י"א, ערך השחתת זקן, טור קי"ח - טור קכ"ח), בעניני איסורי הקפת פיאות הראש והשחתת הזקן (עדס), הגילוח במכונה (שילה), הדרת פנים - זקן (ווניער), כעין תער (שילה), מכונת גילוח בהלכה (פפויפר), סם חיים (תשובות מגדוליה ישראל), עומק הפשט (גליון רכ"ו, גליון רכ"ז), פאת זקנך (עדס).

1. פאת.
   1. **מקור**.
      1. פר' קדושים (פרק י"ט פסוק כ"ז, לגבי ישראלים) – "וְלֹא תַשְׁחִית אֵת פְּאַת זְקָנֶךָ".
      2. פר' אמור (פרק כ"א פסוק ה', לגבי כהנים) – "וּפְאַת זְקָנָם לֹא יְגַלֵּחוּ".
   2. **הלכה**.
      1. ירא שמים יצא ידי כולם ולא יעביר תער על כל זקנו – רא"ש (מכות פרק ג' סי' ב', לשונו מובא לקמן), טור (סעי' י"א, לשונו מובא לקמן), מחמיר (סעי' י"א, "פאות הזקן הם ה', ורבו בהם הדעות, לפיכך ירא שמים יצא את כולם **ולא יעביר תער על כל זקנו כלל**"), פוסקים.
   3. **תחת הגרון** (throat).
      1. ירא שמים מחמיר.
         1. עי' רא"ש (מכות פרק ג' סי' ב') – "פי' ר"ח מקום חבור הלחי לצדעים הוי פיאה וכן מצד אחר ושני גבולי השפה אחת מימין השפה ואחת משמאלו ושבולת הזקן מתחת הרי חמש ... ובפ"י (מ"ט) דנגעים תנן איזהו הזקן מפרק של לחי עד פיקה של גרגרת וירא שמים יצא ידי כולם ולא יעביר תער על כל זקנו ולא כאותן המניחין חוט בכל שהוא על הפיאות כי לפעמים אינו מכוון כנגד הפיאות".
         2. טור (סעי' י"א) – "מקומן לר"ח מקום חיבור הלחי לצדעים מימין ומשמאל ושני גבולי השפה מימין ומשמאל ואחת למטה בסוף הזקן בגרגרת ... וכתב א"א הרא"ש ז"ל וירא שמים יצא ידי כולם ולא יעביר תער על כל זקנו כלל".
         3. רמ"א (סעי' י"א) – "ואפילו תחת הגרון".
         4. לבוש (סעי' י"א) – "ירא שמים יצא את כולם ולא יעבור תער על כל זקנו כלל ואפילו תחת הגרון".
         5. תפארת ישראל (מכות פרק ג' אות ל"ד).
         6. חכ"א (כלל פ"ט סעי' י"ד) – "לפיכך ירא שמים יצא את כולם ולא יעביר תער על כל זקנו כלל ואפילו על השפה העליונה או תחת הגרון".
         7. קיצור שו"ע (סי' ק"ע סעי' ב') – "ירא שמים לא יעביר תער על כל זקנו כלל, ואפילו על השפה העליונה או תחת הגרון".
         8. ח"ח (נדחי ישראל פרק כ"ו אות ב', מחנה ישראל ח"א פרק כ"א אות ב', תפארת אדם הקדמה אות א').
         9. פאת זקנך (עמ' ס"ה).
      2. מיקל.
         1. ריטב"א (מכות דף כא.) – "ומתוך כל הפירושים הללו אין לנו היתר תער אלא בשפה העליונה ותחת הגרון כמו שכתבנו, וגם בזה צריך ליזהר כמו שאמרו רבותינו הצרפתים ז"ל שלא ימשוך העור שהוא כנגד הסנטר כלפי מטה וישחית בסנטר, וחסידים ויראי חטא אין נוגעין בתער כלל בשום מקום והוא המשובח".
         2. גר"א (ס"ק י"ח) – "אלא שהרא"ש כתב שם אחר כל הפירושים ובפ"י דנגעים תנן איזהו הזקן מפרק של לחי עד פיקה של גרגרת ומשמע מדבריו שר"ל שלפ"ז החמישית הוא בראש הגרגרת וכ"כ הרמזים ובטור זה לפי' ר"ח **ודבריו תמוהים** וכן תמה הב"י עליו ועוד דבהדיא תניא בת"כ פאת זקנם סוף הזקן שבולת הזקן וכ"ד כל הפוסקים שתחת הגרון אין שום פאה".
      3. מראי מקומות – אנציקלופדיה תלמודית (כרך י"א ערך השחתת זקן, טור קכ"ד).
   4. **גילוח שער העורף** (גב הצואר, neck).
      1. עי' סי' קפ"ב, לשיטות ומראי מקומות.
   5. **גילוח השפם**.
      1. ***שבט הקהתי (מכתב להר"ר בכרך, תשפ"א)*** – "לכבוד הגאון הרב שמאי קהת הכהן גרוס שליט"א, אני מגיד שיעורים בכולל ערב לבעלי בתים ועכשיו אנו לומדים הלכות פיאות הראש והזקן, ורציתי לשאול את הרב שליט"א על ספק שהיה לי בענינים אלו: כתב המחבר בשולחן ערוך (סי' קפ"א סעיף י"א) שירא שמים לא יעביר תער על זקנו כלל. ופירש הט"ז (שם ס"ק ג') שגם השפה העליונה בכלל זה שלדעת רבינו חננאל שני גבולי השפה הם בכלל פיאות הזקן. וכן פסק החכמת אדם (כלל פט ס"ק יד) שירא שמים לא יעביר תער על כל זקנו כלל 'ואפילו על שפה העליונה או תחת הגרון'. וכן החפץ חיים בספרו תפארת אדם (הקדמה אות ב') שירא שמים לא יעביר תער על כל זקנו כלל 'ואפילו על שפה העליונה או תחת הגרון'. וכן פסק הרב אברהם חיים עדס שליט"א בספר פאת זקנך (עמ' ס"ב) אלא שהוסיף שאמצע השפם מותר להוריד עם תער מאחר שהאמצע אינו אחד מפאות הזקן לכ"ע. אולם מה שקשה לי מאד בכל זה הוא מהסוגיא בהלכות חול המועד (סימן תקל"א) שהבית יוסף (בסוף הסימן) הביא מה שכתב המרדכי בשם רבינו תם שמי שרוצה לגלח שפמו בחול המועד דוקא יעשה בתער משום שינוי, ואחר כך הביא הב"י דעת הסמ"ג שמותר אפילו בלא שינוי, ומסקנת הבית יוסף הוא שכיון דאיסור דרבנן הוא נקטינן לקולא. וכן פסק בשולחן ערוך (סי' תקל"א סע' ח) שמותר ליטול שפה בחול המועד ולא כתב שצריך שינוי. וביאר המשנה ברורה (סי' תקל"א ס"ק כ"א) שמותר ליטול השפה בחול המועד בין במספרים ובין בתער. וכל זה משמע שמותר ליטול השפם בחול המועד [וכ"ש בשאר השנה] בתער, וכאן הבן שואל, והרי הלכה פסוקה היא ביורה דעה שאין להעביר תער על כל זקנו כלל. תשובה: מה שכ' בסי' תקל"א דמותר ליטול השפה וכו' היינו חלק שמעכב האכילה **היינו החלק שער השפה שבולט למטה מעל הפה** ולא רק שמחובר לגוף וכן א' בב"י יור"ד סי' קפ"א וברמב"ם סוף הל' ע"ז עי"ש ומש"כ המ"ב סי' תקל"א ס"ק כא 'ואפילו אינו מעכב האכילה' אבל מ"מ רק חלק השער שתלוי אבל ודאי ישאר שיעור קצת. ופשוט. שמאי קהת הכהן".
      2. הגרי"א דינר שליט"א (מכתב להר"ר בכרך) – "לכבוד הגאון הרב יהודה אריה דינר שליט"א, אני מגיד שיעורים ... תשובה: הא דכתבו שמותר לגלח עם תער היינו שזה צריך שינוי במעשה ופעולת הגילוח, וכגון **שנותן שם מסרק מתחת** ומגלח בתער ע"ג המסרק שאין בו איסור משום תער על זקנו, אבל מצד גילוח מותר לעשות כן בלי שינוי. ופשוט. בכבוד רב, י.א.ד.".
      3. ***מראי מקומות –*** חיי הלוי (ח"ו סי' קכ"ז), ***הדרת פנים זקן (ח"א פרק*** י"א, עמ' תק"ח).
2. ההשחתה.

מכות (דף כא.) – "ת"ר: ופאת זקנם לא יגלחו, יכול אפי' גלחו במספרים יהא חייב, ת"ל: **לא תשחית**. אי לא תשחית, יכול אם לקטו במלקט ורהיטני יהא חייב, תלמוד לומר: **לא יגלחו**. הא כיצד, גילוח שיש בו השחתה, הוי אומר: זה תער".

* 1. **מספרים כעין תער**: ראשונים.
     1. יש איסור דרבנן.
        1. חינוך (מצוה רנ"ב) – "וכתב הרמב"ם זכרונו לברכה [עכו"ם פי"ב ה"ז] ואם גלח במספריים פטור. נראה מדבריו דדוקא פטור הוא אבל אסור לעשות כן. ואפשר שיהיה הענין במגלח במספריים כעין תער".
        2. עי' תרה"ד (סי' רצ"ה) – "יש נידנוד איסור לגלח פאת הזקן במספרים או לאו. תשובה: יראה דיש מקום להחמיר אלא שאין העולם נזהרין בדבר".
     2. מיקל.
        1. ר"ת (הו"ד בשלטי גבורים מכות ריש דף ד.).
        2. שו"ת הרמב"ם (מכת"י הוצ' מקיצי נרדמים ירושלים תש"כ סי' רמד, הו"ד באנציקלופדיה תלמודית כרך י"א, ערך השחתת זקן הע' קכ"ה) – "וכן אנחנו עושים תמיד".
        3. רבנו יונה (אגרת תשובה בדרש השני) – "יגלחו כל זקנם במספריים, ולא יעבירו עליו תער כל עיקר".
        4. ריב"ן (דף כא. ד"ה מספרים) – "מספרים מנא ליה. **דמותר** לגלח בהם דלא קאסרי אלא מלקט ורהיטני שיש בהן השחתה".
        5. אורחות חיים (דיני פאות הראש והזקן) – "אבל במספרים מותר".
        6. ריטב"א (מכות דף כא. ד"ה ת"ר) – "ומשורת הדין כל שהוא במספרים אפילו כעין תער מותר".
        7. נמוקי יוסף (מכות דף ד. ד"ה במספרים).
        8. רבינו ירוחם (נתיב י"ז ח"ה, קנ"ט-ב') – "אבל בכלי אחר כגון מספרים וכיוצא בו מותר כך פשוט בקדושין".
        9. כל בו (סוף סי' צ"ז) – "ומותר לגלחן כמו מספרים שאינו חייב אלא בגלוח תער שיש בו השחתה".
        10. עי' סמ"ק (מצוה ע' מצוה ע"א).
        11. רבינו פרץ (הג' סמ"ק מצוה ע' ס"ק ב') – "אבל במספרים מותר".
     3. מראי מקומות.
        1. אנציקלופדיה תלמודית (כרך י"א, ערך השחתת זקן הע' קכ"ה) – "ועי' בארוכה בס' תספורת הזקן מונקטש תרע"ב שהוכיח כן מהלכות קצובות שורה טז ושו"ת הרשב"א ח"א סי' תז וצוואת ר"י החסיד סי' נ (מח) ורוקח הל' תשובה סי' כג ועוד כמה ראשונים ואחרונים".
  2. **מספרים כעין תער**: פוסקים.
     1. יש איסור דרבנן.
        1. ב"ח (ס"ק ט') – "צריך ליזהר שלא יגלח תחת הגרון כלל לא בתער ולא במספריים כעין תער".
        2. מכתם לדוד (יו"ד סי' כ"ח) – "דלא ימנע מאי' דרבנן במספריים".
        3. צמח צדק (סי' צ"ג, מכות פרק ג' ד"ה ואינו) – "דגם בפיאות הזקן אסור מדרבנן במספרים כעין תער דלא כהב"י".
        4. מעשה רוקח (משניות מכות) – "שאיסורא איכא כנלע"ד פשוט".
        5. דברי מלכיאל (ח"ד סי' ס"ו) – "ובאמת יפה כתב כת"ר דאף ע"פ דין יש לדון דאסור. דאף דבשו"ע סי' קפ"א החליט שמותר. מ"מ דעת כמה פוסקים דאסור. וכ"כ החינוך במצוה רנ"ב והבין כן דברי הרמב"ם שכתב דבמספרים כעין תער פטור. משמע דמ"מ אסור. וכ"כ בשו"ת חיים שאל סי' נ"ב שגם המעשה רוקח ומרכבת המשנה פירשו כן בדעת הרמב"ם. ועוד כי המגלחים לא ידעו לחלק בין מקום ששייך לפיאות הראש או לפיאות הזקן. כי פיאות הראש מגיעים עד לחי התחתון. ובפיאות הראש דעת התוס' והרא"ש ועוד הרבה פוסקים שאסור במספרים כעין תער והובא דעתם בשו"ע סי' קפ"א. וגם דהא כתב בשו"ע שצריך להזהר בזקן שלא יחתוך בזוג התחתון שבמספרים דהוי כתער. ובודאי אין יודעים להזהר בזה. והב"י שהכריע להיתר בשו"ע הוא מפני שפירש כן בכ"מ בדעת הרמב"ם. אבל כיון שהרבה גדולים מפרשים שהרמב"ם אוסר יש להחמיר. ואף שהחיים שאל שם מכריע כהב"י בפירוש דברי הרמב"ם. בכ"ז יש מקום לדון בדבריו יעו"ש. ועוד יש לדון דכיון שכבר נהגו אבותינו מעולם שלא לגלח במספרים כעין תער. הוי כדברים המותרים ואחרים נהגו בהם איסור שאסור מדין נדר וכדאיתא בפסחים (דף נ"א). ובפרט שיש דיעות פוסקים המחמירים בזה. הרי חזינן שקבלו עליהם לנהוג כדעת הפוסקים הללו. וע' פר"ח בדיני מנהגי איסור. וגם כי המקובלים החמירו בענין זה מאוד. וכ"כ בשו"ת מן השמים סי' ל"ו שאסור להשחית במספרים כעין תער ע"ש. ואוי לאותה בושה כי הלא הרבה מבני נכר מגדלים זקנם. ולמה יכבד זה על אחב"י אשר אנחנו מצווים על זה".
        6. קול מבשר (ח"א סי' י"ט) – "ובזקן במספרים כעין תער אסור מדרבנן, ונהגו ישראל להחמיר בזה".
        7. עי' כרם שלמה (ס"ק כ"ג אות ו') – "וראוי להחמיר".
     2. מיקל.
        1. מחבר (סעי' י') – "אבל במספרים מותר, אפילו כעין תער".
        2. לבוש (סעי' י') – "במספריים אפילו כעין תער מותר".
        3. פרישה (ס"ק י"ג בהג"ה) – "ומ"ש אינו 'חייב' עד שישחית. סירכא דלישנא דגמרא נקט ולאו דוקא דלכתחלה נמי שרי ואפילו כעין תער מותר במספריים. בית יוסף".
        4. ש"ך (ס"ק ז') – "ול"נ דעת הרב עיקר כיון דכל הפוסקים כתבו סתמא דבמספרים מותר אם כן הא דתרומת הדשן חומרא היא והבו דלא לוסיף עלה".
        5. בית לחם יהודה (ס"ק ג').
        6. כנה"ג (דינא דחיי לאוין נ"ח) – "דאפילו לכתחלה מותר במספרים וכן נהגו בכל תפוצות הגולה".
        7. שמש צדקה (יו"ד סי' ס"א), הו"ד ברע"א (על סעי' ג').
        8. חיד"א (שיורי ברכה ס"ק ה', חיים ושאל ח"א סי' נ"ב, ח"ב סי' כ"ז).
        9. חכ"א (כלל פ"ט סעי' י"ג) – "אבל במספרים מותר אפילו כעין תער".
        10. קיצור שו"ע (סי' ק"ע סעי' א') – "ואפילו לגלחם במספרים כעין תער".
        11. ח"ח (נדחי ישראל פרק כ"ו ד"ה ועתה, מחנה ישראל ח"א פרק כ"א אות א', תפארת אדם הקדמה אות א') – "אבל במספרים מותר אפילו כעין תער".
        12. שואל ונשאל (ח"א סי' י"ט, ח"ג סי' תי"ב) – "יש להורות כדעת מרן ז"ל שם דבמספרים מותר אפי' כעין תער".
        13. דברי יציב (יו"ד סי' ס"א).
        14. יביע אומר (ח"ט יו"ד סי' י' אות א') – "ואחרי כל הגדולים הללו שמתירים בפשיטות, ודאי שהמקל נכון לבו בטוח דהיתרא קעביד".
     3. מראי מקומות – דר"ת (ס"ק ב', ס"ק י"ז).
  3. **סייפטי רייזער** (safety razor).
     1. מיקל: דלא נקרא דרך גלוח.
        1. חי' הרח"ה (חליפות מכתבים י"ב).
     2. מחמיר: הוי דרך גלוח.
        1. ברית כהונה (יו"ד מערכת ז' אות י') – "בימינו אלה הובאו כלים ונקראים בשם מכונות שאינם זוגיות כמספרים שהוא זוגיי. אלא הם נפרדים. ובערב'י ראזוא'ר. ודינם כדין תער ממש, ויש שטועים וחושבים דשם מכונה חד הוא ואין מבדילים בין מכונה זוגיית למכונה נפרדת. וראוי לדרשנים להעיר לבב הק"ק על זה. כי המכונות שאינם זוגיות כמספרים שהוא זוגיי. דינם כתער ממש ואיסורם דאורייתא, ואין ללכת אחר השם אלא אחר הפעולה. ואם הפעולה פעולת תער הרי דין תער יש לה".
        2. מנחם משיב (ח"א סי' מ"ג) – "וראיתי בחי' הרתח"ה בחליפות מכתבים סימן י"ב מ"ש על דבר המכונה החדשה העשוי' במיוחד לגלוח הזקן דנעשה בתואר רהיטני דלא נקרא גלוח רק בתער, והביא אם כי מדברי רש"י (מכות כ"א.) וכן מתוס' (נזיר מ:) דאינם קרוים גלוח שאינם רגילים לגלח בהם ומכונה זו מיוחדה לגלח, כל זה רק המבקש חומרות לאסור את המותר ע"ש. במח"כ טעות פלטה קולמסו ישתקע הדבר ולא יאמר כן לעקור ח"ו דבר מה"ת ואם כי המחבר בוודאי כוונתו ללמוד זכות, אבל ח"ו לומר כן והוא פשוש כד' רש"י ותוס', ולפי"ז כשמיוחד לגלוח הוי ממש כתער, וכן כעת שהמציאו מכונה חדשה בחשמל לגלוח וגם יכולים לגלח כל גופו בזה דינו כתער".
        3. בית אב (ח"ה סי' רל"ב).
     3. עי' לקמן בדעת הח"ח.

1. ע"י סם.
   1. **הלכה**.
      1. מחמיר.
         1. קול מבשר (ח"א סי' י"ח, סי' י"ט) – "וקצתם מחמירים גם שלא כעין תער וגם ע"י סם, ואנו נוהגין כן במדינות אלו".
         2. עי' הנהגות ופסקים (הגרי"ח זוננפלד זצ"ל, הל' תוכחה אות ז' הע' ז') – "רבינו היה מן המעוררים להמנע מלהשחית את הזקן אפילו בסם. [בטוב ירושלים לרב"צ יאדלר עמ' נ"ב. ועי' בזה בשער הציון סי' תר"ח סק"ג, ובספר מצות התוכחה פרק ח. יש מן הפוסקים שכתבו דשייך הלאו 'ובחוקותיהם לא תלכו' (ויקרא כ"ח) בהעברת הזקן, ולפי הכרעה זו אין הבדל בין תער לבין מספרים (כעין תער) אין סם, דאותו תיקון להדמות אל אומות העולם שייך בהעברת זקן ע"י כל המכשירים בשוה, וכך כתב הרמב"ם בספר המצוות מל"ת מ"ג ומ"ד ובהלכות עבודה זרה פי"ב ה"א שהטעם לאזהרת הקפת הראש הוא כדי שלא נתדמה לעובדי עבודה זרה שכן היו עושים כומרי ע"ז שהיו מגלחים שער הצדדים והיו מגלחים זקנם, (עי' שו"ת פנים מאירות ח"ב סי' ט' ואגרות משה יו"ד ח"ב נ"ג), ויש שכתבו דהוא משום חשד ומראית עין וכ"כ הריטב"א בפ"ג דמכות דף כ"א ע"א דמדת חסידות שלא לגלח במספרים כעין תער מפני חשד שרואים וכן ראוי לעשות [א"כ י"ל דה"ה בסם יש חשש של מראית עין]. ויש שכתבו שבהעברת הזקן ע"י סם עובר על אזהרת 'לא ילבש גבר שמלת אשה' (דברים כ"ב ה'), וכ"כ האברבנאל פרשת קדושים והשיבולי הלקט חלק שני סי' מ"א, וע"ע בשו"ת צפנת פענח ח"ד סי' רנ"ח]".
      2. מיקל, דלא נקרא גלוח.
         1. ריטב"א (מכות דף כ. ד"ה וחייב) – "לא אמרו דמחייב בנשא אלא לגבי קרחה אבל לגבי זקן דבעינן גלוח נשא לאו גלוח היא".
         2. נוב"ת (יו"ד סי' פ"א) – "והנה דבריו תמוהים דהביא ראיה לסתור דמהאי סוגיא דנזיר מוכח דסך נשא דהיינו העברת שער ע"י סם לא הוי גילוח דהא נזיר ומצורע ולוים אינם מקיימים מצות הגילוח ע"י העברת סם וממילא כל שלא מיחשב גילוח גבי הני שלשה אינו חייב בו בפאות זקן דהא גבי פאות זקן אינו חייב אלא דוקא בגילוח שיש בו השחתה וצריך להיות תרתי לריעותא שיהיה נקרא גילוח וגם יהיה בו השחתה כמו דאיתא במסכת מכות דף כ"א ע"א ובמסכת קידושין דף ל"ה דילפינן גזירה שוה פאה פאה מכהנים וכן פסקו כל הפוסקים וא"כ לפי דעת הבית הילל דמדמה ומשוה פספוס האבן לסך נשא לא ה"ל לפסוק לאיסור דסך נשא מותר בפאות הזקן אף שמשחית השער מ"מ לא הוי דרך גילוח כמו שמוכח בסוגיא דמכות: והדבר מפורש בהדיא בחדושי הריטב"א".
         3. חיד"א (שיורי ברכה ס"ק ח', חיים ושאל ח"א סי' נ"ב) – "נהגו בערי אדום רבים מיראי ה' להניח סם כעסה רכה על זקנו, ונושר כל השער. ויראה דמותר גמור הוא, ודלא כמאן דאסר, כמ"ש בשו"ת שמש צדקה סימן הנזכר. וכן כתבתי בעניותי אני השפל בתשו' הנז' באורך בסייעתא דשמיא".
         4. פת"ת (ס"ק ה') – "נו"ב".
         5. זבחי צדק (ס"ק ז').
         6. עי' הר צבי (יו"ד סי' קמ"ג) – "דמסתבר ג"כ שהעברת השער לא נעשית ברגע אחד וצריך שישהה הסם עליו איזה זמן בכדי תלישת השער משרשן, בזה דמיא להנחת השאור להחמיץ העיסה, שלדעת השאילת יעב"ץ אין זה מעשה להתחייב עליו, ואפשר לדונו כגרמא בעלמא שלא יתחייב המקיף, דאין כאן מעשה הקפה בידים, וכדברי השאילת יעב"ץ ...".
         7. משפטי עוזיאל (כרך ב' יו"ד סי' כ"ד) – "לענין גלוח זקן דהסרת השער על ידי משחה אינו בכלל השחתה".
         8. ***קהלות יעקב (קריינא דאגרתא ח"ג מכתב נ').***
         9. פאת זקנך (סעי' מ"א).
      3. מראי מקומות – חלקת יעקב (יו"ד סי' פ"ט), תשובות והנהגות (ח"ה סי' רס"ד ד"ה וע"ז).
         1. חזו"א (אגרת ח"א אות קצ"ז, מעשה איש ח"א עמ' קס"ד) – "ע"ד הסם, אם אינו סם ... אינו גם סם חיים, ומאד קשה עלי הדבר שאינו ממדת הצניעות ואין זה לבוש ישראל רק למדו מהגוים בגולה, ושוללים בזה קדושה, אבל כשישאירו שערות קצרות אין קפידא וזה דרך הישרה. ולכן קשה לי להשיב בדין זה".
         2. חזו"א (שנכתבו הגרח"ק זצ"ל בקונ' הזכרונות, הו"ד בקונ' תגלחת מצוה עמ' ט' אות ה') – "הי' מקפיד על המספרים זקנם אפי' בסם (עי' בזה באגרותיו ח"א סי' קצ"ז קצ"ח ועי' בסוף ס' זכרון שאול בשמו) ועל אלה המספרים במכונה חשמלית אמר שיש בזה חשש דאורייתא (ויש בזה אגרת כת"י ממרן ז"ל) גם העידו בשמו שאסר בסוף ימיו למכור מכונה חשמלית אפי' למי שמספר בתער להצילו מאיסור תער (כן העיד ר' נח ברמן נ"י ועוד עדים ואמר למכרו רק לגוי, ועי' לקוטי הלכות פ"ג דמכות בשה"צ שם)".
   2. **צריך ליזהר שלא יגרר בדבר חד או בסכין**.
      1. נוב"ת (יו"ד סי' פ"א) – "פשוט הוא דאם מעביר אבן על זקנו שהוא אסור דגם חודו של האבן חותך השער וכל שחותך השער סמוך לעיקרן הוי גילוח שיש בו השחתה ואסור. אמנם במשיחה שעושין כעין טיח הטיט אין זה גילוח ומותר כמ"ש לעיל ואף על פי כן לאותן שמגלחין על ידי טיחת טיט הזה של סיד ואויר"ם ונשאר הטיט הזה על פניהם עד שנתייבש ואח"כ גוררים את הטיח הזה מעל פניהם אני מזהיר אותם תמיד שלא לגרר הטיח הזה בסכין או בשאר דבר חד דבקל יכולים לבוא לגילוח שיש בו השחתה שע"י הגירור בכח יחתוך הסכין או הדבר חד השער אשר לא שלט בו טיח הזה והוי כמו תער לכן יטלו קיסם או כלי עצם חלק לגרר בו שבזה אין חשש חיתוך שערות כלל".
      2. חיד"א (שיורי ברכה ס"ק ז', חיים ושאל ח"א סי' נ"ב).
      3. פת"ת (ס"ק ה') – "נו"ב".
      4. זבחי צדק (ס"ק ה').
      5. קיצור שו"ע (סי' ק"ע סעי' ב') – "ואין חילוק בין תער לאבן חד שחותך את השערות, כגון 'פיגמאנט' או 'פימסענשטיין' שאסור גם כן. ואותן שמסירין שער הזקן על ידי משיחה מסיד עם 'אוירעם', יש להם ליזהר שלא לגרור את המשיחה בסכין, שמא יחתוך שער רק יגררו בקיסם וכדומה".
      6. קול מבשר (ח"א סי' י"ט) – "המעבירין באבן פימסענשטיין את הסם כמ"ש הנו"ב מ"ת חיו"ד סי' פ"א דאטו תער כתיב בקרא".
      7. אג"מ (רשומי אהרן ח"א יו"ד סי' קפ"א אות ב') – "המעביר את שיער זקנו ע"י סם ומסיר את השערות ע"י חפץ חד כגון חתיכת עץ וכדו' יש בזה **איסור דרבנן** דהוי כעין תער ולא דרך מספריים".
      8. משפטי עוזיאל (כרך ב' יו"ד סי' כ"ד) – "דחוששני לאסור על ידי גרידה בסכין של עצם או עץ שאחר הגלוח".
      9. הגריש"א זצ"ל (הערות במסכת בכורות סוף דף נא.) – "אלו המשתמשים בסם הרי לאחר איזה רגעים שהניחו הסם מורידין השערות ע"י מקל עבה (דבברזל וכן אם המקל חד הרי אסור)".

הגריש"א זצ"ל (דברי יעקב מכות דף כ. עמ' קנ"ב אות ד', אשרי האיש יו"ד פרק י"ז אות י"ג) – "ובשם הגריש"א שמעתי שהורה שאם המקל יכול לחתוך תפוח חשיב כסכין החותך ואסור ואם אינו יכול לחתוך תפוח מותר".

* + 1. כרם שלמה (ס"ק כ"ג אות ח') – "יזהר כשגורר הסם מעל פניו שלא יגרר בדבר חד או בסכין".
    2. הגרחפ"ש זצ"ל (מסביב לשולחן מספר רע"ט הגר"א פרץ שליט"א ד"ה טלקרט) – "שהמתגלחים ע"י סם, **לא יסירו את השאריות ע"י טלקרט** וכדו'".

הגרחפ"ש זצ"ל (אורחות הרב וראש הישבה עמ' קי"ט) – "למי שמגלח את זקנו, על ידי משחה, ומותר לעשות כן, כמבואר בשו"ת חיים שאל, שאין זה גילוח. אמר מרן, לא להשתמש בכרטיסי פלסטיק, כמו טלכרט או כרטיסי אשראי, משום שהם מסוגלים לחתוך, וכיון שהשער רך, אחרי המשחה, נחתך הוא בקלות, אלא אמר, להשתמש במקל עץ כמו מקלות ארטיק".

* 1. **אבן**.
     1. מחמיר – בית הילל (ס"ק ב', "וגם יש אבן שמפספסים במקום הזקן והוא משיר השיעור נראה לי פשיטא שהוא איסור גמור ודומא לזה איתא בגמרא דנזיר דף מ' ע"א אמר רבא שלשה מגלחין ותגלחתן מצוה פשיטא מ"ד משום עבורי שער הוא ואפילו סך נשא קמ"ל דלא עכ"ל הגמרא. ופירש"י ז"ל סם המשיר השעיר וק"ל").
     2. מיקל, [רק באבן חד מחמיר] – נוב"ת (יו"ד סי' פ"א, "דברי הבית הילל אינם לא רישא סיפא ולא סיפא רישא וז"ל ... והנה דבריו תמוהים דהביא ראיה לסתור"), שמש צדקה (סי' ס"א), חיד"א (שיורי ברכה ס"ק ז', חיים ושאל ח"א סי' נ"ב), פת"ת (ס"ק ה'), זבחי צדק (ס"ק ג', ס"ק ד').
  2. **קרני לייזר** (אלקטרולוסיס, electrolysis).
     1. יביע אומר (מעין אומר ח"ד פרק ד' סי' י"ט) – "שאלה: דיברו עם איש אחד שלא יגלח בתער, ואמר שמוכן להפסיק להתגלח בתער, אך כיוון שרוצה פנים חלקות הוא יעשה תיפול בלייזר, שלא יגדל לו זקן באופן קבוע. ושאלו אם יש בזה איסור משום 'לא ילבש'. תשובה: אין בזה. אך לא הייתי מציע [או ממליץ] לו לעשות כן".
     2. ושב ורפא (ח"ג סי' קכ"ח) – "ודברתי עע"ז עם מו"ר הגה"צ מוה"ר ר' משה שטרנבוך שליט"א בעמח"ס מועדים וזמנים ועוד, וכן עם מו"ר הרה"ג האדיר מוה"ר ר' חנוך עהרענטרוי שליט"א אב"ד דק"ק לונדון הבירה, ועם הרה"ג מוה"ר ר' טבול שליט"א אב"ד דק"ק ליאון (צרפת), ועם מו"ר הרה"ג מוה"ר ר' ניסים רביבו זצ"ל אב"ד דק"ק פריז יצ"ו, ועם הדיין המפורסם הרה"ג ר' בערל בערקאוויץ זצוק"ל מלונדון הבירה יצ"ו, והסכימו **דיש בקרני לייזר השחתה אבל אין בו גילוח, אבל הוסיפו דיש בו משום לא תלבש דמשיר שער כאשה**, והדיין הגאן ר' בערל בערקאוויץ זצ"ל הראה לי מקור לזה בס' שבלי לקט".
     3. מצד לא ילבש - עי' סי' קפ"ב, לשיטות ומראי מקומות.

1. גילוח.
   1. **מצד מספרים כעין תער**.
      1. עי' המחלוקת לעיל.
   2. **מצד מראית עין**.
      1. מחמיר.
         1. כלי חמדה (פר' כי תצא אות ז') – "אסור תמיד משום מראית עין".
         2. קול מבשר (ח"א סי' י"ח) – "יש בזה משום מראית עין שהרואים לא ידעו לתלות שנעשה הגלוח באופן המותר".
         3. עי' כרם שלמה (ס"ק כ"ה אות ב').
      2. ראוי החמיר.
         1. ריטב"א (מכות דף כא. ד"ה ת"ר) – "וכן הלכתא, ומשורת הדין כל שהוא במספרים אפילו כעין תער מותר אבל מדת חסידים שלא לעשות כן מפני חשד הרואים, וכן ראוי לעשות".
      3. בזה"ז, מיקל.
         1. משפטי עוזיאל (כרך ב' יו"ד סי' כ"ד) – "שכבר ידוע ומפורסם לכל שכל שומרי תורה ומצוה מסירים את שערות זקנם בסם זה ואין חושד בדבר, הלכך הנח להם לישראל כמנהגם".
         2. אג"מ (אה"ע ח"ב סי' י"ב, מסורת משה ח"א יו"ד אות קצ"ח ד"ה ואם) – "שמותר להתגלח הזקן במספרים כעין תער ולא אסרו משום מראית העין אף ששם הוא מאיסורי לאוין וגם הם חמש לאוין אלמא דלא בכל דבר אסרו. ואולי הוא נמי משום דברוב הפעמים ניכר להרגילים להתגלח שאינו גלוח דתער, לא אסרו בשביל פעמים רחוקים שלא ניכר, ואף שהם מצוים גם בין אנשים שאין מתגלחין שהם אין מכירין כ"כ מ"מ כיון שלהמתגלחים הוא ניכר כבר הוא כידוע זה לכל דחברך חברא אית ליה וידעו הכל שפלוני מתגלח במספרים ובסם וכדומה ולא בתער ... על מה שלא אסרו לגלח במספרים כעין תער ובסם שנמי כיון שידוע שאפשר לגלח כעין תער בדבר המותר לא יחשדוהו, ואף שנתפרץ בעוה"ר שהרבה מגלחין בתער מ"מ אין לאסור עתה מה שלא אסרו מתחלה, וגם להמכירין אותו לא יהיה שום חשד כיון שהוא בחזקת כשרות ולהאין מכירין לא יצא מזה שום קלקול בזה שיחשבו עליו שגם הוא מהעבריינים יותר ממה שנמצאים שאר העבריינים".
         3. שערים מצוינים בהלכה (סי' ק"ע קונ"א ס"ק ד') – "וי"ל דכיון דרוב אנשים משתמשים באופן הכשר כגון ע"י סם, ובכה"ג ליכא משום מראית העין".
         4. יביע אומר (ח"ט יו"ד סי' י' אות א', אות י"ג) – "ואף מ"ש הריטב"א ... נראה שבזה"ז שהרבה מגלחים זקנם במכונה ומפורסם דבר ההיתר, אפילו טעם חשד שכתב הריטב"א אינו שייך כל כך, שכל שהדבר מפורסם שיש דרך היתר, לא שייך בו איסור מראית העין".
         5. ילקוט יוסף (קיצור שו"ע סעי' ב') – "ולא משום 'מראית העין' שיחשדוהו שמתגלח בתער. שאין לנו לגזור גזירות מדעתינו".
      4. מראי מקומות – דר"ת (ס"ק ב', ס"ק ט"ז).
   3. **מצד האיסור של "לא ילבש גבר שמלת אשה"**.
      1. ***עי' סי' קפ"ב, לשיטות ומראי מקומות.***
   4. **מצד האיסור של "ובחוקותיהם לא תלכו"**.
      1. עי' סי' קע"ח, לשיטות ומראי מקומות.
   5. **מצד דברי קבלה**.
      1. יש להחמיר.
         1. בית לחם יהודה (ס"ק ב', ס"ק ג').
         2. בא"ה (ס"ק ה').
         3. חיד"א (על הדף, שיורי ברכה ס"ק י') – "כל זה מדינא, אמנם על דרך האמת סתרי תורה, **איסור גמור** לעשות הזקן בשום אופן. וכבר האחרונים הביאו דברי רבינו האר"י זצ"ל".
         4. זבחי צדק (ס"ק ח') – "על דרך האמת איסור גמור לעשות הזקן בשום אופן".
         5. ח"ח (נדחי ישראל פרק כ"ו ד"ה ועתה, מחנה ישראל ח"א פרק כ"א אות א', תפארת אדם הקדמה אות א', עי' אות ז') – "**וכ"ז מצד הדין אבל באמת נכון ליזהר אפילו במספרים כי כתבו המקובלים שבזה עוקר צינורות הקדושה מלמעלה**".
         6. כף החיים (או"ח סי' ש"ג ס"ק קכ"ז).
         7. כרם שלמה (ס"ק כ"ה אות ב').
         8. משפטי עוזיאל (כרך ב' יו"ד סי' כ"ד) – "מנהגם של ישראל על יסוד דברי הזוה"ק הוא שלא לגלח כלל ואפילו במספרים כעין תער. וחובה עלינו לשמור מנהג זה שהוא צביון דמות פרצופה של היהדות".
      2. **חוץ לארץ**, א"נ אינם תורתם אומנתם אף שהיו ת"ח.
         1. יש לחלק.
            1. באר עשק (סי' ע') – "ועדיף בח"ל למגלח לה מלבד כי אין דברים הללו אומרים אלא למאן דלא פסיק פומיה מגרסיה ואינו מתעסק במשא ומתן ...".
            2. חת"ס (או"ח סוף סי' קנ"ט, החדשות סי' ל') – "ומה שרמז לספרי מקובלים שכתבו שלא להושיט ידים בדקני כלל אין לי עסק בנסתרות, אבל מהם ומהמונם הותרה הרצועה לגמרי בכל ארץ אטלי' שכל חכמיה מגולחי זקן ונתלים באילן גדול ר' מנחם עזרי' בעל עשרה מאמרות אבי המקובלים שהוא היה מגולח מבלי השאיר שערה א', וכן העיד עליו היש"ר מקאנדיא באילים שלו, והיה אומר שעפ"י חכמי המקובלים **אין חוץ לארץ ראויה לכך**".
            3. גליון מהרש"א (על סעי' י').
         2. אין חילוק.
            1. חיד"א (שיורי ברכה קונ"א ס"ק ב') – "שרי ליה מאריה לבעל באר עשק שכתב דבחו"ל עדיף לגלח הזקן על פי הסוד, והרב דברי יוסף שם דחה דבריו וסברתו ומחי ליה אמוחא. ע"ש באורך".
            2. זבחי צדק (ס"ק י').
            3. יביע אומר (ח"ט יו"ד סי' י' אות ג').
      3. מראי מקומות – רש"י (הוריות דף ה:), של"ה (שער אותיות ס"ח), צמח צדק (יו"ד סי' צ"ג), דר"ת (ס"ק י"ז), דברי יוסף (סי כ"ה), רב פעלים (ח"ד קונ' סוד ישרים סי' ה', תורה לשמה סי' רט"ו), קול מבשר (ח"א סי' י"א), מנחת אליעזר (ח"ב סוף סי' מ"ח), דברי מלכיאל (ח"ה סי' פ"א), משך חכמה (ויקרא פרק י"ט פסוק כ"ט), תשובות והנהגות (ח"ה סי' רס"ד ד"ה ועיין).
         1. אג"מ (או"ח ח"ד סי' קי"א) – "ואלו שאין מספרין כלל אף לא שערות אחדים מזקנם הוא מצד חומרת האר"י ע"פ הקבלה שהובא בבאה"ט יו"ד סימן קפ"א סק"ה ומחמירין אף בחו"ל, אבל אין זה מדינא **ומשמע שכל גדולי עולם חכמי הצרפתים והאשכנזים הראשונים לא חששו לזה**, ובגליון מהרש"א שם איתא מתשובת באר עשק שאף תלמידי האר"י היו מגלחים זקנם במספרים ואולי היה זה בדרי חו"ל או לאינם תורתם אומנתם אף שהיו ת"ח, עכ"פ אלו שאין מספרין אפילו מקצת ליפות הוא רק מצד שחושש לשיטת האר"י בקבלה אף בחו"ל כדמשמע מבאה"ט שלא כתב חלוקים בזה, וגם הרבה אין חוששין כלל ליפוי".
         2. יביע אומר (ח"ט יו"ד סי' י' אות ד', אות ה') – "ועכ"פ כיון שהפוסקים הסכימו ע"פ הש"ס שאין איסור בגילוח".
   6. **שאר ענינים**.
      1. מראי מקומות – הגרח"ק זצ"ל (דרך שיחה ח"ב עמ' ת"ז).
         1. אג"מ (מגד גבעות עולם עמ' צ"ה) – "ושמעתי שמה שהגר"מ זצ"ל לא רצה לכתוב תשובה ב'אגרות משה' להתיר את השימוש במכונת גלוח, הוא מטעם שהיה סובר שהגם שאין כאן לאו של השחתה מ"מ **צורת היהודי הוא רק בזקן**".
         2. הגרח"ק זצ"ל (דרך שיחה ח"א עמ' נ"ג) – "לאברך אחר אמר כי איתא בבן איש חי שגידול זקן סגולה לזש"ק".
2. מכונת גילוח: מחמירים.
   1. *מחמיר במספריים כעין תער על זקן****.***
      1. קול מבשר (ח"א סי' י"ח, סי' י"ט) – "ובזקן במספרים כעין תער אסור מדרבנן, ונהגו ישראל להחמיר בזה".
      2. הפוסקים חולק - עי' לעיל.
   2. *פחות מלכוף ראשו מעיקרו, הוי השחתה****.***
      1. צור יעקב (ח"א סי' ק') – "איזה מאשינדעל הוי כעין תער הנה בעניני המספרים האלו איני בקי לצמצם אך בקצרה אמר לו שבנדה (נ"ב ע"ב) במשנה מבואר שלשה שיעורין ... והלכה כדברי כולן להחמיר ... ולמ"ש הח"ס ליישב דברי רמב"ם מקושיית המל"מ ס"ל לרמב"ם דהלל"מ כך הוא להחמיר בכל השיעורין הללו לא מספיקא מחמירם אך דכן קבלו ההלכה למשה מסיני א"כ מעיקר הדין כל שלא נשתייר כדי לכוף ראשן לעיקרו הוי גילוח ואין חילוק בין בתער או במספרים ע"ש היטב בשו"ת ח"ס יו"ד סי' קנ"ד".
      2. הפוסקים חולק.
   3. **משום שזהו תער, שמשחית מעיקרו: אבל משאיר קצת שער מבחוץ והשער ניכר, יש להקל**.
      1. חבלים בנעימים (ח"ד סי' כ"ז) – "ובודאי קשה להתיר".
      2. חזו"א (מנחת יצחק ח"ד סוף סי' קי"ג, שבט הלוי ח"ב ***סי' ק"ה אות ב', ח"ד סי' צ"ו, ח"י סי' קל"ו [לשונו מובא לקמן], חי"א סי' קצ"ח, אורחות יושר פרק ה') – "מה שנאמר לי בשם הגאון החז"א ז"ל, הביא הגר"מ שליט"א הנ"ל, שסיפר לו עד נאמן ממצוייני כולל פונובז, ה"ה המופלג בתו"י הרב נח ברמן שליט"א, ששאל בעצמו פי החז"א זצ"ל, אם נכון השמועה, שהוא פסק שירא שמים יש לו ליזהר שלא לגלח במכונה אלקטרי, והשיב שלא נכון, רק זהו איסור לכל אחד, ולא לירא שמים לבד, וע"ז שאל עוד, אולי יש לחלק, ובמכונה שיק לבד יש לאסור והשיב שכבר עשה נסיונות במכוניות גילוח,*** *שלכלך היד בדיו****, וגילח במכונה, ונעשה נקי במקומות שונים, וע"כ מוכח שנוגע בבשר, והוה כתער, ויש לאסור בכלהו עכ"ד. וכן מעידים כמה בני תורה עדים מהימנים, שרבינו החז"א זצ"ל אסר מדינא להתגלח בהנו מכוניות, (והורה שאסור להמציאם לאחר מפני איסור לפני עור)".***

חזו"א (הגר"מ שטרנבוך הסכמה לס' מכונת גילוח בהלכה) – "ובזכרוני שהגאון רבי יחזקאל אברמסקי זצ"ל שאל החזו"א זצ"ל, והחזו"א היה תקיף בדעתו שאין לזה שום היתר".

* + - 1. עי' חזו"א (מעשה איש ח"ג עמ' קע"ב) – "נשאל מבן תורה אודות גילוח הזקן במכונה חשמלית. רבינו נתן מבט חודר בבחור שגדל לו מעט זקן, וסבר ששואל הוא על עצמו, אך הבחור הוסיף מיד שבא לשאול עבור ידידו מאמריקה שממילא מסיר את זקנו. והשיב: המכונות שאני ראיתי - אסורים הם. שמתי על היד, והסכין שבמכונה גירד בעור. אמר הבן תורה שהג"ר משה פיינשטיין מתיר הדבר... הגיב רבינו ואמר: **שמעתי עליו**, אולי באמריקה יש מכונות אחרות, אבל אלו שראיתי, ניסיתי בהם וגירד את העור, והרי זה אסור".
      2. ***אמנם עי'*** מכונת גילוח בהלכה (ח"ב פרק ו' הע' מ"ו) – "בדעת החזו"א יש מבוכה גדולה ...".
    1. ***קהלות יעקב (ארחות רבנו ח"א הוספות עמ' ל"ח, אורחות יושר פרק ה', תשובות והנהגות ח"א סי' תנ"ט ד"ה וממילא, קריינא דאגרתא ח"ב סוף מכתב פ"ה, ח"ג מכתב מ"ט, מכתב נ') – "לענין גילוח במכונה שהוא איסור חמור שהמגלח עצמו עובר חמשה לאוין ודאי חייבין להחמיר, וכן הורה הגאון רבי יעקב קניבסקי זצ"ל לאסור שזהו איסור דאורייתא כתער".***
    2. ***אמת ליעקב (יו"ד סי' קפ"א, הע' ס"ו) – "ע"ד המכונת גילוח, אין זה חומרא בעלמא אלא דברים שיש בהם ממש ובודאי מחויבים דיירי בני ברק להתנהג ע"פ הוראת הפוסקים דהתם, ובאמת לא אדע אם גדולי אמריקא התירו להדיא ויתכן ששתקו מפני שלא שאלום והיו כמעלימים בידעם שלא יתקבלו דבריהם. ומה שהי' מקובל מהדורות שעברו, הלוא במשך הזמן נתחדשו הרבה תיקונים במכונות ואפשר שע"י התיקונים נאסר הגילוח בהם וא"כ בכה"ג קשה לסמוך על המסורה [וכן יש להורות למעשה שאין זה סתם חומרא]".***
    3. עי' אורח משפט (או"ח סי' קכ"ח אות נ"ג) – "גילוח הזקן הוא חטא גדול ועובר על כמה לאוין, עכ"פ המגלחים ע"י המאשינקע ראוי להשאיר קצת עקרי השערות שלא יהי' כעין תער, וה"ה המגלחים במספריים".
    4. באר משה (ח"ז קו"ע סי' י"ח, מכתב בס' הדרת פנים לזקן עמ' כ"ב) – "ולעומק ההלכה לא מצאתי שום היתר להשתמש במכונות עלעקטריק כאלו".
    5. מנחת יצחק (ח"ד סי' קי"ג, ח"ז סי' ס"ג, ח"ח סי' ע"א) – "אבל **דברי הש"ס צע"ג** כנזכר. וכדי לחזק דברינו, דבזקן אסור בכל גילוח שיש בו השחתה, (ומי שדעתו רחבה מדעתנו, יתרץ את דברי הש"ס בנזיר הנ"ל), אעתיק את **דברי החת"ס** ... לדעתי יש להתרחק מכל ההמצאות החדשות, שמחדשים בזה חדשים לבקרים, שהכל כדי שהסכין המחתך, יתקרב בקירוב היותר אפשרי, להעור הפנים, כנזכר בהמכתבים של בתי תעשוי', אשר יש לחוש בזה מתרי טעמי לאיסורא כנ"ל, וביותר באלו שהסכינים הקטנים חותכים כבתער ממש, דאלו באותם שמחתכים רק ע"י חיכוך זה ע"ג זה, יש סברא, שנשארים שערות כל שהוא עד מקום החתך, כעבוי חלק החיצוני, אבל אם הסכינים מחתכים כתער, החשש ביותר, שמושכים השערות עד העור, ומגלחים מן העור הפנים ממש".

מנחת יצחק (ח"ד סי' קי"ג אות ד', אות כ"ז) – "**ומש"כ בפרישה** שם (אות ג'), מספרים כעין תער, ר"ל לספור כל השער עד שיהי' חלק כאילו ספר בתער עיי"ש, צ"ע, דאם עשאו במספרים חלק כאילו בתער, א"כ שוב הוי תער ממש, דהרי תער לא כתוב בקרא בגילוח הפיאות, אלא צריך שיהי' גילוח והשחתה, והיכא דהוי גילוח והשחתה אסור, יהי' בתער או במספרים כנ"ל, **ועל כרחך לאו דוקא** חלק כאילו בתער, אלא סמוך לבשר כעין תער כנ"ל".

* + - 1. מכונת גילוח בהלכה (עמ' ב' ד"ה והאוסרים, ח"א פרק ב' הע' ח') – "המנחת יצחק ... וכתב ד'מי שדעתו רחבה ממני ימצא ישוב לסוגיא זו'. **ולעת עתה לא מצאנו בכתב מי שנוחת למצוא ישוב לאותה סוגיא**".
         1. עי' תשובות והנהגות (הסכמה לס' מכונת גילוח בהלכה, ונספח עמ' ק"ח).
      2. להורות נתן (ח"ג סי' ס"ב אות ט') – "החת"ס ... משמע מדבריו ז"ל, דיש מקום לומר שאם גזז השערות ולא השאיר כדי נטילת הזוג דהוי בגדר השחתה ואסור מן התורה דהוי תער ממש. ברם באמת נראה פשוט דהחת"ס ז"ל לא כ' כן אלא דרך אם תמצי לומר לדחות את סברת השואל ... אבל לדינא ודאי אי אפשר לומר כן ... לדינא פשוט שאין לזוז **מכל הראשונים** שכתבו דהשחתה הוי רק כשנוטל עיקר השער ... וראיתי בשו"ת מנחת יצחק (ח"ד סי' קי"ג) שכתב לחוש על מכונות גילוח עפ"י דברי החת"ס הנ"ל עיי"ש, ולענ"ד אי משום הא לא איריא וכנ"ל".
      3. מכונת גילוח בהלכה (ח"א פרק ב' הע' ז') – "במנח"י ... דברי הדרישה ... ומלבד מה שהרגיש בעצמו את הדוחק בדבריו, צ"ע שלא הרגיש מלשון כל הפוסקים שאי"צ לשייר כלום ומגלח סמוך לבשר ממש, ופשיטא שדוחק עצום הוא לומר על ספרי קיצורים לרבים כהחכמת אדם וקיצור שו"ע שלא דקו בלשונם **והניחו מכשול** לפני הקוראים".
    1. להורות נתן (ח"ג סי' ס"ב) – "היכי שמשאיר את השער שבתוך הגומא אבל אין שער יוצא מחוץ לגומא ועורו נעשה חלק לגמרי, הנה לדעת התוס' והרא"ש בנזיר (מ:) נראה שאין בזה חיוב כי אין זו השחתה הואיל ולא ניטל השער מעיקרו ושרשו. וכן נראה בדעת הפרישה ... אולם לדעת הנמוק"י מכות (כ.) דבעינן שיהא השער ניכר ... וכיון שהדבר נוגע לאיסור דאורייתא ודאי שחייבין להחמיר כדעתו ... אולם מכונת גילוח שברור שמשאיר קצת שער מבחוץ והשער ניכר, זה הוי מספרים כעין תער דמותר בזקן לדינא דשו"ע יו"ד".
    2. הגראמ"מ שך זצ"ל (מכתבים ומאמרים ח"ג עמ' ע"א, ***קריינא דאגרתא ח"ג מכתב מ"ט***) – "ואין להקל בזה, וגם ידוע שהחזון איש זצוק"ל אסר בכל מכונה".
    3. חשב האפוד (ח"ב סי' קכ"ט) – "שיש להמנע מלהשתמש במכונת גילוח אלאקטריק לגילוח פאות הזקן".
    4. הגריש"א זצ"ל (קובץ תשובות ח"א סי' ל"ב אות ב', אשרי האיש יו"ד פרק י"ז אות ז') – "ובח"ח ... הנה המאשינקע (המכונה) אשר המציאו בימי הח"ח כמלפני מאה שנה אינו בבואה דבבואה להמכונות המשוכללות שבזמנינו ובכן כל עוד ואינו בטוח שאחרי השימוש יהי' **מורגש** כל שערה ושערה הרי הוא נלכד באיסור תורה ממש".

הגריש"א זצ"ל (ישיב משה עמ' קי"ב, הו"ד יביע אומר ח"ט יו"ד סי' י' אות י"ד, אשרי האיש יו"ד פרק י"ז הע' ח') – "שמכונת גילוח מותרת אם אחר הגילוח, השיער מורגש כאשר ממשמש בידו נגד דרך גידולו".

הגריש"א זצ"ל (הערות במסכת קידושין דף לה: ד"ה בסם, אשרי האיש יו"ד פרק י"ז אות י"ג) – "מכונה חשמלית ... אם כשמעביר ידו עדיין מרגיש שער אז שפיר".

הגריש"א זצ"ל (הערות במסכת שבועות דף ב: ד"ה חייב) – "ובמכונת גילוח שמגלחת הכל דהיינו כשמעביר ידיו על פניו אינו מרגיש בשערות הרי"ז חייב מלקות".

***הגריש"א*** זצ"ל ***(הל' שבת בשבת פרק א' הע' ע"ט,*** אשרי האיש יו"ד פרק י"ז אות ז'***, אות ח', אות ט', אות י',*** חוט שני פסח עמ' של"ה ***[קול קורא]) – "שכל מכונה שיש בה חשש שנוגע הסכין בבשר בב' שערות אסור".***

הגריש"א זצ"ל (תל תלפיות חס"ג עמ' ח' אות י"ח) – "**במכונת גילוח אם יוסיפו [ע"י טכנאי] דיסקית בין הסכין לרשת בצדו הפנימי וע"ז יורחק הסכין לאחור, וגם עי"ז העור לא יוכל להכנס פנימה לכוון הסכין, ובאופן זה ברור שלא תהא שום שערה שבחייך בשוה לעור. והשיב דבכה"ג יועיל. וחזר שוב על שיטתו דאין להשתמש במכונה שיש חשש שאף שערה אחת תחתוך סמוך לעור".**

* + 1. ***הגרמ"י לפקוביץ זצ"ל (***אשרי האיש יו"ד פרק י"ז הע' י"ב, חוט שני פסח עמ' של"ה) - קול קורא.
    2. ***הגראי"ל שטיינמן זצ"ל (***אשרי האיש יו"ד פרק י"ז הע' י"ב, חוט שני פסח עמ' של"ה) - קול קורא.
    3. ***שבט הלוי (ח"ב סי' ק"ה אות ב') – "בענין מכונת הגלוח כבר לפני הרבה שנים בעוד הגאון חזון איש זי"ע בחיים עוררתי אותו ע"ז, ואז בררתי בראיות ברורות, שמכונת גלוח האלה רובם ככולם יש עליהם חשש תער דאורייתא כאשר יוצא משיטת הש"ס ורש"י סוף מכות ומתשובת הח"ס או"ח סי' קנ"ד ואכמ"ל עכשיו בזה והלואי שיעלה בידו להפריש הרבים מעון זה".***

***שבט הלוי (ח"ד סי' צ"ו, ח"ו סי' קי"ז) – "הי' לי מו"מ בהלכה עם החזון איש עוררתי אותו פעם על המכשלה הזאת והי' פשוט בעיניו לאיסור מאותם טעמים שהזכרתי למעלה דהיינו שיטת הריב"ן ושאר הראשונים סוף מכות, ולא מחומרא בעלמא אלא מעיקר הדין".***

***שבט הלוי (ח"י סי' קל"ו, חי"א סי' קצ"ח,*** חוט שני פסח עמ' של"ה ***[קול קורא]) – "הנה באתי לעורר ע"ד המכשלה הגדולה אשר רבים עדיין משתמשים במכונות גלוח אשר כידוע רובץ עליהם איסור תער דאורייתא היות שהם משחיתי השער כתער ממש, כאשר יוצא מפורש מסוגית הש"ס מכות כ"א ע"א דתער באורייתא לא כתיב אלא גלוח והשחתה, והא איכא זה אפילו במספרים אם משחית כמבואר בתשובת ח"ס או"ח סי' קנ"ד ורבינו הנו"ב ועוד כו"כ גדולי הדורות באין חולק, שזה תער ממש, ובארתי זה לענ"ד בכמה תשובות למעשה. ונהירנא כשהיתי עוסק עם גאון ישראל החזון איש בנדון זה היה לו פשוט מאד שזה עון תער בעצמו, וכאשר נדפס גם מרבינו החפץ חיים זי"ע. ועוד זכור לי היטב כאשר לפני עשרות עשרות בשנים נתחדש מכונת גלוח ידנית שגלחה עד אפס אפס, יצא קול קורא לאיסור חמור ע"ז מרוב גאוני וצדיקי אונגרן, ומאז התריעו ע"ז גאונים וצדיקים שבכל דור ודור. ע"כ שומר נפשו ירחק מזה, כי הוא איסור חמור של תורה, ואין ספק כי יש חיוב חינוך ותוכחה על מרביצי תורה החשובים ה' עליהם יחי' וראשי חינוך שבכל אתר ואתר להזהיר צעירי המתבגרים להרחיק משחית זה הממיט עליהם הרבה איסורי תורה בכל יום ויום, אלא יגדלו שערות, או ישתמשו בדרכי היתר דאיכא בזה".***

* + 1. ***חוט שני (שבת ח"א עמ' רי"ח,*** פסח עמ' של"ה ***[קול קורא]) – "על דבר השימוש במכונות גילוח, אף דמבואר בשו"ע יו"ד סי' קפ"א דבזקן גילוח במספרים כעין תער שרי, ותער דוקא אסור, מכל מקום כפי הנראה במכונות ע"י דחיקה נכנס העור לבין החריצים*** *והוי תער ממש****, ואף אם יזהר שלא לדחוק רחוק הדבר שלא יכשל שהרי בשערה אחת עבר על איסור דאורייתא, על כן פשוט וברור שאי אפשר להקל בשום סוג מכונה ולהכנס לספק דאורייתא, וכבר נאסר הדבר ע"י רבותינו בדור הקודם ה'חפץ חיים' וה'חזון איש'. ובדיקה ע"י מישוש שערות אחר הגילוח אינה מועילה לחשש זה כלל".***
    2. ***תשובות והנהגות (ח"א סי' תנ"ט, ח"ה סי' רס"ד) – "***ונראה שתלוי בגדר השחתה מהו **האם תלוי בראית עין** וא"כ גם כאן לא נראה שער כלל ולכן דינו כהשחתה ממש ואף שאינו בתער כיון שלעין נראה דמשחית אסור כדין תער שתלוי בהשחתה, ואם תלוי במציאות ולא לפי ראיית העין, כיון שהעליון והתחתון חותכים ביחד כמספרים ולא התחתון לבד אינו כתער, ואף אם במקרה התחתון חותך י"ל שאינו מחכוין ואין שם פסיק רישא, אך וודאי למעשה יש לחשוש לאסור תורה וכמש"כ הח"ח והחזו"א וכמ"ש".
    3. הגרח"ק זצ"ל (אורחות יושר פרק ה', חוט שני פסח עמ' של"ה ***[קול קורא]***, אגרות וכתבים מכתב כ"א, מכתב כ"ב, מכתב קע"ט, מכתב ק"פ) – "ומרן החזו"א החמיר בזה מאד בכל מיני מכונות גילוח ולא התיר אפי' למכור למי שמגלח בתער להצילו מאיסור תער רק ציוה למכור לגוי וכן אאמו"ר זללה"ה הי' מחמיר בזה מאד ואמר שקרוב מאד שזהו תער ממש ועוברין עליו חמשה לאוין וכ"כ מרן הגרא"מ שך שליט"א [זצ"ל] וז"ל ...".
    4. הגרה"ד ליטוואק שליט"א (אור ישראל גליון ל"ה עמ' רל"ו) – "***ומה שנוהגים הרבה להשתמש אין זה נקרא מנהג כלל וכלל דמנהג כנגד גדולי ישראל אינו מנהג ואדרבה הגדולים האוסרים יודעים דהרבה נוהגים ומ"מ אוסרים ורואים שהם סוברים דאין זה נקרא מנהג ומצוה גדולה לפרסם שיטת הגדולים האוסרים וח"ו להסתיר שיטתם דאין זה דרכה של תורה להסתיר שיטות גדולי הדור שכל בית ישראל נשענים עליו וכל פסק שלהם נתפשט בכל תפוצות ישראל".***
    5. דברות יעקב (ח"ג סי' ל"ד) – "אין להקל להשתמש במכונת גילוח מכל הסוגים ...".
    6. דברי יעקב (מכות דף כא. סי' ה') – "להחמיר בעניננו".
    7. הגרב"צ ואזנער שליט"א (קובץ אור ישראל חכ"ג עמ' נ"ח) – "נמצינו למדים לדינא, שחלילה לשום אדם - אשר בשם ישראל יכונה, לגעת בזקנו או פאת ראשו "במכונת גילוח", יהיה מאיזה סוג, ומאיזה מודל שיהיה, אחרי שהמכונות כהיום משחיתות ומכלות הכל, הרי "תער גמור הם", [ועכ"פ ספק תער גמור" לכו"ע] וכהכלל שלמדנו מהש"ס, שכל שאינו משייר כלום, הרי זה השחתה גמורה"
    8. כרם שלמה (ס"ק כ"ג אות ה', ובהשמטות שם, ס"ק כ"ט אות ב') – "מכונת גילוח חשיבא כתער". "אמנם במכונות גילוח אשר אין מגלח השיער עד עיקרו, יש"ח".

***הגר"מ גרוס שליט"א (תל תלפיות, קובץ מכון הוראה ומשפט) – "בדבר מכונות גילוח המצויים עתה, נבדקו דגמים רבים, מחברות שונות, ע"י צוות ת"ח מורי הוראה, וע"י טכנאים מומחים, לכל אופניו [גם ללא סכין כפולה, ובלא הידוק המכונה וכו'], ונמצאו כי מגלחים לגמרי השער ומחליקה את עור הפנים למשעי, והוא מחמת דקות הרשת מתהדק הסכין על העור, ואף קוצצו בלא צירופו של הרשת, והוי בכלל איסורא ד'ולא תשחית את פאת זקנך' [ויקרא יט, כז] 'ופאת זקנם לא יגלחו' [ויקרא כא, ה] שביארו חז"ל דהוא גילוח שיש בו השחתה".***

* + 1. פאת זקנך (סעי' מ') – "אסור להתגלח במכונת גילוח".

1. מכונת גילוח: מקילים.
   1. *מיקל****.***
      1. ***חפץ חיים (כמה מקומות) - עי' לקמן.***
      2. אחיעזר ***(תשובות והנהגות ח"א סי' תנ"ט, עי' ח"ה סי' רס"ד, הליכות שלמה תפילה פרק ב' הע' ל"ד) – "שהעולם סומכים עצמם על מה*** *שידוע* ***שהגרח"ע גרודזנקי ז"ל התיר בדבר".***
      3. כל הפוסקים לעיל, שסוברים מספרים כעין תער הוי **רק** אם **לא משייר כלום**. ואם מניח קצת שער, אפילא קצת מן הקצת, לא הוי **אפילו** כעין תער. ממילא מוכח, שסוברים לגבי פאות הזקן, אפילו לא מרגיש השערות כשמעביר ידיו על פניו, מותר. כיון דבפאות הזקן מותר מספרים כעין תער, ורק מחמירים אם ההשחתה הוא ע"י תער בלבד.
         1. **ממילא הפוסקים שמיקלים** [לשונות לעיל, גבי מספריים כעין תער] – פרישה (ס"ק ג'), עי' ב"ח (ס"ק ט'), הו"ד בש"ך (ס"ק ז'), הו"ד בבית לחם יהודה (ס"ק ג'), חכ"א (כלל פ"ט סעי' ט"ז), קיצור שו"ע (סי' ק"ע סעי' א'), ערה"ש (העתיד הל' נזירות סי' ט"ו סעי' ח', סעי' ט'), מלמד להועיל (ח"ב סי' ס"ד אות י"ד).
   2. **מיקל, שיש הפסק דק**. [אינו השחתה. י"א שלא להדק את המכונה].
      1. הר צבי (יו"ד סי' קמ"ג) – "הנה לענין גילוח הזקן יש לדון, דמכיון דעצם הסכין אינו פוגע ולא נוגע בבשר מפני שיש הפסק דק ביניהם, א"כ אין דינו אלא כמספרים כעין תער שאינו עובר בל"ת דגילוח הזקן ורק בהקפת הראש לשיטת התוס' שעוברים גם במספרים כעין תער".

הר צבי (חלקת יעקב יו"ד סי' צ' אות ב', או"ח סי' ק"ג אות ב') – "מהגאון ר' צבי פסח פרנק ... והנה יש בידי מכתב מגאון הנ"ל ז"ל מיום י"ח תמוז תשי"ב, שהי' לנו אז חליפת מכתבים, וכתב לי וז"ל בזמן האחרון הובא לפני מכונות גילוח משוכללים, וראיתי שיש ביניהם שהמתגלחים יצאו נקיים, באופן שהבשר חלק לגמרי שלא נשאר עליהם שום רושם של שער, השבתי להשואלים **כי גילוח כזה דין תער יש לו**, וכמו שכתב הרמ"א סימן קפ"א סעי' י' בגילוח של מספרים דמותר בפשיטות, וז"ל הרמ"א ומ"מ נזהרים כשמסתפרים במספרים שיעשה היקף הגילוח בחלק העליון מן המספרים וכו' פן יעשה הכל עם חלק התחתון והוי כתער, ולפי זה במכונה שהנסיון הורה שמגלח למשעי, י"ל דהיינו תער, ולכן אני אומר לכל שואל שיזהר **שלא להדק** המכונה להבשר, דמתוך ההידוק יבא לידי גילוח ממש, אבל כשאינו מהדק כ"כ אז אינו בגדר פסי"ר שיבא לידי גילוח ושריא עכ"ל המכתב".

* + 1. חלקת יעקב (יו"ד סי' פ"ט, סי' צ' ועי' בהערות שם, או"ח סי' ק"ג אות ב', [ח"ב סי' קל"ג אות ב', ח"ג סי' ל"ט אות ב']) – "במגלח למשעי באופן שהבשר חלק לגמרי בלי חגירת ציפורן, יש לנו שני חששות - א', שמא נדחק הבשר לתוך הנקבים של הרשת והסכין חתך השערות מעל העור בלי שום הפסק של הרשת, ואף רק שני שערות כבר אסור, וכנ"ל ס"ק א' - וחשש השני, אף באופן שאי אפשר שהעור יהי' נדחק לתוך נקבי הרשת, כשאין בשם אף חגירת ציפורן, יש חשש דזה בעצמו כבר מקרי השחתה לדעת רש"י וסייעתי' והם רוב הפוסקים, וכמו שביארנו. ולהלכה למעשה, החרדים בפה נוהגין היתר במכונות 'רעמיגטאן' 'שיק', והעיקר לדקדק שהרשת תהי' מתחת להסכין, ונקבי הרשת גם כן יהיו קטנים למאד, שאמרו לי שאף מפירמות האלו יש מכונות שונות בנקבים קטנים, גם לדקדק למתוח העור של הבשר בשעת הקפה, דבאופן זה החוש מעיד שהעור אינו נדחק להנקבים, וכנפסק מהגאון ר' פסח פרנק ז"ל שלא להדק היטב הדק על הבשר שלא יבא לידי גילוח ממש".
    2. הגרי"א הנקין זצ"ל (עדות לישראל דף קט"ז ע"א אות נ') – "רבים מבני תורה מגלחים במכונה שאין המספריים שבה נוגעים בבשר ודינה כמספריים אף שהוא כעין תער".

הגרי"א הנקין זצ"ל (יגל יעקב עמ' קכ"א) – "ע"ד מכונת חשמלית לגילוח, לפי דעתי אם הלהב אינו נוגע בבשר יש להתיר, ואין זה נקרא גילוח של תער האסור".

* + 1. דברי יציב (יו"ד סי' ס"א) – "במכונה שכתבת וכפי מה שהראו לי תוארה ופעולתה, התחתון אינו עושה כלום, שזה רק לשמור על הבשר, וכל פעולת הגילוח מהסכין שמתנועע ואינו נוגע לבשר כלל שיש הפסק התחתון, לא ידעתי בזה מדינא דשו"ע שיהא לאוין בזה, דהשחתה ליכא שזה רק בעוקר משורשו, ולפענ"ד אינו ג"כ בכלל מ"ש הרמ"א הנ"ל כיון שהתחתון לבד אינו עושה ואינו יכול לעשות שום פעולה, שזה רק להפסיק".
    2. יביע אומר (ח"ט יו"ד סי' י') – "מסקנא דדינא כל איש שיכול לגדל זקנו או לתקנו במספרים שלא כעין תער, תבא עליו ברכה ... ומגלחים זקנם במכונת גילוח חשמלית, יש להם על מה שיסמוכו, **ובלבד שיזהרו שלא להדק** את המכונה אל עור הפנים, כדי שלא יעקר השיער משרשו".
    3. אור יצחק (יו"ד סי' כ"ח) – "על כרחינו שיש הפסק בכל המכונות גילוח בין הסכין לבשר, ואיני מאמין שהבשר נדחק בתוך נקבי הרשת, ולכן **אין הבדל בין סוגי המכונות כלל**".
    4. ילקוט יוסף (קיצור שו"ע סעי' ב') – "ראוי ונכון לחוש ולהחמיר שלא לגלח את הזקן במכונת גילוח דקה, שהיא כמספרים כעין תער, ויש להעדיף להתגלח באמצעות סם [משעי]. וכל איש שיכול לגדל זקנו באופן שלא תגע בו יד, תבא עליו ברכה, אבל למי שאינו יכול לעשות כן, מסיבה של פרנסה, או כדי שלא לעורר מחלוקת בבית, ומגלח זקנו במכונה חשמלית, יש להקל, ובלבד שיזהר שלא יהדק את המכונה אל עור הפנים, כדי שלא יעקר השער משרשו, [באופן שמרגיש בעיקרי השער כשמעביר היד על הפנים מלמטה למעלה], ואז יש לו על מה שיסמוך".
  1. **מיקל, דרך מספריים**. [אינו [דרך] גילוח, מעשה כתישה].
     1. תירוש ויצהר (סי' מ' ד"ה אמנם כד) – "דילמא גילח א"ע ע"י מאשינקע הידוע בזמנינו. וא"כ הוי רק במספרים כעין תער דשרי. ויעו"ש ביו"ד סימן קפ"א ברמ"א סעיף יו"ד ובב"י שם דכל דאינו מגלח בחלק התחתון לבד רק בצירוף חלק העליון של המספרים לא הוי בתער רק כעין תער דשרי יעו"ש. והמאשינקעס מגלחין בצירוף חלק העליון עם התחתון וא"כ לא הוי השחתה בתער ... אף דראינו דהוא מגולח זקן דדילמא הוא ע"י מספרים כעין תער או ע"י מאשינקע וכנ"ל".
     2. שואל ונשאל (ח"א סי' צ"ז) – "אך במכונה הדקה דהויא כעין תער".

שואל ונשאל (ח"ג סי' תי"ב) – "אם המכונה המשתמשת בליכתריסיתי [בחשמל] היא עושה בשני הזוגים בבת אחת כמו השמוש במספרים, יש להעלים עין מהעושים כן, ואם מרוב המהירות זוג משני הזוגים פועל ומגלח לבדו הא ודאי דזה תער גמור ואסור מדינא בפשיטות, ולהיות כי אין דבר זה מצוי אצלינו לא נוכל לדעת מה טיבה של מכונה זו".

* + 1. מהר"י שטייף (סי' ע"ח) – "שאין חילוק כלל בין נוללער מאשין לאותה המכונה שנזכרת עפ"י כח העלעקטרי, והיינו למי שמתיר לעצמו להעביר זקנו ע"י נוללער מאשין יוכל להתיר לעצמו גם בהמכונה ע"י כח העלעקטער כי דא ודא אחת הוא שאינו משחית אלא מגלח כאשר הוכחנו לדעת כפי שהראו המכונה לפנינו. אמנם צריכין לדקדק ולראות אופן המכונה כי אולי יש שינוים בהמכונות ואז צריכין לברר המעשה של אותה המכונה והכלל בזה שצריכין לעיין בהמכונה אם היא מספרת בשני סכינים בצד העליון עם צד התחתון יחד שאז הוא בתורת גילוח ומותר מעיקר הדין ואם יש לחוש שאינה חותכת רק בצד אחד בסכין אחד לבד זה וודאי אסור ובזה לבד הדבר תלוי כ"נ ברור בס"ד".
       1. מראי מקומות – מכונת גילוח בהלכה (ח"ב פרק ג' הע' ל"ט).
    2. אג"מ (מגד גבעות עולם עמ' צ"ה) – "דהנה ברמב"ם ובשו"ע כתוב שרק תער אסור, סכין שחותך, אבל דרך משל אם תקח שתי כוסות של זכוכית עגולות ושער באמצע ותשפשף אחת בחברתה אלף פעמים - השער יטחן ויפול, אבל תער לא הוי. וזהו ממש המכונת גילוח - שאין כאן תער אלא טחינה ע"י שדוחק אחד ע"ג חבירו, וכך כתבו לנו בית חרושת רעמינגטאן כשכתבנו להם שיתארו איך עובדת מכונת הגילוח שלהם שהשרת השיער נעשית ע"י טחינתו. ונמצא שתער אין כאן וחיתוך אין כאן ... וכשהיו באים לשאול את הגר"מ על מכונת גילוח, היה נוהג כידוע להסיר המכסה ולדחוק את אצבעו על הסכין של המכונה, כדי לראות אם הסכין חד וחותך את אצבעו או שאינו אלא טוחן, ולא קיבל הגר"מ את דעת אחרים שסבר שכל דבר שרגיל לעקור השער הוא אסור, משום שברמב"ם ובשו"ע כתוב תער סכין וזה אינו סכין, אלא הוי רק טחינה שלא נאסרה, וכמש"נ ... וכשת"ח אחד שאל את הגר"מ זצ"ל, **אם יש צד להחמיר שלא כהיתר שלו בענין מכונת גילוח. וענה לו שהוא כמו אותו צד שיש להחמיר שלא לחתוך חלות בשבת משום קוצר**".

אג"מ (יגל יעקב עמ' קכ"א הע' קצ"ד) – "שיכול לבדוק המכונה ותרגיש הסכין (בלייד בלע"ז) ותראה אם הוא חד כתער או לא, ואם זה חד כדאי להחמיר ולא להשתמש, בנוסף לחומרת התרומת הדשן".

אג"מ (ח"ח הקדמה עמ' 28) – "הוא גם **נתן הסכמה כמעט לכל ספר** העוסק בחידושי תורה או בבירורי הלכה, כשהוא מבאר את שיטתו שאין ההסכמה על פרטי ההלכות הכתובות בספר, אלא עידוד וחיזוק למי שרוצה להגדיל תורה. **חוץ מיוצא מן הכלל אחד - הספר 'הדרת פנים זקן' אודות גילוח במכונה, שרבנו סירב לתת לו הסכמה**".

אג"מ (מסורת משה ח"א יו"ד אות קצ"ח, אות קצ"ט) – "בא רב אחד לביתו של רבינו, שחיבר ספר שבו מלקט שיטות בענין חיוב גידול הזקן, ומסקנתו שאסור לגלח הזקן, גם בסם ... שאמר רבינו: הנה ראיתי את ספרו קצת, וראשית כל תדע שמתחילה ועד סוף איני מסכים עימו, כי **מלבד ממה שאתה עושה דורות הקודמים כרשעים חס ושלום, חוץ מזה זה נגד גמרות, וכנגד השו"ע**, והספרים שהבאת אינם שוים אפילו כשערה אחת נגד מהדורות הקודמים שהורו להיתר ... מי שרוצה להחמיר, יפה מאוד, אבל אז היה לך לכתוב בדרך אחרת, שיש ענין הדרת פנים. **אבל דבר שאבותינו, וכל גדולי עולם, ישיבת החפץ חיים (ראדין), וישיבת רבי איסר זלמן (סלוצק-קלעצק), וישיבת הלבוש מרדכי (סלבודקא-חברון) התירו**. במקום לעשות מצוה בספרך, כתבת זאת באופן של **כפירה בגדולי עולם** שלנו ...".

עי' הגר"ד פיינשטיין שליט"א (קונ' יד דודי דפו"ח עמ' רע"ה אות ג') -

מרן זצוק"ל is being quoted as saying that if the whole world shaved with electric shavers for a close shave this would make it אסור. Is this true. "I never heard this.

* + - 1. ***עי' שבט הלוי (חי"א סי' קצ"ח) – "ואם הוא עשוי כך שחותך השערות ומשחיתם עד עור הפנים זה תער דאורייתא, ואין בינו לבין תער הנקרא תער ולא כלום ... וגם הגאון איגרות משה שרצה להקל במכונה דעכשיו לא חלק על יסוד הנ"ל אלא שהמציא סברא דאינה חותכת כלל, אלא עושה פעולה של הכאה, וסברא זו אינה נכונה ולא נתקבלה, וזה גם הטעות שלכם בסוגית מס' נזיר שהקשה כבודו, וע"פ יסוד הנ"ל האמיתי ל"ק כלל***".
    1. אור לציון (יביע אומר ח"ט יו"ד סי' י' סוף אות ט"ו) – "שמעתי שהורה להתיר אף במכונות גילוח החשמליות. ואפילו אם ע"י הגילוח במכונות אלו יהיו פניו חלקים כמו בתער, לית לן בה, כיון שהגילוח נעשה במכונת מספרים כעין תער".
    2. משנה הלכות (ח"ו סי' ק"נ) – "במכונת גילוח הנעשית באופן שלעולם התחתון לא יוכל לחתוך בלי חלק העליון כידוע דחלק התחתון במקומה עומדת א"כ בכה"ג התה"ד לא הי' מחמיר לכאורה אפילו לכתחלה דהרי עיקר אזהרתו היתה שמא יחתוך בחלק התחתון בלי העליון ואי אפשר ליזהר אבל בדידן שהמכונה נעשית באופן כזה שא"א להסתפר באופן אחר אלא לעולם אינו חותך התחתון בלי העליון ועיקר החיתוך בא ע"י העליון כה"ג פשוט דלא הוי כעין תער ומותר".
  1. מראי מקומות.
     1. הגרחפ"ש זצ"ל (אורחות הרב וראש הישבה עמ' קי"ט) – "ולעניין שימוש במכונה, לא נכונה השמועה שהתיר בזה, והנכון, שאמר רק אם לא לוחצים על הפנים, אין איסור. ובפני בחור אחד, ועל פניו, הראה לי מרן, מהי לחיצה האסורה ומהי המותרת לדעתו שזה מגע עדין. ולדעתי לא כל אחד יכול לעמוד בדרישה זו של מגע עדין".

1. דעת החפץ חיים - תודה רבה להגר"י פפויפר שליט"א על ביאור הענין.
   1. ליקוטי הלכות (מכות דף יד: עין משפט אות ז') – "פירש רש"י, דרך לגלח בו ומשחית, והיינו תער, אבל רהיטני משחית ואין דרך לגלח בו, והנה לפי"ז המאשינקע החדשה, שמספרין בם (היינו מה שקורין אׇל וכ"ש חצי אׇל) שמגלחין כתער ממש, ותולש השער לגמרי, ולא נשאר מאומה, המספר בם את זקנו, לכאורה עובר על מה שכתוב, ופאת זקנם לא יגלחו, ושומר נפשו ירחק מזה מאד".
   2. **כמה ספרים כתבו ראיה מכאן לאסור** [עי' קול קורא, הדפס בחוט שני פסח עמ' של"ה]: **יש כמה שאלות**.
      1. ז"ל, "פירש רש"י, דרך לגלח בו ומשחית, והיינו תער, אבל רהיטני משחית ואין דרך לגלח בו, והנה **לפי"ז** המאשינקע החדשה ...". מדוע תלה הח"ח האיסור בדברי רש"י הנ"ל שבאו לבאר את היתר המלקט ורהיטני שאינם דרך גילוח, ומה ענין זה למשינקע המסתפרת. הלא עיקר היה לו לומר שזה לא נחשב כמספרים כעין תער, אלא כתער כיון שהוא משחית.
      2. ז"ל, "לכאורה עובר על מה שכתוב, ופאת זקנם לא יגלחו". מדוע הביא פסוק פאת זקנם לא יגלחו שממנו נדרש דרך גילוח הו"ל להזכיר עיקר האיסור לא תשחית.
      3. ז"ל, "המאשינקע החדשה, שמספרין בם (היינו מה שקורין אל וכ"ש חצי אל) שמגלחין כתער ממש, **ותולש השער לגמרי, ולא נשאר מאומה**". כתב הגריש"א זצ"ל (קובץ תשובות ח"א סי' ל"ב אות ב'), "ובח"ח ... הנה המאשינקע (המכונה) אשר המציאו בימי הח"ח כמלפני מאה שנה אינו בבואה דבבואה להמכונות המשוכללות שבזמנינו". הגריש"א זצ"ל כתב, שמכונות של הפעם, לא היו כל כך קרוב כמו עכשיו. משא"כ הח"ח כותב, לא נשאר מאומה. ועוד, הח"ח כותב המציות, עם "ו" המחובר "**ו**תולש השער לגמרי". שלא כדי למפרש האיסור, רק למפרש המציות.
         1. הגריש"א זצ"ל (קונ' בירור הדברים אות ו' ד"ה אך) – "דמרן החפץ חיים זצ"ל שאסר היה במכונת תספורת של זמנו, כדוגמת מס' 1, [שע"ז כ' נול או חצי נול] שאף בזה סבר החפץ חיים דזה חשיב שלא נשאר ואוסר כלשונו אף שודאי במישוש הוי ניכר סיבי שערות".
            1. מכונת גילוח בהלכה (ח"א סוף פרק ג') – "ולפלע מה שראיתי בקונטרס 'בירור דברים' ד"ה אך כ"ז, דשמע מהגרי"ש ... ובלא"ה צע"ג לפרש לשון הח"ח כן 'שאינו משאיר מאומה ותולש השיער כתער ממש וכו''. ואולי ... ועוד שהרי המכונה החדשה שייצרו בהכשר הגר"מ גרוס שליט"א בנויה על יסוד זה שמרגיש איזה זיף אחר הגילוח, והוא דלא כדעת הח"ח לפי זה, וצ"ע".
      4. עדות של הבעל חסד אברהם, עדות של הס' מאיר עיני ישראל.
         1. חסד לאברהם (השמטות לקונ' דברים נעימים לדף נ"ד, עיקר הד') – "האיסור הוא דוקא הגילוח בתער אבל לא במספרת שבמספרת לא עבר הלאו שלא תשחית פאת זקנך וכן ע"י סם, לזאת יזהר האדם בעצמו לבל לגלח בשום אופן מתער **רק ע"י (מאשינקע) מסתפרת** או ע"י סם כמו דאיתא (ביו"ד סימן קפ"א) ואף שדעת רוח חכמים אין נוחה אפילו ממי שמסתפר במספרים עכ"פ הוקל האיסור שמן התורה לא אסור רק ע"י תער לא במספרים, כמו ... בספר בקונטרס האחרון תפארת אדם של הספר נדחי ישראל שחבר אדמו"ח הגאון הצדיק בעהמ"ח חפץ חיים שליט"א [זצ"ל]".
         2. בשם מאיר עיני ישראל (ח"ג דף 867, הו"ד במכונת גילוח בהלכה ח"ב פרק ב' ד"ה והעד, עמ' ס"א) – "כותב הגאון רבי יקותיאל זלמן הלוי לויטס זצ"ל, אב"ד לונקובא שבליטא: בעת לומדי בוילנא בערך בשנת תר"ס, הייתי נכנס בבית אחד מנכבדי שניפישוק הסמוכה לוילנא שהיה מנין קבוע מתקיים בביתו. מרן הח"ח, שבאותם ימים עשה אף הוא בוילנא לצורך הדפסת ספריו והתאכסן בבית אחיו שהיו סמוך לבית הנכבד הנ"ל, היה מגיע אף הוא להתפלל במנין זה הקרוב לבית אחיו. והנה בימים בהם התפלל אתנו הח"ח במנין זה שמתי לב כי מתבונן הוא היטב ועוקב אחר דרכו ותכונתו של איש צעיר אחד שנמנה על המתפללים הקבועים במנין זה בימות החול וכן בשבתות, וחקר הח"ח אחריו מה טיבו ומה מעשיו. כשנודע לו שהלה ספר במקצועו ניגש אליו רבינו ואמר לו בטוח אני שאיש כמותו בודאי סוגר את חנותו בשבת קודש אבל ברצוני לשואלו מה הוא עושה כאשר בא לפניו יהודי בימות החול ומבקש לגלח את זקנו האם מגלח את זקנו בתער או במכונה. השיב לו הלה רבי טפלי תלוי בי ואם לא אגלח כבקשתכם לא יהיה לי אף לחם צר. אז הניח רבינו את ידיו על ראשו וברכו בברכת כהנים, ואחרי שנתן לו הלה תקיעת כף **שלא יגלח עוד לעולם בתער אלא רק במכונה** הוסיף רבינו לברכו בהצלחת עסקו. לא עברו ימים מרובים והאיש הזה הצליח מאד עשה חיל ועושר רב וקנה בית בפרבר שניפישוק. שמו יצא לתהילה בתור אמן במקצועו ורבים באו אליו לגלח את זקנם גם מקצות העיר דוקא במכונה. ברכת הצדיק התקיימה ויהי הדבר לנס".
      5. ז"ל, "ותולש השער לגמרי, ולא נשאר מאומה, המספר בם את זקנו, לכאורה עובר". בכמה מקורות כתב הח"ח, לא משייר כלום, נכלל בהגדר של מספריים כעין תער, שמותר לגבי זקן. **והוא פליאה על המחמירים** בדעת הח"ח.
         1. ביאור הלכה (סי' רנ"א סעי' ב' ד"ה אפילו) – "ובעו"ה מצוי שמעבירין את הפאות עד סמוך לבשרן ממש **ואין משיירין כלל** ויש בזה חשש דאורייתא והיה להם לשייר עכ"פ קצת מן הקצת".
         2. נדחי ישראל (פרק כ"ו אות ג') – "ובעו"ה מצוי שמעבירין את הפאות עד סמוך לבשרן ממש **ואין משיירין כלל** ויש בזה חשש דאורייתא והיה להם לשייר עכ"פ קצת מן הקצת".
         3. תפארת אדם (הקדמה אות ג') – "ובעו"ה מצוי שמעבירין את הפאות [וביותר ע"י המאשינקע שהוציא היצה"ר מחדש] עד סמוך לבשרן ממש **ואין משיירין כלל** ויש בזה חשש דאורייתא וכנ"ל והיה להם לשייר עכ"פ קצת מן הקצת".
         4. חומת הדת (סוף פרק ו') – "שיש אנשים שמתביישים לישא פאת הראש ומקצרים אותן כל כך עד **שלא נשאר מאומה**, והוא נכנס בכלל הקפת פאת ראש לכמה פוסקים".
            1. מראי מקומות – הגרמ"מ קארפ (במכתב, לשונו מובא לעיל).
   3. י"ל מכונת גילוח בהלכה (ח"ב פרק ב', הע' כ"ט) – "וברור שדיבר כאן על משינקע מיוחדת שהיתה חדשה באותו זמן, והוא מה שנקרא סייפטי רייזר של חב' ג'ילט- Gillette בלע"ז, שנתחדש בארה"ב בשנת 1903 למניינם ומיד נתפשט בכל העולם, והוא סכין גילוח המורכב במכונה העשויה בטכניקה מתקדמת שאפשר להכניס בו סכין ולהחליפו, והיה עשוי מכמה חתיכות כידוע, והחידוש שהיה במכונה זו היה שהיא מעכבת הסכין מלדחוק בעור ע"י מגן השומר עליו כך שא"א לחתוך עצמו, וידוע כיום בלע"ז Safety Razor. ובשנת תרס"ז כתב הרב חיים הרשענזאן מאמר ארוך בספרו הלכות עולם ושלחו לקובץ 'המצפה' אשר היה נערך תחת הנהלת הרה"ג אברהם יודלביץ בעמח"ס שו"ת בית אב להתיר שימוש במכונה זו, בנימוק שאין עליו שם תער ... וברור שכוונת החפץ חיים בליקוטי הלכות היתה לדחות דברי הרח"ה מכח פשט דברי רש"י, ומעתה כל דבריו מדוקדקים להפליא וז"ל אחר שהעתיק דברי רש"י, 'והנה לפי"ז [שאיסור גילוח תלוי בדרך העולם] המכונה החדשה [שנתפשטה באירופא מתרס"ה] שמספרים בם [היינו שמסירים בו שערות ראש וגוף שאין שום יהודים מגלחים בם את זקנם] שמגלחין כתער ממש [כפשוטו] ותולש השיער לגמרי ולא נשאר מאומה [ע"כ יש בו גם השחתה] המספר בם את זקנו לכאורה עובר [דאין האיסור מוחלט ואפשר לדחוק בדברי רש"י ככל הנ"ל] על מה שכתוב ופאת זקנם לא יגלחו [הפסוק שממנו לומדים שדרך גילוח קובע איסור השחתת זקן] ושומר נפשו ירחק מזה מאד [כנ"ל כי לא החליטו לאיסור]' עכ"ל. וראה אחינו הקורא, איך רבינו הח"ח הרעיש העולם בכל ספריו הנ"ל נדחי ישראל, תפארת אדם, חומת הדת, ביאור החכה ועוד, על המכשלה בתספורת הפאות עד סמוך לבשר ממש, וכאן לא כתב כלל דרך מוסר או מכשול רק אזהרה מלהשתמש בו, והטעם פשוט כנ"ל משום שמיירי בסעפטי רייזור שלא היו מגלחים בו כלל ... ומה שהזכיר הח"ח את ה'אָל וכ"ש חצי אָל', בדקנו בכמה מקומות [במילונים וספרים] ולשון אָל הוא מה שנקרא בלע"ז awl, שהוא כלי שנוקבים בו חור וחתכים בעץ או עור. ואפשר שקראו למכונה שם זה משום שהידית של המכונה הזו נראית כ awl [או מאיזה טעם אחר] ואין שום תרגום באידיש לסעפטי רייזור. (ובקונטרס 'בירור דברים' כתב שהכוונה לנול וחצי נול, ונול פירושו מכונה מספר אפס [כי נול ביידיש הוא אפס]. ולא ידענו היכן מצא שאָל הוא נול. ושאלנו זקנים וגדולים, ומעולם לא שמע מאן דהוא ממכונה בשם אָל או חצי אָל. ואם כי שמענו אומרים שאולי אוּל הוא נוּל, אבל אָל הוא awl כנ"ל וכן נאָל ביידיש שוה לאָל שהוא awl. ובליקוטי הלכות טרח לכתוב אָל פעמים עם קמץ). ולפי הנראה אָל הוא הרייזור המגלח בשני צדדיו שיש לסכין חיתוך משני צדדיו, וחצי אָל הוא מה שנוהגים בו כיום שחיתוכו רק מצד אחד. ומפני שמצוי יותר אותו שחותך בצד אחד כתב הח"ח בלשון כ"ש, מאחר שהוא יותר מצוי ורגיל דינו ודאי כתער. ומעתה כל דברי החפץ חיים זצוק"ל מדוייקים כדת ואין בהם קושיא או סתירה, שהתיר משינקע כעין מספריים ואסר את המשינקע שפעולתו כתער".
      1. מגד גבעות עולם (עמ' צ"ה) – "והנה כבר נודע דהח"ח בליקוטי הלכות אוסר את המכונה, אולם לאחר העיון נראה דאין סתירה בין דברי הח"ח זצ"ל לדבר' הגר"מ זצ"ל, דפעם שאלתי את הגר"מ זצ"ל האיך הוא מתיר מכונת גילוח הלא רש"י במס' מכות (דף כא, א) ד"ה גילוח, כתב בטעם ההיתר של מלקט ורהיטני וז"ל 'אבל רהיטני משחית ואין דרך לגלח בו', ומשמע דאילו היה דרך לגלח עם רהיטני היה אסור גם במלקט ורהיטני אף שלכאורה אין זה סכין, וא"כ למה במכונת גילוח מותר דהרי דרך לגלח בו. ואמר לי הגר"מ זצ"ל בתקיפות שזה לא הפשט ברש"י שם. ונראה בכוונתו דבאמת לעולם גילוח היינו לחתוך השערות, והא דמשמע מרש"י דאם היה הדרך במלקט ורהטני היה אסור, היינו דרש"י לטעמיה במס' שבת (צז א) ד"ה לפי וז"ל 'במלקט ורהיטני פליינא בלע"ז והן בשני גווני כלים של עץ וברזל חד נעוץ בתוכו ובהם משוה רוחב הקרש', וכ"כ רש"י במס' קידושין (לה ב) לגבי גילוח דמלקט ורהיטני הם פליינא, מעצד, עיי"ש. וא"כ שפיר הוה אמינא דיש איסור גילוח במלקט ורהיטני, דהם סכינים שחותכים אם לאו דאין דרך גילוח בהם. אולם בפיהמ"ש להר"ם במס' מכות פ"ג פירש דמלקט הוא מלקחיים התולש ואין בו גילוח, ולשיטתו נראה דההיתר לגלח בו הוא משום דאין זה גילוח כלל, ולא רק משום שאין דרך לגלח בו, וכ"כ המאירי בקידושין (לה ב) דמלקט ורהיטני אין בהם גילוח כלל, וכשיטת הרמב"ם בפיהמ"ש, אבל מכונת גילוח שדיבר בו הגר"מ זצ"ל אין בו חיתוך ואינו גילוח כלל, וכמש"נ. **ולפי"ז נראה** דדברי הח"ח זצ"ל נאמרו במכונה ידנית שיש בה סכינים חדים ויש שם מעשה גילוח, אבל לא נוגעים דבריו למכונת גילוח דידן כלל, וכדברי הגר"מ זצ"ל".
      2. פאות כהלכה (שער ב' פרק ט' אות ז') – "דבודאי לא מיירי החפץ ממכונות שבזמנינו הנקרא העי"ר קליפע"ר דאותן בודאי אינן מגלחין כתער ממש אע"פ שיספר במספר נול ואפי' חמישית מילימעטער, מ"מ האיך יכתוב ע"ז הגאון החפץ חיים 'שמגלחין כתער ממש, ותלש השער לגמרי ולא נשאר מאומה', והרי גם בזה נשאר ונרגש במישוש היד, וצ"ל דהחפץ חיים מיירי במכונות גילוח הנקרא שעווער"ס, שעושה מעשה תער ממש, ומש"כ אל וחצי אל' אין כונתו 'לנול וחצי נול' אלא למספר אחר שאין ידוע לנו ...".
   4. מראי מקומות – להורות נתן (ח"ג סי' ס"ב אות י'), יביע אומר (ח"ט יו"ד סי' י' אות י"ד), חוט שני (מכונת גילוח בהלכה ח"ב פרק ב' ד"ה וקונטרס, עמ' ס"ג), תשובות והנהגות (מכונת גילוח בהלכה ח"ב פרק ב' ד"ה וקונטרס, עמ' ס"ג), שלחן הלוי (מכונת גילוח בהלכה ח"ב פרק ב' ד"ה והאמת, סוף עמ' ס"ב [ל"מ]).
      1. ***בית אבי (ח"ג סי' קי"ט) – "החפץ חיים ז"ל שאעפ"י שבליקוטי הלכות החמיר מאוד בגילוח הזקן, ומ"מ בישיבתו בראדין, היה הרבה בחורים מגולחי זקן, ומדשתקו רבנן, ש"מ דניחא להו, לכן עתה בזמנינו אין להרעיש ולהתריע ע"ז, ומה שכ"ת כותב שמכונת גילוח הוא ממש תער, כבר כתבתי שאינני בקי בזה".***
2. מכונת גילוח: ענינים.
   1. **ליפט אנד קט, סכין כפול** (Cut Lift &).
      1. מיקל.
         1. עי' אג"מ (לפי הגר"ש פורסט שליט"א בקולטת חול המועד תשע"ג אחר ל"ט דקות, קליטה שנת תש"פ).
            1. אמנם עי' הגר"י בעלסקי זצ"ל (הלכה ברורה הע' ל"א), הגר"ד פיינשטיין שליט"א (הלכה ברורה הע' ל"א), הגר"ר פיינשטיין שליט"א (הלכה ברורה הע' ל"א).
         2. אור יצחק (יו"ד סי' כ"ח) – "על כרחינו שיש הפסק בכל המכונות גילוח בין הסכין לבשר, ואיני מאמין שהבשר נדחק בתוך נקבי הרשת, ולכן אין הבדל בין סוגי המכונות כלל".
         3. הגר"י רוזן (ראש מכון צומת, בית הלל חי"ד עמ' נ"ז) – "בשנים האחרונות מתפרסמות המלצות הלכתיות המצדדות בהסרת האלמנטים הרוכבים על קצה הלהבים בסכיני מכונות הגילוח של חברת 'פיליפס'. אלמנטים אלו קרוים ליפט אנד קט' (lift & cut) ... טענתי במאמר זה היא **כי אדרבה** וכלפי לייא; הנוהג להשתמש במכונת גילוח עדיף שישאיר אלמנט זה על מכונו, וזה דוקא מקיל את הגילוח מבחינה הלכתית וכפי שיבואר ... לענ"ד כל ההיתר להשתמש במכונה כלשהי (מכל הסוגים והדגמים) בנוי על הנחה כי היא 'מספרים כעין תער' בשל הימצאותם של שני אלמנטים השותפים יחדו לפעולה. אם כנים אנחנו, אזי התקן ה'ליפט אנד קט' הוא תורם וגורם חשוב ביותר להיתרא, שכן הוא משמש עוד מרכיב המדמה את המכונה למספריים (מלבד הסכינים והרשת). גם אם 'הפסדנו' בקיומו של התקן זה בכך שהשערה נמתחה ונמשכה עמוק יותר, מ"מ 'הרווחנו' אלמנט משתתף נוסף המקרב מאד את המכונה להגדרת מספרים, שהם-הם יסוד הקולא במכונת גילוח".
      2. כמו כל מכונת גילוח.
         1. הגר"ש רפפורט שליט"א (ושב ורפא ח"א סי' מ"א עמ' צ"ז ד"ה עם) – "נראה שאין תשש במכונה זו יותר מאשר שאר מספריים כעין תער".
         2. מכונת גילוח בהלכה (ח"ב פרק ז' אות ד') – "יש רבים שטועים שאם מנגנון הסכין הכפול יוסר מהמכונה שוב אין המכונה משחיתה, וזוהי טעות גמורה, רק יש לבחון את חריפות הסכין הכפול ממש כמו הסכין העבה שאינה חדה כתער ואז אין חילוק בין סכין כפול לסכין יחיד".
      3. **יותר חמור מסתם מכונת גילוח** – הגר"י בעלסקי זצ"ל (הלכה ברורה הע' ל"א), הגר"ד פיינשטיין שליט"א (הלכה ברורה הע' ל"א), הגר"ר פיינשטיין שליט"א (הלכה ברורה הע' ל"א).
      4. מראי מקומות – ושב ורפא (ח"א סי' מ"א), הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל, לשונו מובא לקמן).

![](data:image/png;base64...)

* 1. **מוקרו-רשת** (micro-screen foil).
     1. מראי מקומות – מכונת גילוח בהלכה (ח"ב פרק ז' אות ב', הע' מ"ט), הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל, לשונו מובא לקמן).
  2. מראי מקומות – מלמד להועיל (ח"ב סי' ס"ד אות י"א), סופר המלך (ח"א ע"ז פרק י"ב עמ' כ"ו), הגר"א קמינסקי (הפרדס שנה ל"ה חוברת י' עמ' כ"ה), יצחק ירנן (ח"א יו"ד סי' ו'), שערים מצוינים בהלכה (סי' ק"ע אות ג', "וצ"ע"), לשכנו תדרשו (עמ' רנ"ז), מנחת שמואל (יו"ד עמ' ר"ח), תחומין (חי"ג עמ' ר'), דבר יהושע (ח"ג יו"ד סי' כ"ז), במראה הבזק (ח"ה עמ' קס"ו), אהל יששכר (סי' נ"ט), חשמל בהלכה (ח"א פרק י'), כנסת יעקב (עמ' ק"ל - עמ' קס"ג), הדרת פנים - זקן (ווינער), קונ' סם חיים.
     1. חת"ס (או"ח סי' קנ"ד ד"ה ואמנם) – "ואמנם להרמב"ם דנטילת זוג הוא הזוטר א"כ אם גילח עד כשיעור נטילת זוג שוב ישחית בתער, אך לעומת זה הלא לרמב"ם אין שיעורו בב' שערות ואינו נכלל בלשון מתני' ב' שערות שאמרו בכל מקום ולא נאמרו שיעורים הללו בתער וכ"כ נב"י הנ"ל. ואני אוסיף אי אין קבלה על השיעור א"כ הסברא נוטה דחייב עליו, דהרי תער לא כתיב בקרא אלא לא תשחית וחז"ל אמרו [מכות כ"א ע"א] אין גילוח שיש בו השחתה אלא בתער ולא במספרים, וא"כ ממנ"פ אי נימא דשערות הנשארים אחר גילוח הזוג הוי כמאן דליתי', הרי השחית והיינו בתער ולא במספרים כעין תער אלא תער ממש שהרי גילח והשחית, אע"כ צ"ל מה שנשאר אח"כ שם שער עליו והוי גילוח בלי השחתה א"כ המשחית אחריו חייב, ואפילו להסמ"ג דס"ל דבעי ב' שערות וגם ס"ל שיעורא זוטא היא זוג מ"מ י"ל אין למדין מן הכללות במקום שלא נאמר בהן חוץ, כי סברא הנ"ל נכונה וסמ"ג דעת יחיד ומי יסמוך עליו במלקות דאורייתא".
        1. מלמד להועיל (ח"ב סי' ס"ד אות ט"ו) – "במ"ש הח"ס לקמן דממנ"פ אי נימא דשערות הנשארים אחר גילוח הזוג הוי כמאן דליתי' הרי השחית והיינו בתער ולא במספרים כעין תער אלא תער ממש שהרי גילח והשחית אע"כ צ"ל מה שנשאר אח"כ שם שיער עליו והוי גילוח בלי השחתה א"כ המשחית אחריו חייב עכ"ל. ובבקשת מחילה א"פ אני אומר דדבריו אינם מובנים לי כלל וכלל חדא דהחליט דאם גילח במספרים עד שלא נשאר שיעור שיער הוי כמו תער ולא כמספרים כעין תער א"כ להסמ"ג דהשיעור הוא ב' שערות וא"כ הוי בכלל המתני' דנדה כמ"ש הח"ס בעצמו וא"כ צ"ל לחומרא דאם מגלח במספרים עד שלא ישאר כדי לכוף ראשו לעיקרו הרי גילח והשחית דלחומרא שיעור כדי לכוף ראשו לעיקרו. ולפ"ז לשיטת הסמ"ג כמעט רוב ישראל בם בכלל המשחיתים ח"ו, כי המנהג פשוט שמגלחין במספרים ואין משיירין כדי לכוף. וכבר הוכחנו לעיל (מספר יא) מרמב"ם ה' נזירות דלרמב"ם הוי השחתה באינו משייר כדי לכוף א"כ זה יהי' אסור גם במספרים וזה הוא נגד מנהגא דכולי עלמא, אלא **ודאי דאע"ג דבתער כה"ג הוי השחתה מ"מ במספרים התירה התורה אע"ג דעביד כעין תער ומשחית כיון דסתם מספרים אינו משחית**, או כמ"ש לעיל (מספר יא) בשם הכוה"ק (ואפשר דהרמב"ם סובר כן) דהשחתה דתער היינו שמכלה הרבה בבת אחת משא"כ במספרים".
     2. מגן שאול (סי' קנ"ט ד"ה ואף) – "ואף שהוא ענין מפורסם שהוא מגולח זקן ... ועתה שנתחדש מאשינקעס [מכונות גילוח] אפשר שעשה ע"י זה שאין בו כ"כ חשש גילוח".
     3. מלמד להועיל (ח"ב סי' ס"ד אות י"ז) – "יש יכולת לינטל בזוג דק כ"כ עד שלא ישאר שיעור, והנסיון מעיד שראיתי הרבה אנשים מגולחים במספרים (געצוויקקט) **ואין שום רושם שיער ניכר בפניהם**".
     4. הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק ב' הע' ל"ד, ועלהו לא יבול ח"ב עמ' ע' הע' מהגר"א נבנצל שליט"א) – "הורה דכל שמרגישין קוצי השערות במשמות היד אפשר להקל".

הגרשז"א זצ"ל (ועלהו לא יבול ח"ב עמ' של"ב, מנחת שלמה ח"ב סי' צ"ז אות ו', הליכות שלמה תפילה פרק ב' הע' ל"ד) – "דמספקא לי הא מלתא הוא מפני שבאמת חלוק טובא מתער, כי התער מוריד ממש את כל השער שבולט מהבשר ואילו במכונת גלוח מוכרח תמיד להשאר משהו, ומה שנראה חלק כמו בתער הוא משום דדרך של מכונת גלוח להוציא חלק מהשער שטמון בתוך הבשר - אשר אפשר לקרותו שורש - לחוץ, ומאותו השער שפיר נשאר מקצת בשעת הגלוח אלא שאח"כ הוא חוזר ונכנס לתוך הבשר, ולכן נראה הבשר חלק ממש כמו בתער. ומספקא לי טובא מי אזלינן בתר סוף שנעשה ממש חלק כמו בתער או בתר שעת גילוח ובההיא שעתא הרי נשאר מקצת מהשער בחוץ, ולא דמי לתער דבשעה שמגלח הוא מוריד ממש כל השער, ולכן **איני יודע להורות** **בזה לא להיתר ולא לאיסור** כ"ז נלענ"ד".

הגרשז"א זצ"ל (ועלהו לא יבול ח"ב עמ' ע') – "שאלה: האם מותר להתגלח במכונת גילוח. [מו"ר הרב ר' עודר וולנסקי בקשני לשאלו בעקבות פרסוים בעיתונות שהוא אוסר להתגלח במכונת גילוח]. תשובה: יש אוסרים ויש מתירים. **מה שנתפרסם בשמי זה שקר וכזב ולא היו דברים מעולם**. הרב משה פיינשטיין מתיר. ישנם רבבות של יהודים דתיים המתגלחים במכונות גילוח. אמנם יש גם האוסרים".

הגרשז"א זצ"ל (ביצחק יקרא סי' רנ"א על סעי' ב').

* + 1. זה השלחן (ח"ב יו"ד סי' קפ"א) – "שהרבה גדולים נ"י אוסרים אותם מטענה, שהתחתון וגם העליון הם דקים מאד מאד, וא"כ הוי התחתון (שלצד בשר) כמאן דליתא, ואינו מגין, מדנכנס הבשר והשיער בו, והוי כגילוח. וגם דכל ענין המספרים, הוא, מדליתא בהם השחתה, ובכאלה יש בהם גם השחתה, דמורידים השערות עד קצה האחרון שבאחרון, וצ"ע".
    2. ויען יוסף (יו"ד סי' פ"ט) – "ובמכונה של עלעקטר שמשתמשין בו כעת לפי הנשמע שגם חלק התחתון מחודד מאוד א"כ יש חשש זה שכאשר מעבירין אותו על הפנים עושה חלק התחתון החיתוך, ומידי ספיקא לא נפקא ושומר נפשו ירחק מזה, ואולי יש בזה איזה מינים וצריך חקירה בזה".
    3. הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל) -

What are the criteria for permissible electric shavers?

R' Y. Berkovits wrote: Rav Elyashiv said that all shavers are a safek psik raisha that it will pull out hairs in a way unlike scissors. However, there is a new shaver on the market, made for people with sensitive skin, which has the blade further recessed. This sounds much better. The shave is not 100%, but it’s a big improvement to the yeshivish trimmer option which looks like you shaved last week. According to most others that are mekil with shavers: Screens can’t be too thin that they could cut on their own like a razor. This is the micro screen shaila. Next is the issue of lift and cut. They claim it’s problematic because it pulls in hair and cuts with the blade alone, like a razor, without assistance from the screen. [Although I don’t know how it’s physically possible to do what they claim without hurting yourself, still l’maysah one should remove the piece behind every blade.]

Koshershaver.org

**\*\*\*\*UPDATE: NOVEMBER 2012 / CHESVHAN 5773\*\*\*\***

**NORELCO NOW MAKES TRIPLE HEAD ROTARY SHAVERS WITHOUT LIFTS!!**

**GREAT NEWS:**Norelco Has recently stated making shavers without "lifts", that are KOSHER TO USE STRAIGHT OUT OF THE BOX!! (with the *Psak* of [**Harav Hagoan R' Dovid Feinstein Shlit”a**](http://en.wikipedia.org/wiki/Dovid_Feinstein)) and DO NOT NEED TO BE "KOSHERED"

**The rule of thumb is:**any Shaver that the outside of the head/comb it says either:

[**COMFORTCUT**](../../../../Documents/GitHub/otzar-hatorah-dataset-builder/Otzar_Hatorah_Books/%D7%A9%D7%95_%D7%A2/%C3%97%C2%AA%C3%97%C2%95%C3%97%C2%A8%C3%97%C2%94%20%C3%97%C2%94%C3%97%C2%A7%C3%97%C2%93) **or** [**CLOSECUT**](../../../../Documents/GitHub/otzar-hatorah-dataset-builder/Otzar_Hatorah_Books/%D7%A9%D7%95_%D7%A2/%C3%97%C2%AA%C3%97%C2%95%C3%97%C2%A8%C3%97%C2%94%20%C3%97%C2%94%C3%97%C2%A7%C3%97%C2%93) (click on for a picture) is considered "kosher" out of the box!

**We recommend the Norelco 6945XL model shaver, as the best Norelco "Kosher Shaver" available on the market as of this posting.**

**VERY IMPORTANT NOTE REGARDING THE NEW "KOSHER" NORELCO SHAVERS:**Although any shaver having the "[**COMFORTCUT**](../../../../Documents/GitHub/otzar-hatorah-dataset-builder/Otzar_Hatorah_Books/%D7%A9%D7%95_%D7%A2/%C3%97%C2%AA%C3%97%C2%95%C3%97%C2%A8%C3%97%C2%94%20%C3%97%C2%94%C3%97%C2%A7%C3%97%C2%93)" or "[**CLOSECUT**](../../../../Documents/GitHub/otzar-hatorah-dataset-builder/Otzar_Hatorah_Books/%D7%A9%D7%95_%D7%A2/%C3%97%C2%AA%C3%97%C2%95%C3%97%C2%A8%C3%97%C2%94%20%C3%97%C2%94%C3%97%C2%A7%C3%97%C2%93)" printed on the head is OK to use out of the box, PLEASE BEWARE; when purchasing REPLACEMENT HEADS for these shavers; that the words "Comfortcut" or Closecut" is printed on the replacement head as well.

**(Previous Update from FEB. 2011 / ADAR I 5771)**
After much advanced research & consultation with leading [Poskim](http://en.wikipedia.org/wiki/Posek), we have clarified the Rabonims positions on today’s shavers in Halacha.

We have compiled, and simplified the various “[psokim](http://en.wikipedia.org/wiki/Posek)” in regard to today’s electric shavers, & present our finding below.
**AS WITH ALL MATTERS OF HALACHA, ESPECIALLY SHAVING WHICH IS A TORAH PROHIBITION FOR EACH HAIR, PLEASE CONSULT YOUR ROV FOR A FINAL “**[**PSAK**](http://en.wikipedia.org/wiki/Posek)**”.**

● [**Harav Hagoan R' Dovid Feinstein Shlit”a**](http://en.wikipedia.org/wiki/Dovid_Feinstein) (eldest son of [Harav Hagoan Rav Moshe ZT”L](http://en.wikipedia.org/wiki/Moshe_Feinstein)) rules that the BEST option for shaving today is to use a Philips Norelco Lift & Cut shavers ONLY AFTER REMOVAL OF THE LIFTS ([click here for more info](../../../../Documents/GitHub/otzar-hatorah-dataset-builder/Otzar_Hatorah_Books/%D7%A9%D7%95_%D7%A2/%C3%97%C2%AA%C3%97%C2%95%C3%97%C2%A8%C3%97%C2%94%20%C3%97%C2%94%C3%97%C2%A7%C3%97%C2%93))
Rav Dovid is of the opinion NOT to use any other shaver, including the Remington rotary shavers & the Braun Microscreen (foil) shavers.

● [**Harav Yisroel Belsky Shlit”a**](http://en.wikipedia.org/wiki/Yisroel_Belsky) also permits the Philips Norelco Lift & Cut shavers (ONLY WITH THE LIFTS REMOVED), however Rav Belsky ALSO permits use of the Remington triple head -ROTARY shavers out of the box.
Rav Belsky is opinion NOT to use any other shaver, including the Remington microscreen (foil) & the Braun Microscreen (foil) shavers.

● [**Harav Moshe Heinaman Shlit”a**](http://en.wikipedia.org/wiki/Moshe_Heinemann) (Star K / Baltimore) DOES permit\* the use of the BRAUN microscreen (foil) shavers for use straight out of the box. However, this heter (leniency) does NOT include the Remington Microscreen (foil) shavers.

\* Please note: Rav Heinaman is of the opinion that the most preferred method of shaving is using a trimmer, as per the psak (Halachic verdict) of his rebbi, [Hagoan Reb Ahron Kotler ZT”L](http://en.wikipedia.org/wiki/Aharon_Kotler)