24 בשיעורי עירוב מקואות
קטגוריות: ש_ס / נו מקוואות / מקוואות - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים מהדו_ב

אור ליום ב' י"ט תמוז תשע"ו

**א**

א] הר"ש כתב דמשנתינו דנפרצו למעלה על רום כקלה"ש אתיא אף כר' יהודה, ומתניתין דפרה בב' שקתות דאם היו המים צפין על גביו כקלה"ש, לא אתיא כר' יהודה, והיינו משום דבמשנתינו הוי השיעור בפרצה, והתם דהוא מעל הכותל, וליכא למיתי עלה אלא משום שיעור במים, תליא בפלוגתא דרבנן ור' יהודה.

אך הרשב"א בשער המים כתב לפ"ד ר"ת, דצ"ל דקלה"ש וטלה"ט חד שיעורא הוא, וצ"ע דמ"ט ל"ה מצי לפרושי דשיעורא דקלה"ש הוא שיעור בפרצה.

ונראה דהיינו משום דכלפי הגובה ל"ש להצריך שיעור בפרצה, דהו"ל כמו דהוא מעל המחיצה דל"ב בזה שיעורא, וזה כפי המבו' בד' הגרי"ז בספרו, עיי"ש.

אך בד' הר"ש מבו' דאף כלפי הגובה שייך להצריך שיעור בפרצה, וזה צ"ב.

ב] ולכאו' נראה, דבאמת פליגי ביסוד החילוק בין פרצה באמצע לפרצה למעלה, דבפשוטו הביאור בזה, כמש"כ הגרי"ז בספרו, דבפרצה באמצע דהמחיצה מבדלת למקום זה, ובעינן לפרצה כדי לבטל להבדלת המחיצה במקום זה, הוא דבעינן לשיעורא דכשפוה"נ, אך למעלה דליכא להבדלת המחיצה במקום זה, ל"ב כשפוה"נ, - ואשר ע"כ בנפרצו למעלה, הרי דכלפי הרוחב דאיכא מחיצה, בעינן שיעור בפרצה דכשפוה"נ, אך כלפי הגובה דליכא מחיצה, שהרי מלמעלה הוא פרוץ במלואו, ל"ש להצריך שיעור בפרצה, וע"כ סגי בכקלה"ש.

ג] אך בדעת הר"ש נראה בע"א, ובהקדם, דהנה הר"ש הוכיח דלמעלה סגי בכ"ש ול"ב כשפוה"נ מדינא דקומקום, דאם פיו למעלה סגי בכ"ש, אך הנה דעת הרמב"ם דבקומקום טהוא לא סגי בזה, ולכאו' הרי מודה הרמב"ם דלמעלה ל"ב לשיעורא דכשפוה"נ, ותיקשי דא"כ מ"ט בקומקום בעינן כשפוה"נ.

ולכאו' נראה, דהנה העירוני למש"כ הגרי"ז דדינא דחורי המערה הוא משום דהו"ל פרוץ במלואו, דא"כ מ"ט בכלי בעינן כשפוה"נ, אף שהוא פרוץ במלואו.

ובע"כ חד מתרתי, או דבכלי איירי כשפיו צר מגוף הכלי, וכאשר כ"ה משמעות הדברים דאיירי בכה"ג, עיי"ש, ואינו פרוץ במלואו, - או דכלי שאני ולעולם הוא מקום חלוק ובעינן נקב לצרפו.

ולפ"ז נראה, דמה"ט אף בפיו למעלה בעינן כשפוה"נ, דכל הא דל"ב למעלה כשפוה"נ, הוא בדליכא מחיצה, אך בכלי דאיכא למעלה מחיצה, שפיר בעינן כשפוה"נ.

ד] ובדעת הר"ש דס"ל דאף בכלי למעלה ל"ב כשפוה"נ ומדמי לה להא דבמים צפין על גביו ל"ב כשפוה"נ, נראה דס"ל דהא דלמעלה ל"ב כשפוה"נ, לאו היינו משום דלמעלה ליכא מחיצה ול"ב לתורת פרצה, דלעולם בכח המחיצה להבדיל אף מעל גבה, אלא דהיכא דהמים מתחברין מלמעלה עדיף טפי, וכל' הר"ש, - ובזה איכא ג' דרגות חדא דהחיבור הוא באמצע המחיצה, והב', דהחיבור הוא בתוך המחיצה למעלה, והג', דהחיבור הוא מעל המחיצה, וקומקום דמי להיכא דהחיבור הוא מעל המחיצה, ודו"ק.

ולפ"ז ניחא, דע"כ לדעת הר"ש שפיר שייך להצריך שיעור בפרצה כקלה"ש, ולא אמרינן דכלפי הגובה הו"ל כפרוץ במלואו, דהאמנם אם הא דבעינן שיעור בפרצה, הוא לבטל להבדלת המחיצה, ולמעלה דליכא מחיצה ל"ב לזה כלל, הרי דה"נ בנפרצו זה לתוך זה, סגי במה דאיכא רוחב כשפוה"נ דה"ז מבטל להבדלת המחיצה במקום זה, אך כיון דלעולם אין הפרצה מבטלת את הבדלת המחיצה, אלא דבמקום דאיכא להבדלת המחיצה, בעינן לחיבור מעליא דכשפוה"נ, שפיר י"ל דאף למעלה בעינן לזה, ודו"ק.

**ב**

ה] שוב שמעתי מהרי"א לפרש בזה בע"א, דהא דבכלי בעינן כשפוה"נ, אף דהוי פרוץ במלואו, הוא משום דהגם דבחורי המערה דהן פרוצין במלואן, חשיבי דהם במקום א' עם המקוה, מ"מ בטבילת כלי בתוך כלי דבעינן לדין חיבור כ"ה דלא יהא זה טבילה בכלים, הרי דלזה לעולם בעינן כשפוה"נ, ויש לדון בזה אם הוא מתישב עם מש"כ הגרי"ז שם בביאור דינא דכשפוה"נ, וצ"ע.

ובזה אמר לישב ד' הראב"ד, דבעוקת המערה ובכל מקום דבעינן חיבור דכשפוה"נ, בעינן שיהא בכל מקוה רביעית, ובטבילת כלי בתוך כלי לא מצינו דבעינן שיהא בהכלי רביעית, ולהנ"ל י"ל דע"ז מהני הא דהוא פרוץ במלואו, דהו"ל כחורי המערה דל"ב שיהא בהן רביעית, וי"ל דגם אם פי הכלי צר מגוף הכלי, מ"מ אין הכלי חולק מקום לעצמו והו"ל כחורי המערה, ואף דבעינן כשפוה"נ כ"ה דלא יהא זה כטבילה בכלי, מ"מ ל"ב שיהא בכלי רביעית.

ובזה אמר לישב מש"כ בתורי"ד חגיגה דהא דמטבילין כלי בתוך כלי טמא דמיגו וכו', היינו דמה"ט אין המים שבכלי חשובין כשאובין, וצ"ע, דאף דאין המים שבכלי חשובין כשאובין, הרי אין בהן מ"ס, - ולהנ"ל י"ל, דע"ז ל"ב חיבור דכשפוה"נ, דהו"ל כחורי המערה, וכל הא דבעינן לחיבור כשפוה"נ, הוא כדי להכשיר לפסול שאובין, ובכלי טמא אין המים שבתוכו נעשין שאובין, וכמש"כ התורי"ד.[[1]](#footnote-2)

1. אך בפירש"י רפ"ג דחגיגה כתב דהא דאין מטבילין כלי בתוך כלי שאין בפיו כשפוה"נ, הוא משום דאין בו מ"ס, ובפי' המפרש בנזיר מבו' דזהו כל הטעם דאין מטבילין, ומזה מקור דבעינן מ"ס לטבילת כלים, והרש"ש שם תמה ע"ז. [↑](#footnote-ref-2)