מזוזה ח רפו
קטגוריות: כללי / שיעורי הרב צבי ובר / יורה דעה / מזוזה

**שיעורי הלכה**

**הדינים הנידונים**

* **הפטור בעשוי לחיזוק תקרה**
* **עוד לעניין צוה"פ מחוטי חשמל.**
* **גינה הסמוכה לבית.**
* **פתח גינה כשאפשר לבא משם לבית.**

*שיעור ח'*

**מזוזה [יו"ד סי' רפו]**

**ממורינו הגאון רבי רפאל צבי ובר שליט"א**

## אכסדרה העשויה לחיזוק תקרה, כשסמוכה לבית

**[המשך סעיף ו] החזו"א** (סי' קסט סק"ג) כתב לדון באכסדרא שפצימין שלה עשויין לחיזוק תקרה, אלא שפתוחה לבית, אם חייבת במזוזה, וביאר שנחלקו בזה הראשונים, דהנה הראשונים נתקשו בסתירת הסוגיות, שבגמרא במנחות (לג:) הביאו ברייתא 'בית שער אכסדרה ומרפסת חייבין במזוזה' [והקשו שם בגמרא על רב חסדא שפטר אכסדרה ממזוזה, מחמת שהעמודים עשויים לחיזוק תקרה, ותי' הגמרא דמיירי באכסדרה דבי רב שהיה צורת הפתח גמורה], ואילו ביומא (יא.) איתא 'בשעריך... יכול שאני מרבה אף בית שער אכסדרה ומרפסת תלמוד לומר בית..'

**ובתירוץ** הקושיא מצאנו כמה תירוצים, שיטת הרי"ף (מזוזה ו:) שבאמת בית שער פטור כיון שאינו בית, וכמו שלמדו בברייתא ביומא, ומה שאמרו במנחות שבית שער חייב היינו כשהוא פתוח לבית, וכן דעת הרמב"ם. אבל התוס' והרא"ש פירשו [מנחות שם ד"ה אכסדרה, וביומא יא. ד"ה יכול, ובסוכה ח: ד"ה ותיהוי, וכן פירש הרא"ש מזוזה סי' טו בשם ר"י] שמן התורה בית שער אכסדרה ומרפסת פטורים מהמזוזה, אבל מדרבנן חייבים, והברייתא דמנחות שחייבין היינו מדרבנן. וזה שתי הדעות בסעי' ז', שבתחילה הביא השו"ע דעת הרי"ף שאם פתוח לבית חייב אבל בלא פתוח לבית פטור, ואח"כ הביא השו"ע דעת התוס' שלעולם חייב והיינו מדרבנן.

**ויסוד** מחלוקת הרי"ף והתוספות תלוי במה שנתבאר לעיל (שיעור ד) שנחלקו הראשונים אם חיוב מזוזה בשערי חצרות הוא דין עצמי ששער החצר חייב במזוזה, או שאינו חיוב עצמי אלא הוא חיוב מחמת הבית, שכיון שנכנסים משם לבית הוי שער לבית חייב. וכמו"כ בבית שער, דעת הרי"ף שבית שער חייב במזוזה מדין הבית, ולכך סובר שכל שהוא פתוח לבית חייב, אבל אם אינו פתוח לבית אינו חייב שאין לו חיוב עצמי, אבל התוס' והרא"ש ס"ל שהוא חיוב עצמי [והרא"ש לשיטתו, כמו שנתבאר לעיל שיעור ד'] ושייך חיוב אף כשאינו פתוח לבית [ועי' חזו"א שכתב נפק"מ בזה במי שיש לו בית שער של חברו הנכנס משם לביתו, שלדעת הרי"ף חיוב המזוזה על מי ששייך לו הבית, שהרי המזוזה היא מחיובי הבית, אבל לדעת התוס' בעל הבית שער חייב במזוזה, ועי' בשיעור לעיל שם מה שנתבאר עוד נפק"מ בזה].

**והנה** התוס' בסוכה (ח: ד"ה ותיהוי, וכן הוא בתוס' ישנים יומא יא:) הקשו על הרי"ף שאם כדבריו שבמנחות מיירי בפתוח לבית ולכך חייב, א"כ אמאי הקשו שם על רב חסדא שאמר שבית שער פטור מהמזוזה, והרי יש לומר שרב חסדא דיבר באופן שהבית שער אינו פתוח לבית. ודעת הרי"ף על כרחך שאפילו פתוחה לבית פטורה משום שעשוי לחיזוק תקרה, ועל כרחך צריך לומר כן, דהא הרי"ף העמיד את הברייתא במנחות שאכסדרה חייבת בפתוחה לבית, ואעפ"כ מבואר בגמרא שם שדוקא באכסדרה דבי רב שהיה צורת הפתח גמור חייב, אבל באופן שעשוי רק לחיזוק תקרה פטור ממזוזה, והטעם נראה משום שכשעשוי לחיזוק תקרה הוא חסרון בצורת הפתח עצמו, ולא מהני מה שהוא בכניסה לבית, ורק אם יש צורת הפתח גמורה רק שיש חסרון שאכסדרה אינה דירה, לזה מהני מה שהיא סמוכה לבית.

**ובביאור** דעת התוס' שסוברים שאם האכסדרה סמוכה לבית ליכא חסרון של חיזוק תקרה, נראה שדעתם שכל הטעם שפטורה מהמזוזה הוא משום שאין תועלת בצורת הפתח אלא לחיזוק תקרה, ולכך באופן שהוא כניסה לבית, מלבד חיזוק התקרה, יש כאן גם כוונה שיהא זה פתח לבית, וממילא חייב במזוזה.

**ומעתה** עולה שאם אכסדרה שפצימין שלה עשויים לחיזוק תקרה תהיה פתוחה לבית, יהיה תלוי במחלוקת הרי"ף והתוספות, שלדעת הרי"ף פטור מהמזוזה שעכ"פ הפצימים עשויים לחיזוק תקרה, אבל להתוס' יהיה חייב במזוזה כיון שפתוח לבית.

[ובדעת התוס' יש לדון אם ס"ל שבסמוך לבית יהיה חייב מהתורה ואפילו אם עושה לחיזוק תקרה, אלא שהתוס' דחו שלא שייך לבאר כן בגמרא במנחות דא"כ אמאי בחיזוק תקרה פטור, ולכך ביארו שתי הברייתות באינו סמוך לבית ומ"מ חייב מדרבנן. או דילמא שהתוס' חלקו לגמרי על דברי הרי"ף, ודעתם שלעולם אינו חייב מדאורייתא אלא רק מדרבנן, ומ"מ אף כשעשוי לחיזוק תקרה יש לחייבו מדרבנן באופן שסמוך לבית].

**ויש** להביא ראיה מרש"י דג"כ ס"ל כהתוס', שכתב לעניין אבולא דמחוזא (יומא יא.) שאמרו בגמרא שפטורים מהמזוזה משום שעשויים לחיזוק אקרא דכובה [היינו לכיפה שמעל בית הסוהר, וממילא אין זה נחשב צורת הפתח כמו פצימין העשויים לחיזוק תקרה] והקשו ואקרא גופה תיבעי מזוזה, ופירש רש"י כוונת הגמרא שכיון שנכנסים משם יש לחייב, ומבואר ממש כסברת התוס' שאף שיש חסרון בצורת הפתח שעשוי לחיזוק תקרה אם נכנסים משם לבית זה טעם לחייב במזוזה [ובאמת כן מבואר ברש"י במנחות לג: ד"ה חייבת, שאכסדרה חייבת מדרבנן והיינו ממש כשיטת התוס'].

**אלא** שלפי"ז צ"ב, שבשו"ע סתם שאכסדרה פטורה ממזוזה, ומשמע אפילו היא סמוכה לבית, והיינו כדעת הרי"ף, ובאמת כן הכרעת האחרונים להלכה כהרי"ף, שהכסף משנה (מזוזה פ"ו ה"ז) הוכיח מהרמב"ם דס"ל כהרי"ף שבאכסדרה בהלכה ג (פ"ו ממזוזה) כתב לפטור כיון שעשוי לחיזוק תקרה ולא הזכיר שאם סמוך לבית חייב, ובה"ז (שם) כתב שבית שער אכסדרא ומרפסת אם סמוך לבית חייב, וצ"ל שהרמב"ם ס"ל שאם אינו עשוי לחיזוק תקרה תלוי אם פתוח לבית או לא, אבל אם עשוי לחיזוק תקרה אפ' סמוך לבית פטור, וכן מבואר בב"ח וכ"כ המקדש מעט בשם מהרלב"ח.

**אמנם** באמת צריך תלמוד דמ"מ היה לנו לחשוש להחמיר כדעת התוס', דלהלן סעי' ז' הביא השו"ע בתחילה דברי הרי"ף ואח"כ כתב בשם יש אומרים את דעת התוס'. ועי' חזו"א (סי' קסח ס"ק ה) שמבואר שאע"פ שהעיקר ההלכה כדעת הרי"ף, מ"מ לכתחילה מחמירים כהתוס' [וז"ל החזו"א שם 'ואע"ג דאנו מחמירים כדעת תוס' דבית שער חייב מדרבנן ואף באין פתוח לתוכו בית, מ"מ אין לקבוע בימין כניסה לחצר בשביל לצאת דעת זו, ולהכנס בביטול מצוה דאוריתא של בית' והיינו שלדעת הרי"ף אם יש דלת בית הבית לחצר צריך ליתן המזוזה בצד שנכנס לבית ולא בהצד שיוצא לחצר ולדעת התוס' יתן בצד שיוצא לחצר, ובזה אין לנו לעשות כדעת התוס' כין שהעיקר כדעת הרי"ף], וא"כ קשה אמאי כאן השמיט השו"ע דעת היש אומרים. ועי' בספר מזוזות ביתך (ס"ק לא) שג"כ סתם שפטור ממזוזה אפילו כשאכסדרה סמוכה לבית, אמנם הביא בשעה"צ (אות סא) שיש מחייבים, וכן בקיצור שו"ע בלחם הפנים. אכן באמת כן מדויק בלשון הקיצש"ע עצמו, שבסעי' טו (סי' יא) כתב הפטור באכסדרה משום חיזוק תקרה, ואח"כ בסעי' טז כתב דין בית שער ומרפסת, והוסיף אח"כ שאם סמוך לבית יהיה חייב בין בבית שער ובין באכסדרה, ומשמע מדבריו דאפילו באכסדרה שפצימין שלה עשויים לחיזוק תקרה חייב כשסמוך לבית.

**אכן** במזוזות ביתך שם יש עוד לדון, שאחר שפסק כהרי"ף והרמב"ם שעשוי לחיזוק תקרה פטור אף בסמוך לבית וכדמשמע בשו"ע, הביא דברי החזו"א לעניין חוטי הטלגרף [שנתבאר לעיל שיעור ז], ולכאורה כל סברתו של החזו"א שיכול להחשיב את חוטי הטלגרף לפתח, אתי שפיר רק לדעת התוס' שאף בעשוי לחיזוק תקרה אם הוא נעשה כפתח לבית חייב, אבל לדעת הרי"ף שאם עשוי לחיזוק תקרה פטור אף כשהוא כניסה לבית, מוכח דעתו שהעשוי לחיזוק תקרה חסר בדין צורת הפתח ולכך לא מהני אף כשסמוך לבית, א"כ אף בחוטי הטלגרף שהעמודים עשויים להחזיק החוטים הוי כמו חיזוק תקרה ואיך יועיל מה שיחשוב על החוטים שיהיה גם כפתח. וצ"ע.

**[סעיף ז]** **מרפסת, שהיא דרך לעלות בה לעליות, ובית שער והגנה, פטורים. ואם בית פתוח לאחד מאלו, חייבים. ויש אומרים שבית שער חייב אפילו אין בית פתוח לו.**

## גינה ומרפסת הסמוכה לבית

**והט"ז** (ס"ק ז) והש"ך (ס"ק טז) העירו שלדעת היש אומרים אף בגינה ומרפסת חייבים כשאינו סמוך לבית, ולמה השמיט השו"ע דין זה. ועי' חזו"א (סי' קסח ס"ק ז) שנתקשה דבמנחות (לג:) מבואר שחכמים סוברים שבית שער הפתוח לגינה ולקיטוניות אינו צריך ליתן מזוזה, שהגינה עיקר וחשיב בית שער הפתוח לאויר, ואי נימא שיש חיוב מדרבנן בגינה, א"כ אף שהגינה עיקר וחשיב כפתוח לגינה מ"מ יהיה חייב במזוזה מדרבנן.

**ובעיקר** מחלוקת הרי"ף והתוס' אם בית שער שאינו פתוח לבית חייב נתבאר לעיל. מיהו יש עוד דעה שלישית בראשונים, והיא דעת בעל המאור (סוכה ד. מדפי הרי"ף), שיישב הסתירה בין הברייתות דמה דקתני שבית שער אכסדרה ומפרסת פטורים מהמזוזה, היינו בית שער של אכסדרה ומרפסת, אבל באמת בית שער אכסדרה ומרפסת עצמם כשהם פתוחים לבית חייבים. וכתב הבעה"מ שה"ה בית שער של חצר פטור מהמזוזה, והמלחמות תמה עליו וכתב שודאי בית שער של חצר חייב דהא משם נכנסים לבית ולא גרע משערי מדינות [ועי' חזו"א סי' קסט (ס"ק א) שתמה על הרמב"ן, שכמו שהקשה על הבעה"מ לגבי בית שער של חצר, כמו"כ היה יכול להקשות על בית שער של אכסדרה ומרפסת שהרי גם הם כניסה לבית].

**והנה** אם יש לו גינה סמוכה לבית ויש פתח ביניהם, ויש לו כניסה רגילה לבית והיא הכניסה העיקרית לביתו, ויש עוד פתח לגינה, כתב המזוזות ביתך (ס"ק לז) שאף להרי"ף פטור מליתן שם מזוזה, אמנם באמת אם דרך הנכנסים לבית לפעמים גם דרך הגינה חייב שם מזוזה גם להרי"ף, דהא הוי כניסה לבית ומאי איכפ"ל שיש עוד כניסה אחרת לבית.

**ויש** לדון עוד אם יש לו פתח שנכנסים משם לגינות אבל יש מהגינה גם כניסה לבית אם חייב במזוזה, שבפרשה סדורה (סי' לא) תלה נידון זה במחלוקת שנתבארה לעיל (שיעור ד) לגבי שער הפתוח למקום חיוב ולמקום פטור, שמהרמב"ם מוכח שחייב שהרי ביאר ששערי ניקנור חייבים במזוזה כיון שכהן גדול נכנס משם לשכת פרהדרין, ואף שנכנסים משם לכל המקדש שהוא מקום פטור, כיון שהוא פתח גם למקום חיוב ממילא חייב במזוזה. אולם הגר"א גרס שם שער המים, שלדעתו הוא סמוך ללשכת פרהדין, ומשמע דמשו"ה שינה הגירסא דבשערי נקנור אין לחייבו במזוזה כיון שהוא פתח ברובו למקום פטור [ועי' בכל זה לעיל שיעור ד].

**ולכאורה** היה נראה שהדבר תלוי במחלוקת הרי"ף והתוס' אם צורת הפתח העשוי לחיזוק תקרה והוא גם פתח הבית אם חייב, שלדעת התוספות אף שהוא עשוי לחיזוק תקרה אם פתוח גם לבית חייב, וממילא ה"נ אם יש פתח העשוי למקום פטור ויש בו גם שימוש לבית דירה יש לחייבו במזוזה, אבל להרי"ף היה לנו לפוטרו. אמנם כל זה אינו שמפורש ברמב"ם (פ"ו ממזוזה ה"ו) שבשערי ניקנור חייבים במזוזה, וצ"ל דבחיזוק תקרה גרוע יותר, כיון שהוא חסרון בצורת הפתח דלא חשיב כלל כצורת הפתח, ולכך אף שהוא כפתח לבית פטור מהמזוזה.