33קלב_ מ באופן שאין מלאכת מחשבת
קטגוריות: ש_ס / יב שבת / כללי המלאכות / קונטרס דעת המחשבת

**קלב"מ באופן דאין "מלאכת מחשבת"**

**מקלקל**

עי' ברש"י ותוס' ב"ק לה. שנחלקו בגוונא שחילל שבת באופן דהוי מקלקל, האם יש בזה פטור דקלב"מ, דרש"י שם כתב שיש בזה פטור דקלב"מ, ואף שאינו חייב מיתה על חילול שבת, מ"מ פטור משום תנא דבי חזקיה דחייבי מיתתות שוגגין פטורין. אולם תוס' שם פליגי וכתבו שאינו דומה לחייבי מיתות שוגגין, דהתם הרי עבר איסור שבת מדאו' ורק אינו חייב מיתה משום דהוי שוגג, אולם במקלקל הרי לא עבר איסור כלל מדאו'.

והנה יש אחרונים שנקטו שלדעת רש"י גם במקלקל יש איסור שבת מדאו' ורק פטור מקרבן. עי' בשו"ת עונג יו"ט (או"ח סי' כ'), אפיקי ים (ח"ב סי' לז), אגלי טל (בורר סי' א' סקי"ד), ועוד. אולם לכאו' הוא חידוש גדול מאד, שהרי בכל דוכתא נקטינן שבדליכא מלאכת מחשבת הרי"ז רק מדרבנן. אמנם בספר ברכת אברהם בי' דבאמת אף לדעת רש"י אין איסור מדאו' במקלקל, אלא דרש"י ס"ל שמקלקל אע"פ שאין איסור מדאו' מ"מ יש בזה פטורא דתנא דבי חזקיה משום שיש כאן **חפצא של מלאכה**, דלתנא דבי חזקיה אין צריך דוקא שיעבור באיסור דאו' אלא כל היכא שעושה מעשה שבעצמותו הוא חילול שבת, גם אם עשאו באופן מסוים שאין בו איסור מדאו', מ"מ כבר יש בזה פטורא דקלב"מ.

ומעתה יש לדון מה הדין בשאר אופנים שיש בהם פטור דמלאכת מחשבת.

**מתעסק**

ולענין מתעסק מצינו בגמ' בב"ק כו: "היתה אבן מונחת לו בחיקו ולא הכיר בה, ועמד ונפלה, לענין נזיקין חייב, וכו', לענין שבת מלאכת מחשבת אסרה תורה". וכתב הרעק"א (תשו' סי' יח) שהטעם דלענין נזיקין חייב ואין בזה פטורא דתנא דבי חזקיה, הוא משום דכיון דילפינן ממלאכת מחשבת הרי שאין זו מלאכה כלל מדאו', וממילא אין שייך כאן תנא דבי חזקיה.

[אולם כתב הרעק"א שכ"ז רק באופן של מתעסק דילפינן מ"מלאכת מחשבת", אולם בתוס' מבואר שיש אופנים שילפינן מ"בה", ובאופנים אלו יש איסור מדאו' ורק יש פטור מקרבן, ובכה"ג יש קלב"מ]. אלא שלכאו' אי"ז מתיישב עם דברי רש"י, שהרי בגמ' בכריתות יט: מבואר דמתעסק ומקלקל שווים הם לענין חבורה, ולמ"ד מקלקל בחבורה ה"ה שהמתעסק בחבורה חייב, עי"ש. אלא שכבר העירו דאיכא למימר שכוונת הגמ' בב"ק היא שחייב ממון ביום חול ולא בשבת, ולאו בחדא מחתא מחתינהו אלא הא כדאיתא והא כדאיתא ולענין נזיקין לא איירינן בשבת אלא בשאר ימות השבוע, אבל לעולם בשבת יתכן דפטור מתשלומי נזיקין. ועי' עונג יו"ט (או"ח סי' כ').

**אינו מתכוין**

אמנם לענין "אינו מתכוין" לכאו' פשוט דלכו"ע אין בזה פטור דתנא דבי חזקיה, שהרי המעשה שלו הוא היתר גמור ואין עי"ז שם של מלאכה כלל. וכ"כ בברכת שמואל כתובות סי' יא. [אמנם יש להסתפק לפי ר' יהודה, דמבואר בתוס' שמודה ר"י שמדאו' אין חיוב באינו מתכוין ואינו אוסר אלא מדרבנן בלבד, וא"כ יל"ע לענין קלב"מ].

**מלאכה שאין צריכה לגופה**

אמנם לענין מלאכה שא"צ לגופה, הוכיחו האחרונים שאין פטורא דקלב"מ, דהנה איתא בגמ' בכתובות (לא.) שהזורק חץ וקרע שיראין בהליכתו, הרי הוא פטור משום שהעביר ד' אמות ברה"ר, ולא פטרו משום שעשה מלאכת קורע, ואף דהוי מקלקל ומלאכה שאצל"ג, מ"מ לפי רש"י אכתי יש לפטור מדתנא דבי חזקיה. ועי' בשו"ת שו"מ (רביעאה ח"ג סי' קלה) ובאחיעזר (ח"ב סי' ה סק"ז) משכב"ז.

ואולי יתכן לחלק בין מקלקל לבין מלאכה שאצל"ג, עי' משנ"ת ב\* שמוכח בגמ' שבת מב. דאינו מתכוין ומלאכה שאצל"ג תרווייהו יסוד אחד להם, אלא דאינו מתכוין האדם אינו מתכוין לעצם המלאכה ובמלאכה שאצל"ג מתכוין לעצם המלאכה ורק אינו מתכוין למטרה והתכלית של המלאכה ולכן אי"ז בכלל "מלאכת מחשבת", ויתכן לומר שיש בזה חילוק יסודי בין מלאכה שאצל"ג לבין מתעסק ומקלקל, דבעוד שמלאכה שאצל"ג יסודה הוא כעין אינו מתכוין שלא התכוין לכל כללות המלאכה, אולם מקלקל ומתעסק יסוד הפטור בהם אינו משום שהמלאכה אינה מתייחסת אליו, אלא משום שהמלאכה אינה מלאכה חשובה כ"כ מכיון שאין בה תועלת, או משום שלא נעשתה בדעת שלימה, אולם אין פטור בהם משום שאי"ז מתיחס אליו כ"כ שהרי נתכוין לעשות את מה שעשה אלא רק שאין בזה תועלת אלא קלקול או שבטעות הלכה ידו וחשיב כמתעסק.

[ויסוד לזה מהא דמבואר בסנה' (פה.) שבחבורה יש פטור דמלאכה שאצל"ג, ואע"פ שמבואר בגמ' בכריתות יט: שלמ"ד שמקלקל בחבורה חייב ה"ה המתעסק בחבורה חייב, ומשום דלא בעינן בחבורה מלאכת מחשבת, וע"כ שיש חילוק בין יסוד הפטור במלאכה שאצל"ג לבין מתעסק ומקלקל[[1]](#footnote-1)].

ולפי"ז יתכן לבאר דדוקא במקלקל איכא לפטור משום תנא דבי חזקיה משום שבמקלקל זו מלאכה ורק שאינה מלאכה חשובה, אולם במלאכה שאצל"ג חסר בהתייחסות למלאכה אליו, דתכלית המלאכה הוא חלק משלימות המלאכה וכאשר אינו מתכוין לכל שלימות המלאכה הרי שחסר ב"מלאכת מחשבת", וממילא יתכן שאין לפטור משום תנא דבי חזקיה, דתנא דבי חזקיה אינו אלא היכן שיש כאן עשיית מלאכה גמורה מצידו. וצע"ג.

**כלאחר יד**

עי' בשו"ת אבני נזר (או"ח סי' קפו) שכתב שהיכן שפטור משום כלאחר יד אין בזה פטור מדתנא דבי חזקיה, ואע"פ שהפטור בכלאחר יד הוא משום "מלאכת מחשבת" כמבואר בחלקת מחוקק (סי' קכג סק"ה), מ"מ לא דמי למקלקל, עיי"ש.

אמנם ראיתי שיש מציינים שבספר התרומה (הל' תפילין סי' רה) מבואר שהשוחט כלאחר יד בשבת פטור, אולם יש שכתבו שסה"ת לטעמיה דמבואר בדבריו שנקט דדינא דכלאח"י אינו משום מלאכת מחשבת אלא דין אחר.

1. ע"ע בסי' \* משנ"ת בזה. [↑](#footnote-ref-1)