שם השם
קטגוריות: כללי / דור המלקטים עניינים כלליים / כללי

**שם השם**

1. שם שמים לבטלה.
2. הוגה את השם באותיותיו.
3. מחיקה בשמות הקב"ה.
4. מחיקת שם שמים בלע"ז.
5. אמירת שם השם.
6. שמות של מלאכים.
7. שם "חשמל".
8. בזיון.
9. מחיקת שם ה' מהמחשב.
10. גרם מחיקת השם.
11. שאר ענינים.
12. שם שמים לבטלה.
    1. עי' או"ח סי' רט"ו סעי' ד', לשיטות ומראי מקומות.
13. הוגה את השם באותיותיו.
    1. עי' או"ח סי' ה', לשיטות ומראי מקומות.
14. מחיקה בשמות הקב"ה.
    1. עי' יו"ד סי' רע"ו, לשיטות ומראי מקומות.
15. מחיקת שם שמים בלע"ז.
    1. עי' יו"ד סי' רע"ו, לשיטות ומראי מקומות.
16. אמירת שם השם.
    1. עי' סי' רט"ו סעי' ד', לשיטות ומראי מקומות.
17. שמות של מלאכים.
    1. עי' סי' רט"ו סעי' ד', לשיטות ומראי מקומות.
18. שם "חשמל".
    1. עי' סי' רט"ו סעי' ד, לשיטות ומראי מקומות.
19. בזיון.
    1. עי' יו"ד סי' רע"ו, לשיטות ומראי מקומות.
20. מחיקת שם ה' מהמחשב.
    1. עי' יו"ד סי' רע"ו, לשיטות ומראי מקומות.
21. גרם מחיקת השם.
    1. עי' יו"ד סי' רע"ו, לשיטות ומראי מקומות.
22. שאר ענינים.
    1. **להרהר במציאות השי"ת בבית הכסא, נ"מ מה פשט ב"תמיד"**.
       1. עי' או"ח סי' א' סעי' א', לשיטות ומראי מקומות.
    2. **אם 'רחמנא' תרגום לשם השם או רחום** – חת"ס (נדרים דף ב. ד"ה הנה), רב פעלים (ח"ג או"ח ס"ז), אפיקי ים (ח"ב סי' ג'), רי"פ (על רס"ג עשה א', מ"ב - ד'), עי' אג"מ (יו"ד ח"א סוף סי' קע"ב).
       1. שעה"צ (ס"ק ג') – "נראה פשוט דהוא הדין אם הזכיר איזה שם משבעה שמות שאינם נמחקין דיצא בדיעבד, דלא גרע כל זה מתיבת רחמנא".
       2. אג"מ (או"ח ח"ד סי' מ' אות כ"ז) – "אם יכול לברך בריך רחמנא לצאת מספק ברכה ועתה אכתוב דבר קצר למעשה. הנה ראיתי בערוך השלחן בסימן ר"ב סעי' ג' שיש תקנה מדינא להוציא עצמו מכל ספק ברכה אחרונה דיאמר בריך רחמנא מרא מלכא דעלמא בורא נפשות עד גמירא שאם חייב בברכה זו הרי יצא בזה ואם א"צ ברכה הרי לא הוציא שם שמים לבטלה דאין כאן הזכרת השם כלל, ולע"ד פשוט שאין לסמוך ע"ז כלל שהרי הוא תמוה מאד דברכה הא צריכה **דוקא שם המפורש** כמו שאמרינן בכל הברכות לפי מה שהותרנו לקרא בגבולין שם המפורש בשם אדנות, וכשיאמר ברוך אתה שקי או צבקות אלקינו אף שהם מהשמות שאין נמחקין לא יצא משום דתיקנו שיאמר דוקא שם המפורש, וכ"ש שלא שייך שיצא כשיאמר ברוך אתה רחום או חנון אלקינו שאינו שם כלל, וא"כ בהכרח מה שבבריך רחמנא יצא הוא משום **דכיון דמברך בכל לשון יצא** ורחמנא בלשון ארמי הוא עיקר השם, שא"כ לא שייך לצאת אלא כשאומר כל הברכה בלשון ארמית כדאיתא כן בעובדא דגמ', ולא כשמברך בלשון הקודש רק שאמר על השם בלשון רחמנא וכי רחמנא בלה"ק עדיף מרחום שלא יצא. ואף אם יאמר גם כל נוסח הברכה בלשון ארמי הרי שייך מה שחידש שאז ליכא חשש ברכה לבטלה, אם נימא ...".
    3. **לפי חת"ס, האם מותר לומר רחום**.
       1. מראי מקומות – מהר"ם שי"ק (מצוה ס"ט).
          1. שלמת חיים (סי' תתקמ"ב ד"ה בסי' ז', תורת חיים סי' כ"ו ד"ה ומה) – "ולענ"ד אפשר דס"ל דכינויים רחום וחנון אם מזכירים לבטלה על דברי שוא, ג"כ יש בו איסור, ולענ"ד זה תלוי בשני טעמים שכתבו בתוס' נדרים ז, ב ובר"ן שם, דלטעם הראשון דנפקא לן מכל המקום אשר אזכיר את שמי וכו', וההיפך בהיפך, א"כ י"ל דדוקא בשמות מיוחדים, משא"כ לאינך טעם - משום דאיתקש לשבועת שקר, י"ל כיון דשבועת שקר אסורה גם בכינויים א"כ ה"ה בהזכרה אפילו כינויים לבטלה אסורים".
    4. **שם השם בכתב מיקרוסקופי, להכנס למקומות המטונפים**.
       1. עי' יו"ד סי' רע"ו, לשיטות ומראי מקומות.
       2. עי' יו"ד סי' פ"ד, לשיטות ומראי מקומות לענין שאר דברים שנראה במיקרוסקופ.
    5. **תיבה 'השם'**.
       1. מראי מקומות – קונטרסי שיעורים (נדרים סוף סי' ד'), עי' שעה"צ (סי' תקפ"ה ס"ק ב' וג'), שדי חמד.
          1. אפיקי ים (ח"ב סי' ג') – "ומצינו שהשתמשו בהרבה מקומות בכנוי "השם", אם כן לדברינו אם בירך ברוך אתה השם וכו' גם כן יצא, שוב מצאתי ...".
    6. מראי מקומות – קנין תורה בהלכה (ח"ז סי' פ"ב).