שמעתתא דטבילת כלים
קטגוריות: ש_ס / יט ביצה / יו_ט - הרב משה אפרים ליברמן

**שמעתתא דטבילת כלים**

**מטבילין הכל לפני השבת**

עי' פירש"י דקי"ל בר"ה חייב אדם לטהר את עצמו ברגל הנה עי' ראש השנה טז ע"ב "וא"ר יצחק חייב אדם לטהר את עצמו ברגל שנאמר ובנבלתם לא תגעו", ועי' ברא"ש פ"ב דיומא סי' כ"ד שהביא מר' סעדיה גאון שמברך על טבילתו בערב יו"כ והשיג עליו הרא"ש שלא מצינו רמז בגמ' לחיוב טבילה זו "ואי משום דא"ר יצחק חייב אדם לטהר עצמו ברגל היינו לטהר עצמו מכל טומאות ואפילו מטומאת מת ולהזות עליו שלישי ושביעי והאידנא אין לנו טהרות וכו'" וע"ש קרבן נתנאל סק"צ "דאין לנו אפר הפרה ומזה הטעם השמיטו כל הפוסקים הך דר"י כי האידנא אין אנו מחויבים לטהר ברגל" ועי' טור בסי' תר"ו שהעתיק לדברי הרא"ש הנ"ל אך בסי' תר"ג הביא בשם הראבי"ה שערב ר"ה פשוט שצריך לטהר את עצמו מכח דברי ר' יצחק וע"ש בב"ח שכוונתו שאע"פ שאינו יכול לטהר את עצמו לגמרי מ"מ כל מה שיכול לטהר עצמו עליו לעשות והיינו שאף שחיוב גמור ליכא בזה כיון שסו"ס נשאר טמא ולכן אין לברך על טבילתו מ"מ יש בזה ענין וע"ע יד אפרים סי' רמ"ב.

אך מדברי רבינו חננאל בר"ה שם מבואר שיסוד חיוב טהרה הוא בבואם ליראות בפני ה' וכן מבואר ברמב"ם פט"ז מהל' טומאת אוכלין ה"י ולפי זה פשוט דלא שייך זה בזמן הזה אפילו אם היה לנו אפר הפרה, וכ"כ בתשובות הגאונים סי' קע"ה [העתיקו בשדה חמד ח"ג עמ' 39] ובשאג"א סי' ס"ז ובצל"ח בסוגיין [אולם בדף יח ע"א חזר בו מזה, ע"ש.] ועי' במבי"ט בית האלוקים ח"ג פרק ס"ג שכתב שקדושת הרגל מחייבת טהרה ועי' מטה אפרים סי' תרכ"ה אלף למטה ס"ק כ"ה שאף שליכא חיוב בזמנינו מ"מ מצוה איכא "וכמה דברים איכא דאנו עושין כבזמן המקדש כגון הקפת לולב וכיוצא וקצרתי".

**שמא יטלנו בידו ויעבירנו**

עי' בשאג"א סי' נ"ו שרבה חידש בזה שלא רק במקום מצוה שאדם בהול כדי לקיים המצוה גזרו אלא אפילו בדבר הרשות גזרו ולכן נחלקו עליו שאר אמוראי אולם באבני מילואים בתשובה סי' י' תמה עליו היאך אפשר לגזור בדבר הרשות שא"כ יאסר לטלטל כל החפצים בשבת אפילו בביתו שמא יבוא להעבירו ד' אמות והקה"י [מובא בהגהות מילואי חותם] כתב ליישב שרק בדברים שהדרך להוליכן למק"א גזרו.

וע"ש באבנ"מ שהביא משיטמ"ק שגם כאן גזרו רק משום שהוא בהול וכ"ה בחי' הרא"ה והיינו משום שגם כליו חייב אדם לטהר ערב הרגל [ויש לדון ע"פ גדר חובת טהרה ברגל עי' לעיל] וע"ע בחי' הרשב"א בשם התוס' ועי' בתוס' ד"ה נגזור.

**ביו"ט מאי איכא למימר**

מבואר שביו"ט מותר מעיקר הדין וצ"ע הרי טבילת כלים אינו אלא מכשירי אוכ"נ וכיון שמיירי בנטמאו מעיו"ט [עי' להלן] א"כ הו"ל מכשירי או"נ שאפשר לעשות מעיו"ט שאסור לעשותו ביו"ט ועי' בשו"ת חת"ס או"ח סי' קמ"ז שמלאכת הוצאה כיון שהיא מלאכה גרועה אמרי' מתוך להתיר מכשירין וכ"ה בשו"ת עטרת חכמים או"ח סי' ו' וע"ע נחלת יעקב לעיל יב ע"א.

אולם בחי' חת"ס בסוגיין כתב שרבה לשיטתו הרי ס"ל לעיל יב ע"א שלדעת ב"ה הוצאה הותרה לגמרי ביו"ט וכ"כ באבני נזר סי' ת"ו אות כ"א.

אך מדברי רבינו נחמן בן הרמב"ן מבואר שבאמת אסור להוציא כלי לצורך טבילתו ולכאורה מה שמבואר בסוגיין שלולא הגירה אטו שבת היה מותר ביו"ט צ"ל ע"פ מש"כ בבינה לעתים פ"א מהל' יו"ט ה"ד שביו"ט ליכא איסור העברת ד' אמות ברה"ר כיון שגם בשבת אין איסורו אלא מהלכה.

**גזירה יו"ט אטו שבת**

צ"ע לא מצינו שכל מלאכת אוכ"נ שיגזרו יו"ט אטו שבת ולפי המבואר בדעת ר"נ בן הרמב"ן א"ש כיון שאין היתר ליו"ט אלא שליכא איסור ועי' בשיטמ"ק שרק באיסור שבות שמא יבואו להתיר ולא באיסור דאורייתא החמורה.

**מדלין בכלי טמא והוא טהור**

עי' מהרש"א דלא שייך בזה שמא יעבירנו שדרך הכלי להיות נמצא אצל הבור וע"ע ברשב"א בשם ספר הישר.

**רב יוסף אמר גזירה משום סחיטה**

עי' בר"ן שהטעם שלא גזרו בכל הדחת כלי גזירה אטו כלי שהוא בר סחיטה שהדחה וכיבוס ב' פעולות שונות הם ולא גזרו ואינו דומה לטבילה שבשניהם עושה פעולת טבילה

**רב ביבי אמר שמא ישהה**

הנה לכאורה נראה שאין הכוונה שיש איסור להשהות שא"כ למה לי לאסור ביו"ט הרי בין כך אסור להשהות אלא שלא אסרו להשהות אלא שרצו להוציא הסיבה להשהות כדי שבאמת לא ישהו ויבואו לידי תקלה אולם מדברי היש"ש מבואר שיש איסור להשהות ע"ש.

**דין טבילת כלים חדשים**

עיין ברי"ף שהעתיק לדינא טעמם של ר' יוסף ור' ביבי ותמה עליו הרא"ש סי' י"ב שלפי דבריו יוצא שמותר לטבול כלים חדשים והיינו דלא שייך בזה גזירה שמא יסחוט כיון שכלים החייבים בטבילה אינם בני סחיטה וגם אין לאסור משום גזירה שמא ישהה ועי' שאג"א סי' נ"ו שתמה דממנ"פ אם סובר הרא"ש שטבילת כלים חדשים הם מן התורה א"כ שפיר אסור לטעמו של ר' יוסף דשמא ישהה והיינו שמא יכשל וישתמש בכלי בלי טבילה ואם סובר שטבילת כלים חדשים אינם אלא מדרבנן ולכן דינו ככלי שנטמא בולד הטומאה שכיון שאינו אלא מדרבנן לא חיישינן לתקלה א"כ גם לטעמו של רבא מותר כמו ולד הטומאה ע"ש וכ"כ ביש"ש פ"ב דביצה סי' י"ט ובפמ"ג סי' שכ"ג משב"ז סק"ה ובשו"ת בית אפרים סי' נ"ב שאם טבילת כלים דאו' דינו ככלי שנטמא באב הטומאה ויש בזה חשש דשמא ישהה. [אך בבית אפרים שם ר"ל דכיון שאינו ראוי לשום שימוש לכן בדילי מיניה ואין בזה חשש שמא ישהה וע"ש דמה"ט לא מצינו בפוסקים איסור להשהות כלי שאינו טבול בביתו אך ביש"ש שם פשיטא ליה שאסור להשהות, וע"ע שו"ת מהרלב"ח סי' ט"ז סברא אחרת בזה ובביה"ל סי' שכ"ג ס"ז (ד"ה מותר) כתב שכיון שאין המאכל נאסר אין זה נחשב תקלה כדי לאסרו] ומבואר דעתם שהאיסור להשתמש בכלי שאינו טבול הוא מה"ת למ"ד שטבילת כלים מה"ת, [וכן מבואר באור זרוע פסקי ע"ז סי' רצ"ג, ובמגיד משנה פ"ד מהל' יו"ט הי"ח, ובפמ"ג סי' תפ"ו במשב"ז] ולכן דינו ככלי שנטמא מאב הטומאה ומשמע לפי זה שאין שום מצוה לטבול כלי וכל יסודו אינו אלא להתיר תשמישו. וכ"כ באבני מילואים בשו"ת סי' י', שעיקר חובת טבילת כלים אינו אלא להתיר הכלי בשימוש. אולם עי' ביאור הלכה סי' שכ"ג סעיף ז' (ד"ה מותר) שנקט שאע"פ שמחויב מה"ת לטבול כלי שלקח מן הגוי מ"מ יסוד דינו הוא מצות עשה אבל מן התורה אין איסור להשתמש בכלי לפני טבילתו והאיסור שימוש לפני טבילתו אינו אלא מדרבנן וכ"כ בישועות יעקב יו"ד סי' ק"כ סק"א שעיקר המצוה אינו אלא כשמזדמן לו מים ולדעתם יוצא שטבילת כלים יסודה מצות עשה ולא הכשר כלי בעלמא אך בשו"ת אבני נזר סי' תי"ח אות י"א נקט שדינו כציצית שכל שמשתמש בלי טבילה חשוב מבטל מצוה ורק באינו יכול לטובלו ליכא איסור מן התורה להשתמש בו.

אולם הרא"ש כתב שטעמם של רבה ורבא עיקר ולכן גם טבילת כלים חדשים אסור מהני ב' טעמים ועי' קרבן נתנאל שדן אם מוכח מזה שדעת הרא"ש שטבילת כלים חדשים היא מה"ת, ע"ש.

**שיטת הרמב"ם**

והנה עי' ברמב"ם שבהל' שבת פרק כ"ג הביא טעמו של רבא משום מתקן, ובפרק ד' מהל' יו"ט הביא טעמו של ר' ביבי וכמה ביאורים נאמרו בזה עי' מהרש"א ובשאג"א סי' נ"ו שו"ת מהרלב"ח סי' ט"ז ושו"ת חת"ס ח"ו סי' ל"ג. וכתב הב"י בסי' שכ"ג שכיון שלדעת הרי"ף והרמב"ם יש להתיר טבילת כלים חדשים בשבת לכן יש להקל בזה. ותמה ביש"ש פ"ב דביצה סי' י"ט שכיון שבהל' שבת נקט הרמב"ם טעמו של רבא דמתקן א"כ שפיר יש לאסור טבילת כלים חדשים ועי' ט"ז סי' שכ"ג סק"ה מש"כ בזה. וע"ש שו"ע סעיף ז' שכתב להקל ע"פ דבריו בב"י [וצ"ע שהרא"ש הביא זה כקושיא על הרי"ף שהדבר ידוע שאסור לטבול כלים חדשים ואילו לדעת הרי"ף צריך להיות מותר ובדעת הרי"ף כתבו האחרונים ליישב שגם לדבריו יש לאסור]

**טבילת כלי זכוכית**

עי' בפמ"ג סי' שכ"ג א"א סק"י שכתב לאסור טבילת כלי זכוכית אע"פ שאין טבילתם אלא מדרבנן ע"פ מה שכתב ה"ה פ"ד מהל' יו"ט הי"ח שאפילו לדעת הרמב"ם שטבילת כלים חדשים אינו מה"ת מ"מ כיון שאינו ראוי כלל לפני טבילתו הרי הוא מתקן גמור ואסור גם באיסור דרבנן וא"כ ה"ה לדידן בכלי זכוכית ובשאג"א סי' נ"ו כתב לאסור מטעם אחר משום גזירה אטו כלי מתכות.