סי_ רעז, ספר פתוח ולצאת
קטגוריות: שו_ע / יורה דעה / יורה דעה - דור המלקטים

**שלא ילך אדם לחוץ ויניח הספר פתוח**

סימן רע"ז

1. מקור.
2. שלא ילך אדם "**לחוץ**" ויניח הספר פתוח.
3. שלא ילך אדם לחוץ ויניח "**הספר**" פתוח.
4. שלא ילך אדם לחוץ ויניח הספר "**פתוח**".
5. מקור: שלא להניח ספק פתוח ולצאת.
   1. **פוסקים**.
      1. ב"ח (סי' רע"ז ס"ק א') – "שלא ילך אדם לחוץ ויניח הספר פתוח אם אין עליו מפה דלאו דוקא ס"ת **דהוא הדין שאר ספרים**".
      2. ט"ז (סי' רע"ז ס"ק א') – "וכתב מו"ח ז"ל מכאן יש ללמוד שלא ילך אדם חוץ ויניח הספר פתוח אם אין עליו מפה דלאו דוקא ס"ת אלא ה"ה שאר ספרים עכ"ל".
      3. ש"ך (סי' רע"ז ס"ק א') – "וידוע לחכמי האמת שיש מלאך א' נקרא ש"ד והוא שומר דפין על מי שמניח ספר פתוח ויוצא **שמשכח תלמודו**".
         1. השואל בשלמת חיים (סי' שע"ז, א"נ סי' תקס"ח) – "בש"ך ... מ"ש שם בשם חכמי אמת שהדבר קשה לשכחה יל"ד דלא חשיב זה בהוריות יג ב בדברים המשכחים, **ואולי י"ל דתני ושייר**. ושייר נמי הא דהובא בסוף ספר ראשית חכמה דהתופר בגדיו כשהוא לבוש קשה לשכחה, אבל כנראה דמאי דחשיב בהוריות קשה יותר מהני שנזכר, ולהכי לא חשיב להו בהדייהו".
      4. שמירת הנפש (אות שמ"ב).
      5. בא"ה (סי' רע"ז ס"ק א') – "וכתב הב"ח ... וכ' הש"ך ...".
      6. שלחן גבוה (סי' רע"ז ס"ק ג') – "הב"ח ... הש"ך, וידוע לחכמי האמת שיש מלאך א' ...".
      7. כה"ח פלאג'י (סי' כ' אות י"א, נפש חיים מערכת ש' אות נ"א) – "ויזהר שלא יניח הספר פתוח ויוצא, אפילו על מנת לחזור תכף, כי גורם לידי שכחה כנודע".
      8. לקוטי מהרי"ח (סדר תפילת ר"נ בן הקנה ח"א עמ' קנ"ב-ב') – "והמניח ס' פתוח ויצא (ש"ך יו"ד סי' רע"ז)".
      9. ערה"ש (סי' רע"ז סעי' ב') – "יש ליזהר שלא להניח ספר פתוח ולצאת אפילו בשארי ספרים ואפילו גמרות ופוסקים הנדפסים דבזיון הוא אלא או יסגירם כלומר שלא יהיו פתוחים או יכסה עליהם בגד ולבד זה קשה לשכחה [ש"ך ע"ש] וכן המנהג ליזהר בזה".
      10. שלחן מלכים (הלכה למשה סי' ג' אות י"ט) – "מי שמניח ספר פתוח ויוצא משכח תלמידו (כי יש מלאך אחד הנקרא ש"ד והוא שומר דפים הממונה זע"ז ש"כ יו"ד סי' רע"ז, ברכ"מ סק"ו)".
      11. ישכיל עבדי (ח"ה יו"ד סי' נ"ו) – "וכ' הב"ח ... הש"ך ...".
      12. כה"ח (קול יעקב סי' רע"ז ס"ק ג') – "כתב הב"ח ... והביאו ט"ז וש"ך ושו"ג".
      13. מאסף כל מחנות (סי' ב' ס"ק י"ב ד"ה ועיין).
      14. משנה הלכות (חי"ב סי' ר"ז) – "בדבר אשר ראית שאני נוהג כשמניח ספר פתוח ויוצא פורס עליו בגד ותמהת על זה. דע כי אמרו ז"ל המניח ספר פתוח קשה לשכחה עיין ש"ך (יו"ד סי' רעז סק"א) וכתב הב"ח דמירושלמי דמגילה יש ללמוד שלא ילך אדם לחוץ ויניח הספר פתוח אם אין עליו מפה דלאו דוקא ס"ת דה"ה שאר ספרים עכ"ל ולא היה צריך ללמוד כן מהירושלמי דהכי מוכח נמי במשנה וש"ס שם (צ"ח ע"א) ע"ש וידוע לחכמי האמת שיש מלאך אחד נקרא ש"ד והוא שומר דפין על מי שמניח ספר פתוח ויוצא שמשכח תלמודו ע"כ לשון הש"ך ז"ל".
      15. רבבות אפרים (ח"א סי' קי"ט אות א', עי' ח"ד סי' רי"ג ד"ה והנה).
      16. חוט שני (***נושאין שונים*** תשמישי קדושה ס"ק ט', רבית עמ' ק"ע אות א') – "הלומד בספר והוצרך לצאת, צריך לסגור את הספר ולא להשאירו פתוח [אא"כ מכסהו בבגד וכיוצ"ב]".

הגרח"ק זצ"ל (ספר זכרון [בתוך ס' שיח השדה ח"א] ח"ב אות ל"ה, עלי שי"ח עמ' ר"ל אות ט') – "שאלה: מהו האיסור להשאיר את הגמ' פתוחה כשאינו לומד בה. תשובה: קשה לשכחה".

* + 1. גנזי הקודש (פרק ב' סעי' כ"ז) – "אסור להניח ספר (וכן מחברת וכדו' שיש בה דברי תורה) פתוח ולצאת. ויכול לכסותו ולצאת, וצריך לכסותו כולו. ומותר לכסותו בספר, או בדבר חול אך לא בדבר הבאי".
    2. ואין למו מכשול (ח"ז פרק כ"א אות י"א) – "אדם שעוסק בתורה, והוצרך לצאת באמצע לימודו לאיזה ענין, לא ישאיר את הספר שלומד בו פתוח, מפני שיש בזה בזיון לספרי הקודש, וגם גורם לעצמו לשכוח את למודו".
  1. **טעם**.
     1. קשה לשכחה מצד דבר סגולי - עי' לעיל.
     2. כבוד הספר, שזה דרך בזיון להניחו גלוי.
     3. מראי מקומות – משנת יוסף (חי"א סי' קס"ח, לשונו מובא לקמן).
  2. **אחד השאיר ספר פתוח ויצא, האם צריך לסגור אותו**.
     1. הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' של"ב) – "שאלה: הניח חבירו ספר פתוח ויצא, האם צריך אחר לסגור הספר, או לא. (וגם שמא יקפיד חבירו עליו). תשובה: טוב לכסות".

1. שלא ילך אדם "**לחוץ**" ויניח הספר פתוח.
   1. **כשלא יצא מהחדר**.
      1. מיקל.
         1. הגרח"ק זצ"ל (נקיות וכבוד בתפילה פרק י"ב הע' ל"ז, עמ' קפ"ח אות קמ"א) – "מה הדין אם אינו יוצא החוצה אולם מתעכב בביהמ"ד הרבה זמן האם ג"כ אסור להשאיר את הספר פתוח. תשובה: באותו חדר מקילים".

הגרח"ק זצ"ל (מוריה חש"ד עמ' ק"י אות י"ג, גם אני אודך ח"א סי' פ"ו אות ב', אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' קי"א אות ב') – "שאלה: בט"ז ובש"ך יור"ד (סימן רע"ז סעיף א') כתבו, שלא ילך אדם לחוץ ויניח הספר פתוח אם אין עליו מפה. ע"כ. ובספר נקיות וכבוד בתפילה (עמוד קפ"ח, אות קמ"א) הובא בשם כת"ר שליט"א [זצ"ל], שיש להקל להשאיר הספר פתוח כל זמן שלא יצא מהחדר. ע"כ. ורציתי לשאול אם לא יצא מהחדר, אבל אינו רואה הספר, כגון חדר כזה ╔, האם מועיל שלא יצטרך לסגור הספר, או לא מועיל. תשובה: אפשר להקל".

* + - 1. הגר"א נבנצל שליט"א (גם אני אודך ח"ב סי' ס"ד אות מ"ח, אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' קל"א אות מ"ח) – "שאלה: בט"ז יור"ד (סימן רע"ז ס"ק א') כתב, שלא ילך אדם חוץ ויניח הספר פתוח אם אין עליו מפה. ע"כ. האם אם מעיין בספר בהיכל הבית המדרש, צריך ג"כ לסגור הספר, כיון שאינו נמצא כעת ליד הספר, או אין צריך. והטעם. תשובה: לא, כי הוא באותה רשות".
  1. **היוצא לזמן קצר**.
     1. מיקל.
        1. יד שאול (סי' רע"ז) – "וא"כ אסור להניח פתוח אף ספרים הנדפסים אמנם לענ"ד נראה דזה דוקא במניח ספר פתוח והולך לעסקיו ואין דעתו לחזור תיכף אבל אם בעת לימודו צריך לילך לצרכו לנקביו או לדבר עם אחד בחדר אחר א"צ לסגור הספרים שלפעמים ג' או ד' ספרים נפתחים ויהי' לו ביטול רב אם יצטרך לסגור ולפתוח בכל פעם וכבר החמירו בביטול בהמ"ד שאין אומרים אסותא מפני ביטול בהמ"ד א"צ לסגור וכן אני נוהג לפעמים ומ"מ אשרי הנזהר בכבוד הספרים ושמעתי שהגאון בעל אורים ותומים היה מניח תמיד פתוח הספרים בבית ישיבתו וכשהגיע עת האוכל והלך לו היה פורס מפה עליהם וכן נכון לעשות ועיין בראשית חכמה שער והיראה פרק ט"ז שכתב ג"כ שיש לכסות הספרים בעת שמפסיק מלמודיו שמא יפול מים או שאר דבר שלא יתלכלכו ח"ו הספרים".
        2. ערה"ש (סי' רע"ז סעי' ב') – "יש ליזהר שלא להניח ספר פתוח ולצאת אפילו בשארי ספרים ואפילו גמרות ופוסקים הנדפסים דבזיון הוא אלא או יסגירם כלומר שלא יהיו פתוחים או יכסה עליהם בגד ולבד זה קשה לשכחה [ש"ך ע"ש] וכן המנהג ליזהר בזה ונ"ל **דווקא כשיצא לרחוב** אבל הנכנס מחדר לחדר או אפילו לחצר ולרחוב **שלא על אריכת הזמן אין חשש בזה** [וכ"כ הי"ש ע"ש]".
        3. הגרשז"א זצ"ל (גנזי הקודש פרק ב' הע' נ') – "ורשום אצלי ששאלתי בימי חורפי להגרש"ז אויערבאך זצ"ל עד"ז, ואמר שביציאה קצרה בפשטות אין בעיה, וכשנשאל מה הגדר, ענה שזהו ענין סגולי ולא הלכתי וכל אחד עם ההרגש שלו".
        4. אבני ישפה (ח"א סי' ר"ב ענף א') – "אני רוצה להקל רק היכן דיוצא לזמן קצר, אבל אם יוצא ומסיח דעתו מן הלימוד או שיוצא עכ"פ לזמן ארוך - הוי כהיסח הדעת ויש להחמיר (ע' או"ח סי' קס"ד ס"א ומ"ב שם ס"ק י"ג וסי' קע"ח מ"ב ס"ק ל"ד דהענינים דומים). ושו"ר ת"ל שכוונתי בזה לדעת ערוה"ש יו"ד סי' רע"ז סע 'ב'. והקיל יותר מזה דאפילו לאריכות זמן שרי אם יצא מחדר לחדר באותו בית עכת"ד. וגם אם יוצא לאכול כדי שיהא לו כח להמשיך ללמוד הכל בתוך אותו הגדר דשרי".
        5. חוט שני (גנזי הקודש פרק ב' הע' נ') – "שאפשר להקל כערוה"ש".
        6. ***תשובות והנהגות (אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' י"ג אות ט"ז) – "שאלה: מה הגדר שלא להשאיר ספר פתוח, האם יש לזה זמן מסוים. תשובה: אם לזמן קצר מותר (ואפילו יוצא מהבנין)".***
        7. גנזי הקודש (פרק ב' סעי' כ"ט) – "היוצא מביתו לזמן קצר, או לחדר סמוך ואפילו לזמן ארוך, יש להקל להשאיר הספר פתוח".
     2. מחמיר.
        1. כה"ח פלאג'י (סי' כ' אות י"א) – "אפילו על מנת לחזור תכף, כי גורם לידי שכחה כנודע".
        2. ישכיל עבדי (ח"ה יו"ד סי' נ"ו) – "נראה פשוט, שאין חי' בין זמן ארוך לזמן קצר, דהרי אפי' בכדי ייבוש, דהוא צורכה קצת, לא התירו, בלי פרישת מפה, וכ"ש בזמן שאין כל נורך אפי' לזמן קט, להשאיר הס' פתוח, ודאי דאין להתיר, ועוד דהרי לפי מה שהביא הש"ך מחכמי האמת שיש מלאך בשם ש"ד שומ"ר דפי"ם, הממונה על מי שמניח ס' פתוח להשכיח תלמודו, הרי פשוט דזה המלאך הממונה ע"ז, משתדל למצוא הזדמנות, למלאת אח תפקידו, ותיכף שרואה מי שהוא השאיר ספרו פתוח אפי' לרגע, מכיון שהוא ממונה על השכחה, הרי מוצא לו הזדמנות זו, להשכיחו תיכף את לימודו, ולא עוד אלא, שגם משכיחו לחזור על לימודו בחכומ"י, להוסיף על חטאתו פשע, בכדי לעשות את שלו, ולכן האיש הנלבב עליו להזהר שלא לתת מקום לשליטת המלאך עליו, אפי' על רגע עליו להזהר שלא להניח הס' פתוח, שלא יתן מקום דריסת רנל להמלאך ח"ו".
        3. עי' משנה הלכות (חי"ב סי' ר"ז) – "ולכן כשאני יוצא לרגע או כיוצא בזה ואיני רוצה לסגור הספר הנני מניח עליו בגד שלא יהי' פתוח וראי' לדבר מגמ' עירובין צ"ח כותבין ספרים תפילין ומזוזות לא התירו להן להפך יריעה על פניה אלא פורס עליה את הבגד והוא ממס' סופרים ועיין רמב"ם פ"א מה' תפילין הי"ז ובטוש"ע יו"ד סי' רע"ז וכן עושין גם בקריאת התורה, בין גברא לגברא מכסים התורה".
        4. עי' הגריש"א זצ"ל (אשרי האיש או"ח ח"א פרק כ"ט אות י"א, גנזי הקודש פרק ב' הע' נ') – "אך כשהולך להביא ספר מהארון ספרים א"צ לסגור הספר, אך אם הולך לביהכ"ס, או יוצא להביא שתיה, יש לכסות את הספר או לסוגרו".

עי' ***הגריש"א זצ"ל (מאור השבת ח"ה עמ' תשע"ט אות ס"א) – "היוצא לשירותים באמצע לימודו צריך לסגור את הספר משום כבוד הספר".***

עי' ***הגריש"א זצ"ל (מאור השבת ח"ה עמ' תשע"ט אות ס"ב) – "הקם באמצע לימודו אינו יכול להניח את ספרו פתוח בלא לכסותו, אפילו שקם מלימודו כדי להוציא ספר מאהרן הספרים, צריך לכסות את הספר, כי זה בזיון לספר להשאירו פתוח, וקשה לשכחה".***

* + - 1. הגרח"ק זצ"ל (גנזי הקודש פרק ב' הע' נ', עמ' רנ"ו אות כ"ח, עי' שאלת רב ח"ב פרק י"ד סעי' י"ז) – "שאלה: הערוה"ש (יו"ד סי' רע"ז סעי' ג') מיקל להניח ספר פתוח לזמן קצר ולצאת לחצר, או מחדר לחדר ואפי' לזמן ארוך, האם אפשר להקל כדבריו, כגון ללכת לביהכ"ס, לטלפון שנמצא בבנין הלומד ולא לסגור הספר. תשובה: היוצא מהחדר המנהג לכסות".

הגרח"ק זצ"ל (עלי שי"ח עמ' ר"ל אות י') – "שאלה הנ"ל האם גם כשהולך לשירותים. תשובה: קשה לשכחה".

* + - 1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (מציון תצא תורה ח"א אות תקמ"ט) – "שאלה: להשאיר ספר פתוח לכמה דקות כגון לצאת לשרותים לכמה דקות ולהשאיר את הספר פתוח האם זה גם נכלל בתוך קפידת הש"ך. תשובה: כן".***
    1. מראי מקומות – שיח יצחק (סי' כ"ה ד"ה ומענין), עלינו לשבח (ח"ג עמ' ס"ג), חיי משה (יו"ד פרק י"ד הע' ע"ט), נקיות וכבוד בתפילה (פרק י"ב סעי' כ"ו), מנהג ישראל תורה (ח"ה עמ' רי"ז), שמירת הגוף והנפש (סי' פ"ה סעי' ב', סעי' ג'), פסקי תשובות (סי' קנ"ד הע' קמ"ד), שמירת כבוד הספרים (עמ' רפ"א), ואין למו מכשול (ח"ז פרק כ"א אות י"ב).
       1. אמרי יושר (ח"א סי' קנ"ו) – "בסגירת הספר כיון שיש בזיון להניח ספר פתוח, אף שאפשר להניח עליו מפה ... זה ביוצא לצורך שעה אבל שיהיה הספר פתוח ומכוסה במפה ודאי הוי בזיון".
       2. שלמת חיים (סי' שע"ז, א"נ סי' תקס"ח) – "והנה יש אנשים שנזהרים כשיוצאין להניח איזה דבר על הספר אבל אינו מגיע לכסות את כל הספר, ולכאורה דבר זה הי' שייך רק לטעם הקבלה שהובא שם דאפ"ל כך הוי בלי טעם, אבל אחרי שהביא מקור לזה מגמרא ערוכה אשר הטעם משמע שאינו לכבוד שהספר מגולה גם יש לחוש שלא יפול איזה דבר עליו ולא יתלכלך א"כ לכאורה בעינן דוקא לכסות את כל הספר ועכ"פ שמקום הכתב יהא כולו מכוסה. גם מ"ש שם בשם חכמי אמת שהדבר קשה לשכחה יל"ד דלא חשיב זה בהוריות יג ב בדברים המשכחים, ואולי י"ל דתני ושייר. ושייר נמי הא דהובא בסוף ספר ראשית חכמה דהתופר בגדיו כשהוא לבוש קשה לשכחה, אבל כנראה דמאי דחשיב בהוריות קשה יותר מהני שנזכר, ולהכי לא חשיב להו בהדייהו. תשובה: אפשר ללמד זכו' כיון דהוא לשעה קלה ויש היכר שוב לא נקרא בזיון ובכל זאת היותר טוב לסגור הספר".
          1. **פירוש: יש לימוד זכות** כשהוא יוצא לשעה קלה, ויש היכר [כשאינו מכסה את כל הספר].
       3. אג"מ ***(רבבות אפרים ח"ח סי' קנ"ח אות ח'***) – "מו"ר הרה"ג רמ"פ זצ"ל לא סגר כי אמר שמיד חוזר וממשיך וזה לא הוי הפסק שלו".
       4. בירור הלכה (תליתאה יו"ד סוף סי' רע"ז) – "ובאמת שמענו בזה מהחזון איש עצמו ממה שאמר דרך הערה שס"ל כהערוך השולחן: 'שלא על אריכת זמן אין חשש בזה' (עדות תלמידו שליט"א), מיהו צריך לדעת השיעור".
  1. **להשאיר ספר פתוח כשלומד עם חברותא: האם שומר מהני**.
     1. מיקל.
        1. כה"ח (קול יעקב סי' רע"ז ס"ק ג') – "ואם עומד אדם שם ליכא למיחש".
     2. מחמיר.
        1. שלמת חיים (סי' שע"ו, א"נ סי' תקס"ז) – "נסתפקתי בשנים או יותר שלומדים ביחד ולכל אחד ספר בפני עצמו וא' יצא לחוץ אולי באופן זה אין קפידא אם מניח ספרו פתוח, זכר לדבר לענין הפסק בסעודה באו"ח קעח סעיף ב אם חניחו מקצתן ויצאו לא הוי הפסק. תשובה: כנראה שזה כעין בזיון שמניח הספר פתוח, וזכר לדבר שבשעת קריאת התורה שהספר פתוח אסור לצאת הגם שבין גברא לגברא מותר".

***הנהגות ופסקים (הגרי"ח זוננפלד זצ"ל, הל' כתבי הקודש אות י"ז) – "אין להשאיר ספר פתוח ולצאת לחוץ אף אם לומד עם אחרים והם נשארים ולומדים בספר שלהם***".

* + - 1. חוט שני (גנזי הקודש פרק ב' הע' מ"ט) – "להחמיר".
      2. ***הגר"א נבנצל שליט"א (מציון תצא תורה ח"א אות תקנ"א) – "***שאלה: האם מותר להשאיר ספר קדוש פתוח כשעוזב את החדר כשנשאר שם חברותא שהוא יכול להיות כעין שומר בכה"ג. תשובה: לא".
      3. נתיבות אדם (אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' כ"ט אות א') – "שאלה: האם מותר להשאיר ספר קדוש פתוח כשעוזב את החדר כשנשאר שם חברותא שהוא יכול להיות כעין שומר בכה"ג. תשובה: לא".

נתיבות אדם (מציון תצא תורה ח"א יו"ד הע' שע"ד) – "שכיון שיש חשש שכחת התורה וכבוד לספר יש להחמיר בזה".

* + 1. מראי מקומות – גנזי הקודש (פרק ב' סעי' כ"ח).
       1. בירור הלכה (תליתאה יו"ד סי' רע"ז ד"ה ובן) – "ובן אחותו של החזון איש זי"ע כתב (בכתב יד) וז"ל: בענין להשאיר ספר פתוח ולצאת עיין ש"ך יור"ד סימן רע"ז (ועיין או"ח סימן קמ"ו) ולכאורה נראה לפום ריהטא שענינו בזיון ספר ולפ"ז אם נשאר אחר שם כשומר הספר עד שיחזור נמי שפיר דמי וצ"ב עכ"ל".

1. שלא ילך אדם לחוץ ויניח "**הספר**" פתוח - מה הגדר של "ספר".
   1. **סידור**: להשאיר סידור לא מכוסה ולצאת החוצה.
      1. מחמיר.
         1. אבני ישפה (אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים קונ' גם אני אודך עמ' קל"ט ענף י') – "סידור ודאי נחשב ספר קדוש שאסור לבזות אותו ולכן אסור אם להשאיר אותו לא מכוסה ולצאת החוצה".
   2. **דף של תפילות לפני הלימוד המודפס בגמ', אם צריך כיסוי**.
      1. מחמיר.
         1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (מציון תצא תורה ח"א אות תק"***נ) – "שאלה: ולענין לפתוח ספר לדף הראשון של הגמ' שכתוב בו התפילות של רבי נחוניא בן הקנה וכדומה האם זה נחשב כספר פתוח וצריך לסגור גם את זה. תשובה: כן".
         2. הגר"ש דבליצקי זצ"ל (מציון תצא תורה ח"א יו"ד הע' שע"ג) – "דצריך לסגור גם את זה".
      2. מיקל.
         1. הגר"ע אויערבאך שליט"א (מציון תצא תורה ח"א יו"ד הע' שע"ג) – "שזה חשיב כספר סגור".
   3. **ספר שלא למדו בו עדיין**.
      1. מחמיר.
         1. אבני ישפה (אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' קונ' גם אני אודך עמ' קל"ט ענף י"א) – "ולענין ספרים הנדפסים החדשים שעדיין לא למדו בהם יש לומר שלזה מהני הזמנה לגוף הקדושה שיהיה אסור לבזות אותם עכ"פ, ולהשאיר ספר פתוח הוא בגדר של בזוי. ולכן אסור לעשות כן".
   4. **דף בודד שיש בו דברי תורה**.
      1. מיקל.
         1. אבני ישפה (אהל יעקב, הל' כבוד וקדושת ספרים קונ' גם אני אודך עמ' קל"ז ענף ב') – "בט"ז הנ"ל כתב איסור רק בספר, ואם היה איסור גם בדף היה צריך לכתוב חידוש יותר גדול, שאפילו דף אחד אסור, אלא מוכח שאין איסור בדף בודד אלא רק בספר ממש. וטעם הדבר הוא משום שכל דבר לפי דרכו, ודף בודד כיון שעדיין לא כרכו אותו דרכו להיות מגולה, אבל ספר שהוא כרוך דרך להיות מכוסה".

עי' אבני ישפה (אהל יעקב, הל' כבוד וקדושת ספרים קונ' גם אני אודך עמ' קל"ז ענף ג') – "ולענין עלון שכרוך עם עטיפה ממשית, ודאי שהוא דומה לספר שאין לצאת החוצה ולהשאירו פתוח. אבל גם אם העלון הוא רק מחובר עם סיכה ואין כאן כריכה אמיתית רק הוא מקופל כאילו יש לו כריכה, אבל כיון שעדיין הדרך להיות סגור, וממילא גם עלון כזה אין לצאת ולהשאיר אותו פתוח".

עי' אבני ישפה (אהל יעקב, הל' כבוד וקדושת ספרים קונ' גם אני אודך עמ' קל"ז ענף ד') – "לפי מה שבארנו לעיל שהכל תלוי בדרך, הרי גם אם חסר לספר הכריכה עדיין הדרך להשאיר הספר סגור, ולכן אם בזיון להשאיר אותו פתוח ולצאת החוצה".

* + - 1. חוט שני (גנזי הקודש פרק ב' הע' נ"ב).
      2. שואלין ודורשין (אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' קמ"א אות א').
      3. גנזי הקודש (פרק ב' סעי' ל"א) – "דף בודד שיש בו דברי תורה אין צריך לכסותו".
      4. דברי בניהו (חי"ד סי' ל"ד אות ב', עמ' תל"ז) – "על דף בודד של חידושי תורה או עלון אין איסור".
      5. ואין למו מכשול (ח"ז פרק כ"א אות י"ג) – "גם מי שכותב דברי תורה במחברת, אין לו להשאירה פתוחה ולצאת, אלא יסגור אותה ויצא. אולם דף שרשום בו דברי תורה, אין צריך לכסותו".
    1. מראי מקומות.
       1. הגריש"א זצ"ל (שמחת לב ח"ד עמ' מ"ה אות ח') – "דפי מחשב או לוחות המיועדים להכנת ספר שיש בו דברי תורה, האם צריך לכסותם כשגומר לעסוק בהם כפי שאין להשאיר ספר קודש כשהוא פתוח. תשובה: אם אכשר לקרותם כשאר דברי תורה יש לכסותם משום ביזיון".
       2. הגרח"ק זצ"ל (גם אני אודך בעניינים שונים ח"ב אות קפ"ה) – "שאלה: בט"ז ובש"ך יור"ד (סימן רע"ז סעיף א') כתבו, שלא ילך אדם לחוץ ויניח הספר פתוח אם אין עליו מפה. עיי"ש. ורציתי לשאול דף של מבחן שיש בו רק שאלות [בלי התשובות] האם צריך לכסותו כשיוצא החוצה, או לא. תשובה: כן".

הגרח"ק זצ"ל (מוריה חש"ד עמ' ק"י אות י"ד, גם אני אודך ח"א סי' פ"ו אות ד', אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' קי"א אות ד') – "שאלה: בט"ז בשו"ע יור"ד (סימן רע"ז ס"ק א') כתב, שלא ילך אדם חוץ ויניח הספר פתוח אם אין עליו מפה. ע"כ. אם לומד מתוך דפים בודדים (ולא מתוך ספר), האם צריך לכסות הדפים כשיוצא לחוץ, או לא. תשובה: טוב לכסות".

הגרח"ק זצ"ל (דולה ומשקה עמ' של"ב) – "שאלה: באיסור להניח ספר פתוח ולצאת, האם גם במניח 'דף חידו"ת' בלי כיסוי גם יש איסור, שהוא דבר בלי כיסוי בעצמו. תשובה: הנזהר תע"ב".

* 1. **רשימות של מראה מקומות**.
     1. הגרח"ק זצ"ל (גם אני אודך בעניינים שונים ח"ב אות קפ"ח) – "שאלה: רשימות של מראה מקומות, האם צריך לכסות אותן כשיוצא החוצה, או לא. והטעם. תשובה: יש בו קצת קדושה, אבל אין צריך לכסותו".
  2. **כיתוב על כריכת הספר**.
     1. אבני ישפה (אהל יעקב, הל' כבוד וקדושת ספרים קונ' גם אני אודך עמ' קל"ח ענף ה') – "בענין הכיתוב על כריכת הספר, מותר להשאיר אותו לא מכוסה ולצאת החוצה כיון שכך הדרך להשאיר ספר כרוך".
  3. **כששומע טייפ עם קלטת** (recorder) **שיש בו דברי תורה, האם מותר להשאירו פתוח [דלוק]**.
     1. הגרח"ק זצ"ל (גם אני אודך בעניינים שונים ח"ב אות קפ"ו) – "שאלה: בט"ז ובש"ך יור"ד (שם) כתב, שאין להשאיר ספר פתוח ולצאת לחוץ, עיי"ש. מה הדין כששומע טייפ עם קלטת שיש בו דברי תורה, האם מותר להשאירו פתוח [דלוק], ולצאת החוצה, או לא. תשובה: מותר".
  4. **מסך של מחשב** (computer screen).
     1. מיקל, מותר להשאיר פתוח עם דברי תורה.
        1. הגרח"ק זצ"ל (גם אני אודך בעניינים שונים ח"ב אות קפ"ט) – "שאלה: בש"ך יור"ד (שם) כתב, שאין להשאיר ספר פתוח ולצאת לחוץ. עיי"ש. רציתי לשאול מסך של מחשב, האם מותר להשאיר פתוח עם דברי תורה, או לא. תשובה: מותר".
           1. עי' הגרח"ק זצ"ל (אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' א' אות ו', עי' מציון תצא תורה ח"א יו"ד הע' שע"ה) – "מה שמשתמשים עם מחשב ללמוד מספרים שעליהם כגון אוצר החכמה וכדומה אם הספר פתוח על המסך האם צריכים להקפיד לא לצאת מן החדר ולהשאירו פתוח מחשש (יורה דעה רע"ז). תשובה: כן".
           2. גם אני אודך (מכתב במיי כ"ז סיון תשע"ט, בעקבי שיח גליון ד' עמ' פ"ב) – "ראשית, יש לתרץ שאצלי כתב מרן הגר"ח קניבסקי שליט"א [זצ"ל] שמותר, היינו שמעיקר הדין מותר להשאיר פתוח המחשב. ולהגאון בעל אוהל יעקב התשובה היה כפי הנוסח השאלה, שמשמע בשאלה הנוסח כך האם צריך להקפיד לכתחילה, ועל זה ענה כן, היינו שלכתחילה צריך להקפיד, אולם כאמור מותר גם להשאיר פתוח המחשב. שנית, אני מקווה שהבין טוב מרן הגר"ח קניבסקי שליט"א [זצ"ל] השאלה בנוסח שהובא באהל יעקב שמשמע כאילו יש ספר פתוח על המחשב, שהרי כתוב בשאלה, מה שמשתמשים עם מחשב ללמוד 'מספרים שעליהם' כגון אוצר החכמה, וכדומה, אם 'הספר פתוח על המסך', והרי מרן הגר"ח לא מבין במחשבים, וקורא השאלה בתוך דקה, ונוסח הנ"ל עלול להתפרש שהספר פתוח על המסך, ולא בתוך המסך, ולכן אמר שצריך כן להקפיד והכל על מקומו יבוא בשלום. אגב, פעם שאלתי את מרן הגר"ח קניבסקי שליט"א [זצ"ל] אם דיסק של מחשב טעון גניזה, וענה לי בזה הלשון, איני יודע מה זה. שלישית, אנסה גם לברר מה היה התשובה יותר מאוחר, רביעית, בכל אופן אצלי היה המכתב בכתב, ששאלתי אותו במכתב בנפרד שאלה זו, וענה לי מסודר במכתב המילה מותר. כך שאין מקום לטעות אצלי".
        2. הגר"א נבנצל שליט"א (אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' י"ח אות ה', ***מציון תצא תורה ח"א אות תקנ"ב***) – "מה שמשתמשים עם מחשב ללמוד מספרים שעליהם כגון אוצר החכמה וכדומה אם הספר פתוח על המסך האם צריכים להקפיד לא לצאת מן החדר ולהשאירו פתוח מחשש (יורה דעה רע"ז). תשובה: לא".
        3. שבט הקהתי (אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' ל"ו אות א', מציון תצא תורה ח"א יו"ד הע' שע"ה) – "מה שמשתמשים עם מחשב ללמוד מספרים שעליהם כגון אוצר החכמה וכדומה אם הספר פתוח על המסך האם צריכים להקפיד לא לצאת מן החדר ולהשאירו פתוח מחשש (יורה דעה רע"ז). תשובה: אין חשש דאסור שמא יפול עליו לכלוך כמ"ש הפוסקים ובזיון לא שייך שהרי הוא מכוסה".
        4. אבני ישפה (אהל יעקב, הל' כבוד וקדושת ספרים קונ' גם אני אודך עמ' קל"ח ענף ו') – "כיון שהדרך לא לכסות מסך של מחשב, מותר להשאיר אותו לא מכוסה ולצאת החוצה".
        5. דברי בניהו (חי"ד סי' ל"ד אות ה', עמ' תל"ט) – "מסך של מחשב אפשר להשאירו פתוח עם דברי תורה כיון שאין זה נחשב לספר ואין כאן כתיבה כמו שהעלו האחרונים לענין מחיקת השם מע"ג מסך שמותר כנזכר לעיל".
        6. ידיד ה' (יו"ד סי' ח', עמ' רל"א) – "לא הבנתי מה הסתפק בכך, והרי דבר פשוט שמותר להשאירו פתוח ואין לאסור זאת כלל, דכבר הארכנו לבאר דכתב שבמחשב אינו נחשב ככתב כלל ועיקר, ואף אם נחשבו ככתב מ"מ אין זה אלא אורות בעלמא, ואף אי נימא שיש בו ככתב לכל דבר, מ"מ דעת רוב הפוסקים שבכה"ג לא נתפס בו קדושה, ואף אי נימא שכתב שבמחשב נתפס בו ג"כ קדושה, מ"מ הכא אין כוונתו להתפיס בו קדושה כלל ועיקר ... ועוד ראיתי לנכון להעיר בדבריו, דהן לשני הטעמים שהביא יש להתיר להשאיר את המחשב פתוח. דמשום הטעם ששמא יתלכלך הספר מאבק וכדו', לכאו' אין דבר זה שייך כלל במחשב כיון שיש בו מסך המפריד בין הכתב ללכלוך, ודמי לבגד המפריד וכדו' ששרי. ואי משום שבזיון הוא לספר, לכאו' דעת נבון לומר דדוקא בספר שהוא בשלמותו ודבר לא יחסר בו אזי כבר קדוש הוא ולא ראוי לבזותו, אמנם מחשב אינו בשלמותו ואין בו קדושה כלל ועיקר ...".
        7. ידי כהן (קונ' מעשה חושב פרק ד' אות ב', הע' ס"ח) – "נראה דלא שייך ענין של שכחה כיון שאינו כתב ממש. וגם לפי הטעם דאין להניח ספר פתוח שמא יתלכלך הספר, במחשב אין חשש זה, מאחר שיש מסך זכוכית שמבדיל בין הכתב לבין הליכלוך שיכול להגיע. ומשום שיש בזיון לספר שנשאר פתוח וטעם זה אין נתפס כזילזול כאשר המחשב נשאר פתוח, מאחר שהדברי תורה על המחשב אינם עומדים להתקיים. כדמצינו שהורו הפוסקים שמותר למחוק שם ה' הכתוב ע"ג מסך המחשב".
     2. מחמיר.
        1. משנת יוסף (חי"א סי' קס"ח) – "ונראה פשוט שמן הראוי להחמיר שהרי ב' טעמים נאמרו בזה, הטעם העיקרי גמ' (ברכות ח. הנ"ל) הוא משום כבוד הספרים. שזה דרך בזיון להניח כתב גלוי. וגם הטעם השני הוא בגמ' (עירובין צו. הנ"ל) שלא להפוך יריעה של סופר על פניה, פירש"י שלא יעלה עליה אבק עכ"ל, דהיינו מפני הלכלוך. - והטעם הב' אמנם לא שייך במחשב, שאפילו יתלכלך המסך, ינקנו, והכתב נשאר שלם. אבל הטעם הראשון הוא העיקר שזה בזיון לספר. - [אא"כ כתב זה נמחק מאליו כעבור זמן קצר]. וכיון שזה בזיון, לכן בא לשם המזיק שר"ת שלו ש'ומר ד'פים, וגורם היזק השכחה. - וגם בכתב פתוח של מחשב, אינו כבוד התורה וכבוד הכתב הקדוש, שישאר מגולה, דסו"ס אפשר ללמוד עכשיו מכתב זה, ויש בו קדושה זמנית, עד שימחקנו. ומה גם דחמירה סכנתא דשכחה, להביא ח"ו ש"ד על ספריו".

משנת יוסף (אהל יעקב) – "ואם מותר להשאיר הכתב פתוח על גבי מסך הטלפון ולצאת, שבשאר ספרי קודש אסור כמ"ש הט"ז והש"ך (יו"ד סי' רעז סק"א), ראה מש"כ בשו"ת משנת יוסף (חי"א סי' קסח) שמן הראוי להחמיר שלא להשאיר פתוח כתב שכתוב על מסך המחשב, שהרי בגמ' (ברכות ח.) מבואר דטעם האיסור להניח ספר פתוח ולצאת, הוא משום כבוד הספרים, שזה דרך בזיון להניח כתב גלוי, ואז בא המזיק שר"ת שלו ש'ומר ד'פים, וגורם היזק השכחה. וטעם זה שייך גם בכתב פתוח של מחשב או פלאפון, שאי"ז כבוד התורה וכבוד הכתב הק', שישאר מגולה, דסו"ס אפשר ללמוד עכשיו מכתב זה. ומה גם דחמירתא סכנתא דשכחה, להביא ח"ו ש"ד על ספריו. ולכן מן הראוי להחמיר ולא להשאירו פתוח ולצאת".

* + 1. מראי מקומות – אבני דרך (ח"ו סי' קל"ט), אהל יעקב (הל' כבוד וקדושת ספרים פרק י"ב אות ט').
       1. רבבות אפרים (אבני דרך ח"ו סי' קל"ט ד"ה כאשר) – "שנראה לו שנידון זה של שאלתנו בעניין כיבוי המסך נובע האם כתיבה על מחשב נחשבת לכתיבה, דאם מחשיבים זאת בשבת לכתיבה גמורה הרי עולה דאין להתיר להשאיר את הספר פתוח וזכיתי לישב עמו יחד בקריאת דבריו ושם בשו"ת רבבות אפרים (ז, קי) הביא מחלוקת בדין כתיבה לזמן מועט".
       2. דרשת וחקרת (ח"ד או"ח סי' צ"א אות ב') – "ששאל אם חייב לכבות מסך של מחשב כשיש על המסך תורה והוא יוצא מהחדר, באמת יש צד לומר שאין כאן 'ספר פתוח' אלא אורות קטנטנים המאירים אותיות, ויש צד לומר דמ"מ הו"ל בזיון לתורה, ואולי ספק בזיון התורה לחומרא, ואין לי ראיה להכריע ולכן לא כתבתי".

1. שלא ילך אדם לחוץ ויניח הספר "**פתוח**" - פתוח: איזה כיסוי מהני.
   1. **להניח ספר אחר עליו: האם מותר לכסותו בספר [דברי קודש]**.
      1. האם זה תלוי במחלוקת ט"ז ומג"א - עי' יו"ד סי' רפ"ב.
         1. תלוי במחלוקת.
            1. צדקה ומשפט (פרק ט"ז הע' ס"ז) – "וכתב בפתחי תשובה יו"ד סוף סימן רפב בשם חמודי דניאל שה"ה שאסור להניח ספר בתוך ספר לסימן כדי שלא יצטרך לחפש. ולענ"ד נראה שלדברי המג"א דלעיל גם זה מותר. ונראה דה"ה כשמניח ספר ע"ג ספר פתוח כשיוצא".
            2. פסקי תשובות (סי' קנ"ד אות כ"ג).
            3. שמירת הגוף והנפש (סי' פ"ה הע' ד').
            4. ילקוט יוסף (סי' קנ"ד עמ' שכ"ד בהע' ד"ה ומה).
         2. להניח ספר אחר עליו אסור גם למג"א [כיון שלא צורך הלימוד **עכשיו**].
            1. הגר' פעם זצ"ל (הגר"ז שמיט שליט"א בשמו, קולטת מספר פ"ז).
            2. שכך מוכח מהקיצור שו"ע (סי' כ"ח סעי' ט'), ועוד פוסקים - עי' סי' רפ"ב סעי' ז', לשיטות ומראי מקומות.
      2. מחמיר.
         1. ישועות חכמה (סי' כ"ז אות מ"ח) – "כשיוצא לחוץ ואינו רוצה לסתום הספר. יכסנו במפה וכדומה: אבל לא יניח בתוכו ספר אחר בכדי שלא יהא צריך לחפש אחר כך לימודו (פתחי תשובה סימן רפ"ב בשם חמודי דניאל): ומטעם זה לא יכסה בספר אחר. רק במפה וכדומה כנ"ל".
         2. ***הגר"ט גאלדשטיין זצ"ל (רבבות אפרים ח"ח סי' קנ"ח אות ח') – "אסור לשים ספר על ספר פתוח כדי שלא יעבור על איסור לעזוב ספר פתוח,*** *שהוא בזיון לספר השני* ***[הגר"ד והגר"י, והגר"ט והגרח"פ הסכימו, והוסיפו שאם יצטרך אח"כ כמה רגעים לפתוח הספר הראשון, אז הוא מותר, משום דהוי דרך לימודו]".***
         3. עי' ***הגריש"א זצ"ל (מאור השבת ח"ה עמ' תש"פ אות ס"ה) – "לכתחילה אין לכסות ספר פתוח על ידי שמניח עליו ספר אחר, אני הייתי נוהג לכסות את הספרים עם מגבת".***
         4. הגרחפ"ש זצ"ל (***רבבות אפרים ח"ח סי' קנ"ח אות ח'***) - לשונו לעיל.
         5. חוט שני (***נושאין שונים*** תשמישי קדושה ס"ק ט', רבית עמ' ק"ע אות א'. **דלא** כגנזי הקודש פרק ב' הע' מ"ז בשמו) – "הלומד בספר והוצרך לצאת, צריך לסגור את הספר ולא להשאירו פתוח, וכל שכן **שלא** להניח עליו ספר אחר לכסותו".
         6. עי' הגרח"ק זצ"ל (צהר חי"א עמ' ס"ח אות ט"ו, גם אני אודך ח"א סי' פ"ו אות א', אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' קי"א אות א') – "שאלה: בט"ז בשו"ע יור"ד (סימן רע"ז ס"ק א') כתב, שלא ילך אדם חוץ ויניח הספר פתוח אם אין עליו מפה, ע"כ. האם מהני ומותר להניח ספר על גבי הגמרא הפתוחה ולצאת או לא. תשובה: מסתבר שלא".
         7. ***הגר"ד פיינשטיין שליט"א (רבבות אפרים ח"ח סי' קנ"ח אות ח',*** הערות בהלכה אנגלית, ח"ב עמ' ס"ז הע' ח') - לשונו לעיל.
         8. הגר"י בלסקי זצ"ל (***רבבות אפרים ח"ח סי' קנ"ח אות ח',*** הערות בהלכה אנגלית, ח"ב עמ' ס"ז הע' ח') - לשונו לעיל.
         9. ***הגר"א נבנצל שליט"א (מציון תצא תורה ח"א אות תקנ"ג) – "שאלה: מה הדין לגבי אחד שלא רוצה להשאיר את ספרו פתוח כשהוא יוצא מהבית מדרש על פי יורה דעה סימן רע"ז, האם מותר לקחת ספר סגור שמונח לידו על השלחן שהוא לא משתמש בו בכלל כדי לכסות את ספרו הפתוח או שיש בזה בזיון. תשובה: אסור".***
         10. עי' הגר"ע אויערבאך שליט"א ***(מציון תצא תורה ח"א יו"ד הע' שע"ו) – "***שאין ראוי לעשות כן".
      3. מיקל.
         1. גנזי הקודש (פרק ב' סעי' כ"ז, הע' מ"ז, עי' עמ' של"ט) – "אסור להניח ספר פתוח ולצאת ... **ומותר** לכסותו בספר. [וכן נראה להתיר אף שמשתמש עם ספר אחד להציל בזיון מספר אחר, **ועדיף ממה שכתב** המשנ"ב בסי' קנ"ד ס"ק ל"א (ובסי' שט"ו ס"ק ל') להקל לקחת ספר ולהניחו תחת ספר שלומד בו כדי להגביה הספר שלומד בו, דשם עושה לצורך עצמו, וכאן עדיף דהוא להציל מבזיון הספר. והסכים לזה הגר"נ קרליץ שליט"א [זצ"ל]]".
            1. לדעת החוט שני, עי' לעיל.
      4. מראי מקומות.
         1. מעדני מלכים (סי' קע"ו אות ב') – "מקור דין זה לא להשאיר ספר פתוח, הוא דברי הב"ח (יו"ד סימן רע"ז) שכתב דמירושלמי (מגילה פרק א' הלכה ט') משמע שלא ילך אדם לחוץ, ויניח הספר פתוח, אם אין עליו מפה. והש"ך (שם ס"ק א') הוסיף על דבריו, שכן מוכח גם בתלמוד בבלי (עירובין דף צ"ח ע"א), וסיים הש"ך וידוע לחכמי האמת שיש מלאך אחד נקרא ש"ד, והוא ש'ומר ד'פין על מי שמניח ספר פתוח ויוצא, שמשכח תלמודו (עכ"ל). והנה הפתחי תשובה (יו"ד סימן רפ"ב ס"ק י"ז) כתב בשם חמודי דניאל (כת"י) מי שרוצה להניח ספר בתוך ספר, בכדי שלא יהא צריך לחפש אח"כ מקום לימודו, נראה דאסור (עכ"ד), והוסיף על זה הישועות חכמה (סימן כ"ז ס"ק נ') ומטעם זה לא יכסה בספר אחר כשיוצא לחוץ, רק צריך לפרוס מפה (הובא בשערי לימוד סימן קי"ז). אמנם מנהג העולם שמשאירים הספר פתוח, ומניחים עליו ספר אחר סגור, ובשו"ת שלמת חיים (סימן תקס"ח) כתב שאפשר ללמד זכות, דהוא לשעה קלה, ויש היכר, שוב לא נקרא בזיון (עכ"ד). אבל מהנכון שלא יניח תורה או נביאים או כתובים, על גמרא, דאז החומש משמש את הגמרא, נמצא שמשתמש עם דבר שקדושתו יותר, לדבר שקדושתו פחות. ולכן יניח גמרא אחרת, או ספרי ראשונים, או שו"ע וכדומה. אבל יותר טוב הוא, אם יכול להכניס משהו בספר שלא יצטרך לדפדף אח"כ, ולסגור הספר, וכמו שסיים בשו"ת שלמת חיים (שם) וז"ל: ובכל זאת היותר טוב לסגור הספר (עכ"ל). אמנם אם קשה לו, או שלומר בבית המדרש, שיתכן שאדם אחר יקח הגמרא כשיהיה סגור, יעשה כנ"ל".
   2. **כסוי ספר בניילון שקוף**.
      1. מיקל.
         1. הגרח"ק זצ"ל (מה טובו גליון י' עמ' צ"ב) – "שאלה: באופן שמכניס את הברכה והתפלה בתוך שקית נילון שקופה שאפשר לראות כשזה בתוך השקית, האם יחשב כמכוסה לענין שלא יהא בזיון כספר פתוח. תשובה: כמכוסה".
         2. אבני ישפה (אהל יעקב, הל' כבוד וקדושת ספרים קונ' גם אני אודך עמ' קל"ח ענף ז') – "בענין ניילון שקוף לענין כסוי, הסתפקתי בזה גם לענין כסוי החלות בשבת כאשר עושים קידוש. ושם אמרתי ששפיר מועיל כסוי שקוף כיון שהענין הוא הכסוי ולא הראייה שהרי אין החלות רואות דבר. וכן נראה לי כאן שהענין הוא נתינת כבוד לספר תורה, ולא משנה אם הספר תורה רואה או לא כיון שהעיקר שיש כסוי".
   3. **להניח כובע עליו**.
      1. מהני.
         1. עי' ***הגריש"א זצ"ל (מאור השבת ח"ה עמ' תשפ"א אות ס"ז) – "מותר להניח כובע על ספר כדי לכסותו, ואין בזה בזיון הספר. אני הייתי נוהג לכסות את הספרים עם מגבת".***
         2. הגרח"ק זצ"ל (דרך שיחה ח"א עמ' תקי"ג, גנזי הקודש עמ' רע"ב אות ה', דעת נוטה ח"ג עמ' ו' הע' י"ב) – "מהו להניח כובע על הספר, כשיוצא ואינו רוצה להשאירו פתוח. תשובה: **אני נוהג כך תמיד**, והוא גמרא סנהדרין (מ"ח, א') 'כפה (צעיף) שנתנהו לספר'".

הגרח"ק זצ"ל (צהר חי"א עמ' ס"ח אות ט"ז, גם אני אודך ח"א סי' פ"ו אות ג', אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' קי"א אות ג') – "שאלה: בט"ז יור"ד (סימן רע"ז ס"ק א') כתב שלא להשאיר את הספר פתוח כשיוצא החוצה, האם מהני ומותר לכסות הספר עם כובע או חליפה, או לא. תשובה: מהני".

* + - 1. הגר"א נבנצל שליט"א (גם אני אודך ח"ב סי' ס"ד אות א', אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' קכ"ד אות א') – "בט"ז בשו"ע יור"ד (סימן רע"ז ס"ק א') כתב, שלא ילך אדם חוץ ויניח הספר פתוח אם אין עליו מפה. ע"כ. האם מהני לכסות הספר עם כובע או חליפה, או לא. והטעם. תשובה: לענ"ד כן, כי הספר מכוסה".
    1. מחמיר.
       1. ***תשובות והנהגות (אהל יעקב הל' כבוד וקדושת ספרים עמ' י"ד אות י"ט) – "שאלה: האם מותר לכסות ספר עם כובע. תשובה: לא, זה בזיון".***
    2. ***מראי מקומות.***
       1. ודרשת וחקרת (ח"ג אה"ע סי' ט' אות י') – "בענין הנוהגים ליתן כובעיהם על ספרם הפתוח אם יוצאים בזה דברי הש"ך ביו"ד סי' רע"ז סק"א, או דהא גופא בזיון הוא, נא לעיין בשו"ת שלמת חיים סי' שע"ז שנשאל בכיוצא בזה, והשיב בזה"ל, אפשר ללמוד זכות כיון דהוא לשעה קלה ויש היכר שוב לא נקרא בזיון, ובכל זאת היותר טוב לסגור הספר עכל"ק, והדברים מדברים בפני עצמם".
  1. **השיעור שצריך לכסות**.
     1. צריך לכסותו כולו.
        1. עי' ***הנהגות ופסקים (הגרי"ח זוננפלד זצ"ל, הל' כתבי הקודש אות י"ז. עי'*** שלמת חיים סי' שע"ז, א"נ סי' תקס"ח [לשונו לעיל]***) – "וטוב לסגור את הספר לגמרי ולא רק להניח עליו דבר שאינו מכסה אותו לגמרי".***
        2. עי' ***הגריש"א זצ"ל (מאור השבת ח"ה עמ' תש"פ אות ס"ג) – "כשקם מהספר באמצע לימודו אל ישאיר את הספר פתוח, אלא יכסנו כולו או על כל פנים רובו, אך אין די בכיסוי מועט".***
        3. חוט שני (גנזי הקודש פרק ב' הע' מ"ו).
        4. הגר"ש דבליצקי זצ"ל ***(מציון תצא תורה ח"א יו"ד הע' שע"א).***
        5. שבט הקהתי (ח"ב סי' ש"א אות ח') – "ומה שראיתי נוהגין שמניחין חפץ קטן על הספר לא מועיל כלום, דבעינן דכל הכתב יהי' מכוסה. וכ"ש שאינו מועיל מה שמעביר הדף במקום שלומד והספר נשאר פתוח בדף אחר ולא הועילו כלום דעכ"פ הספר פתוח, אלא בעינן שלא יהא הכתב פתוח".
        6. גנזי הקודש (פרק ב' סעי' כ"ז) – "וצריך לכסותו כולו".
     2. אפילו מקצת.
        1. ***הגר"א נבנצל שליט"א (מציון תצא תורה ח"א אות תקמ"ח) – "שאלה: בענין לכסות ספר כדי שלא תשכח התורה או חשש בזיון האם צריכים לכסות את כל העמוד או סגי ברוב או חצי. תשובה: סגי בחלק".***
        2. ***הגר"ע אויערבאך שליט"א (מציון תצא תורה ח"א יו"ד הע' שע"א) – "דסגי בחלק".***
  2. **ספר תורה פתוח בתוך זכוכית סגור: אם נחשב מכוסה**.
     1. אבני ישפה (אהל יעקב, הל' כבוד וקדושת ספרים קונ' גם אני אודך עמ' קל"ח ענף ח') – "חקרת שמא מותר להשאיר ספר פתוח בתוך זכוכית סגורה כיון שיש להחשיב הכסוי זכוכית כמו כסוי, ודי בזה לכסות הספר ולא צריך להביא כסוי אחר. ולפי מה שבארנו שהכל תלוי בדרך, הרי ידוע במוזיאון כך מניחים ספרים משום שרוצים שהקהל יתבונן בעמוד מסוים בפנים הספר, ומצד שני לא רוצים שיבוא נזק לספר. ולכן מותר לכל אדם לעשות כן ואין כאן בזיון לספר".
  3. **האם מותר להשאיר ספרים פתוחים בתוך ארון סגור ולצאת החוצה**.
     1. אבני ישפה (אהל יעקב, הל' כבוד וקדושת ספרים קונ' גם אני אודך עמ' קל"ח ענף ט') – "חקירה יפה חקרת בדבר השאלה אם מותר להשאיר ספרים פתוחים בתוך ארון סגור ולצאת החוצה. ולפי מה שבארנו לעיל שהכל תלוי בדרך הרי כאן אין הדרך להשאיר ספר פתוח בתוך ארון סגור. אמנם אם ישאיר כך במגירה, כיון שאין טפח בין הספר ובין גג המגירה הרי אין כאן אוהל וכמו שאין איסור מצד אוהל בשבת, גם הספר נחשב מכוסה. וגם בארון יתכן שיש לומר לבוד והתא העליון נחשב כסוי עבור הספר עם הוא תוך ג' טפחים, וצ"ע".