סי_ תרכה - מצוה עשיית הסוכה
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / אורח חיים - דור המלקטים

**מצוה עשיית הסוכה**

**ספרים** - בכורי יעקב.

**דור המלקטים** - זרע שמואל, חשוקי חמד (סוכה).

הגרח"ק ***זצ"ל*** (מועדי הגר"ח ח"ב תשובה תק"מ) – " ".

1. **התורה מקדים ד' מינים, לעשיית סוכה: הטעם**.
   1. דאיירי תחלה בקרבנות ביהמ"ק וגם לולב שייך לביהמ"ק – הגרח"ק ***זצ"ל*** (טעמא דקרא פר' אמור, "ולקחתם לכם וגו', הטעם שהקדימה תורה לולב לסוכה אע"ג דסוכה נוהגת בימים ובלילות משום דאיירי תחלה בקרבנות ביהמ"ק וגם לולב שייך לביהמ"ק דמצותו שם כל ז' כמ"ש ושמחתם לפני ה' אלקיכם ז' ימים אבל סוכה לא שייכא לביהמ"ק כלל").
2. **מסכת סוכה ושו"ע פותח בדיני סוכה, ואח"כ דיני ד' מינים. למה**.
   1. כיון מצות בנין הסוכה מתחיל בערב סוכות, משא"כ לולב – ערוך לנר (ריש מסכת סוכה, "מה שמקדים דיני סוכה לדיני לולב וד' מינים אף שבפסוק קדם מצות ולקחתם לכם למצות בסוכות תשבו וגם על פי הכלל איידי דזוטרי מילייהו פסיק ושרי להו ... הי' לו להקדים דיני ד' מינים דזוטרי מדיני סוכה י"ל דדיני סוכה דפתח בהו הם דיני עשיית סוכה והם בכלל מצות חג הסוכות תעשה דילפינן מיני' לקמן (ט א) מצות עשיית סוכה ולפי מה דאמרינן לקמן (מו א) מברכים שהחיינו בשעת עשיי' הרי דהעשיי' היא מצוה לעצמה ודיני עשיית סוכה נוהגין קודם סוכות והם הנשנים בפרק קמא ולכן הקדים אותם למצות ד' מינים שאינם רק לימי החג ועוד אפי' מצות ישיבת סוכה שנשנה בפ' ב' קדים לד' מינים שישיבה היא כבר בליל ראשון ונטילת ד' מינים לא חל עד יום ראשון ולכן הקדים התנא סוכה"), הגריש"א זצ"ל (הערות במסכת סוכה ריש מסכת, הו"ד בס' כמוצא שלל רב ויקרא עמ' שט"ז, סוכה עמ' רכ"ה).
   2. מצות סוכה היא מצות החג, וד' מינים היא מצוה בתוך החג – משנה הלכות (מכתב בס' כמוצא שלל רב ויקרא עמ' שפ"ח).
   3. סוכה ביום ובלילה ז' ימים, ד' מינים ביום ופעם אחת ביום – משנה הלכות (מכתב בס' כמוצא שלל רב ויקרא עמ' שפ"ח).
   4. מראי מקומות – פורת יוסף (ריש מסכת סוכה), אוצר מפרשי התלמוד (ריש מסכת סוכה).
3. **חג הסוכת תעשה לך** (ראה פרק ט"ז פסוק י"ג).
   1. "תעשה לך" הולך על הסוכה – מהר"ח או"ז (סי' י"א, "דכתיב חג הסוכות תעשה, ודרשינן תעשה ולא מן העשוי. א"כ ע"כ קאי תעשה אסוכה, שחייב בעצמו לעשות סוכה, וכי לא יאמר לאחר לעשות סוכה ... עיקר מצוותן אינו העשייה"), ערוך לנר (ריש מסכת סוכה, מכות דף ח. ד"ה השתא), העמק שאלה (שאילתא קס"ט ס"ק א'), בנין שלמה (סי' מ"ג), אבני נזר (או"ח סי' תנ"ט אות ט"ז, "העשי' גופה מצוה היא מדכתיב חג הסוכות תעשה חשיב העשי' מצוה"), רי"פ (על רס"ג עשה ז', צ'-א'), שו"ת קהלת יעקב (סי' ב' ד"ה מ"ש), מחזה אברהם (סי' קל"ה), מועדים וזמנים (ח"א סי' פ' ד"ה ומצאתי), הערות במסכת קידושין (דף ע., עמ' שצ"ט).
   2. "תעשה לך"הולך על החג **–** שו"ת חת"ס (יו"ד סוף סי' רע"א, "דכתי' בסוכות תשבו ואין העשיי' מהמצוה והא דכתי' חג הסוכות תעשה העשיי' קאי אהחג ולא אהסוכה ולא נעלמו דברי הש"ס תעשה לך לשם חובך מ"מ לא משמע פשטי' דקרא דקאי אסוכה"), הו"ד בדברי יציב (או"ח סי' רי"ז אות ג').
   3. מראי מקומות – רש"י (על הפסוק שם, "בזמן האסיף שאתה מכניס לבית פירות הקיץ. דבר אחר באספך מגרנך ומיקבך, למד שמסככין את הסוכה בפסולת גורן ויקב". חד פשט, על איזה זמן של מצות החג. פשט שניה, על בנין הסוכה. [אות 'ב', יש ב' פשטים. 'בתוך' דבר, כמו בראשית. או 'עם' דבר, כמו משחק בכדור. זה הב' פשטים של רש"י. וכמו ה' יברך את עמו **ב**שלום, יש ב' פשטים, עי' סוף משניות. וכן ארור מכה רעהו **ב**סתר, יש ב' פשטים, עי' כתב וקבלה על הפסוק שם]).
4. **ראיות שהפסוק "חג הסוכת תעשה לך", "תעשה לך" הולך על הסוכה**.
   1. תעשה ולא מן העשוי (עי' אוצר מפרשי התלמוד סוכה דף יא:, עמ' שנ"ח) – מהר"ח או"ז (סי' י"א, "דכתיב חג הסוכות תעשה, ודרשינן תעשה ולא מן העשוי. א"כ ע"כ קאי תעשה אסוכה, שחייב בעצמו לעשות סוכה"), שו"ת קהלת יעקב (סי' ב' ד"ה מ"ש), עי' רש"ש (שבועות דף כט.).
      1. אין ראיה – חת"ס (יו"ד סוף סי' רע"א, "והא דכתי' חג הסוכות תעשה העשיי' קאי אהחג ולא אהסוכה ולא נעלמו דברי הש"ס תעשה לך לשם חובך מ"מ לא משמע פשטי' דקרא דקאי אסוכה").
   2. סוכה דף כז: – ערוך לנר (סוכה דף ח. ד"ה השתא), אוצר מפרשי התלמוד (מכות ח. הע' 91).
   3. סוכה דף ט. – ערוך לנר (ריש מסכת סוכה), שו"ת קהלת יעקב (סי' ב' ד"ה מ"ש), רי"פ (על רס"ג עשה ז', פ"ט-ד').
5. משנה נדרים דף טז., **קונם סוכה שאני עושה**.
   1. דעשית מצוה דתנן דהיינו ישיבתה – הרמ"ע מפענו (סי' ל"א, "ופשיטא לן דעשיית מצוה תנן דהיינו ישיבתה ... נקט בה לישנא דעושה דהיינו עשיית מצותה"), תפארת ישראל (נדרים פרק ב' אות י"ט), עי' תפארת יעקב (שם), צפנת פנעח (סוכה פרק ו' הל' ב'), הגריש"א זצ"ל (כמוצא שלל רב סוף עמ' שפ"ח), עי' העמק שאלה (שאילתא קס"ט ס"ק א').
   2. יש מצוה בבנין סוכה – משנה הלכות (ח"ח סי' רל"ז ד"ה ובזה).
6. משנה שבועות דף כט., **נשבע לבטל את המצוה שלא לעשות סוכה**.
   1. דעשית מצוה דתנן דהיינו ישיבתה – רשב"ש (סי' רל"ד), שושנים לדוד (שבועות פרק ג' משנה ח', שלא יעשנה אינו דר בה, ואונו חסרון של פיו וליבו שוין), עי' שלמי נדרים (דף טז. במשנה, דף טז: סוף ד"ה בא"ד וא"ת), הון עשיר (שבועות פרק ג' משנה ח'), מנחת אלעזר (ח"ד סי' נ"ה ד"ה וביותר, עי' ח"ה סי' כ"ח), רשימות שיעורים (שבועות ריש דף כה.).
   2. יש מצוה בבנין סוכה – אבני נזר (או"ח סי' תנ"ט אות י', "ומה שכתב עוד דעשיית הסוכה אינה מצוה כלל ... ודאי מסברא הי' נראה כן, אבל מה נעשה דלשון המשנה בשבועות (דף כ"ט ע"א) נשבע לבטל את המצוה שלא לעשות סוכה ... ומה שכתב מספר הון עשיר דפירושו שלא לישב, אין זה פירוש של עשות"), חלקת יואב (ח"א או"ח סי' כ"ז ד"ה אך), בשבילי ההלכה (ח"א ריש עמ' פ"ב).
   3. י"ל, דמיירי בענין שאינו יכול לצאת בסוכת חבירו ועומד להתבטל לגמרי ממצות סוכה – דברי יציב (או"ח סי' רי"ז אות ה', "מלשון המשנה שבועות כ"ט ע"א נשבע לבטל את המצוה שלא לעשות סוכה ... די"ל דמיירי בענין שאינו יכול לצאת בסוכת חבירו ועומד להתבטל לגמרי ממצות סוכה, שבכה"ג יש עליו חיוב בעשיית סוכה מחמת חובת השתדלותו לקיים מצות ישיבה בסוכה. ושו"ר בהון עשיר שבועות פ"ג מ"ח, שציינו ג"כ באבנ"ז שם וז"ל, נשבע לבטל המצוה שלא לעשות סוכה פי' שלא לעשות מצות סוכה דהיינו ישיבתה דהא אין מצוה תלויה בעשייתה אלא בישיבתה דכתיב בסכת תשבו עכ"ל").
   4. מראי מקומות – רש"ש (שבועות דף כט.), צפנת פנעח (סוכה פרק ו' הל' ב').
7. ברייתא חולין דף קלב:, וכתובות דף פו., הו"ד ברש"י חולין ריש דף קי:, **אומרים לו עשה סוכה ואינו עושה ... מנין עושה עד שתצא נפשו**.
   1. דעשית מצוה דתנינא דהיינו ישיבתה – תפארת יעקב (נדרים פרק ב' אות י"ט), מנחת אלעזר (ח"ד סי' נ"ה ד"ה וביותר, עי' ח"ה סי' כ"ח), הגריש"א שליט"א (כמוצא שלל רב ויקרא סוף עמ' שפ"ח).
   2. יש מצוה בבנין סוכה – שו"ת הרי"ם (הו"ד בשו"ת להורות נתן ח"ב סי' מ"ח אות ט'), משנה הלכות (מכתב בס' כמוצא שלל רב ויקרא עמ' שפ"ז).
8. ירושלמי ברכות פרק א' הל' ב' (דף ח.), הו"ד בתוס' מו"ק דף ט: ד"ה כאן, "**שמפסיקין לעשות סוכה ולעשות לולב**".
   1. מראי מקומות – בשבילי ההלכה (ח"א עמ' פ"ב).
9. רש"י מכות דף ח. ד"ה השתא, "**כי לא מצא חטובה, אין החטבה מצוה, אלא עשיית הסוכה**".
   1. יש מצוה בבנין סוכה – ערוך לנר (סוכה ח. ד"ה השתא), העמק שאלה (שאילתא קס"ט ס"ק א'), בנין שלמה (סי' מ"ג), אבני נזר (או"ח סי' תנ"ט אות י"א, "וברש"י מכות (דף ח ע"א) מפורש דעשיית סוכה היא גופה מצוה. ומה שכתב כבוד תורתו ליישב דברי רש"י דרש"י ס"ל הזמנה לגוף מצוה מילתא ודמי נמי לגוף קדושה ... אינו עולה לדעת רש"י ..."), חלקת יואב (ח"א או"ח סי' כ"ז ד"ה אך), מחזה אברהם (סי' קל"ה), להורות נתן (ח"ב סי' מ"ח אות ו'), מועדים וזמנים (ח"א סי' פ' ד"ה ומצאתי), בשבילי ההלכה (ח"א עמ' פ"א).
   2. מראי מקומות – מנחת אלעזר (ח"ד סי' נ"ה ד"ה ומ"ש), הערות במסכת קידושין (דף ע., עמ' שצ"ט).
10. **שאילתא קס"ט** – "דמחייבין דבית ישראל למעבד מטללתא, ומיתב בה שבעה יומי, דכתיב חג הסוכות תעשה לך שבעת ימים, וכת' בסכות תשבו שבעת ימים".
11. **ספר הפרדס לרש"י סי' קפ"ז** – "מחוייבין דבית ישראל למעביד סוכה לנפשיה כל חד וחד למיתב בה ז' יומי".
12. **סדור רבי עמרם גאון סדר חג הסוכות** – "וחייב כל אחד מישראל לעשות סוכה לעצמו ולברך בה שהחיינו ..."
13. **דעת הרמב"ם** – ברכות (פרק י"א הל' ח', "כל מצוה שעשייתה היא גמר חיובה מברך בשעת עשייה, וכל מצוה שיש אחר עשייתה צווי אחר אינו מברך אלא בשעה שעושה הצווי האחרון, כיצד העושה סוכה ... אינו מברך בשעת עשייה אשר קדשנו במצותיו וצונו לעשות סוכה ... ואימתי מברך בשעה שישב בסוכה". **בנין אינו גמר חיובה**), שבועות (פרק א' הל' ו', "שלישית שנשבע לבטל את המצוה, כיצד כגון ... ושלא ישב בסוכה בחג הסוכות". **ישיבה**), שבועות (פרק ה' הל' ט"ו, "כיצד כגון שנשבע שלא יעשה סוכה ...". **עשייה**), נדרים (פרק ג' הל' ו', "כיצד חלים הנדרים על דברי מצוה כדברי הרשות, האומר ... הרי ישיבת הסוכה בחג הסוכות אסורה עליו ...". **ישיבה**), שו"ת הרמב"ם (סי' נ"ט, **אינו מצוה**).
    1. מראי מקומות –רשימות שיעורים (שבועות ריש דף כה., והע' 81א).
14. **ראיה מרמ"א** סוף סי' תרכ"ד, "והמדקדקים מתחילים מיד במוצאי י"כ בעשיית הסוכה כדי לצאת ממצוה אל מצוה (מהרי"ל ומנהגים והגה"מ פ"ב דברכות מהרי"ו)" – מועדים וזמנים (ח"א סי' פ' ד"ה ומצאתי), בשבילי ההלכה (ח"א עמ' פ"א).
15. **ראיה מרמ"א** סוף סי' תרכ"ה, "ומצוה לתקן הסוכה מיד לאחר יום כפור דמצוה הבאה לידו אל יחמיצנה (מהרי"ל)" – בנין שלמה (סי' מ"ג), להורות נתן (ח"ב סי' מ"ח אות י"ב), משנה הלכות (ח"ח סי' רל"ז ד"ה ובזה), בשבילי ההלכה (ח"א עמ' פ"א).
16. **מה פשט בירושלמי שמברך על עשיית סוכה**.
    1. הוי מצוה בפני עצמו – בה"ל (סי' תרנ"ו סוף ד"ה אפילו, "לשון הירושלמי דקאמר ועושה סוכה ... מאי לשון ועושה דקאמר הי"ל לומר ויושב בסוכה ... וע"כ נלענ"ד דהירושלמי אזיל לשיטתו דאיתא שם בברכות פ"ט הלכה ג' העושה סוכה לעצמו אומר ברוך אשר קדשנו במצותיו וציונו לעשות סוכה נכנס לישב בה אומר ברוך אקב"ו לישב בסוכה ... הרי דסובר הירושלמי דעשיית המצות הוא מצוה בפ"ע מדמברך עליה (ועיין במנחות דף מ"ב ע"ב בתוספות דהירושלמי חולק בזה על הגמרא שלנו) ואינו יכול לפטור עצמו במה שיקנה תפילין או סוכה מחבירו במעותיו ולזה קאמר הירושלמי דענין זה לא חייבתו התורה לעשות בעצמו הסוכה וכן ליקח קלף ולעשות מזוזה ובתים ופרשיות כ"א כשיש לו אבל אם אין לו לא חייבתו התורה בזה לחזור אחר עצים לסוכה וקלף לתפילין וכה"ג אלא קונה במעותיו תפילין ומזוזה שעשו אחרים וכן בסוכה וכל המצות דהעשייה אינה אלא הכשר"), מנחת אלעזר (ח"ד סי' נ"ה ד"ה והנה).
    2. התחלת המצוה מברך – מראה פנים (ירושלמי ברכות פרק ט' הל' ג' ד"ה העושה), שו"ת קהלת יעקב (סי' ב' ד"ה מ"ש), משנה הלכות (ח"ח סי' רל"ז ד"ה הנה, מכתב בס' כמוצא שלל רב ויקרא עמ' שפ"ח), להורות נתן (ח"ב סי' מ"ח אות ה'), עי' נועם ירושלמי (סוף מסכת ברכות).
    3. מברך על הכשר מצוה – רי"פ (על רס"ג עשה ז', צ'-א').
    4. מברך על הכשר מצוה, אם מפורש בתורה – העמק שאלה (שאילתא קס"ט ס"ק א').
17. **מה פשט בבלי שלא מברך על עשיית סוכה**.
    1. חולק בירושלמי אם בנין סוכה הוי מצוה – מנחת אלעזר (ח"ד סי' נ"ה ד"ה והנה), קול חיים (סי' ל"ד).
    2. התחלת המצוה לא מברך – מראה פנים (ירושלמי ברכות פרק ט' הל' ג' ד"ה העושה), משנה הלכות (ח"ח סי' רל"ז ד"ה הנה, מכתב בס' כמוצא שלל רב עמ' שפ"ח), להורות נתן (ח"ב סי' מ"ח אות ה').
    3. אינו מברך על הכשר מצוה – רי"פ (על רס"ג עשה ז', צ'-א'), העמק שאלה (שאילתא קס"ט ס"ק א', הגם שמפורש בתורה).
18. **האם יש מצוה לבנות סוכה**.
    1. רק הכשר מצוה – מהר"ח או"ז (סי' י"א), העמק שאלה (שאילתא קס"ט ס"ק א'), אג"מ (או"ח ח"ה סי' מ' ענף ג', "שאין במעשה הסיכוך עניין עשיית מצווה, [אלא יצירת סוכה שיוכל לקיים בה המצווה]. אלא שמצד המציאות כדי שיהיה אפשר לו לקיים - יש עליו מצווה, וגם חיוב דלא יהיה עבריין, לא רק מעשה הסיכוך אלא גם בהליכתו לקצור או לקנות סכך כשר, ולא רק הסכך אלא גם קרשים לעשות הדפנות. והוא גם מעשה מצווה לעניין החיוב שעליו מוטל קודם החג - אף שעדיין ליכא מעשה המצווה ממש דהוא הישיבה בה, מ"מ מוטל עליו חיוב - לראות שיהיה לו סוכה. ואם א"א לו להשיג ביום אחד, איכא עליו החיוב אפילו בימים הרבה קודם. והוא כמו כל מצוות התורה שמחוייבין גם לעשות ולקנות שופר אפילו בזמן גדול קודם ר"ה").
    2. יש מצוה – עי' בנין שלמה (סי' מ"ג), אבני נזר (או"ח סי' תנ"ט אות י'), משנה הלכות (ח"ח סי' רל"ז, מכתב בס' כמוצא שלל רב עמ' שפ"ז).
    3. שאין עשייתה גמר מצותה, אבל מצוה איכא בעשיה – שו"ת קהלת יעקב (סי' ב' ד"ה מ"ש), משנה הלכות (ח"ח סי' רל"ז ד"ה איברא), מועדים וזמנים (ח"א סי' פ' ד"ה ומעכשיו).
    4. אין מצוה – מנחת אלעזר (ח"ד סי' נ"ה).
19. **יש כמה נ"מ האם יש מצוה לבנות סוכה**.
    1. כששבת מפסקת בין יוה"כ לסוכות, האם מחויבים לעשות סוכה קודם שבת - עי' לקמן.
    2. ברכה גבי בנין סוכתו.
    3. מצוה בו יותר מבשלוחו – מועדים וזמנים (ח"א ריש סי' פ').
    4. שאין מחמיצין מצות – מועדים וזמנים (ח"א סי' פ' ד"ה ומצאתי).
    5. שיחדש איזה דבר בסוכה ישנה או סוכת גנב"ך – מועדים וזמנים (ח"א סי' פ' ד"ה ומעכשיו).
    6. אפשר נ"מ, אם אמר בפיו שיעשנה בידו האם חשיב בכלל נדר – עי' תורה לשמה (סי' רל"ד, "איתא בגמרא דמכות על מתניתין דהזורק את האבן א"ל ההוא מרבנן לרבא ממאי דמחטיבת עצים דרשות דילמא מחטיבת עצים דסוכה ומחטיבת עצים דמערכה ואפ"ה קאמר רחמנא ליגלי א"ל כיון דאם מצא חטוב לאו מצוה השתא נמי לאו מצוה ופי' רש"י ז"ל השתא נמי כי לא מצא חטובה אין החטיבה מצוה אלא עשיית הסוכה עכ"ל ע"ש נמצא הכא בנידון השאלה נמי אין קניית העצים מצוה כיון דאם מצא שכבר קנו לו אחרים והביאו לו או שלחו לו במתנה קודם שהלך אינו הולך לקנות ולכן אין מצוה בקניה אלא רק המצוה היא בעשיית הסוכה ולכן נמצינו למדין שאין דבריו אלו שאמר שרוצה ללכת לקנות העצים חשובין נדר ואם נזדמן לו עסק הכרחי מצי למשלח אחר לקנות לו מיהו אם אין לו עסק הכרחי ורק חזר בו מללכת בעצמו מחמת עצלות לא שפיר עביד אלא צריך שיזדרז לקנות הוא בעצמו כאשר אמר לכבוד מצות סוכה ומ"מ בעשיית הסוכה בעצמה אם אמר בפיו שיעשנה בידו חשיב בכלל נדר").
    7. עוד נ"מ – עי' ח"א (כלל ס"ח סעי' י"ט, ונשמת אדם שם).
       1. [**מפקיע עצמו ממצוה חיובית** **ע"י אונס** – ח"א (כלל ס"ח סי' י"ט, ונשמת אדם שם אות ג'), משנה הלכות (ח"ג סי' ל"ז ד"ה אבל), ס' זכרון לפחד יצחק (סי' י"ג), אורח ישראל (סי' כ' אות כ"ו והע' ק"ג), אג"מ (או"ח ח"ה סי' מ' ענף ג', וח"ג סי' צ' סוף ד"ה אך, ח"א סי' קכ"ז ד"ה ומה שכתב, יו"ד ח"א סי' ר"ל ענף ד' ד"ה ומש"כ), מ"ב ושעה"צ (סוף סי' תרנ"ה), חיי משה (על כללי מצוות פרק כ"ג), חכם לב יקח מצוות (כלל שני עמ' קע"ו), חוט שני (שבת ח"א עמ' ס"ט), עיני שמואל (ברכות ריש דף ד:), שערים מצויינים בהלכה (סי' ע"ב קונ"א ס"ק א'), מועדים וזמנים (ח"א סי' ג'), צל"ח (פסחים דף ג:), נצי"ב (פסחים דף ג:), מנ"ח (מצוה ה' ס"ק י"ג ד"ה והצל"ח), שדי חמד (מערכת המ' כלל קל"ד), ס' צהר (אהל ברוך עמ' ת"פ), הגר"י רייזמן שליט"א (ש"ב מספר 41), נחלת שמעון (ש"ב סי' מ"ד), פרדס יוסף (שמות פ"ד עמ' פ"ד ובהג"ה).]
20. **כששבת מפסקת בין יוה"כ לסוכות, האם מחויבים לעשות סוכה קודם שבת**.
    1. כן, דאל"כ מעבירין על המצות.
       1. אבני נזר (או"ח סי' תנ"ט) – "שדרשתי שיען ששבת בינתיים. בין יום הכיפורים לחג הסוכות. מחוייבין לעשות סוכה קודם השבת. דחשיב מעביר על המצוות. כיון ששבת בינתיים, שאינו ראוי לעשות סוכה. הנה קודם השבת ואחר השבת שני זמנים חלוקים, וכשמעביר מזמן לזמן חשיב מעביר".
       2. הו"ד בששכ"ה (פרק מ"ב הע' קכ"א) – "ועיין שו"ת אב"נ או"ח סי' חנט, דיוהכ"פ שחל להיות ברביעי או בחמישי, חיוב גמור לעשות את הסוכה קודם השבת, דכיון ששבת בינתיים שאין ראוי לעשות בו סוכה, יש בו משום מעביר על המצוות בשני זמנים חלוקים, דהיינו הימים שלפני שבת ואחרי שבת".
    2. לא.
       1. ר' סעדיה גאון (בס' יסוד עולם מאמר ד' פרק ו' [עמ' ט'-ג'], הו"ד ברי"פ על רס"ג עשה ז' פ"ט-ד') – "והנה ראיתי ביסוד עולם להר"י הישראלי ז"ל (מאמר רביעי פרק ששי) שכתב בשם רבינו סעדי' גאון ז"ל וסייעתו דהיינו טעמא דראו המעברים שלא יחול ר"ה באחד בשבת. משום דאילו היה ר"ה בא באחד בשבת היתה הסוכה נעשית ביום הששי ליותר משבעה ימים וכו' עכ"ל. ושם הביא דברי רבינו יצחק ב"ר ברוך ז"ל שדחה דברים אלו וז"ל ומה שאמר לגבי סוכה אינו כן. שהמצות אינו עובר עליהן משום בל תוסיף אלא בזמנן ועוד שהרי כשיחול חג הסוכות ביום השבת היא נשארת שמונה ימים עכ"ל עיין שם".
       2. עי' ר"י בן ברוך (שם) - לשונו מובא לעיל.
       3. מנחת אלעזר (ח"ד סי' נ"ה) – "בתשו' אבני נזר ... ודבריו בלתי מובנים ומופרכים מכל צד. במחכת"ה ... ותמהני על אדם גדול כמותו ז"ל שלא הי' לו לעורר בדרשתו על ענין נחוץ יותר רק על חידוש הלכה זו שאין בה ממש, או שהי' עירו כולם צדיקים עד שלא הי' לו להוכיחם ולהזהירם כלל בשום ענין רק על חומרא יתירה כזו. והוא נפלאת בעינינו, וה' יצילנו משגיאות, ויראנו בתורתו נפלאות".
       4. הגרשז"א זצ"ל (בסוף ס' הידורי הלכה עמ' י"ג אות ז') – "ואין חוששין לחדושו של האבנ"ז (או"ח סי' תנ"ט) שאם חל יום הכפורים ביום ה' מחויבים לעשות הסוכה קודם השבת".
       5. ילקוט יוסף (סעי' ז', קיצור שו"ע סעי' ד', מועדים עמ' קי"ח) – "אם שבת מפסקת בין יום הכפורים לחג הסוכות, יש מי שכתב שחובה מעיקר ההלכה להקדים עשיית הסוכה לפני השבת, ולא רק מדין זריזין מקדימים למצות. אולם לדינא הואיל ואין כאן אלא מכשירי מצוה, [וכמ"ש הרמב"ם בשו"ת פאר הדור סי' נא, שבסוכה המצוה היא הישיבה בה, ולא עשייתה], אין צורך להקדימה, רק מטעם זריזין מקדימין למצוות. [בשו"ת אבני נזר (סי' תנט) כתב לחדש, שאם שבת מפסקת בין יום הכפורים לחג הסוכות, חובה מעיקר ההלכה להקדים עשיית הסוכה לפני השבת. וכתב על זה המנחת אלעזר ח"ד (סי' נה), שכבר תלמידו הרה"ג מקינצק בעל חלקת יואב שם, הרבה להשיב על דבריו. וראה בילקו"י מועדים עמוד קיח, ובחזון עובדיה סוכות עמ' צט]".
       6. מעדני יו"ט (מועדים ח"ג סי' כ"ה, עמ' קע"ח).
       7. אמרי אליהו (סוכה סי' מ"ב) – "האבני נזר ... האחרונים חולקים עליו".
       8. חזון אליהו (ח"א סי' י"ב סוף אות א') – "ליתא".
    3. מראי מקומות – מחזה אברהם (ח"א סי' קל"ה), מנחת יצחק (ח"י סי' קמ"א אות ב'), תאריך ישראל (סי' ד' אות כ"ג), בירורי חיים (ח"ב סי' ב' אות ל"ו), משנת אהרן (גם אני אודך סוכה סי' ב' אות ו', שבת סי' ג' אות ו'), מנחת ישראל (ח"א סי' א'), שערי חג הסוכות (שער ט' פרק א' אות י"ז, עמ' ו').
       1. להורות נתן (ח"ב סי' מ"ח, חי"ב סי' ט"ז אות ב', נתן פריו סוכה דף ח: ד"ה תנו [עמ' מ"ח]) – "ומ"מ עיקר דינו של האבני נזר שיתחייב לעשות סוכה קודם השבת משום אין מעבירין על המצוות, עדיין צ"ע, דנהי דאיכא מצוה בעשיית הסוכה מ"מ ודאי דתכלית המצוה היא שיוכל לישב בה, וכמבואר במנחות (מב ב) שאין עשייתה גמר מצוה, וא"כ אפשר דסגי שישלים את העשייה עד הזמן שיתחייב לישב בה וצ"ע. וכעת ראיתי בשו"ת מחזה אברהם (או"ח סי' קל"ה) שדן בחידושו של האבני נזר ז"ל, והחזיק בסברת הגאון בעל חלקת יואב ז"ל החולק על האנ"ז, וכתב דשבת לא חשיב הפסק וזמן פטור הואיל דרק אריה דאיסורא רביע עלה עיין שם שהאריך".
       2. פסקי תשובות (סי' תרכ"ה הע' י"ט) – "בשו"ת אבני נזר סי' תנ"ט חידש שכששבת מפסקת בין יוה"כ לסוכות חובה לעשות הסוכה לפני שבת מעיקר ההלכה ולא מדין זריזות בלבד, כי אין מעבירין על המצוות, ושבת מפסקת והרי הוא כמעביר המצוה מזמן לזמן אחר, ובשאר אחרונים דנו לדחות הוראה זו עיין באבנ"ז שם בשם החלקת יואב ובשו"ת מנח"א ח"ד סי' נ"ה ושו"ת מחזה אברהם סי' קל"ה ושו"ת להורות נתן ח"ב סי' מ"ח".

1. **האם כל שהוא סמוך לחג הסוכות, המצוה יותר לבנותה**.
   1. כן.
      1. אבני נזר (או"ח סי' תנ"ט אות י"ז) – "וכל מה שהוא יותר סמוך לחג החיוב יותר. וממילא המצוה יותר. ומבואר בפוסקים ללוש המצות לאחר שנאסר חמץ. ואם חל ערב פסח בשבת. ללוש בליל יום טוב משום חביבה מצוה בשעתה. וכבר כתבתי בשם חכם צבי דכל ליפות המצוה לית בי' משום אין מעבירין. והכי נמי לעשות הסוכה סמוך לחג. בפרט לאחר יום הכיפורים כמו שיבואר. לית בי' משום אין מעבירין. אבל אחר יום הכיפורים מילתא אחריתא הוא. דמפורש בדברי חז"ל במדרשות דמצוות לולב מחמת מחילת עוונות ביום הכיפורים. וכן מצוות סוכה במדרש הזוהר בכמה מקומות. בפרט ברעיא מהימנא בענין תקיעות שנרמז בפסוק ויסע עשו לדרכו שעירה ויעקב נסע סכותה. אם כן חיוב עשיית סוכות חל בעצמותו במוצאי יום הכיפורים. ושפיר יש בו משום אין מעבירין".
   2. לא.
      1. מנחת אלעזר (ח"ד סי' נ"ה ד"ה ומה).
2. **להפוסקים, יש מצוה לבנות סוכה, אם הוא בהסכך או ג"כ הדפנות**.
   1. תלוי אם חל שם שמים על הדפנות – בשבילי ההלכה (ח"א ריש עמ' פ"ז).
   2. עי' ערך 'מוקצה', מה נכלל.
3. **יש דין מצוה בו יותר מבשלוחו גבי סוכה** – עי' מקור חיים (סוף סי' תרכ"ח), פמ"ג (א"א ס"ק א', "ובערב שבת אחר חצות י"ל דאסור, עיין סימן רנ"א [סעיף א בהגה] דרך קבע אסור, וצ"ע. ועל ידי עכו"ם י"ל שרי. ואי מצוה בו יותר מבשלוחו להמתין, צ"ע, די"ל מצוה אל יחמיצנה עדיף טפי ע"י אחרים כהאי גוונא, וצ"ע כעת"), מעם לועז (פר' אמור עמ' רצ"ו אות ו'), קיצור שו"ע (סי' קל"ד סעי' א', "ומצוה על כל אדם שיעסוק בעצמו בעשיית הסוכה ובהנחת הסכך ואף על פי שהוא אדם נכבד, זהו כבודו שעוסק בעצמו במצוה"), בנין שלמה (סי' מ"ג), העמק שאלה (שאילתא קס"ט ס"ק א'), כה"ח (סי' תרכ"ה ס"ק י"א), שבט הקהתי (ח"ב סי' ר"ח), עי' פסקי תשובות (הע' י"א), בתורתו יהגה (ח"ב עמ' מ"ג), בשבילי ההלכה (ח"א ריש עמ' פ"ה).
4. **עד איזה זמן מותר לבנות סוכתו ערב שבת**.
   1. י"א עד חצות (מנחה גדולה).
      1. עי' פמ"ג (א"א ס"ק א') – "ובערב שבת אחר חצות י"ל דאסור, עיין סימן רנ"א [סעיף א בהגה] דרך קבע אסור, וצ"ע".
      2. מ"ב (ס"ק ב') – "ואפילו הוא ע"ש עד חצות ואחר זה י"ל דאסור [פמ"ג]".
   2. מותר אפי' אחר חצות (עד מנחה קטנה).
      1. בכורי יעקב (ס"ק ה').
      2. הגרשז"א זצ"ל (בסוף הידורי הלכה עמ' י"ג אות ז', הליכות שלמה סוכה פרק ז' סעי' י"ג) – "מותר להתעסק בבנין הסוכה בערב שבת אחר חצות היום".
      3. ***אבן ישראל (על מ"ב אות א', ח"ט סי' ס"ג על סי' תרכ"ה [עמ' קי"ח]) – "במ"ב ... וצ"ע הא קיי"ל לעיל סי' רנ"א דבע"ש מותר לעשות מלאכה אפילו שלא לצורך השבת עד זמן מנחה קטנה כדעה שניה שם, עיי"ש במ"ב, וע"כ כונת הפמ"ג כאן למאן דאוסר שם, אבל למה דקיי"ל דמותר עד מנחה קטנה בודאי מותר".***
   3. מראי מקומות – פסקי תשובות (אות ד').
      1. ***הגרח"ק זצ"ל (איליבא דהלכתא חמ"ו עמ' ע"ז) – "כ' המ"ב (סי' רנ"ו סק"א) דבעלי המלאכה ראוי לשלוח איש לבטל אותן ממלאכתן שתי שעות ומחצה קודם צאה"כ, שהוא זמן מנחה קטנה, ע"כ. מבואר דא"צ להפסיק לעשות מלאכה כבר מזמן מנחה גדולה, וכמו שכ' לעיל (סי' רנ"א ס"א) דהסומך על המקילין לא הפסיד. ולכאו' צ"ע למה בהל' סוכה (סי' תרכ"ה) כ' שאין לבנות הסוכה בער"ש אחר חצות, וצ"ב מ"ש. תשובה: שזה עבודה גדולה שאורך הרבה".***
      2. *הגר"א נבנצל שליט"א (ביצחק יקרא סי' רנ"א על סעי' ב') – "עין בס' תרכ"ה בס"ק ב' דלדעה זו האיסור הוא מחצות ולא משש ומחצה, וצ"ע. ועוד, דשם פסק כדעה המחמירה, דהינו ממנחה גדולה".*
5. **לומד מסכת סוכה**.
   1. גר"א (בס' עליות אליהו דף כו:, הע מ"ח) – "וסיפר לי הרב המפורסם מ' ישראל גארדן נ"י רב בווילנא אשר ראה כי במוצאי יוה"כ תיכף בלילה א' הגאון נ"ע להגאון החריף מ' דוד שמואל פייגעש ז"ל מווילנא (הנזכר לתהלה בס' הילל בן שחר בהפסד על הגאון ועליו) הלא נכון לקבוע תיכף יתד בסוכה כמנהג העולם לכו אתי ונקיים יחד והביאו החרדה **ויקח מס' סוכה וילמדו כל הלילה המס' סוכה וזהו היתד שקבעתי במקום נאמן** אמר לו הגאון".
   2. ערה"ש (סי' תרכ"ד סעי' ז') – "והמדקדקים מתחילין מיד לעשות הכנת הסוכה במוצאי יוה"כ כדי להתחיל במצוה מיד ויקויים בנו ילכו מחיל אל חיל ומי שאין לו מה לעשות **ילמוד קצת ממס' סוכה או מדיני סוכה** ולמחרת ביוה"כ יתחיל לעשות הסוכה מיד".
6. **לקיים או סוכה או לולב מה עדיף**.
   1. מראי מקומות – בית מתתיהו (ח"ג סי' כ"ד אות ג').
7. מראי מקומות על מצות בנין סוכה – אוצר מפרשי התלמוד (סוכה דף מו. הע' י"ג, מכות דף ח. הע' פ"ו, הע' פ"ז), לקט מראי מקומות (ערך סוכה), מראה מקום (מכות דף ח. ברש"י ד"ה השתא), פסקי תשובות (סי' תרמ"א אות א'), סוכות דוד (עמ' תקס"ח), שיעורים למס' סוכה (קנ"ז - קנ"ח), נפש חיה (תרנ"ה), נזר הקודש (סי' פ"ח), פרי מלכה (סי' מ"ב).
   1. שו"ת תשב"ץ (ח"ב סי' קס"ג ד"ה ואשוב) – "ותנן נמי התם (כ"ט ע"א) נשבע לבטל את המצו' שלא לעשו' סוכה ... זו היא שבוע' שוא כלומ' חייב לעשו' סוכה ... כנשבע שלא לעשו' סוכה שהוא חייב לעשו' סוכה".

"**מצות סוכה שקולה נגד כל תרי"ג מצות**"

מהרש"ם (תכלת מרדכי ח"ג דינים לשבת הגדול חידושי דינים אות קפ"ח)