בדין השוחט את הטריפה ומצא בה בן ט_ חי
קטגוריות: ש_ס / מא חולין / חולין - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים / בהמה המקשה

א] בדין ולד דטריפה, יל"ע אם מהני לו שחיטה לגמרי, או ל"מ רק למה ששיירה שחיטת אמו.

ועי' ש"ך בדין אבר היוצא דולד טריפה, ונ' מדבריו דרק מהני להשלים, שהרי איהו לא ס"ל דהוי זה איסור חדש, ועי' תבו"ש בזה.

ומאידך בדינא דרב משרשיא, כתבו הפוסקים דאם האב נמצא במעי טריפה דגם הוא טעון שחיטה, מהני להתיר הולד, ועי' יבין דעת שעמד ע"ז.

ובגדר איסור ולד טריפה, הנה מסוגית הגמ' לקמן דפ"ה: נ' דהוא משום דשחיטת אמו ל"מ להתיר באכילה, וכ"נ להדיא מד' הרשב"א בחי' דע"ד: ובתוה"ב ובתשובה.

אך בל' רש"י בסוגיין ובביצה ד"ו. מ' כמו שפירש הגרע"א דהוא משום איסור טריפה, והנה אמנם דהגרע"א נקט דהוי טריפה בודאי, ורק ע"י ששוחטו הוא שמובדל מאמו ותו לי"ב איסור טריפה, אך בל' רש"י מ' טפי דהיינו, דאם באנו להתירו מכח שחיטת אמו משום דהוי כאבר מאברי', הרי דבתורת זה הוא אסור משום טריפה, וממ"נ אי באת לדונו שאינו טריפה משום שאינו כאבר מאברי', ל"מ לו שחיטת אמו, ואם באת להתירו בשחיטת אמו דהוי כאבר מאברי', אית בי' לאיסור טריפה.

ועי' גם בל' חי' הרא"ה וריבב"ן בסוגיין שנראה דאיסורו הוא משום טריפה, גם בפי' רגמ"ה מפורש כן, ואך דבדבריו נ' דמפרש דהא דלדברי האוסר מתיר ודלדברי המתיר אוסר, היינו דלדברי האוסר וס"ל דאינו ירך אמו, אף אינו טריפה, ולדברי המתיר דס"ל דהוא ירך אמו, אף הוי טריפה.