בעבידתיה טריד
קטגוריות: כללי / דור המלקטים עניינים כלליים / כללי

**בעבידתיה טריד**

**ע"ז** (דף כ:).

1. **אשה לבקר אצל רופא או רופאה** – רדב"ז (סי' אלף ע"ו סוף ד"ה חשובה), כרתי ופלתי (בתפארת ישראל סי' קצ"ה ס"ז), סדרי טהרה (שם ס"ק כ"ד), עצי לבונה (שם סעי' י"ז), ערה"ש (שם סעי' כ"ז), קיצור שו"ע (סי' קצ"ב סעי' ח'), נו"ב (קמא יו"ד סי' ס"ז, ועי' תנינא יו"ד סי' קכ"ב), בנין ציון (ח"א סי' ע"ה), דרכי תשובה (סי' קנ"ז ס"ק ח', וסי' קצ"ה ס"ק נ"ה), עי' מחבר (יו"ד סי' של"ה ס"י), שלמת יוסף (סי' ד' אות ב'), שלמת חיים (סי' תשי"ט, וסי' תרל"ה), ישכיל עבדי (ח"ב אה"ע סי' י"ז אות ה'), אג"מ (יו"ד ח"ג סי' נ"ד אות ב', אה"ע ח"ד סי' ס"ה אות א'), שערים מצויניים בהלכה (סי' קנ"ב ס"ק ט'), מנחת יצחק (ח"ז סי' ע"ג, ועי' ח"י סי' ל"א אות ב'), שבט הלוי (ח"ג סי' קפ"ו, ח"ד סי' קס"ז, ועי' ח"ה סי' ר"ג אות ו', ובשיעורים להל' נדה סוף סי' קצ"ה), באר משה (ח"ג סי' קנ"ב אות ט"ו ד"ה ובאמת, ח"ד סי' קי"ח אות י"ד), משנה הלכות (ח"ז סי' רל"ב), חוט שני (נדה סוף סי' קצ"ה ד"ה נהגו, יחוד ס"ק ג' ד"ה משמע), תשובות והנהגות (ח"א סי' ק"מ), טהרת הבית (ח"ב עמ' רכ"ב בהערה, ובקיצור שם עמ' כ"ז אות צ'), מקור הלכה (שבת סוף ח"א פד:), תורת היולדת (פ"ח ס"ב), נשמת אברהם (יו"ד סי' קצ"ה ס"ק ז' [**בין רופא בין טכנאי**]), נטעי גבריאל (הל' יחוד פרק מ"ו), אום אני חומה (עמ' י"ח), הליכת בת ישראל (פ"ז ס"י, אנגלית סעי' י"ז), יד ליולדת (ריש פ"ב), עי' אסיא (חוברת ס"א עמ' קצ"ט), ***חוט שני (שבת ח"ג עמ' ר"פ),*** רבבות אפרים (ח"ח סי' תקצ"ו אות ג'), פתחי דעת (פרק ו' סעי' י"ג, סעי' י"ד).
   1. חזו"א (גנזי שערי ציון עמ' ל"ה אות א') – "האם אשה יכולה לבקר אצל רופא נשים, או צריכה לילך לרופאה . תשובת החזו"א: בטח קשה להתיר. האם זה מטעם יחוד או מטעם ערוה. והאם רק בבדיקת נשים או סתם לכל שאר הענינים. תשובת החזו"א: כמובן ככל ענינים".
   2. אג"מ (מסורת משה ח"א אה"ע אות נ"א ס"ק ג') – "ובוודאי אין למי שמלמד וכדומה היתר של 'עסוק במלאכתו' להתייחד עם נשים, וגם לרופא אין זה היתר ליחוד, ומותר רק משום שנחשב כפתוח לרבים, שיש אנשים אחרים סמוך לשם".
   3. שבט הלוי (ח"י סי' רל"ז אות א') – "שאלה: בענין ביקור אצל רופאים, שסוגרים הדלת, מה הדין לענין יחוד. תשובה: בענין יחוד אצל הרופאים, עיין מש"כ לענ"ד כללים בזה, ועשרת הדברות בהליכות נשים לרופאים, בשבט הלוי ח"ד סי' קס"ז, וע"ע בח"ג סי' קפ"ו, ובח"ז סי' קצ"ח, ועיין בח"ד שם שעוררתי הרבה נגד הנהוג הנפסד שהנשים מרבים ללכת לרופאי נשים לצורך וגם שלא לצורך, והרבה הולכים מיד אחרי הנשואין כשאין מתעברות מיד והוא מעשה הבל. ואותם שצריכים, רק בצניעות, ורק במקום הכי צנוע".
   4. אבני ישפה (אהל יעקב ו' אלול תש"ע) – "בענין אם ללכת להבדק אצל רופא נשים שהוא גבר כיון שהוא נחשב רופא טוב, ודאי שהדבר מותר שהרי הוא עוסק במלאכתו. לענין יחוד תלוי אם הוא מרשה למזכירה להכנס אז אין איסור יחוד, אבל אם הוא נועל הדלת ולא נותן להכנס, אז חייב הבעל לבוא להציל מאיסור יחוד".
   5. מדין "יחוד" - עי' אה"ע סי' כ"ב סעי' ז', לשיטות ומראי מקומות.
2. **מותר לכתחילה להיות רופא נשים** – הגרשז"א זצ"ל (נשמת אברהם יו"ד סי' קצ"ה סוף ס"ק ז' ד"ה ולפי).
3. **איש לבקר אצל רופאה מותר אם מוכרח** – אור לציון (חכמה ומוסר עמ' רי"ח ד"ה העצה), אום אני חומה (ח"א אה"ע סי' כ"א עמ' י"ט אות ה', ח"ב סי' רמ"ג אות א'), ***חוט שני (שבת ח"ג עמ' רפ"א, עי'*** יחוד ס"ק ג' ד"ה ***איש, אות ה', "וכן איש ההולך לרופאה אם מרגיש שבא עי"ז לידי הרהור אסור, וההכרעה בזה, כל אחד לפי מה שמרגיש שהרי הרהור שייך להרגשת כל אדם לפי מה שהוא")***.
   1. רופאה שיינים – ***חוט שני (שבת ח"ג עמ' רפ"א).***
   2. *לתרם דם****.***
      1. ***חוט שני (שבת ח"ג עמ' רפ"א).***
      2. ***"מתר לתרם דם גם כאשר אחיות מטפלות בו, אבל כמובן עדיף שאח יטפל בו" –*** ביצחק יקרא (סוף חלק ו' רפואה אות י"א)***.***
   3. ***מראי מקומות.***
      1. ***לעשות עיסוי (***massage***) לצורך רפואה אצל איש –*** פסקי הוראה (גם אני אודך אה"ע סי' ב').
4. **רופא שינים** (dentist).
   1. מר"מ – אג"מ (מסורת משה ח"א אה"ע אות נ"ט).
5. **איש לצלם נשים**.
   1. שבט הלוי (אור ישראל גליון כ"ג עמ' רכ"ט) – "כבר מזמן קבלתי מכתבו היקר ואשר התעורר במה שדרך הנשים בחתונות שמזמינים צלם גבר לצלם את הכלה לפני החופה , וכן לצלם את הנשים במקום שאפשר לעשות זה ע"י מצלמת אשה, לית דין ולית דיין שזה בגדר פרצה, וכעין הפרצה של אלה שמעמידים את התזמורת של החתונה בחלק הנשים או באמצע בין הנשים והגברים באופן שרואים את הנשים מרקדות ועוברים באופן תמידי על קול זמר באשה ערוה וכל אלו הדברים כבר לפני עשרות בשנים עוררתי ע"ז, ושומר נפשו ונפש בניו ובנותיו ירחק מזה, להרחיק מאש היצר עד אבדון תאכל".
   2. הגרח"ק שליט"א (נזר החיים עמ' עמ' רכ"ה אות קפ"ח) – "נשאלתי מרבים האם יש איסור מדינא להביא צלם לצלם נשים בחתונות וכדומה. תשובת מרן שליט"א: איני רואה איסור".

הגרח"ק שליט"א (תא שמע ח"ו [תוך קונ' בריך רחמנא] עמ' כ"ב אות מ"ה) – "בספר נזר החיים ... ולא הבנתי, האם אריך למיעבד הכי שאיש יצלם נשים והלא קרוב לודאי דקא מיתהני בראייתן שהרי מכוין ומדקדק לצלם אותן בדיוק ובדקדוק רב וכו' [ואולי כבוד מרן שליט"א הבין דכונת השאלה היא לגבי אשה שמצלמת לנשים, ולא על איש]. תשובה: הוא בעבידתי' טריד".

* 1. עולת יצחק (ח"ב סי' רל"ה אות ג' ד"ה כל, פירות הנושרים אות ו') – "ומותר לאיש לצלם אשה, כיון דטריד בעבידתיה ולא מהרהר, אבל מכוער הדבר ושומר נפשו ירחק מזה".
  2. אום אני חומה (ח"א עמ' ל"ב ציון ס"ק שכ"ב) – "צלם בחתונות או בפוטו וכדו' אסור לצלם לאלו שאינם מכוסות כדין, וכשהן בצניעות ישאל חכם אם שרי לצלם, ובודאי שלכתחלה יש להקפיד בחתונות שאשה תצלם נשים, דטעם דבעבידתיה טריד הוא רק בדבר שמטרידו ביותר, ועי' שו"ת עולת יצחק ח"ב סי' רל"ה".
  3. הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל) -

For a wedding album, may a newlywed couple hold hands or hug each other?

R' Y. Berkovits wrote: Technically, if the photographer is only focused on his work, it would be permitted. However, if you believe that these pictures will be viewed by anyone other than the Chassan and Kallah, they should not be taken.

1. **בדיקת שעטנז, מותר** – אום אני חומה (ח"ב סי' רצ"א).
2. **להרביע בהמות ביחד, מותר** – ע"ז (דף כ:), רמב"ם (אסורי ביאה פרק כ"א הל' כ'), סמ"ג (מצוה קכ"ו), מהר"ל (פר' נח פרק ו' פסוק ט"ז), טור (אה"ע סי' כ"ג), מחבר (שם סעי' ג'), ערה"ש (שם ס"ג), וש"פ.
3. **הלומדים חכמת הטבעי, מותר** – אוצר הפוסקים (סי' כ"ג ס"ק י"ב).
4. **כיבוס מלבושים** – ע"ז (דף כ:, "אנן מנא לאשפורי"), שערים מצויניים בהלכה (סי' קנ"ב ס"ק י').
5. **חייט מלבושיהן, וכדומה**, מותר – מאירי (קידושין דף פ: ד"ה פירוש, וכן צורף בתכשיטיהן), שערים מצויניים בהלכה (סי' קנ"ב ס"ק י').
6. **אם זה התיר ליחוד** - עי' אה"ע סי' כ"ב סעי' ז', לשיטות ומראי מקומות.
   1. לא – מאירי (קידושין דף פ:), רא"ש בדעת הר"ח (קידושין פ"ד סעי' כ"ז), מרדכי בשם ר' אלחנן (קידושין סימן תק"מ), נראה מהרמב"ם (איסורי ביאה פרק כ"ב הל' ח'. כדאי' בחידושי אנשי שם על הרי"ף סוף קידושין אות א', וכן עי' הב"י אה"ע סימן כ"ב [עמ' רטו.], וב"ח שם), הגר"ח פלאג"י זצ"ל (ראה חיים פר' וישב עמ' קמ"ד ד"ה וריתיו), שלמת חיים (סי' תשי"ט), קול קורא מרבני ירושלים תרצ"ב (והו"ד בנטעי גבריאל הל' יחוד פרק מ"ו הע' ב'), עי' ציץ אליעזר (ח"ו סימן מ' פרק י"ב), עי' אוצר הפוסקים (סימן כ"ב ס"ק ל"ה אות ז), נטעי גבריאל (הל' יחוד פרק מ"ו), יד ליולדת (אנגלית, פרק ב' הע' ט' - בשם הגרי"א הענקין זצ"ל, הגרי"מ אהרונסן זצ"ל, הגריש"א זצ"ל, והגרחפ"ש זצ"ל), הגר' פנחס עפשטיין (ישכיל עבדי ח"ג עמ' קב: אות ה').
   2. סניף להקל – רדב"ז (סי' תתקי"ט ד"ה תשובה), הו"ד בדבר הלכה (עמ' מ"ה אות מ"ג ד"ה ואיתא), אגרת משה (יו"ד ח"ב סי' פ"ב, אה"ע ח"ד סי' ס"ה אות א'), עי' ישכיל עבדי (ח"ב אה"ע סי' י"ז אות ה', וסי' י"ח).
7. **אשה לשיר בביתה כשנמצא שם פועל** – שלמת יוסף (סי' ל"ד אות ג'), הגרשז"א זצ"ל (הליכת שלמה תפילה פרק כ' ס"ק כ'), עי' אום אני חומה (ח"ב סי' קפ"ט אות א').
8. **נהג אוטובוס לשמוע קול אשה** – שלמת יוסף (סי' ל"ד אות ג'), הגרשז"א זצ"ל (מנחת שלמה ח"ג סי' ק"ג סוף אות ט"ו ד"ה בדבר, הליכת שלמה תפילה פרק כ' דבר הלכה כ'), אשי ישראל (פרק נ"ה הע' צ"ה), הליכת בת ישראל (פ"ו הע' ז'), הקטן והלכותיו (ח"א עמ' 18 אות ד'), אום אני חומה (ח"א עמ' ע"א ציון ס"ק תרפ"ג), נטעי גבריאל (הלכות יחוד פרק נ"ד סעי' כ"א), ***חוט שני (שבת ח"ג עמ' )***.
9. **להתיר דין "אל תרבה שיחה"** – עי' מאירי (אבות פרק א' משנה ה' ד"ה ואמר), עי' בנין יהושע (על אבות דר"נ פרק ז' משנה ג' ד"ה אפי').
10. **עדים לראות מעשה זנות**.
    1. מחנה חיים (ח"ד סי' י"ח ד"ה ולע"ד לק"מ) – "אם צריכים העדים להסתכל מעט כדי לנקום נקם כדת של תורה ליכא בזה איסור דהא דומה למה שאמרי בגמ' שמותר למרביעי בהמה להכניס כמכול בשפופרת דמלאכתם הם עושים ולא יבואו להרהר וה"ה כאן בעדים אשר מתרים בו שלא יבעול דהוא עון מיתה והעיז הרשע או הרשעה לאמור אעפי"כ ומתירים עצמם למיתה יתמלאו העדים כעס וזעם וחרון אף ומהכ"ת לא יסתכלו במקום הטינופת להעיד עליהם לבאר עושי רשעה מן הארץ וגם העדים מלאכתם הם עושים למשמש בידים או לראות בעינים לתת נקמת ד' ברשעים כאלו לשפוך דמם ארצה וכל ישראל יהי' נקיים ולא יבוא בהם הרהור חטא ועון על אשה זונה וחצופה אשר דבוקה בו ככלב לנעץ ד' לעיני העדים ...".
    2. ס' אום אני חומה (ח"א עמ' ל"ג ס"ק קל"א) – "ברור דאם צריך לעדות שרי להסתכל ואף במקומות המכוסין, דאל"ה לא שייכא עדות על עריות וכיו"ב ואטו רק ברשיעי עסקינן").
11. **להתיר דין הסתכלות** – של"ה (שער האותיות אות קדושה ס"ק שכ"ט), הו"ד באום אני חומה (ח"א עמ' ל"ב ס"ק קכ"ו), משמרת הטהרה (סי' קצ"ה ס"ז בה"ל אות כ"ט).
12. **מורא לנשים** – ס' אום אני חומה (ח"א עמ' ל"ב ס"ק קכ"ז), שבט הלוי (ח"ג סי' קפ"ג, ח"ה סי' ר"ו סוף אות ג'), בירור הלכה (ח"ד אה"ע סי' כ"א סעיף א'), נטעי גבריאל (יחוד פרק מ"ז סעי' ז'), דבר הלכה (סי' י"ב סעי' ח'), בירור הלכות יחוד (עמ' ע"ג, **ע"ש**).
13. **סוטה דף ח.** – שלמת יוסף (סי' ג').
14. **אם רק ראיה או ה"ה נגיעה**.
    1. רק ראיה – הג"ר שלמה סובל זצ"ל (השואל בשלמת יוסף סי' ד' אות ב', והשואל בשלמת חיים סי' תרל"ה).
    2. ה"ה נגיעה – הפוסקים שמיקל לעיל באות 1 [כרתי ופלתי ,סדרי טהרה, דרכי תשובה, ערה"ש, קיצור שו"ע, ועוד ועוד].
15. **מת** – יו"ד (סי' שנ"ב ס"ג).
16. **עם הארץ, להסתכל בשביל ת"ח, ולא חיישינן שיבוא לידי הרהור** – יד אהרן (אה"ע ח"א סימן כ"א הג' הב"י סוף אות א'), הו"ד בהגהות והערות לטור (חדש, אה"ע סימן כ"א הע' ח\*).
17. **מלצר לנשים** (waiter).
    1. מותר – עולת יצחק (ח"ב סי' רל"ה אות ג').
    2. מר"מ – קובץ אור ישראל (גליון כ"ג עמ' רכ"ט).
18. **אשה למראה למורה הוראה חשש חציצה או כתם דם שעליה**.
    1. **איך יראה החכם בשרה**, הא יש איסור הסתכלות.
       1. תמדוד כתם על הנייר, ותראהו לחכם – בדה"ש (ס"ק ע'), חוט שני (ס"ק ח' אות ב', "ורוצה לשאול חכם, תמדוד כתם על הנייר, ותראהו לחכם"), ***מראה כהן (עמ' כ"ו אות ח', "אם האשה מסופקת בגודלו של הכתם שנמצא על בשרה וצריכה הכרעת חכם, יש לה לסמן על גבי נייר את גודל הכתם ולהראות לחכם את הנייר"),*** משנת השלחן (סעי' ו' ס"ק ב'), פתחי הלכה (ארטסקרול, ריש עמ' קצ"ו), שיעורי טהרה (עמ' צ"ו ד"ה וכשנמצא), ***מנחת חן (ח"ב יו"ד סי' מ"ב אות ב')***.
          1. ערה"ש (סעי' ל') – "בכתם שעל בשרה הלא לא יראה החכם בבשרה ובע"כ שהיא בעצמה צריכה לשער וכי היכן מצינו שנתנו חכמים כח לאשה לשער בשיעורים ואם כי אפשר לומר שתעשה מידה משיעור הכתם ותביא המידה להחכם מ"מ כל כי האי ה"ל לחז"ל לפרש".
       2. עולת יצחק (ח"ב סי' רל"ה אות ב' ד"ה ועובדא) – "ולפעמים אשה מראה למורה-הוראה חשש חציצה שיש לה בידיה, ופשוט דשרי כיון שאינו מתכוין ליהנות בהסתכלות זו, **וקל וחמור דבעבידתיה טריד להורות הדין**. ואם הוא במקומות המכוסים, לא תגלה אלא המקום הנחוץ בלבד. ואם די במה שיסתכל שם בעלה, חייב לעשות כן, וגם בזה תכסה מה שאין צורך ... וראיתי בספר תפארת שרגא (ירושלים תשנ"א) דף תר"ס שדן כדת מה לעשות במציאת כתם על בשרה ומסופקת אם המראה טמא או טהור, והרי זה דבר שאינו ניתן להראות לחכם. ויעץ שתראה לחכם כתם הדומה לו, וקיימא לן בנדה דף כ: ובסימן קפ"ח סעיף ב' נאמנת אשה לומר כזה ראיתי ואיבדתיו. או שהחכם יראה לה צורות שונות של כתמים [או צבעים] ויורה כראות עיניו ע"כ. ודבר זה טעון זהירות, בפרט בגוון חום שצריך בקיאות גדולה, וכמ"ש לעיל ... עוד כתב שם עצה טובה כשהיא מסופקת בכתם שעל בשרה אם יש שיעור כגריס ועוד, **שתחתוך ניירות קטנים ותניח ע"ג הכתם** ותכסהו בכל זויותיו, ואח"כ תדבוק אם יש בו כגריס ועוד ע"כ".
       3. אום אני חומה (ח"א עמ' ל"ד סעי' ט', ס"ק קל"ד) – "ראיה לצורך פסק הלכה מותרת [כגון שצריך לבדוק כתם דם שעליה אם הוא מראה טהור או טמא או שיעורו אם יש בו שיעור כגריס ועוד, וכן בגוונא דשאלה בהל' חציצה בפניה ידיה וכיו"ב, ואם זה במקומות המכוסין שתעביר הכתם על נייר וכיו"ב, או דיאמר לאשתו להסתכל והיא תפרט לו את השאלה]".
19. **אנשים לתקן צפרניהם אצל חנות נשים, אסור** – באר משה (ח"ד סי' קי"ט), עי' הלל אומר (אה"ע סי' ל"ח).
20. **נשים ההולכות לתקן צפרניהם ופניהם ושאר חלקי גופם אצל אנשים, אסור** – באר משה (ח"ד סי' קי"ט).
21. מר"מ – אסיא (חט"ז עמי' ד"ה וכן, ועמ' י"א הע' ה'), בית שערים (או"ח סוף סי' ל"ג).
    1. אג"מ (רשומי אהרן ח"א אה"ע סי' כ"א אות א') – "ההיתר של אומן עוסק במלאכתו למי שהוא עושה מסג' (massage therapist) הוא דוקא כשכבר למד את האומנות, אבל אין שום היתר ליגע באשה בכדי להתלמד".
    2. אג"מ (רשומי אהרן ח"א אה"ע סי' כ"א אות ב') – "מה שמותר לאומן העוסק במלאכתו ליגע באשה כל זה לא נאמר כשעוסק באשה זו בתמידות".
    3. הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל) -

Can a man have a female chiropractor?

R' Y. Berkovits wrote: It would only be mutar if he is sure that he will never have any הרהורים - good luck.

1. תספורת (haircuts).
   1. **האם מותר לאשה להסתפר אצל איש**.
      1. אמת ליעקב (אה"ע סי' כ"ג הע' ט') – "יש להסתפק אי שרי לבת ישראל להסתפר אצל ספר זכר יהודי, דקשה לומר ההיתר דעסוקים במלאכתם באופן כזה שכל מלאכתם היא לנאותה, ולא דמי לרופאים או למרביעי בהמה שעסוקים רק במלאכת הריפוי או ההרבעה. וגם אם הספר הוא גוי יש להסתפק אי נאות לבת ישראל ללכת אצלו, כי הלא מצדה שהיא מסתפרת בודאי אין לומר שהיא עסוקה בעבודתה, וצ"ע בזה".
      2. **מחמיר**.
         1. נצח יוסף (ח"א סי' ס"ו) – "דודאי במקום ששייך הרהור אסור ובפרט אם בא לידי נגיעה ומישוש. ובשעה שהספר עומד לנאותה ומסתכל מכל הצדדים עליה כדי לייפותה ודאי שעובר בזה על לאו של 'ולא תתורו' כיון שלא ייתכן שלא יהרהר אף דבעבידתיה טריד".
         2. עי' הלל אומר (אה"ע סי' ל"ח) – "וצריך לתקן תקנה רבתי כזו שהנשים יסתפרו אצל הנשים".
         3. יביע אומר (ילקוט יוסף אוצר דינים סי' ל"ז הע' כ"ג).
         4. מעין טהרה השלם (פרק י"ח סעי' ס"א).
         5. יצחק ירנן (ח"ב אה"ע סי' א') – "וגם ההיפך שאיש יספר אשה יש לאסור שנוגע בנדה, ומה לי כל מקום בגופה ומה לי שערה, והרי אפילו להסתכל באצבע קטנה אסור כ"ש נגיעה במתכווין לספר ולסרק ולרחוץ דודאי חותה באש הוא, ואש בנעורת ולא תהבהב, ואין יצה"ר שולט אלא במראה עינים (סוטה ח. ועיין ביומא עד:)".
         6. רבבות אפרים (ח"ח סי' תקצ"ו אות א' ס"ק ד') – "איש לא יתן לאשה תספורת וכן אשה לא תתן לאיש תספורת".
         7. נטעי גבריאל (הלכות יחוד פרק נ"א סעי' י', הע' ט"ו) – "אין לבת ישראל להבנס למספרה (בארבע"ר-שא"פ), להסתפר ע"י גבר **ואפי' הוא נכרי** [כ"כ אמת ליעקב סי' כ"ב שאין לומר להתיר שעסוקים במלאכתם, כיון שכל מלאכתם הם לנאותה, ולא דמי לרופאים שעסוקים רק במלאכה הריפוי עיי"ש]".
         8. ילקוט יוסף (אוצר דינים סי' ל"ז סעי' כ"ג, קיצור שו"ע אה"ע סי' כ"א סעי' כ') – "ואסור לאשה להסתפר אצל איש".
         9. אום אני חומה (ח"א עמ' כ' הע' נ"ג, ח"ב חידותם משתעשעות סוף סי' קל"ד) – "דהראה לי בספר הליכות ב"י פ"ז ס"י ראוי לאשה ולבת יראת ד' שלא תלכנה לכתחלה להסתפר אצל ספר, ואינו מעיקר הדין משום דבעבידתיה טריד. הוא תמוה טובא, דליכא היתרא דבעבידתיה טריד כשעבידתיה הוא ליפות מראה האשה כגוונא דא שצריך להתבונן באופן סידור שערותיה ואינו תספורת גרידא, ועוד דפעולה זו היא גופיה חשיבא לקירוב וחיבה של האיש אצל האשה, ובפרט דהעוסק באומנות זו לספר נשים הוא פרוץ טובא, ובהא גם בעבידתיה טריד איכא חשש כמבואר באחרונים, וע"כ בודאי אין זה מדת חסידות אלא עיקרא דדינא שלא תסתפר בת או אשה אצל איש, וה"ה שלא תסדר פאה נכרית שעליה אלא אצל אשה".
         10. מנחת שמואל (אה"ע ריש עמ' מ"ט).
         11. עי' עוז והדר לבושה (עמ' תקנ"ה) -

girls should go to a female hairdresser if at all possible. It is against basic tznius for a girl to be handled by a man. It is also wrong for a girl to be engaged in an ongoing social conversation with a man, as would usually take place during the time she occupies the hairdresser's chair. Consequently, there is **no justification** for having a haircut or perm by a man, if there is a woman in the in the vicinity who can do the job equally well. Married woman should likewise not go to a male sheitel-setters if a female is available in the vicinity.

* + 1. **טוב להחמיר**.
       1. הגרחפ"ש זצ"ל (הליכת בת ישראל פרק ז' הע' י"ח, אנגלית הע' כ"ב, "recommends") – "שאף שמעיקר הדין אין בכך משום איסור לפני עור או מסייע מצד הרהור ונגיעות, כיון ד'בעבידתיה טריד' - עי' ש"ך יו"ד סוף סי' קצה וכריתי ופליתי שם ס"ק יז, מכל מקום, ממידת חסידות אין זה ראוי בין לנשואה בין לפנויה".

**הגרחפ"ש זצ"ל (אמרי חיים פינחס נדה עמ' קמ"א אות ח') – "אין לאשה לילך לכתחלה לרופא, וכמו"כ אין להספר אצל ספר, הגם שאין בזה איסור מצד הדין".**

* + - 1. הליכת בת ישראל (פרק ז' סעי' י', אנגלית סעי' ט"ז, "recommended") – "ראוי לאשה ולבת יראות ד' שלא תלכנה לכתחילה להסתפר אצל סַפָּר, אף שאין בכך איסור מעיקר הדין".
    1. מיקל.
       1. אג"מ (רשומי אהרן ח"א אה"ע סי' כ"א אות ג') – "איש יכול להיות ספר לאשה כיון שהוא עסוק במלאכתו".
       2. הגר"ד פיינשטיין שליט"א (קונטרס יד דוד עמ' רכ"ד אות י"ח).
    2. מר"מ.
       1. חזו"א (ארחות רבינו ח"א הוספות עמ' נ"ה) – "הכרתי אחד בחיי מרן החזו"א זצוק"ל שהי' לו מספרה בצפון ת"א וגלחו שם עם תער ואמר לו מרן שיעשה מספרה לנשים וכן עשה, הוא הי' הקופאי ועובדיו ספרו את הנשים".
  1. **לעשות פאה נכרית** (sheitel) אצל גברים.
     1. באר משה (ח"ד סי' קכ"א) – "נשאלתי עוד מכמה אנשים אי שרי להניח לנשותיהם לעשות הפאה נכרית שלהן (שייטל פאריקע) אצל אנשים. השבתי איסור גמור הוא ולא יעשה כן בישראל".
     2. אום אני חומה (ח"א עמ' כ' הע' נ"ג, ח"ב חידותם משתעשעות סוף סי' קל"ד) – "וכ"ש שאסור להסתפר איש אצל אשה או איפכא. וכן לסרוק פאה נכרית ע"י איש בראש האשה וכל כיו"ב הוא איסור גמור, **ויש להמנע** אף כשלא הוי בראש האשה".
        1. עי' עוז והדר לבושה (עמ' תקנ"ה) – "Since the sheitel is cut and set as it is on the woman's head, there is no difference between sheitel-setting and a haircut (Responsa Be'er Moshe 4:121) ".
     3. הגר"ד פיינשטיין שליט"א (קונטרס יד דוד עמ' רכ"ד אות י"ח) – "Certainly not a problem".
  2. **אם מותר לאיש להסתפר אצל אשה**.
     1. מחמיר.
        1. עי' הלל אומר (אה"ע סי' ל"ח) – "היוצא לנו מכ"ז שהענין חמור ושומר נפשו ירחק מהם בשעה שיש בעיר די מספרות של גברים, ואם תקנה גדולה תקנו וחזר ותקנו בשמחת ביה"ש בדבר מצוה ובין חסידים ואנשי מעשה (סוכה נב), וגם מצינו שם שאפילו כששחטוהו להיצה"ר חששו להרהור, כ"ש עתה שבעוה"ר 'אחסור' דרא והיצה"ר חי ומרקד בינינו, וצריך לתקן תקנה רבתי כזו שהנשים יסתפרו אצל הנשים, והאנשים אצל אנשים, וסחור סחור אמרינן וכו'. ובפרט בשעה שיש מספרות מודרניות מיוחדות בעיר לכ"א כרצונו".
        2. הגר"ע יוסף זצ"ל (ילקוט יוסף אוצר דינים סי' ל"ז הע' כ"ג).
        3. יצחק ירנן (ח"ב אה"ע סי' א') – "נשאלתי מאדם אחד שאירע מזלו להסתפר אצל אשה, האם מותר להסתפר, או אסור? והשבתיו בס"ד דודאי אסור, דלא מבעיא דהוי פריצות שאשה תגע בשערותיו, ותסרק אותם ותזה עליהם מי-קלו'ן (מי חטאת), ותרחץ ראשו במים, ותרים את ראשו אנה ואנה והכל נראה בראי, ובודאי הגמור דלא איפרק מהרהורי עבירה, שאסורים מדאורייתא בין בפנויה וכ"ש בנשואה (ע' בית שמואל באה"ע סי' כא סק"ב, ובחכמת שלמה ואכמ"ל). ואף דהדוחה ידחה שאין חשש שיבאו לידי איסור כיון שיש אנשים, מ"מ מי זוטר בעיניך איסור הרהור שקשה יותר מעבירה עצמה (יומא כט.), וגם הרבה דרכים ליצה"ר ורחמנא ליצלן. ולכן ברור הדבר בתכלית הבירור **שאין שום צד היתר בדבר חלילה** ... כעת ראיתי בשו"ת הלל אומר (חאה"ע סי' לח) שנשאל בנ"ד, וגם הוא האריך לאסור מטעמים שונים, והוסיף שכיום עושים הכל בגסות וללא דרך ארץ ובפריצות ומרחיצים גם את הפנים במים ומשפשפים את הפנים וכו'. ולכן יש לעשות תקנה בכל עיר שהאנשים יספרו את האנשים והנשים את הנשים. ע"ש. ואין דבריו צריכין חיזוק ואין להאריך עוד. ורק כיון שלא ראיתי מי שכתב בזה הוכרחתי לפרסם דברינו אלה. הנלע"ד כתבתי בס"ד. והיעב"א. מסקנא: אסור לאיש להסתפר אצל אשה, והוא הדין לאשה להסתפר אצל איש. ואין להקל בדבר בשום אופן. ושומע לנו ישכון בטח. והשי"ת יגדור פרצות עם ישראל ויחזירנו בתשובה שלמה אמן".
        4. רבבות אפרים (ח"ה סי' תק"ז, ח"ו סי' תנ"ח אות ח', ח"ח סי' תקצ"ו אות א' ס"ק ד') – "בא אלי בחור ישיבה ואמר לי שאירע שהיה צריך לחכות ג' שעות בשדה התעופה להחלפת אוירונים והיות שהיה צריך להסתפר נכנס שם להסתפר ונשים היו הספרניות ונסתפר אצל אשה, ואמרתי לו דאסור כ"ש אם היא יהודית משום נדה **ואפילו עכו"ם** ג"כ אסור ושאל היכן זה כתוב ואמרתי זה דבר פשוט שמביא לידי הרהור ועוד ולא צריך להיות כתוב. ואוי ואבוי שהגענו שלפסק הלכה כזה צריך לראות בפנים זה דבר המביא לידי ערוה ופשוט כביעתא בכותחא שאסור ולא הסכים. וטלפנתי למשגיח של הישיבה שלו וכשחזר קרא לו המשגיח ואמר לו שהפסק של הרב גרינבלט לא צריך ראיות וזה פריצות והאריך. וטילפן לי הבחור שאני צודק והתנצל שביקש ראיות. ואמרתי לו אין לו מה להתנצל. אבל אני כותב שהגענו למצב שדברים שאיש ואשה לא חלמו באירופה שיעשה, נעשה כעת. וכל אחד ירחק מזה ובפרט לבני תורה".
        5. מעין טהרה השלם (פרק י"ח סעי' ס"א).
        6. ילקוט יוסף (אוצר דינים סי' ל"ז סעי' כ"ג, קיצור שו"ע אה"ע סי' כ"א סעי' כ') – "אסור לאיש להסתפר אצל אשה".
        7. אום אני חומה (ח"א עמ' כ' הע' נ"ג) – "וכ"ש שאסור להסתפר איש אצל אשה או איפכא".
     2. **מחמיר - משום אין להשתמש באשה**.
        1. מהרש"א (שבועות דף ג. סוף ד"ה מדלא) – "צ"ל הא דנקטו התוס' קטן ונכרי ולא נקטו אשה כדנקט בפ"ק דמציעא היינו משום דאשה בהיקף לגדול אפילו בלאו איסור הקפה לא שכיחא משום דאסור להשתמש באשה ולכך נקטו קטן ונכרי בהיקף גדול ודו"ק".
        2. עולת יצחק (ח"ב סי' רל"ז) – "ע"י נשים אחרות אפי' פנויות חלילה ואפילו בשעת הדוחק טובא, והס כי לא להזכיר. והוא בכלל דין אין משתמשין באשה. וכבר כתבו כן לאסור מחכמי דודינו שליט׳׳א בתשובותיהם".
        3. שערים מצויניים בהלכה (סי' קנ"ב ס"ק ח', "המרהש"א (שבועות ג.) שכתב דלא שכיח שאשה תגלח לגדול משום דאין משתמשין באשה, וי"ל דגילוח הוא מדברים של חיבה דליפות הוא, וכמו להביט ולעיין בראשו שכתב הרמ"א שם דזהו דברים של חיבה ועי' שם בבי"ש (ס"ק יב)".
        4. מנחת שמואל (אה"ע ריש עמ' מ"ט).
     3. מר"מ.
        1. אג"מ (רשומי אהרן ח"א אה"ע סי' כ"א אות ג') – "אין לאיש להסתפר מאשה, ובמספרה (barber shop) שהוא מקום רבים אולי יהיה מותר".
  3. **קרובים**.
     1. רבבות אפרים (ח"ח סי' תקצ"ו אות א' ס"ק ד') – "וכן **אח לא יספר את אחותו**, ואחות לא תספר לאח, ועיין כ"כ מ"ש בזה כשו"ת דברי בניהו ח"ב סי' ל'".
     2. קול אברך (רבבות אפרים ח"ו סי' תנ"ח אות ח') – "בנ"ד שלא שייך הרהור של אב בבתו ולהיפך שהרי כ' הרמב"ם ומרן השו"ע שמותר לאב לחבק ולנשק את בתו, לכן נראה שהותר לבת לספר את אביה ובלבד שהדבר ייעשה בבית סגור שלא יראו אחרים ויחשבו שמותר לאשה לספר איש. סכום: **מותר לבת לספר את אביה**, דלא שייך בזה הרהור, ובלבד שיעשו זאת בצינעא מפני הרואים".
     3. עולת יצחק (ח"ב סי' רל"ז) – "למדנו שאין להתיר להסתפר **על ידי אחותו**, זולת בשעת הדוחק אפשר שיש מקום להתיר. וזה אפילו בפני אחרים, ואפילו אם היא נשואה. אמנם על ידי אמו ובתו אפילו נשואה, מותר".

1. שחייה לנשים במקום שיש איש מציל.
   1. אג"מ (אה"ע ח"ד סי' ס"ב אות א') – "הנה מכיון שהמקום קבוע לרחיצת נשים הוא כמו בביתה ואין בזה משום פריצות בשביל אחד שנמצא שם שלא לכוונת פריצות אלא לכוונת מלאכתו והוא בשעה שהרבה נשים רוחצות שם שלא שייך איסור יחוד אף לפרוצים, וגם שברור שיענש ע"ז על שעסק בתאותיו שעי"ז לא היה שייך שיעשה מלאכתו לראות אם ח"ו יש צורך הצלה, וגם הוא יירא מלעסוק בזה דשמא יארע אז אחת שטובעת ולא ידע להצילה שאז ודאי יגלו כל הנשים שהיה זה משום שעסק בתאותיו ולא במלאכת הצלה ששכרוהו ע"ז וידינוהו בדיני מלכות כרוצח שלכן **ליכא איסור** ממש, אבל **מ"מ נשים יראות שמים ובפרט נשי ת"ח אין להן לרחוץ שם** ובעליהן הת"ח יש להם להקפיד ולמונען מזה אם אפשר לפניו כי יש לחוש שמא נתן עיניו בה וישתדל לבא לביתה בשעה שאין בעלה בבית ויפתנה או יאנסה, ואף שהוא חשש רחוק ראוי לת"ח לחוש לזה קצת **כשאפשר באופן שלום**".
      1. עוז והדר לבושה (עמ' 541), כתוב **שהאג"מ מדבר רק במציל שהוא גוי**.
      2. **אמנם**, שמעתי שהשואל היה הגר' יעקב ליוואוויץ שליט"א, שגר בארזי בירה. והוא שואל בציור של איש מציל על **חוף נתניה**. א"כ לא מסתבר שהאג"מ התיר רק על מציל גוי, אלא **ה"ה מציל יהודי**.
   2. עי' הגרשז"א זצ"ל (ועלהו לא יבול ח"ב עמ' קפ"ג) – "... אני אגיד לך בעיה! **איך זה בקיבוץ חפץ חיים לוקחים מציל לבריכה של הקיבוץ בזמן שנשות הקיבוץ באות לשחות בו**?! [הבריכה של הקיבוץ היתה מיועדת אז רק לנשות הקיבוץ, ובאמת לאחר זמן תוקן הדבר]".
   3. דברי יציב (אה"ע סי' מ"ה [אות א' - אות ד', אין איסור יחוד], אות ה') – "מ"מ למעשה בודאי שאין זה מגדרי הצניעות להתרחץ בפני המציל ...".
      1. בתוכן הענינים – "אף שאין בזה איסור יחוד **אסור** משום פריצות".
   4. אז נדברו (מילואים לס' תורת ההסתכלות עמ' פ"א ד"ה ונמסר).
      1. אז נדברו (ח"ג סי' כ"ד אות ג') – "מדין נשים העומדות על הכביסה הנזכר בגמרא יש ללמוד שאין בזה משום לפנ"ע, שהרי אפשר לקיים ועוצם עיניו והוא מכשיל את עצמו. ובמקום הצורך ודרך כן כמו בעומדות על הכביסה לא חששו משום מסייע וכיון שהיום מחזיקים הרחיצה בים לצורך גדול אין לחוש במה דגורם להפורקי עול שיסתכלו עליהם במזיד **ולצורך הצלה הרי מותר**. ומ"מ **הצנועות לובשות איזה בגד כשרוחצות בים ואשרי להם**".
      2. אז נדברו (חי"ב סי' מ"ד) – "... כיון שהם מותרים להסתכל מפני חשש סכנה לפי' לא מקרי מכשילות אותם ... ובכל זאת **הנשים לא עוברות בזה על שום איסור ואין לנו לחפש חומרות יתירות על הנוסעות לים** ואין למחות לאלו שבאים בלא חלוק ארוך אף דלאו שפיר עבדי ... **שאין להחמיר ולהכביד על הנשים הצנועות ההולכות להים ואין לחפש חומרות יתירות** ... ולאחר כל צדדי ההיתר ח"ו לאשה להתרחץ בבריכה בשעות שיש מציל גבר אם יכולה להתרחץ שם בשעות שיש אשה מצילה וכן הדין ברחיצה בים ... וכן **אין ללמוד מכל האמור איזה צד להקל להתרחץ בים בלא חלוק** בגלל שאומרים שלפעמים עוברים גם גברים אחרים ...".
      3. אז נדברו (חי"ג סי' ס"א אות ג') – "אודות נשים הרוחצות בים מה שכב' כתב שלא שייך במצילים הוא מכשיל את עצמו, באמת **אין עיקר החשש מפני המצילים דבל"ה מותר מפני הסכנה** כמו שהארכנו בזה באז נדברו חלק י"ב סי' מ"ד אלא דחשש הוא שלפעמים עוברים אנשים אחרים. ובתשובה אחרת כתבתי לחלק דלא אומרים בזה דמכשיל את עצמו דהוי כאש לנעורת ובל"ה **הצנועות כבר נהגו להחמיר להתרחץ בחלוק ארוך** וכמו שכתבנו באז נדברו שם. [מה שכתבת דבעינן דוקא גברים שכוחם יותר חזק, נראה דלאו דוקא הוא וכשיהי' האפשרות בידינו להעמיד הדת על תילה יתאמנו נשים ע"ז]".
   5. הגריש"א זצ"ל (הערות למסכת ב"מ סוף צא. ד"ה מ"ט) – "יש מתירים על סמך גמ' זו (בעבידתיה טריד) לילך נשים בים כשיש 'מצילים'. **אך באמת** בנמוק"י כאן כתוב דלא אמרו היתר זה אלא במקום בני תורה, ובאינם פרוצים, ע"ש".
      1. הגריש"א זצ"ל (דברי חכמים אה"ע אות מ"ו ס"ק ג') – "ובשם הגריש"א שמעתי שהכל אסור בזה (ואין להתיר כלל)".
   6. הגרחפ"ש זצ"ל (דברי חכמים אה"ע אות מ"ו ס"ק ג') – "ובענין נשים לפני איש מציל שמעתי בשם הגרחפ"ש שהם צריכות ללבוש בגדיהן כדרכן, רק מיד לפני כניסה למים יוכלו להוריד בגדיהם העליונים מעליהן. (ואף שאפ"ה יוכל לראות אותם במים, אבל יש היתר שהוא עסוק במלאכתו, ששומר עליהם (כמו הרופא שעסוק במלאכתו) ובזה מותר".
   7. נטעי גבריאל (הלכות יחוד פרק מ"ט סעיף י') – "**אסור** לאשה להתרחץ ולשחות במקום שיש מציל איש".
   8. ילקוט יוסף (קיצור שו"ע אה"ע סי' כ"א סעי' כ"ט, אוצר דינים לאשה ולבת פרק ס' סעי' ל"ד) – "אין לאשה להתרחץ בחוף נפרד לנשים, כשיש שם איש המשמש כמציל, או אנשים המוכרים כסאות וכדו'. **אבל כשיש על גופה חלוק רחב מותר**. [אוצר דינים מהדו"ק עמוד שפה]".
   9. הליכת בת ישראל (פרק ז' סעי' י"ח, אנגלית סעי' כ"ה) – "... ובחוף שיש בו 'מציל' **לא תשהנה הנשים על החוף בלא חלוק** [והרוצות בכך תפשוטנה חלוקיהן בסמוך למים ממש, ובצאתן תלבשנה אותם מיד]".
   10. אום אני חומה (ח"ב סי' קפ"ה ד"ה אמנם) – "... **עדיף שיהיה מצילה לבריכה**, דמ"מ שייכא מכשול להמציל, **כי הבגדים נדבקים לגופם מהמים** וכו' ...".
       1. מנוחת אמת (פרק ט"ו סעיף כ"ה) – "בנות ונשים יתרחצו בבריכה שיש שם מצילה, **ולא במקום שיש מציל**, **גם כשמכוסות כדין**".
       2. הערה נ' שם – "אמנם **במציל גוי קילא טפי**, דליכא ביה איסור לפנ"ע וכו', אבל מדרכי הצניעות צריכים להימנע".
   11. עוז והדר לבושה (עמ' תקמ"א) - **אסור אם המציל יהודי** (והגם הוא מומר), **מותר אם המציל גוי**, כיון אין איסור לא תתורו שייך בגוי.
   12. בית יחזקאל (ח"א דף מ' מ"א) – "כי בשו"ת שלמת יוסף דף ד' כתב בהא דאם היה ליבה של סוטה נאה לא היה מגלהו, משום דבנאה לא מהני בעבידתיה טריד. וא"כ מנלן דבין מאות הנשים הבאות לרחוץ לא תהא אחת נאה. ואז אין היתר למציל, **וגם היא תיכשל בעוונו**".
   13. עולת יצחק (ח"ב סי' רל"ה אות ב' ד"ה וכבר) – "וראיתי בס' בית יחזקאל ... מ"מ נראה דאין דעת הפוסקים כן, כי התירו הנגיעה בדופק אשת איש ולא חילקו אם ליבה נאה או לא ... (והביא כמה ראיות)".
   14. ויען דוד (ח"ב סי' קפ"ד) – "... היה חוכך להתיר דבעבידתיה טריד, מתמה אני על דבריו ... כל ההיתר רק כשהוא מסייע ועביד עבידתא, משא"כ במסתכל בעלמא, היעלה על הדעת שאינו מסיח דעתו לדבר אחר, ורוב ימיהם של המצילים כלים הבל ...ועוד דהתם מיירי בישראל שומר תורה ומצוות וחוששין אולי יהרהר, לגבי זה אמרינן דאין לחוש משום דבעבידתיה טריד משא"כ בעכו"ם אשר בשר חמורים בשרם, אין שייך לומר שאינו מהרהר. ועוד אטו לתקן העכו"ם קיימין, והרי לתקן בנות ישראל הצנועות אנו צריכים, ואיך תעמוד לפני בהמה וכו' באופן מכוער כזה, בסברא שהוא טריד בעבידתיה, חס מלהזכיר ... **המניח בתו או אשתו לשוט במקום שעומד שם מציל הוי רשע והיא עוברת על דת**".
   15. הגר"א נבנצל שליט"א (אסיפת יצחק י' תמוז תשס"ז, אהל יעקב יחוד [דפו"ח] עמ' תקמ"ה אות ג') – "שאלה: האם מותר לאשה לשחות במקום שיש מציל איש, ואם יש נ"מ אם הוא גוי. תשובה: **מותר**".
   16. אבני ישפה (אהל יעקב ח' אלול תש"ע) – "בענין אם מותר לאשה ללכת לשחות כאשר יש מציל שהוא גבר, ודאי שעדיף מצילה שהיא אשה, אבל אם לא נמצא מותר לה לשחות שהרי יש לומר שבעבידתיה טריד, ואין היא מכשילה אותו".
   17. הגר"י ברקוביץ שליט"א.

Can a girl go (separate) swimming in a place where the lifeguard is a male? Does it make a difference if it is by a pool or by the beach? Does it make a difference if the lifeguard is Jewish? If she can go swimming - does she have to cover herself as much a possible [with a tee-shirt, robe …]?

R' Y. Berkovits wrote: The issue is פריצות and סכנה. Theoretically a lifeguard is like a doctor, strictly involved in his work. In practice there is a good chance that he’s not doing his job, especially by a pool. A woman improperly dressed in front of a man is pritzus, and in this case also part of creating a סכנה (whether for her or others - there is a reason for a lifeguard). Maybe if all women would cover themselves, he would go back to doing his job.

הגר"י ברקוביץ שליט"א (מכתב במייל) -

Until what age can a boy go swimming with girls? Does it make a difference what age the girls are? And what about with a sister?

R' Y. Berkovits wrote: M’ikur hadin it is when the boy is nine and girl is three. However, you should do what is mekubal where you live. Here in EY they stop once the boy goes to Cheder and the girl to Beis Yakov. I’m not aware of any issur going with a mother or sister of any age - it is just not done.

הגר"א נבנצל שליט"א (אהל יעקב יחוד [דפו"ח] עמ' תקמ"ז אות ט"ו) – "שאלה: האם יש איסור שילדים קטנים ירחצו בבריכה ביחד בנים ובנות, ומאיזה גיל יש להזהר בזה. תשובה: אולי מגיל חמש".

הגרח"ק שליט"א (רבעון קרית ספר חל"ג עמ' ב') – "שאלה: בגמרא קידושין (דף כ"ט ע"א) איתא, האב חייב בבנו וכו', וי"א אף להשיטו במים. ע"כ. למה בבת לא חייב ללמדה שתדע לשוט במים. תשובה: **אין דרכה ללכת עמוק במים**".

**מסייע למומר**

1. מותר – ש"ך (יו"ד סי' קנ"א ס"ק ו'), עי' אג"מ (אה"ע ח"ד סי' פ"ז ד"ה ויישר).
2. הש"ך מתיר רק אם המומר הוי במזיד – דגמ"ר (יו"ד סי' קנ"א), אג"מ (יו"ד ח"א סי' ע"ב).
3. אסור – מג"א (סי' ש"ד ס"ק ח', סי' שמ"ז ס"ק ד'), פמ"ג (א"א סי' ש"ד ס"ק ח', מש"ז סי' רע"ו ס"ק ה'), מ"ב (סי' רמ"ג ס"ק ב', סי' ש"ד ס"ק ט"ו, סי' שמ"ז ס"ק ז).

**שאלה:** "אשה נאה שיודעת שכאשר הולכת ברחוב יש אנשים שנכשלים ומתבוננים בה, אטו תהא אסורה לילך ברחוב משום לפנ"ע ...".

תשובת הגרח"ק שליט"א בס' משנת פקו"נ עמ' רצ"ז – "עי' תענית כד. ... איסור דאורייתא ליכא רק בתרי עברי נהרא, וגם דרבנן לא אסרו בעושה כמנהג העולם ...".

* 1. **האם יש איסור לגוי להסתכל על יהודיה**.
     1. לא – מנוחת אמת (פרק ט"ו הערה נ'), עוז והדר לבושה (עמ' 541), עי' בן יהוידע (ע"ז דף יח.).
     2. כן – ויען דוד (ח"ב סי' קפ"ד), עי' רב ברכות (בן איש חי, מערכת הצד"י ד"ה והנה ודאי).
     3. מר"מ – ישיב משה (טורצקי, עמ' שפ"א), עולת יצחק (ח"ב סי' רל"ט ד"ה וצר), הלכות למעונות הקיץ (פרק ה' סעיף ב' והע' ד'), אום אני חומה (ח"א עמ' ח' ציון פ"ה, ח"ב סי' רצ"ד ד"ה לדברי, סי' שנ"ג ד"ה ואם).
  2. **לשיר לפני עכו"ם**.
     1. מותר – רבבות אפרים (ח"ה סי' תצ"א, מהגר' משה פישר, מהגר' יצחק ברנשטיין).
     2. אסור – ויען דוד (ח"ב סוף סי' קפ"ד).
     3. מר"מ.
        1. הלכות למעונות הקיץ (פרק ה' סוף הע' ד') – "ויל"ע להאוסרים מהו לאשה לזמר כשנמצא שם עכו״ם, ונוגע לבתולות הנוסעות על בא"ס ועכו"ם מנהיגה אי מותרות לזמר, ויש להקל בצירוף שיש מתירים בכה"ג אף לישראל, א' מאחר שהרבה בתולות ביחד מזמרות, ב' שאינו מכירם, ואכ"מ".