6. בדרגות החום המצטרכות להגעלה וביסוד דין ליבון חמור וקל
קטגוריות: ש_ס / לז עבודה זרה / הגעלת כלים - הרב מאיר קאופמן

כ"ט אייר ע"ז

# בדרגות שמצאנו בהגעלה

### הדרגות שמצאנו בהגעלה והאם יש מעלה של כ"ר על האש

א] מצאנו בהגעלה שכל דבר כדרך בליעתו כך דרך פליטתו ומצאנו בזה כמה דרגות ונבאר הדברים בס"ד הנה זה מבואר במשנה שדבר שדרכו על ידי האש צריך דוקא ליבון על ידי האש ודבר שדרכו בכלי ראשון צריך הגעלה בכלי ראשון ומבואר בגמ' שדבר שדרכו בניצוצות מספיק הגעלה בניצוצות עוד מבואר בבריתא שדבר שדרכו בצונן דהינו על ידי הדחה צריך הדחה ועיין רי"ף שכתב שדבר שדרכו בכלי שני צריך הגעלה בכלי שני ובשו"ע כתב שדבר שדרכו בעירוי לא צריך כלי ראשון אבל צריך דוקא בעירוי והנה עיין מג"א וגר"א שדנו בדעת הרי"ף והרמב"ם שמה שאמרו כלי שני עיקר כונתם העירוי מכלי ראשון לשני אמנם דבריהם צ"ע דהרי בלשון הרי"ף והרמב"ם מבואר שצריך להשהות את זה תוך הכלי שני חזינן שאז חל ההגעלה ואדרבא לפ"ז צ"ע איך מועיל להגעיל על הכלי שני על ידי העירוי הרי זה לוקח זמן עד שזה מפליט ואז זה כבר כלי שני ויתכן שבליעה של עירוי שתמיד זה ברגע מועיל גם הגעלה ברגע אמנם יתכן שדעת הרמב"ם שעירוי ככלי שני לכל הפחות לגבי הגעלה ועיין בזה לקמן

והנה בדין הגעלה בכלי ראשון יש לעיין האם יש בזה שני דרגות אחד שעומד על האש ואחד שאינו עומד על האש או שהכל חשיב חדא דרגא והנה עיין טור סימן קכ"א שהביא בזה מחלוקת דהינו שיש ראשונים שס"ל שגם דבר שבלע בכלי ראשון על גבי האש אפשר להגעילו בכלי ראשון שלא על גבי האש והנה מבואר בגמ' בפסחים ל: שעץ פרור מגעילו ברותחין ובכלי ראשון ועיין רמב"ן בע"ז ע"ד: שביאר שהכונה שמערבבים עמו הקדירה על האש ולפ"ז כתב שצריך דוקא בכלי ראשון על האש אמנם הר"ן בפסחים הביא מהרמב"ן וכן הוא ברבינו דוד שמדובר שרגילים לערב בכלי ראשון שלא על האש ולכן גם ההגעלה הוא בכלי ראשון שלא על האש והנה מבואר דעתם שודאי שיש שני דרגות על האש ולא על האש רק הנידון במה מדובר בגמ' בפסחים ועיין רבנו דוד שכתב לדון שיתכן שגם אם עץ פרור זה בולע בכלי ראשון שלא על האש אבל צריך הגעלה דוקא בכלי ראשון שעומד על האש שכל שבליעתו בליעה גמורה שזה בדרגת בישול אינו נפלט לגמרי אלא בכלי ראשון על האש וע"ש שדן שאוילי כלי שני זה גם כך וכתב דמהא דמבואר בגמ' שרק עץ פרור בכלי ראשון ולא חידשה יותר שגם כלי שני זה כך בהכרח שזה רק בכ"ר

העולה מהנ"ל דבביאור הגמ' יש כאן ד' אופנים או שגם בבלע על האש מספיק שלא על האש או שגם בלע שלא על האש צריך על האש או שמדובר שבלע על האש ורק לכן צריך על האש או שבלע שלא על האש ולכן לא צריך על האש והנה בגמ' יש תוספת כבולעו כך פולטו דהינו שלכן זה מועיל והנה בפשוטו הכונה כמו בגמ' סוף ע"ז שזה סיבה להקל והניחא לראשונים שיש כאן קולא שמספיק כלי ראשון שלא על האש א"כ כונת הגמ' שכמו שזה בלע בכלי ראשון כך מספיק בכלי ראשון ולא צריך יותר אבל לראשונים שמדובר על האש דוקא צ"ל שכונת הגמ' שאי אפשר פחות מצד כבולעו כך פולטו אמנם לרבינו דוד צ"ע שהרי כאן צריך יותר מדרגת הבליעה

והנה ידוע דעת ר"ת שדן האם אפשר להגעיל בעירוי ועיין תוס' שבת מ"ב: שהביאו הנידון על כלים שבלעו בעמדם על האש ור"ת דן שאם עירוי ככלי ראשון זה מועיל והתוס' והרא"ש דחו שעירוי זה רק מפליט כדי קליפה משא"כ כלי ראשון שבלוע בכולו אמנם עיין רמב"ן בע"ז וכן בריטב"א בשבת שכתבו שגם אם עירוי ככלי ראשון אבל ודאי שזה דרגא של חום פחות מדבר שבלע על ידי האש ולכן דבר שבלע בכלי ראשון שעומד על האש ודאי שלא יועיל לו עירוי והוסיף הרמב"ן שכיון שיש תנאי של כבולעו כך פולטו ממילא גם כלי ראשון שלא על האש חשיב דרגא יותר מאשר עירוי ולכן גם אם זה ככלי ראשון אין להגעיל אם סוג חום זה והנה מבואר דדעת ר"ת ובעלי התוס' שלא כרמב"ן אלא כל שבלע על ידי כלי ראשון הגעלתו על ידי כלי ראשון ואין ג' דרגות כלי ראשון על האש כלי ראשון שלא על האש ועירוי וזה הי"א המובא בטור

### האם צריך מעלה רתיחות

ב] והנה עיין תרוה"ד סימן קל"א שהביא מהסמ"ק שהגעלה בכלי ראשון צריך דוקא שזה יעלה רתיחה דהינו שדבר שבלע בכלי ראשון שעומד על האש לא מספיק שמגעיל בכלי ראשון שעל האש אלא צריך דרגא שיעלה רתיחה אמנם הביא שם ראשונים שחולקים ובאמת ודאי שכלי ראשון שהוא לא על האש הוא לא מעלה רתיחות כמבואר במהר"ם חלאוה פסחים ל: ובמרדכי בע"ז ע"ה: סימן תתנ"ח, ולפ"ז לראשונים שאפשר להגעיל בכלי ראשון שלא על האש דבר שהיה על האש בהכרח אוחזים שלא צריך מעלה רתיחות ובזה א"ש דמבואר בשו"ע שסכינים שדינם בכ"ר של על האש מספיק שזה יד סולדת כמבואר במג"א דעד כמה שזה שלא על האש ודאי שזה לא מעלה רתיחות ועיין תרוה"ד שציין לראשנים אלו והנה צ"ב מהיכי תיתי שעל האש צריך דרגא של מעלה רתיחות ועיין ביאור הגר"א סימן צ"ד שהביא מהגהות שערי דורא שלמד מהגמ' בפסחים ל: דמבואר שעץ פרור מגעילו ברותחין ובכלי ראשון דהתוספת רותחין בא לומר שזה מעלה רתיחות אמנם כל זה מקור לראשונים שמדובר שזה עומד על האש אבל לראשונים שהבאינו לעיל שמדובר שזה לא עומד על האש וכה"ג אין זה מעלה רתיחות א"כ בהכרח כונת הגמ' שזה יד סולדת וכן הוא במג"א תנ"א סק"ז ולפ"ז אין שום מקור שבדבר שבלע על ידי האש צריך מעלה רתיחות אמנם עיין סימן תנ"ב שהובא מהרא"ש ועוד ראשונים שצריך להיזהר כשמגעילים הרבה כלים שלא ינוחו מרתיחתם דצריך מעלה רתיחות דהינו שנפסק שיש תנאי של מעלה רתיחות וצ"ל שזה סברא שזה ודאי דרגא נוספת בחום וסכיון שסתם הגעלה על האש זה מעלה רתיחות ממילא זה הצורה שנמסר להגעיל

והנה עיקר הדבר שנקטנו שבבלע שלא על גבי האש לא צריך מעלה רתיחות מבואר כך גם בפמ"ג במ"ז תנ"א ה' י"א ועיין א"א ל' שכתב שמספיק יד סולדת ולפ"ז כתב שמספיק לחמם הכלי שיגיע לחום יד סולדת אמנם הגר"ז סי"ד שם נקט שתמיד צריך מעלה רתיחות ודבריו צ"ע וכנ"ל שדבר שלא על האש ודאי לא מעלה רתיחות ועיין מ"ב תנ"ב סק"ח שהביא מהא"ר והחק יעקב ללמד זכות שלא מקפידים על מעלה רתיחות כיון שמגעילים רק דברים שבלעו העירוי אבל אם בלעו מכלי ראשון צריך רתיחות וסתימת הדברים שזה גם בכ"ר שלא על האש ויש לדחוק וכן בא"א שם סק"ג ביאר שהכונה בכלי ראשון על האש

והנה בשו"ע ס"ג מבואר שסכינים מגעילים בכלי ראשון אפילו שזה לא על האש רק שעודנו רותח ובמג"א ביאר שהכונה שזה יד סולדת הרי מבואר שלא צריך מעלה רתיחות ולמתבאר לנ"ל הוא פשוט כך שכל שדינו בכלי ראשון שלא על האש אין לו מעלה של מעלה רתיחות ואפילו שחתך בו דבר גוש ויש פוסקים שזה כלי ראשון אבל ודאי שזה ככלי ראשון שלא על האש ולכאורא יש להוכיח כן מהא דמבואר במ"ב ס"ק קי"ד שולחנות שבלעו בדבר גוש ולא עוזר להגעיל בעירוי שיגעילם על ידי אבן רותחת והרי שם בפשוטו זה לא מגיע למעלה רתיחות אלא זה רק שומר על חום המים

אמנם עיין לבושי שרד סימן תנ"ב שהביא להקשות על המג"א מסימן תנ"ב דמבואר שצריך מעלה רתיחות וכתב שדוקא סכינים שעיקר שימושם בדבר גוש בכלי שני ואפילו שהחמירו שצריך כלי ראשון אבל לא צריך רתיחות כי יסוד דין ההגעלה שלהם הוא כלי שני אבל דבר שבלע בכלי ראשון ודאי צריך רתיחות ולכן כתב שלהלכה שדבר גוש חשיב כלי ראשון ודאי צריך כלי ראשון שמעלה רתיחות ולכאורא כונתו שצריך גם על גבי האש ודלא כשו"ע שפסק כראשונים שלא צריך על האש דינו שזה על דרך רבינו דוד שכל כלי ראשון צריך דוקא על האש ורק בסכינים יש קולא מיוחדת אמנם דבריו נסתרים מהר"ן שכתב את דבריו שמספיק כלי ראשון לא על האש בעץ הפרור שמגיסים בכלי ראשון ממש ובהכרח שכל שבלע שלא על האש לא צריך הגעלה על האש והמ"ב סק"כ הביאו שלא צריך על האש אבל צריך מעלה רתיחות דהינו שנקט שכגר" שכל שזה לא על האש גם צריך רתיחות ורק בסכין יש קולא מסוימת מצד סברת הלבושי שרד שעיקרו בכלי שני וצ"ע שהרי אותו לשון יש בגמ' על סכין ועץ הפרור ואם בסכין הכוה שזה לא יד סולדת ה"ה בעץ הפרור וביותר שעיקר דברי השו"ע זה מהר"ן שדיבר על עץ הפרור וביותר דכבר תמהנו דאין כזה מציאות של מעלה רתיחות שלא על האש כמבואר בראשונים

והנה הבאינו לעיל מחלוקת ראשנים בביאור כונת הגמ' ברותחין ובכלי ראשון האם הכונה שזה עומד על האש או שזה לא עומד על האש והר"ן דייק מלשון הגמ' בשבת שסתם כלי ראשון אינו עומד על האש מזה שהגמ' אומרת שזה לא מבשל והנה בדברי הר"ן מבואר שיסוד הנידון איך מדובר בעץ פרור האם מגיסים על האש או שמגיסים לא על האש אמנם אותו לשון מבואר בגמ' על סכינים שמגעיל ברותחין ובכלי ראשון ובראשונים מבואר שזה מצד רוב תשמישו והנה הראשונים נתקשו הרי עיקר שימוש סכין לחתוך בצלחת שזה כלי שני ומצאנו שני ביאורים או שכיון שזה גוש חמיר שצריך כ"ר או שכיון שמצוי שמערבים על האש זה קובע את דינו ולכאורא רק לביאור הראשון יש לבאר סוגין בכ"ר שלא על האש אבל אם הביאור כי מצוי שחותכים על האש א"כ צריך לבאר סוגין שמדובר דוקא על האש או שמוכח כראשונים שתמיד מספיק כלי ראשון שלא על האש

### האם בדין היתרא בלע צריך כלי ראשון על האש

ג] והנה דעת הראב"ד שכל סכין תשמישו על ידי האור לפעמים ומה שכאן מועיל כלי ראשון זה מצד שהיתרא בלע ומבואר בגמ' בע"ז שמועיל הגעלה על דבר שדרכו באש והנה לפ"ז אם הביאור בגמ' בכלי ראשון שלא עומד על האש א"כ מבואר שבדין היתרא בלע מועיל לא דוקא הגעלה בכלי ראשון שעומד על האש אלא עוזר גם בכלי ראשון שלא עומד על האש ובפשוטו הכונה גם אם זה לא מעלה רתיחות וכנ"ל אמנם לראשונים שכאן ההיתר מצד רוב תשמישו באמת אין לנו מקור שבהיתרא בלע שתשמישו על ידי האש שיועיל כלי ראשון שלא על האש ועיין גר"ז שבאמת בסכינים אפילו שיש להחמיר כראשונים שרוב תשמישו זה לא סיבה אבל בהיתרא בלע היקל להגעיל בכלי ראשון אפילו אם זה לא על האש ודבר זה מוכרח בגמ' וכנ"ל לפסק השו"ע שזה הכונה בגמ' אמנם לגבי בשר בחלב בפשוטו כיון שקי"ל שהגמ' בסכינים יסודה קולא מצד רוב תשמישו א"כ אין מקור להקל שיועיל בכ"ר שלא על האש אמנם הגר"ז גם הקיל בזה לצרף השיטות של רו"ת לשיטות שס"ל שלא צריך כלי ראשון על גבי האש [והנה הגר"ז היקל אפילו בתשמישו על האש שיועיל כ"ר שלא על האש אמנם מפורש בסימן תנ"ב שצריך מעלה רתיחות וזה לשיטתו שגם לא על האש צריך רתיחות אבל אם נימא שזה תלוי אחד בשני בהכרח שבדרכו על האש לא מקילים לכל הפחות לגבי חמץ שיועיל שלא על האש]

אמנם היה מקום לחלוק על הגר"ז מצד שאם בעלמא בבלע על האש צריך הגעלה על האש א"כ לשון המשנה בזבחים השפוד והסכלה מגעילן ברותחין הכוונה על האש א"כ מבואר שכל הקולא רק על האש וכמו שדייק הא"א תנ"ב סק"ג ובהכרח שהביאור בגמ' בכלי ראשון שעומד על האש אמנם כל האחרונים שישבו את פסק הרמ"א לגבי סכינים מצד הצירוף של היתרא בלע חזינן בהכרח כדבריו

והנה ראיתי להעיר על הראב"ד דלשון הגמ' כבולעו כך פולטו והרי כאן נתחדש שאפשר להגעיל אפילו בדרגא פחות ממה שבלע כיון שזה היתרא ומה מכוון הגמ' כבולעו כך פולטו [ועיין רבינו דוד] ואולי עץ הפרור מדובר גם בשאר איסורים ושם זה מצד שהוא בלע שלא על האש וצ"ע

### האם אפשר להגעיל בחום נמוך מהבליעה

ד] בעיקר הדין כבולעו כך פולטו ומצאנו בזה כמה דרגות וכנ"ל יש לעיין האם עיקר ההבדל בדרגת החום או בסוג החום ובפשוטו מבואר שעיקר הנידון בסוג החום דמה דמבואר בראשונים שמגעילים בכלי ראשון על האש ודאי שיש בזה דרגות חום ולא מבואר שצריך להגעיל באותה דרגא שזה בלע וכגון שבלע אם שמן שזה מאוד רותח ולכן גם סיר לחץ שבולע בחום מאוד חזק מועיל להגעילו בחום רגיל ובהכרח שעיקר הנידון הוא בסוג החום אמנם אין זה מוכרח דיתכן שקים להו לחז"ל שכל שהבליעה היא בבישול לא משנה מה דרגת החום בכל אופן על ידי חום בדרגה של כלי ראשון על האש שמעלה רתיחות זה מפליט מה שבפנים אמנם עד כמה שבאים להגעיל בדרגא פחות בזה כתבו הראשונים שזה רק יעזור מדין כבולעו כך פולטו והנה עדין יש לעיין בבלע בכלי ראשון שלא על האש בדרגת חום גבוה איך מועיל להגעיל בדרגת חום פחותה וצ"ל ג"כ שלשון הגמ' ברותחין ובכלי ראשון ולראשונים שהכונה שלא על האש ולא הוזכר להקפיד על אותה דרגת חום בהכרח שלא צריך אמנם לשאר הראשונים צ"ב והנה הרמב"ן בע"ז כתב שגם אם עירוי ככלי שני אבל זה יותר מכלי שני ולכן בלע בעירוי אין להגעיל בכלי שני וצ"ע שעד כמה שזה אותו סוג חום מהיכי תיתי לחלק ביניהם וצ"ל שהרמב"ן הבין מסברא שודאי שזה בגדר סוג חום אחר ובאמת יש לדון בדעת הרי"ף והרמב"ם שס"ל שעירוי ככלי שני לכן אפשר להגעיל דבר שדרכו בעירוי בכלי שני ולא הזכירו שני דרגות וכנ"ל סק"א

### האם בבלע ללא רתיחות צריך להגעיל אם רתיחות

ה] הנה נתבאר לעיל מהראשונים שבבלע בכלי ראשון על האש שמעלה רתיחות צריך להגעיל דוקא במעלה רתיחות ויש לעיין בבלע בכלי ראשון שעומד על האש שלא מעלה רתיחות האם בכל אופן צריך להגעילו במעלה רתיחות דבפשוטו כיון שיש כלל של כבלעו כך פולטו ומבואר שכל שבלע בדרגת חום יותר נמוכה מועיל להגעילו בדרגא יותר נמוכה ממילא גם כאן אין סיבה שיצטרכו חום שמעלה רתיחות ועיין חזו"א יור"ד קכ"ב סק"ה שכתב מפורש דמה שצריך מעלה רתיחות זה מצד שזה בלע ברתיחות ומשמע שאם זה בלע ללא רתיחות לא צריך מעלה רתיחות וכן הוא באגרות משה יור"ד ח"א סימן ס' ד"ה ולכן ובאיסור והיתר סעיף מ' כתב מפורש שגם אם זה בלע ללא רתיחות צריך להגעיל ברתיחות [וכן משמעות התרוה"ד ח"ב סימן ק"נ] והנה לכאורא אם זה מעיקר הדין שכל כלי ראשון צריך מעלה רתיחות א"כ גם בבלע בכלי ראשון שלא על האש יצטרכו דוקא מעלה רתיחות וכמבואר ברבינו דוד וכדעת הגר"ז אמנם למבואר בשו"ע שמספיק יד סולדת חזינן שאין כזו הלכה וא"כ כל ההבדל שמצאנו בין עומד על האש או לא עומד על האש שזה סוג חום יותר חזק וה"ה רתיחות אמנם כל זה בבלע בכזה חום ובאגרות משה ח"א סימן ס' ד"ה ולכן וכן ח"ד סימן ל"ו נקט שאם בלע ללא רתיחות אפשר להגעיל ללא רתיחות

# ב

# ביסוד דין ליבון חמור וליבון קל

### ביסוד דין ליבון חמור האם זה מצד שריפה או הפלטה

ו] מבואר במשנה ע"ז ע"ה: שדבר שבלע על ידי האש צריך ליבון דהינו שצריך לחמם הדבר על ידי האש על דרגא שזה מתלבן מהאש ובגמ' מבואר שיעור שתישר קליפתו ובראשונים הביאו מהירושלמי שהשיעור שניצוצות ניתזין ממנה ועיין ב"י שהביא מר' אביגדור שגם אם מניחים קש על השפוד והוא נשרף או יוצא ממנו ניצוצות חשיב ניצוצות ניתזין אמנם הביא שכל הראשונים נקטו שזה רק דרגא של ליבון קל שמועיל כמו הגעלה אבל עדין זה לא בגדר ניצוצות ניתזין והרמ"א צירף שיטה זו לגבי הגעלה של מחבת שגם לראשונים שצריך ליבון אבל מספיק ליבון קל ע"ש בפר"ח ויתכן שכונתו שגם לגבי רוב תשמישו סמך על שיטה זו

והנה בעיקר ההיתר של הגעלה בפשוטו זה לא שורף את הבליעה אלא זה רק מוציא את הבליעה כמבואר בכל הראשונים שדנו שזה יוצא החוצה וחוזר לכלי [ובאמת במאירי ובאורחות חיים דנו לבאר שגם הגעלה זה שורף הבליעה שבכלי ולכן לא שייך לשאול שזה יוצא וחוזר] ויש לדון בדין של ליבון האם הכונה שזה חום יותר חזק וזה יכול להוציא גם דבר שבלע על ידי האור או שהכונה שדבר שבלע על ידי האור לא יוצא על ידי ליבון רק ששם הליבון שורף את מה שבפנים ועיין רא"ה בבד"ה שביאר שאפילו שקי"ל שחם מקצתו חם כולו אבל לענין הגעלה יש הסברא של כבולעו כך פלטו וממילא כל שהגעיל את מקום הבליעה נגעל כל הכלי אבל לגבי ליבון כיון שאין כוחו אלא לשרוף ממילא לא שיך לומר בזה חם מקצתו חם כולו דכבולעו כך פלטו דשאר השפוד שלא נהיה ניצוצות הוא נשאר באיסורו ובזה א"ש שלגבי הגלעה מצאנו כבולעו כך פולטו דהינו שלפי דרגת החום כך דרגת ההגעלה הנצרכת אבל לגבי ליבון לא מצאנו חילוק זה וגם דבר שצלו על האש וודאי לא הגיע לשיעור ניצוצות ניתזין בכל אופן כל שאי אפשר להגיע לדרגא זו לא מועיל לו ליבון דכאן שכח האש אין לו כח לפלוט אלא רק לשרוף ממילא כל שזה לא שיעור של ניצוצות ניתזין זה לא שורף וכן הוא בא"א סק"ל ובאגרות משה ח"א סימן ס' בד"ה ולכן ניחא, וכן מבואר בב"י סימן תנ"א בשם ההגהות מימוני שאם בבליעה של בשר היה צריך ליבון גמור זה היה מתקלקל וצ"ע א"כ שיעשו בחום הכי גבוה שיכול להיות אלא בהכרח שזה לא מועיל וכנ"ל ועיין מ"ב ס"ק ק"י לגבי מרדה של עץ שאין לו תקנה כי הוא ישרף וצ"ע שיעשו אותה דרגא שזה בלע אלא בהכרח שלגבי ליבון זה לא עוזר ולכן בתנור שצריך ליבון חמור לא יועיל לחממו באותה דרגא שבלע החום ומצד כבולעו כך פולטו שכאן שצריך לשרוף אינו שורף רק כה"ג

אמנם עיין תשובות מימוני הלכות מאכלות אסורות סימן ה' בתוך דבריו שדם לגבי כלי ברזל שנגא בבשר שעומד מול האש שמספיק ליבון קל ודן שגם בדבר שצריך ליבון אבל כבולעו כך פולטו והרי לא השתמשו יותר מחום בדרגת ליבון קל והוכיח מהדין שתנור מספיק לתת עליו גחלים אפילו שזה לא כמו כבשונות ומבואר שנקט שגם בדין ליבון יש הסברא של כבולעו כך פולטו [ראיה זו הביא במנחת יצחק ח"ג סס"ו] ומשמע שנקט שגם ליבון זה מצד הפלטה אמנם ע"ש שצירף דבר זה להרבה סברות ובב"י בס"ד הביא מפורש שכל ההיתר רק מצד שבהיתרא בלע מספיק ליבון קל דהינו שאם צריך ליבון חמור לא עוזר הסברא של כבולעו כך פולטו

ובעיקר הדבר האם ליבון זה מצד שזה שורף הרשב"א נקט שמועיל בזה חם מקצתו חם כולו כמו בהגעלה ומשמע שיש בזה גם דין הפלטה וכן לשונו בתוה"ב ל"ה. השפוד והאסכלה מלבנן באור כבולעו **כך פולטו** וכן לשון הרמב"ן בביאור רב אשי וז"ל וכשהגעיל אע"ג שנשאר בה מעט שאינה פולטת אלא על ידי האור עכ"ל ומשמע שזה נפלט אמנם האחרונים סימן קכ"א לגבי ליבון במקצת הכלי נקטו כולם כרא"ה

### בדין ליבון קל

ז] והנה מבואר במרדכי שמועיל ליבון קל במקום הגעלה שכתב שודאי שזה יותר חם מהגעלה [ויש לזה מקור מהגמ' שכל יום נעשה גיעול לחברו שמדובר גם בצלי שצולים עוד הפעם] ובלשונו מבואר שכה"ג זה מועיל מצד שזה מפליט האיסור וכן ביאר הפמ"ג תנ"ב מש"ז אמנם הגר"ז ס"י נקט שזה מצד שהוא שורף ובאמת בלשון המג"א סקכ"ז וכן בט"ז סק"ח שמועיל יד סולדת ומקור דבריהם משו"ת הרא"ם ויתכן שס"ל שלא צריך מעלה רתיחות אלא הכל תלוי ביד סולדת אמנם לדידן שצריך מעלה רתיחות זה לא מספיק והנה בפשוטו שזה מדין הגעלה דהינו שזה מפליט וליבון גמור זה שורף צ"ע איך אפשר ללמוד שיש כזה כח הפלטה על ידי שהדבר נהיה רותח שקש נשרף והניחא אם כל ליבון זה שזה מפליט א"כ יש מקום לומר שבליעה שרק בגדר הגעלה נשרף בפחות אבל אם שם זה מדין שריפה א"כ אין שום מקור שיש כזה כח הפלטה וצ"ע והנה באמת בשו"ת המהרי"ט החדשות נקט שליבון קל זה לא מועיל במקום הגעלה אלא רק בהיתרא מצד שזה מקליש הבלע אבל ודאי שזה לא מפליט לגמרי שאין לנו לזה שום מקור ולגבי היתרא יש ללמוד מהגמ' שכל יום נעשה גיעול לחברו שמדובר בצלי ועיין פמ"ג תנ"ב מש"ז ד' שבפסח לא עושים ליבון קל שכיון שזה מצד הפלטה א"כ זה חוזר ונכנס וכן לפ"ז בליבון קל צריך להיזהר שזה לא יהיה בן יומו אמנם דבריו צ"ע שלאחר שזה יוצא החוצה יתכן שזה ודאי נשרף וכמבואר בפוסקים שלגבי חלודה מועיל ליבון קל לשרוף החלודה דהינו שמה שבחוץ נשרף מיד

### בהא דבהיתר דמילוי גחלים צריך דוקא מבפנים

ח] והנה מבואר בגמ' שכלי חרס אין לו תקנה אבל על ידי חזרת כיבשונות או על ידי שמליא גומרי דהינו גחלים ומבואר בגמ' שגחלים מבחוץ זה לא עוזר ועיין בלשון המהר"ם חלאוה וכן הוא בפמ"ג מש"ז ד' והגר"ז ס"ח שזה מצד שכמו שזה בלע מבפנים כך צריך להגעילו מבפנים וכמו שלגבי הגעלה אם זה בלע מבחוץ לא עוזר הגעלה מבפנים ועיין יד יהודה צ"ז סקי"ג שתמה על זה שכאן שזה מצד שנשרף מה שבפנים א"כ כל שזה חום בדרגא של ניצוצות ניתזין שחז"ל אמרו לנו שזה שורף מה שתוך דופן התנור מה זה משנה מאיזה צד זה מגיע וע"ש שכתב שצ"ל שקים להו לחז"ל שחרס לא מגיע לניצוצות ניתזין על ידי הסק של הצד השני ולפ"ז כתב שבכלי של מתכת שהוא דק ודאי מועיל ליבון מבחוץ כיון שעל ידי זה הבפנים הוא מעלה ניצוצות ממילא נשרף הכל אמנם לגבי ליבון קל שזה מצד הפלטה בזה הסכים שיש הסברא של כבולעו כך פלטו וכיון שזה בלע מבפנים צריך שגם החמימות שמפליטה תעשה מבפנים אמנם לכאורא אין הדבר מוכרח דכאן שהפליטה מצד מה שזה מתחמם ולא מצד כניסה של מים מה זה משנה מאיפה זה מתחמם העיקר שזה יהיה חם בדרגא של ליבון קל [ועיין מנחת שלמה תנינא סין נ"א שכאן יעזור כבולעו כך פולטו שיספיק אותה דרגא שזה בלע וכנ"ל שכאן זה מדין הפלטה וגם פחות מקש נשרף אם יהי אותה דרגא שבלע] ועיין שו"ת מהר"א מזרחי לגבי כלי המוקף בדיל שכתב שזה מועיל מדין ליבון קל ושם החום הוא הרי מהצד השני של הכלי ולא מבפנים וצ"ע בכל זה ועיין מאירי בפסחים שכתב שבאמת אם יסיק מבחוץ עד שזה יתלבן מבפנים זה יעזור רק שחוששים שלא יעשה כך מצד שחושש שזה יפקע ולפ"ז לכאורא במתכת זה ודאי יעזור