שבת פרק ט
קטגוריות: ש_ס / יב שבת / שבת - הרב אי_ש סטפנסקי

**דף פו ע"א**

בביאור הסוגיא נחלקו רש"י כאן והרמב"ם בפיה"מ מקואות פ"ח מ"ג.

דעת רש"י שלפי ראב"ע ביום השלישי טהורה היינו עם היום שנבעלה והיום שטובלת, ומקצת היום ככולו, ואם כן צריך לכה"ב ב' עונות שלימות. ולפי"ז הו"מ למימר פעמים ב' פעמים ג' ופעמים ד', נבעלה בסוף יום חמישי טהורה אחר ב' עונות ומשהו, נבעלה בתחילת יום חמישי טהורה אחר ג' עונות, נבעלה בתחילת ליל חמישי טהורה אחר ד' עונות. ור' ישמעאל סובר כראב"ע אלא שהוסיף יום אחד. ור' עקיבא סובר דטמאה ה' עונות מעת לעת. וחכמים סוברים דטמאה שש עונות מעת לעת.

ומקשינן וליטבלו ביני שמשי ולקבלו תורה ביני שמשי. ופירש רש"י דמקשה לר' עקיבא דהקפידה תורה על ה' עונות, והמתינו לקבלת התורה שיוכלו להטהר, מדוע לא ניתנה תורה מיד בליל שבת דכבר עברו ה' עונות משעה שירד משה, ועל כרחיך דבעינן שש עונות. אך לראב"ע ורי"ש לא מקשה דלדידהו לא תליא בעונות אלא בימים. ותוס' כתבו דקושיית הגמ' היא גם לראב"ע ורי"ש, דנילף מהכא דאעונות קפיד קרא.

והדר מקשה לר' עקיבא מדוע לא טבלו בשבת בשחרית. ועי' בתוס' שם דהכא לא קשה לראב"ע ורי"ש.

הרמב"ם פירש שלפי ראב"ע ביום השלישי היינו אחר ג' עונות שלימות, ואם נבעלה ביום ראשון צריכה להמתין ליל שני יום שני וליל שלישי, ורק ביום השלישי טהורה. [ונראה דאם נבעלה בליל ראשון הרי היא טהורה בליל שלישי, דכבר עברו ג' עונות, ואין צריך יום שלישי דוקא]. לפי רי"ש כשיעברו יום ולילה יום ולילה כסדרן טהורה, ולכן אם נבעלה בסוף ליל ראשון טהורה לאחר ד' עונות דהיינו יום שלישי. ואם נבעלה בתחילת ליל ראשון טהורה לאחר ה' עונות, ואם נבעלה בתחילת יום ראשון טהורה לאחר ו' עונות, דיום ולילה ראשונים אינו מהחשבון לפי שאינו כסדרן, ורק ביום רביעי טהורה. והא דאמרי חכמים שש עונות בעינן הרמב"ם גרס ג' עונות בעינן, והיינו שיטת ראב"ע.

ומקשינן