סי_ תרלד - מדרגה שבמרפסת אם מצטרפת לסוכה
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / אורח חיים - דור המלקטים

**מדרגה שבמרפסת אם מצטרפת לסוכה**

תמונה:

**שאלה**: כל סוכה צריך שיעור ז' טפחים על ז' טפחים. " הקדמה של מרגולין "

**מציות**: סוכה שלי, יש כמה צדדים להקל. ראשון, יש שיעור של הגר"ח, רק חסור שיעור של החזו"א. שניה, לפי הב"ח, יש שיעור כיון שלא צריך רבוע. שלישית, דעת הגרשז"א זצ"ל בסוף מיקל [עי' לקמן].

**תשובת הגרשז"א זצ"ל** (מנחת שלמה תנינא (ב - ג) סי' נ"ו, הליכות שלמה סוכה פרק ז' סעי' ו')

"אודות מה שמצוי כיום במרפסות החדשות שבולטת מדרגה בתחתית המעקה מעל הרצפה, שיש בה רוחב וגובה שלשה טפחים לפחות, ודופן הסוכה הוא המעקה בקצה רוחב המדרגה, לכאורה נראה שהרצפה של הסוכה היא רק רצפת הגזוזטרא, אבל המדרגה שמשמשת למעשה כספסל לישיבה, אף שהיא בנויה וקבועה מ"מ היא חשובה כגבוהה ג' טפחים ויותר ממעל לקרקע הסוכה, ולכן יש לחשוש שהיא פסולה למחיצה כדין מחיצה תלויה, ואף שבאמת המקום סתום ואי אפשר שגדיים יהיו בוקעים תחתיה, אפי"ה צריכים לחשוש דחשיב מחיצה תלויה דלא הוי כלל מחיצה, כפשטות הגמ' בשבת ק"א גבי ביציאתא דמישן שאם אין בתחתית הספינה רוחב ד' תוך ג' הוי מחיצה תלויה, אף שהספינה מוקפת וסתומה לגמרי ולא אפשר כלל בקיעת גדיים, וכמו"ש החזו"א סי' ס"ח סק"י דמלבד טעמא דבקיעת גדיים ג"כ אינה מחיצה, וגם כתב בסי' ע"ה ס"ק ט"ז אם אחד עשה מחיצה של ט' והקיפה במחיצה אחרת גבוהה י' אבל היא גבוהה מהארץ ג' טפחים, שאם אין בין המחיצות ג' טפחים כשר רק מפני שהוא לבוד, אבל בלי לבוד לא מהני אע"ג שאי אפשר שגדיים יהיו בוקעים שם, והוא מפני שכך היתה ההלכה דבעינן נמי מחיצה כשרה בתוך ג' סמוך לקרקע, וכמו"ש המאירי במס' סוכה דף ט"ז לענין זה דגוד אסיק אמרינן גוד אחית לא אמרינן, דהוא מפני שדרך בנין לעלות מלמטה למעלה ולא מלמעלה למטה, וה"נ לכל דיני מחיצה בעינן שיהא בכשרות מתוך ג' סמוך לקרקע. [ולפי"ז לר' יאשיה שסובר דמחיצות סוכה צריכים להיות דוקא מפסולת גורן ויקב שכשרים לסכך, אם יהיו בג' טפחים של מטה מדבר הפסול לסכך אף גם זה חשיב כמחיצה תלויה], וכן ראיתי בס' שלום יהודא להגר"א פלצינסקי שליט"א סי' ל"א וסי' מ"ד, שמבאר שאפילו בדליכא חסרון של בקיעת גדיים ג"כ יש הלכה מיוחדת דמחיצה תלויה אינה מחיצה עיי"ש, והכי נמי בנדון דידן אם ננקוט שהמדרגה אינה חשובה כמחיצה והיא גבוהה ג' טפחים מהקרקע ה"ז כמחיצה תלויה.

אך אעפ"כ נראה שאם בתוך הסוכה יש ז' על ז', הסוכה עצמה כשרה ויכולים שפיר לראות את המדרגה יחד עם המעקה כמחיצה אחת עבה ממעל לקרקע הסוכה שלמטה היא רחבה ולמעלה היא רק דקה.

אך לפי"ז כל זה רק בנוגע לתוך הסוכה, אבל המדרגה עצמה נראה שאינה יכולה לשמש כספסל לישב עליו מפני שהסוכה מתחלת רק מבפנים, אבל המדרגה היא רק כדופן רחב שמחוץ לסוכה, והכשר הסוכה עצמה הוא רק מפני שהסכך שכנגד המדרגה דינו כדופן עקומה, וגם אם המדרגה פחותה מג' ברחבה דהוי ממש לבוד, מ"מ אין לישב עליה מפני שהיא כמחיצה הואיל ובגובה היא יותר מג', וכמו"ש הטור באו"ח סי' תרל"ג לענין מרחק של פחות מג' מהחקק שרק בתוך החקק כשר, עיי"ש בב"ח ובפרישה ובהגהות, ואע"ג שהחלק הזה יכול לשמש כשלחן, ובפרט אם זה מרוצף, והוא רק מפני שהמקום הזה חשיב כחוץ לסוכה, וכ"ש הכא שהמדרגה הוי ממש כדופן ואין לישב עליה גם לדעת הב"י דלא סובר כרבה. ומשום האי טעמא גם גרע טפי מפסל היוצא מן הסוכה כי הוא נחשב לגמרי כחוץ לסוכה. וראה בסוף ס' אורחות חיים החדש ב"עובר אורח" שהגאון האדר"ת מסתפק בזה בכה"ג שאדם הוא דופן הסוכה, וכ"ש הכא אשר אולי יכול להיות הגב כמחיצה להאדם עצמו. ועיין גם בתוספת ביכורים שבסוף ס' בכורי יעקב סי' תר"ל סק"ח.

גם אין לומר שרק הצד החיצון של המדרגה חשוב כמחיצה ולא כל רוחב המדרגה, וכמו עמוד גבוה י' ורחב ד' דחשיב כולו רה"י, דכל זה דוקא לענין שבת, משא"כ בסוכה צריכים דוקא מחיצות, וגם אם אחד יקיף סוכתו במחיצות של עמודים גבוהים י' ורחבים ד' והסכך שלמעלה יהיה גם כנגדם, מסתבר שאסור לישב על העמודים עצמם ולאכול ולומר שגם העמודים הם בתוך הסוכה [אף שיש לדון דאולי נאמר גוד אסיק רק על צד החיצון ויועיל מדין פסל היוצא מהסוכה], וכ"ש הכא שהמדרגה פחותה מי' ורק מצטרפת למעקה, וא"כ מהיכ"ת נימא שצד החיצון בלבד הוא מחיצה למדרגה עצמה.

אך אעפ"כ לענ"ד יש תקנה להכשיר גם את המדרגה ולהשתמש בה כספסל ע"י העמדת קנה קנה פחות מג' טפחים מאחורי המדרגה עד כנגד לקרקעית הסוכה, והקנים מועילים מדין לבוד גם בשתי לחוד בלי ערב, כמו"ש המג"א בסי' תר"ל והובא במשנ"ב סק"ז דבסוכה של ד' דפנות סגי גם במחיצה של שתי בלבד, וכיון שהסוכה כשרה גם בלי המדרגה, הו"ל כמי שיש לו סוכה כשרה ובנה בה ספסל על יד הדופן דודאי כשר וגם לא ממעט אפילו מהשיעור של ז' [ואף דאפשר קצת לפקפק בזה, מ"מ להדיא מבואר כך בדבר שמואל הנזכר להלן], וה"ה בנד"ד אע"ג שהמדרגה היתה כבר בנויה מקודם, מ"מ לא מסתבר להחמיר משום כך אפי' לענין למעט מהשיעור.

אולם העירו לי וגם ראיתי בשו"ת דבר שמואל למהר"ש אבוהב סי' ר"ג ובשו"ת קול הרמ"ז סי' ל' המובאים בשע"ת ובכף החיים סי' תרל"ד סק"ג, ונשמע מדבריהם דפשיט להו טובא דאף שהמדרגה משמשת כספסל וכדומה, אך הואיל ואין לה גובה של עשרה טפחים והיא בנויה ומחוברת לקרקע, גם היא עצמה חשובה כקרקע של הסוכה, ולפי"ז רואין את העליון של המדרגה ורצפת הגזוזטרא כרצפה אחת אשר בחלק אחד היא גבוהה ובחלק השני היא נמוכה, וגם הכל מצטרף ומשלים השיעור של ז' על ז', ופשוט הדבר דלפי"ז אין המעקה חשוב כלל כתלוי כיון שעומד ממש על המדרגה שהיא קרקעית הסוכה, והמעקה חשוב גם כדופן לרצפת הגזוזטרא אע"פ שהיא גבוהה וגם רחוקה ממנה ג' טפחים ויותר. ולכן אף שבעניי לא זכיתי להבין דבריהם וללמוד אני צריך, מ"מ ודאי בטלה דעתי הקצרה נגדם, ולפי"ז יותר מסתבר שגם היושב על המדרגה חשיב שפיר כיושב בתוך הסוכה, כיון שהמעקה הוא מחיצה אחת וטובה לשני החלקים של רצפת הסוכה".

**פסק הגר"י רובין שליט"א** (ערב סוכות תשס"ה): מחמיר.

**עצה** (תשס"ו): בונה איצטבא, קרוב לג' טפחים של המעקה, ויש פסל יוצא.

**קשה**: יש מפקפקים מצד המ"ב (סי' תרל"ד ס"ק א', צריך היוצא שיעור). אמנם לפי החזו"א [שחולק המ"א ומ"ב] זה כשר. ועוד לפי הדרך החיים [שהו"ד בתוך הבה"ל שם, אבל הבה"ל עצמו חולק], הוא כשר.

סוכה שלי, צדדים להקל. לפי הגר"ח (ואולי גם האג"מ) יש שיעור, לפי הב"ח יש שיעור כיון שלא צריך רבוע, גם המסקנה של הגרשז"א זצ"ל להקל. וגם אם בונה איצטבא, ויש פסל יוצא. יש מפקפקים מצד המ"ב (סי' תרל"ד ס"ק א', צריך היוצא שיעור). אמנם לפי החזו"א [שחולק המ"א ומ"ב] זה כשר. ועוד לפי הדרך החיים [שהו"ד בתוך הבה"ל שם, אבל הבה"ל עצמו חולק], הוא כשר. א"כ להלכה ודאי יש להקל, והמחמיר תע"ב.

הגריש"א זצ"ל (שערי הוראה ח"ח עמ' ק"ט) – "דאין לקשור את הסכך גם בדבר שאינו מקבל טומאה, משום דהוי קבע, כמו מסמרים, אלא או בעניבה או בכריכה ללא קשירה, או שיקשור באופן שהחבל לא יהדק את הסכך למקומו אלא הסכך יהיה רפוי, ואז כשר אפילו הוא בקשירה".