ד - העדאה
קטגוריות: ש_ס / לא בבא קמא / ב_ק - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / מ_מ

**ב' ב' - ומילתא אגב אורחי' קמ"ל דמועד לאדם הוי מועד לבהמה ומועד לבהמה ל"ה מועד לעולם, - בפירש"י כתב דמועד להרוג את הבהמה אינו מועד להריגת אדם, ומועד להרוג את האדם הוי מועד לבהמה, והוצרך לפרש היאך משכח"ל מועד להרוג את האדם, ועי' בחי' הגרע"א שהק' שם דמי הכריח לרש"י לאוקמי דוקא במועד להרוג, ולא פירש כפשוטו במועד ליגח אדם להזיקו, - וי"ל דהוצרך לפרש כן כ"ה דתיתי אף כרב פפא לקמן ל"ז א' דמועד לאדם ל"ה מועד לבהמה, וזה כמש"כ בפסקי רי"ד לקמן שם דמודה ר"פ דמועד להריגת אדם הוי מועד לבהמה, וכדילפינן לה מקרא וקרא במיתה איירי, אך לפי' קמא דרש"י דהא דאית לי' מזלא היינו דיש לו דעת לשמר את גופו, לכאו' לא א"ש, - ועי' רש"ש שהק' דלפרש"י דאיירי לענין מיתה, הרי דאף בלא ה"ט דאדם אית לי' מזלא, ל"ה המועד לבהמה מועד לאדם, שהרי אף המועד להריגת נכרים ל"ה מועד לישראל וכמש"א לקמן מ"א א', ולמש"נ להלן שם דמשמעות ד' רש"י דהמועד להריגת נכרים הוי מועד לישראל, ניחא, ועי' בחי' הגר"נ אות ל'.**

**עי' תוס' ורשב"א דמש"א דמועד לאדם הוי מועד לבהמה אתיא אף כר"פ ובנגח אדם שור וחמור דהוי מועד לכל, ומ' מדבריהם דהוי מועד אף לאדם, וכ"נ ממש"כ דהא דמועד לבהמה ל"ה מועד לאדם הוא בנגח שור חמור וגמל, ולא פירשו דהוא בהך גוונא דנגח אדם שור וחמור, וכ"ה להדיא בתלמיד הרשב"א לקמן ל"ז א', וכ"ה מבו' גם בשטמ"ק שם בשם הרא"ה, אך בתור"פ מבו' דבכה"ג ל"ה מועד אלא לבהמה, וכ"ה בנימו"י לקמן ל"ז א' בשם הרמ"ה, ועי' בהגמי"י ד"ק פ"א מנז"מ שתמה ע"ד התוס' דכיון דמועד לבהמה ל"ה מועד לאדם, היאך יצטרפו ב' נגיחות דבהמה לעשותו מועד לאדם, - ועי' בחי' ר' שלמה סימן י"ג שהק' ע"ד הרמ"ה, דאם אינו מועד לאדם ואמרינן דנגיחת האדם היא מקרה, היאך נעשה מועד לכל המינים, ועיי"ש בהגה' שכתב די"ל דרק לענין מה שנוגח גם אדם אמרינן דהוא מקרה.**

**עי' בהגמי"י שם שהק' ע"ד התוס' דבכה"ג שנגח אדם שור וחמור, ל"ב להא דמועד לאדם הוי מועד לבהמה, שהרי אפי' אם נגח שאר ג' מינים הוי מועד לכל, וקשיא כן טפי לדעת התוס' דאם נגח אדם שור וחמור הוי מועד אף לאדם, והרי דאף דמועד לבהמה ל"ה מועד לאדם, מ"מ מהניא נגיחות הבהמה להצטרף להעדאת אדם, וא"כ אף אם מועד לאדם ל"ה מועד לבהמה, היתה נגיחת האדם מצטרפת לעשותו מועד לבהמה, ועי' בחי' הגר"נ אות ל"ב.**

**עי' שטמ"ק בשם מהר"י כ"ץ, דאיירי בשנגח אדם ובהמה ג"פ, דאם חזר בו מבהמה הו"ל חזרה אף מאדם, ואם חזר בו מאדם ל"ה חזרה לבהמה דלי"ל מזלא, - וצ"ל דאף דמבו' לקמן ל"ז א' דמועד לאדם ובהמה שחזר בו מבהמה ל"ה חזרה מאדם, שאני הכא דהיתה העדאתו גם מכח נגיחות הבהמה, וכיון שחזר בו מבהמה, בטלה אף ההעדאה לאדם.**

**עי' תוס' בשם ה"ר מנחם דאיירי בשהי' מועד לכל וחזר בו מבהמה ונשאר מועד לאדם דהוי מועד לבהמה דחזרה דבהמה לאו חזרה היא, ונתחדש דאף דלר"פ מועד לאדם ל"ה מועד לבהמה, מ"מ מהני העדאת האדם שלא תועיל החזרה לבהמה, ועי' בחי' ר' ראובן סימן א' מש"כ לפרש בזה.**

**עי' בחי' הגרע"א בסוגיין ולקמן ל"ז א' שהק' ממש"א לקמן שם לדעת רב זביד דבכה"ג דהי' מועד לאדם ולבהמה וחזר בו מבהמה הויא חזרה, ומהיכ"ת דפליגי ר"פ ור"ז בסברות הפוכות, ועי' לח"מ פ"י מנז"מ ה"ג שנקט דבאמת פליגי בזה ר"פ ור"ז, - ועי' בשטמ"ק לקמן שם בשם גליון, דהתם איירי שלא ראינו שהועד לבהמה אלא מסתמא הי' מועד לבהמה, וכ"ה מבו' בתורי"ד ובתלמיד ר"ת שם, ובכה"ג מהני חזרה דבהמה, ומשא"כ הכא דאיירי שהועד לאדם והועד לבהמה, ועי' נחל"ד בסוגיין שכתב דל' הגמ' לקמן לא מ' דאיירי בכה"ג, - ועי' יש"ש שם סימן ג' שדן לפרש דאיירי התם בגונא דלא ידעינן דלא חזר בו מאדם, ולפ"ז י"ל דמש"כ התוס' הכא דל"ה חזרה, איירי בשראינו שעדיין הוא נוגח אדם, וכל' התוס' דנשאר מועד לאדם, - ועי' בחי' ר' ראובן סו"ס א' מש"כ בזה.**

**מ"א א' - כגון שאמדוהו לג' בנ"א, - עי' תוס' דכולה סוגיא מוכחא דלא מחייב בנגיחה ג' נ"ש, והיינו ממש"א דאמדוהו לג' בנ"א ולא אמרו דאמדוהו לב' בנ"א, וממש"א שהרג ג' בהמות וג' נכרים וג' טריפות, ולדעת רש"י הול"ל שהרג ב' בהמות וב' נכרים וב' טריפות, ועי' משנת ר"א סימן ב' דלענין כופר מודה רבא דאינו משלם עד נגיחה רביעית, דכופר חיובא דבעלים הוא, ואינו חייב אלא על מה שהמית אחר שהעיד בו, וכדכתיב בקרא והועד בבעליו ולא ישמרנו והמית וגו', אך בפירש"י בד"ה שסיכן וד"ה שהוזמו וד"ה רבינא מבו' דמשלם כופר על נגיחה ג', אך בשנו"ס הביאו מכמה כת"י דל"ג הכי בד' רש"י, וכ"ה ביש"ש סימן כ"ג.**

**רב אשי אמר אומדנא לאו כלום הוא, - עי' חי' ר' שלמה סימן ג' דהיינו, דאף דידעינן ע"י אומדנא דאם לא ברחו הי' הורגן, מ"מ אינו נעשה מועד בלא נגיחות, דגזה"כ הוא דבעינן להסדר דהעדאה.**

**כגון שסיכן ג' בנ"א, - בפירש"י כתב דכשנגח שלישי מתו כולם וע"כ משלם עליו כופר, ועי' מאירי ורבינו ברוך דאיירי כשמתו כולם אחר שנגח נגיחה רביעית, וכ"ה בכת"י פירש"י, (ותליא אם חייבין כופר על נגיחה ג' או אין חייבין אלא על נגיחה ד'), - אך בתור"פ כתב דאיירי כשמתו כולם קודם נגיחה רביעית, ומבו' דאם מתו אחר נגיחה רביעית לא יתחייב כופר, דאינו חייב אלא על מה שהרג אחר שהועד בבי"ד, וכמש"כ בתור"פ בההיא דהוזמו זוממי זוממין, (אך רש"י אזיל לטעמי' דס"ל דכל שהועד בבי"ד ה"ה חייב אף על מה שנגח קודם שהועד בבי"ד), ועיי"ש שכתב דאפי' למ"ד לייעודי גברא כיון שראה שסיכן הי' לו לשמרו כאילו הרג.**

**עי' רמב"ם פ"י מנז"מ שכתב דסיכן ג' בנ"א כאחד, ועי' בחי' רמ"ש שהק' דהיאך העידו בו למ"ד ליעודי גברא דבעי שיעידו ג' פעמים ולא יזהר והכא רק פעם אחד לא שמרו, ועוד צ"ע, שהרי קי"ל דאינו נעשה מועד אלא בג' ימים.**

**רב זביד אמר כגון שהרג ג' בהמות, - עי' תוס' לעיל ל"ז א' דשמא חזר בו רב זביד, וכ"כ הרשב"א שם, וכ"כ בשטמ"ק בסוגיין בשם הרא"ה ותור"פ, אך בשטמ"ק לעיל שם בשם ה"ר ישעי' מבו' דלא חזר בו, - ועי' בד' השואל בתשו' הרשב"א ח"ד סימן ק"מ שפירש דקאי אפירוקא דלעיל דאמדוהו לג' בנ"א, וכיון דאמדוהו לג' בנ"א והרג ג' בהמות הוי מועד כיון דאיכא תרתי, וכנראה היינו, דכיון דאמדוהו לג' בנ"א, הגם דאין ההעדאה חלה אלא ע"י נגיחות, מ"מ לזה מהני שהרג ג' בהמות, (דלענין להחזיק דאינו מחלק בין בהמה לאדם, מהני מה שאמדוהו לג' בנ"א), והרשב"א דחה לזה דא"כ מאי מקשינן עלה ומועד לבהמה הוי מועד לאדם.**

**ומועד לנכרים הוי מועד לישראל, - עי' תוס' תלמיד ר"ת דהוא משום דאין חי' שולטת באדם אא"כ נדמה לה כבהמה וגוים נדמין לבהמה יותר מישראל, וכעי"ז בפי' רבינו ברוך, - ועי' מ"מ פ"י מנז"מ ה"ג דהוא משום דדילמא בעלים מנטרי לי' טפי מליגח לישראל, ונתחדש בזה, דבכלל ההעדאה הוא דאינו שמור ע"י הבעלים, (ונפ"מ דאם שמרו הבעלים כראוי ואירע אונס ויצא והזיק אינו נעשה מועד), ויל"פ לפ"ז דינא דהתוס' לעיל כ"ד ב' דאין העדאה מועלת אלא בבני חיוב, - ועי' בחי' ר' ראובן סו"ס א' דלמש"כ התוס' דל"מ העדאה אלא בבני חיוב, מה"ט הוא דמועד לנכרים ל"ה מועד לישראל.**

**ומועד לטריפה הוי מועד לשלם, - עי' בפי' רבינו ברוך דהוא משום דעל הריגת טריפה אין חייבין כופר, ומדמי לה לבא שור וקיבלו בקרניו דאמרינן לעיל כ"ז א' דלמ"ד דכופר דמי ניזק ה"ה פטור, (ונתחדש בדבריו דלמ"ד דכופר דמי מזיק ה"ה חייב כופר, אף דגברא קטילא קטיל, ומאידך למ"ד דדמי ניזק ה"ה פטור, אף דטריפה יש לו דמים, וצ"ע), וזה מתפרש כד' התוס' לעיל כ"ד ב' דאין העדאה אלא בבני חיוב, ולפ"ז מה"ט גם מועד לנכרים אינו מועד לישראל, (ומה שפירש רבינו ברוך לעיל טעם אחר בזה, הוא לפרש טעמא דמ"ד דמועד לנכרים ל"ה מועד לישראל ומועד לטרפה הוי מועד לשלם), אך בד' תלמיד ר"ת והמ"מ שפירשו טעמים אחרים בזה, נראה דמפרשי דהא דמועד לטרפה ל"ה מועד לשלם, הוא משום דהריגת טריפה לא חשיבא כהריגה, והו"ל כמועד להזיק דאינו מועד להרוג, (וי"ל עוד, דהא דאינו מועד לשלם, הוא משום דלא הועד אלא להריגת טריפה דהוא מת בקל), וכ"ה מוכח לד' רש"י דקי"ל דמועד לנכרים הוי מועד לישראל ומועד לטריפות ל"ה מועד לשלם**

**עי' רמב"ם פ"י מנז"מ דאם הרג ג' נכרים או ג' טריפות או ג' בהמות הוי מועד להריגה ומשלם כופר, ועי' מ"מ דהרמב"ם מפרש דמש"א להגמ' בניחותא, - ועי' יש"ש סימן כ"ג דבד' רש"י מ' דמפרש למש"א ומועד לנכרים הוי מועד לישראל בניחותא, דרק במש"א ומועד לבהמות וכו' ובמש"א ומועד לטריפות וכו' פירש"י דהוא בתמי', וכ"ה בנימו"י, - ועיי"ש במ"מ שהק' ממש"כ הרמב"ם בפ"ו ה"ח דאף מועד לאדם אינו מועד לבהמה, ועי' כס"מ שם דהתם במועד להזיק והכא במועד להרוג, וכ"כ המאירי בסוגיין, וכתב ע"ז דאין הדברים נראים, ועי' בחי' הגרנ"ט מש"כ לפרש בזה.**

**כגון שהוזמו זוממי זוממין, - בפירש"י כתב דהוזמו אחר שנגח נגיחה שלישית והוא חייב כופר על השלישית, וצ"ע מ"ט הוצרך לפרש שהזימו המזימים גם את הכת הג', ועי' תור"פ ותוס' לעיל כ"ד א' דבכה"ג אינו חייב אף למ"ד לייעודי תורא, אלא איירי כשהוזמו קודם נגיחה רביעית, ועי' בתור"פ מה שהאריך בזה, ועי' בחי' הראב"ד.**

**במכירין את בעל השור ואינם מכירין את השור, - בפירש"י כתב דאיירי כשהוכר בנגיחה שלישית, וכ"כ הראב"ד והתורי"ד והרשב"א, ואך שכתבו דהוכר אחר נגיחה רביעית, דס"ל דאין חייב כופר אלא על נגיחה רביעית, אך בד' הרמב"ם פ"י מנז"מ ה"ג מבו' דאף דלא הכירוהו ה"ה חייב משום דהי' לו לשמור כל הבהמות, ועי' מאירי שנחלק ע"ז דכיון דאינו נסקל אינו משלם כופר, ועי' בחי' הגרנ"ט דד' הרמב"ם הם רק לענין חיוב כופר.**

**מאי הו"ל למעבד, - בפירש"י כתב דמאי הו"ל לבעלים למעבד ואמאי מחייבת לי' כופר, וצ"ע שהרי דעת רש"י דאף אם הועד אחר הנגיחות ה"ה חייב, וי"ל דלענין כופר דהוא חיובא דבעלים שאני, אך לכאו' בדבריו בההיא דהוזמו זוממי זוממין מבו' לא כן.**