20 בדיני זחילה - רשימות
קטגוריות: ש_ס / נו מקוואות / מקוואות - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים מהדו_ב

אור ליום ה' ז' תמוז תשע"ו

**רשימות שנרשמו לפו"ר**

א] בדבר הנידון בדין פילטר במקוה, אם יש לחוש בזה משום זוחלין, ונבאר כמה מן הצדדים בזה.

ראשונה יש לדון, אם מים הזוחלין ע"י משאבה חשיבי כזוחלין, ובתשו' חזו"א נסתפק בזה, - ובדינים והנהגות הובא בשם החזו"א דמים הזוחלין ע"י גישתא ובת גישתא לא חשיבי כזוחלין, ולפ"ז ה"ה דמים הזוחלין ע"י משאבה לא חשיבי כזוחלין.[[1]](#footnote-2)

ופשוט דאי"ז ענין למה שנחלקו האחרונים ע"ד הש"ך וכתבו דזחילה מכח האדם הטובל חשיבא כזחילה, דהתם הרי אחר דהאדם בתוך המקוה, אין המקוה מחזקת את מימי', והוו המים זוחלין, אך בזחילה ע"י משאבה, הרי המקוה מחזקת את מימי', וכח חיצוני מוציא את המים ממנה, וי"ל דזה לא חשיב כזחילה כלל, ולא הוצרכתי לפרש לזה, אלא משום שראיתי כמה שנשתבשו בזה.

ולד' הש"ך דזחילה מכח האדם לא חשיבא כזחילה, ולכאו' הוא משום דהאדם עראי כאן, וע"כ חשיב דהמקוה מחזקת את מימי', לכאו' ודאי דזחילה ע"י משאבה לא חשיבא כזחילה, - ואין לחלק דבמשאבה שהי' בקביעות כאן חשיב כזחילה, דאם מהני הא דהאדם הוא עראי כאן, לכאו' היינו משום דעיקר תורת זחילה הוא במה שאין המקוה מחזיק את מימיו, וכל דהאדם הוא עראי, חשבינן לזה כדבר חיצוני המוציא את המים, וע"כ לא חשיב כזוחלין, וממילא דבמשאבה דהיא דבר חיצוני, ל"ה זה כזוחלין.

ב] עוד יש לדון, אם חשבינן לה כזחילה למעלה ממ' סאה, דקי"ל דהיא כשרה בדיעבד, או כזחילה למטה ממ' סאה דפסולה.

והנה לדעת החזו"א דלדעת הרא"ש דקי"ל כוותי', לא חשיבי כזוחלין אלא המים שננערו לצאת, ונת' במק"א דכן משמע מד' הגר"א, ודאי דגם הכא שאר המים שלא ננערו לצאת לא נפסלו, והו"ל כזחילה למעלה ממ' סאה.

אך לפשטות ד' השו"ע והפוסקים דכל דהסדק הוא למטה ממ' סאה, ה"ז פסול, אף שלא ננערו כל המים העליונים לצאת, יש לדון אם ה"נ הוא בפילטר, דכל שהוא למטה ממ' סאה הו"ל כזחילה דלמטה ממ' סאה.

ויש לדון בזה מתרי טעמי, חדא, דהנה יש להסתפק בגונא דאיכא סדק במקוה למטה ממ' סאה ומימיו זוחלין ויוצאין, ואך דהמקום שהמים יוצאין לתוכו אינו מחזיק אלא מעט מים, וע"כ לא יצאו מן המקוה כל המים העליונים וישתיירו בו מ"ס, אם כה"ג חשבינן לה כזחילה דלמטה ממ' סאה או לא.

והנה יש מקום לדון, דכיון דבכה"ג כל מים מן המים העליונים עשויים לצאת, חשיבי כולן כזוחלין, ואך דבפועל לא יצאו כולם, ל"מ זה מידי, דמ"מ כולם חשובין כזוחלין.

ועפי"ז י"ל גם בפילטר, דאף שאינו מקבל אלא מעט מים, מ"מ חשיבי כל המים שעשויים לצאת דרכו כזוחלין, וצ"ע בזה.

אמנם באמת מסתברא מילתא, דאף אם בסדק חשובין כל המים כזוחלין, הוא רק משום שאין המקוה מחזיקם, אך בזחילה שע"י שאיבה, הרי דהמים שלא הגיעו למקום השאיבה, אין עליהן תורת זוחלין כלל, - שהרי המקוה ראוי להחזיק את המים, והגם דנימא דהמים שבפועל זוחלין, יש עליהן תורת זוחלין, מ"מ המים שעדיין לא ננערו לצאת, לכאו' אין עליהן תורת זוחלין, ורק להני קמאי דכל דאיכא זחילה במקוה, נפסל כל המקוה, יש מקום לפסול בכה"ג.

ג] עוד יש לדון, דלדעה זו דכל שהסדק למעלה ממ"ס ה"ז כשר, הרי הרי חזינן דהמים התחתונים לא חשיבי כזוחלין, אף שמקצת מהן עשויין לצאת, ע"י התערבות המים, - ויל"פ דהיינו דהא דחשבינן להמים העליונים כזוחלין, הוא משום דהמקוה אינו ראוי להחזיקם, אך המים התחתונים שהמקוה ראוי להחזיקם, ואלא שיצאו ע"י התערובתם, לא חשיבי כזוחלין.

ולפ"ז ודאי מסתברא מילתא דזחילה שע"י שאיבה לא חשיבא כזחילה כלל, דאף שהמים עשויים לצאת, מ"מ כיון שהמקוה ראוי להחזיקם, לא חשיבי כזוחלין, ודו"ק.

ד] ובעיקר הדברים יש לדון עוד, דהנה לא מצאנו דבשעה שטובלים במקוה כלי שאין בפיו כשפוה"נ, והמים נכנסים לתוכו, תיפסל כל המקוה משום זוחלין, ואמנם אם הכלי טעון טבילה, אינו חולק מקום לעצמו, אך אם טובלין אותו מספק, או בטבילת כלי זכוכית שאינה אלא מדרבנן, בפשוטו ליכא לה"ט.

ובע"כ דכיון שהכלי הוא בתוך המקוה, לא חשיבא הזחילה לתוכו כזחילה, וגם י"ל דחשיב כזחילה דלמעלה ממ"ס, וכמש"נ לעיל לדון בזה, - ועפי"ז יל"ד דה"נ הוא בפילטר, דחשיב כמקום שבתוך המקוה, ואך אם אינו מחובר למקוה כשפוה"נ, מ"מ הזחילה לתוכו אינה חושבת את כל המים כזוחלין, וצ"ע עוד בגדר הדברים בזה.

ה] עוד יש לדון בזה, דהנה בחזו"א נסתפק בב' מקואות שיש ביניהם נקב פחות מכשפוה"נ, והמים זוחלין מזל"ז, אם חשיבי כזוחלין.

ולכאו' יש להוכיח לזה, מדינא דמטהרין את המקוה העליון מן התחתון, ופירש הר"ש דל"ב בזה כשפוה"נ, דהקילו בשאיבה דרבנן, והפוסקים כתבו דאף ל"ב שיהא בנקב כשפוה"נ, ותיקשי דאף דלי"ב משום שאובין, מ"מ היאך מותר לטבול בתוכה כשהנקב פתוח, הרי בשעת טבילתו זוחלין המים ממקוה למקוה, ובע"כ דב' מקואות המחוברות בפחות מכשפוה"נ, חשיבי לענין דינא דזוחלין כמקוה א', ואף שהמים זוחלין מזל"ז לא חשבינן להו כזוחלין, ולפ"ז לכאו' ה"ה בפילטר, וצ"ע בזה.

ו] עוד העירוני לדון בדין הפילטר, דהנה יש להסתפק בדין צינור שאין בחללו רוחב שפוה"נ, ועשה בדפנותיו נקב כשפוה"נ, דכ"ה המציאות בפילטר, אם ה"ז מועיל לחבר את כל מי הצינור למקוה, או דכלפי שאר הצינור, שאינו כנגד הנקב, ליכא חיבור כשפוה"נ, כיון דרוחב החלל עצמו אינו כשפוה"נ.

והי' מקום לדון בזה, דכיון שאם יחתוך את הצינור עד אחר מקום הנקב, וישתייר צינור קצר שאין בו נקב כלל, לא יהא חשוב כמחובר למקוה, שהוא מחובר בפחות מכשפוה"נ, וא"כ גם עכשיו שהוא ארוך ויש בו נקב כשפוה"נ, לא עדיף מיני', - אך מסתבר טפי, דכיון דכל חלל הצינור הוא מקום א', הרי דכיון דיש בו נקב כשפוה"נ למקוה, ה"ז מועיל לחבר את כולו.

ויש מקום לדון בזה במש"נ במק"א אם מהני חיבור לחיבור במקוה, ומד' הגר"ח דכל שכנגד הנקב חשיב כמחובר, מבו' דלא אמרינן חיבור לחיבור, - וכ"ה מבו' גם מהא דל"מ נקב פחות מכשפוה"נ לערב המקואות, אף דבפשוטו הנקב עצמו הוא מעורב עם ב' המקואות מדינא דחורי המערה, אך אם דינא דחורי המערה הוא משום דה"ז טפל למקוה, י"ל דע"כ אי"ז מועיל לערב את ב' המקואות, ודו"ק.

1. אך שוב העירוני, דלפי המציאות בפילטר, אין הזחילה עצמה ע"י המשאבה, אלא המשאבה מוציאה את המים שבתוך הפילטר, ותו ממילא זוחלין לתוכה המים שבמקוה, ומסתבר דכה"ג ל"ד לזחילה דע"י משאבה, ודו"ק. [↑](#footnote-ref-2)