מחיצה תלוי_
קטגוריות: ש_ס / יב שבת / הוצאה / הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / מהדו_ק

יום ועש"ק קרח כ"ד סיון תשס"ח

א] שבת דק"א., אמר רב הונא הני ביצאתא דמישן אין מטלטלין בהן אלא בד', ופירש"י, ז"ל, ביצאתא ספינות קטנות וקצרות מלמטה עד כחודו של סכין וכו', אין מטלטלין בתוכן דלאו רה"י נינהו שאין ברחבן ד' מלמטה לפיכך אין מחיצותיהן מחיצות, עכ"ל.

והתוס' שם הק' ע"ד רש"י, ז"ל, לפירש"י דמפרש שהן קצרות מלמטה קשה דכ"ה דבטיל מדין רה"י משום דלית בהו ד' ה"נ ליבטיל מדין כרמלית כדאמר בפ"ק דאין כרמלית פחותה מד' וכו', ועוד מאי פריך לימא גו"א מחיצה מה מועיל שיהא המחיצות מבחוץ כיון שמבפנים אין שם ריוח מקום ד' ולא ניחא תשמישם ודופן הספינה שבקצר מבטל גו"א כמו חלוקה במחצלת דלעיל, ועוד למה לי מלינהו קני ואורבני אע"ג דלא מלאן כיון דיכול למלאות חשיב רה"י כדאמר בפרק חלון משום דאי בעי מנח עליה מידי ומשתמש וכו', עכ"ל, ועי' בחי' הרשב"א והריטב"א מש"כ בדעת רש"י.

והנה מד' הראשונים מבו' שפירשו ד' רש"י, דהא דל"ה הביציתא דמישן רה"י, הוא משום שאין בהן מקום ד' ואין רה"י פחותה מד', והא דפריך דלימא גוד אחית, היינו דעי"ז יהא הרה"י קרקע הים שתחת הספינה שיש בו מקום ד', וגם מה שפירש"י בהמש"ד דהא דל"מ הוא משום מחיצה תלוי', היינו דמה"ט לא מצינו לאשוויי להקרקע שתחת הספינה לרה"י, וזהו שהק' ע"ד רש"י דא"כ גם לא יהא זה כרמלית, וגם הקשו דמ"ט חשיב דליכא מקום ד' הרי אי בעי מנח מידי ומשתמש, וגם הקשו מה יהני דינא דגו"א לזה, הרי אכתי בתוך הספינה ליכא מקום ד'.

ב] אמנם לכאו' בל' רש"י שלפנינו אי"ז מתישב כ"כ, שהרי פירש"י דהא דאין מטלטלין בתוכן הוא משום שאין ברחבן ד' מלמטה "לפיכך אין מחיצותיהן מחיצות", ואם הא דאי"ז רה"י הוא משום דאין בהן מקום תשמיש ד', א"כ מה הוצרך רש"י לדינא דמחיצה לפחות מד' אינה מחיצה.

וגם בהמשך ד' רש"י פירש כן בהא דלא מישתרי אפי' יש ברחבו י' גובה, הוא דכיון "דתחתונות לאו מחיצה נינהו" הו"ל תלוי', וכן בהא דאם יש בפחות מג' גובה רוחב ד' שרי, פירש דהוא משום דה"ה כמו שקרקעיתן עולה עד כאן "ומחיצותיהן מחיצות", ומ' דכל עיקר הגריעותא בביציתא דמישן הוא משום דאין תורת מחיצה על המחיצות התחתונות, ומכח זה הוא דהו"ל מחיצה תלוי', וכל שיש בפחות מג' גובה רוחב ד', דהוי כמו שקרקעיתן עולה עד כאן, יש תורת מחיצה על מחיצות אלו.

וכ"נ גם בל' רש"י שכתב דאפי' יש ברחבו עשרה גובה לא מישתרי דכיון דתחתונות לאו מחיצה נינהו הו"ל תלוי', ומ' מדבריו דכל עיקר הא דל"ה רה"י הוא משום דהו"ל מחיצה תלוי', ואילו לפ"מ שפירשו הראשונים בדעתו, הרי עיקר הא דל"ה רה"י הוא משום שאין בו מקום ד', ואך דאם מחיצה תלוי' הויא מחיצה, הי' נעשה קרקע הים שתחת הספינה רה"י, שיש בו מקום ד', וגם דבל' רש"י מבו' דהא דהוי זה מחיצה תלוי' הוא משום דהתחתונות לאו מחיצה נינהו, ואילו לפ"מ שפירשו הראשונים בדעתו הרי אף אם התחתונות הי' עליהן תורת מחיצה, אכתי הי' זה מחיצה תלוי' כלפי קרקע הים שתחת הספינה, ואך דהי' הרה"י בתוך הספינה עצמה.

ונ' מל' רש"י, כמו שפירש בדעתו בחי' הגר"ח פי"ד משבת, ז"ל, הרי מבואר מזה להדיא דלא בעינן כלל קרקע ד' ברה"י, דאם נימא דבלא קרקע ד' אינו חשוב רה"י כלל, א"כ מאי פריך הגמ' דלימא גו"א מחיצתא, ומאי מהניא הכא גו"א, והלא מ"מ בתוך הספינה הא ליכא קרקע ד', והגו"א הא אינו מועיל רק לענין שהמחיצות לא יהא בהן דין מחיצה תלויה, דדיינינן להו כאילו הן עומדות בקרקע הים שלמטה, אבל מ"מ הרי קרקע שלמטה לא מצטרף לשיעורא דקרקע ד' לענין תוך הספינה, כיון דקרקעית הספינה מפסקת בינתים, וא"כ הרי צ"ע דהא חסר קרקע ד' בתוך הספינה וכו', אלא ודאי דלא בעינן כלל ברה"י קרקע ד', ורק מקום ד' לחוד צריכינן וכו', ובזה מהני מה דחזי למינח עליה מידי ולהשתמש, וע"כ שפיר מהני הכא גו"א דלא תהוי מחיצה תלויה, וממילא דתוך הספינה למעלה במקום שיש ארבעה הוי רה"י, כיון דיש שם מקום ד', וקרקע ד' הא לא צריכינן כלל, עכ"ל.

ומבו' בד' הגר"ח בפי' ד' רש"י, דודאי חשיב דאיכא מקום ד' למעלה בתוך הספינה משום דמנח מידי ומשתמש, וכל עיקר הא דל"ה זה רה"י הוא משום דינא דמחיצה תלוי' אינה מחיצה, והיינו משום דהמחיצות במקום שיש ברחבו ד', אינם מחוברות לקרקע, שהן מופלגות ג' מקרקע הספינה, שהמחיצות התחתונות אין עליהן תורת מחיצות, כיון דהוו מחיצה לפחות מד', וע"כ הוו מחיצה תלוי' ולא מהני, וע"ז הוא דמהני דינא דגו"א דעי"ז חשבי' להמחיצות העליונות כמגיעות עד לקרקע הים, ולא הוו מחיצה תלוי', ותו מהנו לאשוויי להמקום ד' שבתוך הספינה כרה"י.

ובד' הגר"ח נתישבו כל קו' התוס' ע"ד רש"י, דודאי מודה רש"י דחשיב דאיכא מקום ד' בספינה מדינא דמנח מידי ומשתמש ונתישבה קו' התוס' הג', וע"כ שפיר הוי זה כרמלית ונתישבה קו' התוס' הא', וכל הא דל"ה זה רה"י הוא משום דהמחיצות שבמקום הרחב ד' הוו מחיצה תלוי', כיון שאין מגיעות לקרקע דהמחיצות הסמוכות לקרקע בתוך ג' אין תורת מחיצות עליהן, ולזה שפיר מהני דינא דגוד אחית, דחשבי' להמחיצות כמגיעין עד קרקע הים, ותו מצו משוי רה"י בתוך הספינה שיש שם מקום ד' מדינא דמנח מידי ומשתמש ונתישבה קו' התוס' הב'.

ג] ונ' מקור גדול לזה מפירש"י בעירובין דל"ג: ד"ה וסבר לה, ז"ל, ומיהו רה"י גמורה ל"ה כיון דאין בתחתיתו של אילן רחב ד', אע"ג דבראשו רחב ד' דכלכלה משלימה לד' ל"ה רה"י אא"כ מתחיל להיות רחבו ד' מתוך ג' הסמוכים לקרקע, דהכי אמרינן בהזורק גבי בוצינייתא דמישן, והן ספינות ששוליהן חדים ואין בשוליהן רוחב ד' ולמעלה הן הולכות ומרחיבות הרבה ומחיצתן גבוהות י' אין מטלטלין בהן אלא ד' אמות דלאו רה"י נינהו, ואע"ג דגבוהים י' ורחבין ד' מלמעלה הואיל ובשוליהן לא הוי ד', והכא גבי אילן נמי טעמא משו"ה הוא וכו', עכ"ל.

והנה לפ"מ שפירשו הראשונים בד' רש"י דהא דל"ה הביציתא רה"י הוא משום דלית בהו מקום ד', ומה שפירש"י דהוי מחיצה תלוי', היינו משום דאי מחיצה תלוי' הויא מחיצה הוי הרה"י בקרקע הים דיש שם מקום ד', א"כ הרי לכאו' אי"ז ענין לגוונא דהתם, דאתינן לשוויי רה"י ע"ג האילן והכלכלה שיש שם מקום ד', והא דל"מ התם הוא משום דאין המחיצות ד' מגיעות לתוך ג' לקרקע והוו מחיצה תלוי', ואילו בביציתא דמישן הא דל"ה רה"י למעלה אי"ז כלל משום דהוו מחיצה תלוי', אלא משום דלי"ב מקום ד', ודינא דמחיצה תלוי' דהתם הוא דמה"ט ל"ה רה"י למטה שיש שם מקום ד', ואילו באילן וכלכלה דינא דמחיצה תלוי' הוא דמה"ט ל"ה רה"י למעלה שיש שם מקום ד'.

וביותר, שהרי בביאור מה שהביא רש"י מדינא דביציתא דמישן, ולא הביא מעיקר דינא דמחיצה תלוי' דלא מהני, נ' בדבריו דהוא משום דמסברא הי' מקום לומר דכל שהמחיצות מגיעות עד הקרקע סגי בכך, אף שבתוך ג' טפחים לקרקע הוו מחיצות לפחות מד', וזהו שהביא רש"י מההיא דביציתא דמישן, דחשבי' להו כמחיצה תלוי', כל דבתוך ג' לקרקעיתן אינם רחבין ד', והרי דכל שבתוך ג' לקרקע הוו מחיצות לפחות מד' דאין תורת מחיצות עליהן, הוו המחיצות העליונות מחיצה תלוי', והנה לפ"מ שפירשו הראשונים בד' רש"י, הרי בביציתא דמישן אין לנו לחשבן כרה"י, אף אם הי' הדין דמחיצות המגיעות לקרקע לא חשיבי מחיצה תלוי' אף בשאין בחללן ד' בתוך ג' לקרקע, שהרי לא מצינו לחשוב הספינה עצמה כרה"י, משום דאין בה מקום ד', ול"ב בזה לפסולא דמחיצה תלוי', וכל הא דבעי' לפסולא דמחיצה תלוי' הוא כ"ה דלא נשוי לקרקע הים שתחת הספינה לרה"י, וכלפי קרקע הים הרי הוו מחיצות הספינה מחיצה תלוי' גמורה, שאינם מגיעין כלל עד הקרקע.

ונ' להדיא מד' רש"י כמו שפירש הגר"ח בדבריו, דלעולם איכא שפיר מקום ד' בספינה, כיון דמצי מנח מידי ומשתמש, והא דל"ה רה"י הוא משום דמחיצות הספינה שבתוך ג' לקרקע אין עליהן תורת מחיצות, דהוו מחיצות לפחות מד', וע"כ חשיבי המחיצות העליונות שיש בחללן ד"ט כמחיצה תלוי', שאינן מגיעות עד הקרקע, וע"כ הוא דל"מ, וזהו שלמד משם רש"י דכל דבג' טפחים התחתונים הוו המחיצות מחיצות לפחות מד', חשיבי המחיצות העליונות כמחיצה תלוי' ול"מ להו מה שהן מגיעות על הקרקע במחיצות לפחות מד', וז"ב.

אך ילה"ע בזה, דהרשב"א בעירובין שם הביא ד' רש"י, הגם דבסוגיין נ' שפירש דין ביציתא דמישן לדעת רש"י דנידון מחיצה תלוי' הוא לאשוויי רה"י בקרקע הים.

ד] והנה התוס' בעירובין שם הק' ע"ד רש"י, ז"ל, פירש"י וכו' ול"ה רה"י אא"כ מתחיל להיות רחב ד' בתוך ג' הסמוכין לארץ, ולא נראה דבשלהי פ' הזורק אמר עמוד גבוה י' ובראשו רחב ארבע אם למטה רוחב כותל ג' זרק ונח על גביו חייב כיון דרוחב ג' לא בקעי גדיים, וצ"ל באין בתחתיתו ג', עכ"ל, וצ"ע בדעת רש"י.

והנה אמנם בחי' הריטב"א בסוגיין הביא בשם התוס' שפירשו לההיא דעמוד, ז"ל, שיש בעובי המקום הקצר ג' אבל אין בגובהו אלא פחות מג' דליכא מקום בקיעת גדיים, ובעי' ברחבו ג' שיצא מתורת לבוד כדי שיהא בעיקרו של עמוד יסוד דחשיב, עכ"ל, וכ"ה בשיטה להר"נ, ונת' בזה להלן סק"?, ולפי דבריהם אף התם לא חשיב רה"י אא"כ הוא רחב ד' בתוך ג' הסמוכין לקרקע, אך ד' רש"י לא נתישבו בזה, שהרי אדרבה דעת רש"י בסוגיין דהא דעמוד וכו' הוי רה"י, הוא אף בשאין בקצר שלו רוחב ג', אלא אף בשיש בו פחות מכן הוי רה"י, דאין גדיים בוקעין בו משום שאין דרך להתחכך בו ולעבור תחת שיפועו שאינו אלא מעט, והריטב"א כתב בדעתו דהשיעור הוא בשיש בו רוחב טפח.

ונ' פשוט בדעת רש"י, דהנה בסוגיא שם פריך כמאן דלא כריבר"י דתניא ריבר"י אומר נעץ קנה ברה"ר והניח בראשו טרסקל וזרק ונח על גביו חייב, ומשני אפילו תימא ריבר"י התם הדרן מחיצתא הכא לא הדרן מחיצתא, ופירש"י, ז"ל, הכא לא הדרן מחיצות, דכלכלה אינה מקפת את עביו של אילן, וכי אמרינן גו"א אכתי אית לן למימר חוקקין להשלים לאיצטרופי כלכלה בהדי אילן ותרתי לא אמרינן, עכ"ל.

והנה לפ"מ דפירש"י דטעם הא דבלא הדרן מחיצתא לא אמרי' גו"א, הוא משום דתרתי לא אמרינן, הרי נ' פשוט דאף היכא דליכא בקיעת גדיים דאמרי' גו"א לכו"ע, מ"מ כל דאף אחר דנימא גו"א בעי' למימר חוקקין להשלים, הרי דתרתי לא אמרינן.

ולפ"ז מתישב היטב מה שפירש"י דל"ה רה"י אלא בשמתחיל להיות רחבו ד' מתוך ג' הסמוכים לקרקע, דהגם דאף בשאין רחבו ד' בתוך ג' הסמוכין לקרקע ליכא בקיעת גדיים, ומצינו למימר גו"א, הרי מ"מ כיון דאף אחר דנימא גו"א בעי' נמי למימר חוקקין להשלים, לא אמרינן תרתי, וע"כ ל"ה רה"י.

והאמנם נמצא לפ"ז, דלפ"מ דפריך דלימא דלא כריבר"י, הרי דגם לדעת רבנן הוה בעי' לאוקמה בשאין רוחב האילן למטה טפח, ומה שפירש"י דכל שאין ברחבו ד' בתוך ג' לקרקע ל"ה רה"י, הוא לפ"מ דמסקינן דכל היכא דלא הדרן מחיצתא לא אמרי' גו"א.

ובדעת התוס' שהק' כן על פירש"י, נ' פשוט דאזלי לטעמייהו דמבו' בדבריהם שם דפ"ו: דהגם דבמקום בקיעת גדיים לא אמרי' גו"א אף לריבר"י בדלא הדרן מחיצתא, מ"מ היכא דליכא בקיעת גדיים שפיר אמרי' גו"א אף דלא הדרן מחיצתא, וכ"נ גם בדבריהם שם דל"ג. ד"ה דהדר זקיף בתי' קמא עיי"ש בריטב"א, ולפ"ז שפיר הקשו התוס' ע"ד רש"י, דאף אם אין ברחבו ד' בתוך ג' הסמוכין לקרקע, מ"מ כל שיש ברחבו ג' דלא בקעי גדיים, אית לן למימר גו"א.

ה] ובטעם ד' התוס' דפליגי ע"ד רש"י וס"ל דהיכא דליכא בקיעת גדיים אמרי' גו"א אף היכא דלא הדרן מחיצתא, נ' פשוט דאזלי לטעמייהו בביאור "הדרן מחיצתא", ?ולדעתם מוכח דכל דליכא בקיעת גדיים אמרי' גו"א אף דלא הדרן מחיצתא.

ומצינו בזה כמה דרכים בד' האשונים, בית הבחירה למאירי מסכת עירובין דף לג עמוד ב שבטרסקל הדרן מחיצתא מה שאין כן בכלכלה שאינה בראש האילן כטרסקל בראש הקנה שהקנה תחוב באמצעו והדפנות סביב הקנה

ריטב"א, ז"ל, דהדרן למעלה מחיצתו סביבות הקורה ונראות כאלו יורדות למטה וראוי לומר גוד אחית מחיצתא אבל קורה זו שהיא רחבה למעלה ד' טפחים ומתקצרת ויורדת למטה מעט מעט לא הדרן מחיצתא ואין בה היכר לומר גוד אחית מחיצתא ובתוספות פירשוה [כן] וגם הראב"ד ז"ל

מהרש"א, ז"ל, מחיצתא כו' עכ"ל אע"ג שהקורה גופיה רחב ד' למעלה לא מקרי הדרן מחיצתא שאין המחיצות ניכרות בו כמו בטרסקל שיש בו ד' דפנות חלל ביניהן שהמחיצות ניכרות בהן

תוס' הרא"ש, אבל הכא לא הדרן מחיצתא אלא משפע והולך כלפי מטה.

תור"פ, התם הדרן מחיצתא, פי' מחיצות הטרסקל סובבות הקנה, שהקנה תחוב באמצעיתו, ומשו"ה אמרי' גו"א מחיצתא, אבל הכא לא הדרן מחיצתא סביב האילן, כי הכלכלה היא תלוי' באילן והיא כולה לצד א', ומשו"ה לא אמרי' גו"א מחיצתא.

וצ"ע בד' האג"מ שנקט בפשיטות דגם לרבנן לא נימא גו"א היכא דלא הדרן מחיצתא, ותמה על מהרש"א שלא כתב כן, ותימה הרי מפורש כן בד' התוס' בג' דוכתי וכמש"נ, וז"ב.