מתעסק מראי מקומות
קטגוריות: ש_ס / יב שבת / כללי המלאכות / הרב חיים לייב אוירבך

בס"ד

**מראי מקומות מתעסק [א]**

**שבת דף עב-עג רש"י תו'[עב: ד"ה נתכוין ועג. ד"ה אלא] וראשונים,**

**סנהדרין דף סב' ובתו' שם ובמהרש"א,**

**שבועות יט' ברש"י ותו' וראשונים שם [רמב"ן רשב"א ריטב"א ור"ן],**

**כריתות דף יט. בסוף המשנה עד יט: רבי יוסי וכו' ומדף יט: אר"נ אמר שמואל עד דף כ. בסוף העמוד,**

**ב"ק כו: ובתו' שם ,**

**פסחים לג. מר בריה דרבינא אמר וכו' רש"י ותו' רא"ש ותו' שאנץ שם,**

**בסתירת הסו' הכא להמבואר בכריתות דגם בנתכוין למחובר וחתך מחובר אחר הוי מתעסק,**

א, רש"י כריתות יט: ד"ה אפילו ורש"י שבועות יט. ד"ה פרט,ב, תו' בסוגיין ובסנהדרין ובעוד דוכתי ועיין ,ג,רמב"ן ושאר ראשונים בשבועות דף יט' עי"ש אמנם עיין ברמב"ן ור"ן בסוגיין ,

**לד' רש"י מהו הדין בתלוש "ונמצא" מחובר אם חשיב ג"כ מתעסק**

עיין תו' הרא"ש בסוגיין אמנם עיין ברש"י שבועות יט' ד"ה פרט ורש"י כריתות יט' ד"ה מתעסק דמבואר דחשיב שוגג ולא מתעסק עי"ש,וע"ע רש"י סנהדרין סב' ד"ה שבשאר שנ' ברש"י דבנתכוין להגביה את התלוש וחתך את המחובר חשיב מתעסק גם בנמצא מחובר,

**מה דבעי' תרי לימודים לפטור מתעסק מקרא ד"בה " וממלאכת מחשבת ,**

עיין תו' שבועות יט' וסנהדרין סב' שהוכיחו מזה שיטתם דהם פטורים חלוקים ואיירי בשתי אופנים כמבו' בתו' בסוגיין אמנם עי"ש בתו' בסנהדרין שם שכ' עוד תירוץ בזה דאיצטריך טעמא דמלאכת מחשבת להיכא דנהנה דבכה"ג ליכא פטורא דבה כמו חלבים ועריות עי"ש וביאור ד' תו' שם עיין בראש יוסף כאן ובחת"ס מה שפירשו אמנם עיין שו"ת אחיעזר ח"ג סי' נז' שפי' ד' דלעולם בשבת חשיב נהנה עי"ש ובברכ"ש כתובות סי' יא' [וע"ע אבנ"ז סי' רנד' מש"כ לד' רש"י דשמואל פליג על אביי ורבא א"כ למה הוצרכו לקרא ד"בה"],

**בגדר הפטור דמתעסק בשבת ובשאר איסורים**

עיין תשו' הגרע"א סי' ח' מה שחילק בזה בין פטורא דבה דהוא רק פטור מחטאת לפטור מלאכת מחשבת דאינו מעשה עבירה עי"ש ועיין בספר מנחת ברוך דיני שבת סי' ט' ובתשו' עונג יו"ט סי' כ' מה שדנו בזה אמנם עיין קובץ שיעורים ח"ב סי' כג' וכן ידוע מהגר"ח מבריסק דהיה פשיטא ליה דלעולם אף בשאר מילי אינו מעשה עבירה כלל דהרי מבואר בר"ה דף כח' דאיכא דין מתעסק אף במצוות עי"ש בר"ן ,

**בביאור ד' תו' דף עג' בסתירת דבריהם ובדין שחט חולין ונמצאת קדשים,**

א,עיין מהר"ם בסוגיין ומהרש"א בסנהדרין סב' [ועיין רעק"א סי' ח' מה שהק' עליו],ב, חזו"א בהוריות סי' טו',ג, עיין תשו' מנחת ברוך סי' י' מה שביאר בזה וע"ע בישועות מלכו על הר"מ כאן ,

**בגדר החילוק בין שוגג למתעסק**

עיין רש"י שבועות יט' ד"ה פרט וכריתות יט' ד"ה מתעסק ולשי' "נמצא" הוי שוגג והיכא דנתכוין לד"א הוי מתעסק אמנם לד' תו' דגם בנמצא הוי מתעסק צ"ב מה חילוק בין שוגג למתעסק ועיין תו' כריתות יט: ד"ה דהא מש"כ בזה ובביאור דבריהם ומ"ש משגגת שבת שסבור שהוא יום חול, א,עיין ס' מגן אבות שכ' דבעי' שיטעה במציאות אמיתית ולא בדבר הגלוי לכל עי"ש, ב,עיין מנחת ברוך סי' י' באריכות לבאר החילוקים בזה ,ג,עיין קהילות יעקב שבת סי' לד' מש"כ בזה ,וע"ע אבנ"ז רכו' אות כט' בזה,

**בס"ד מתעסק [ב]**

**בטעם הפטור דמתעסק**

עיין תו' כריתות יט: וקצת משמע בדבריהם דהוא שגגה גדולה יותר ועיין או"ש פ"א משבת שכ' שהוא קרוב לאונס ולא הו"ל למירמי אנפשיה ולאיזהורי עי"ש וכ"נ בד' הביאוה"ל בסי' שט"ז סעיף ה' דתלוש ונמצא מחובר הוא אנוס עי"ש[וכ"ז קאי לד' הגרע"א דהוא פטור רק מחטאת] אמנם בקו"ש ח"ב סי' כג' ועוד הוכיחו לא כן אלא דזהו חיסרון בהתייחסות המעשה דחשיב כנעשה מאליו והביאו בזה ממה דמצינו ענין מתעסק לגבי מצוות בר"ה דף כח' וכן מהא דמחייבי' בחו"ע משום שכן נהנה ואי"ז טעם אם הוי כקרוב לאונס וכן הוכיח באבי עזרי פ"א מאיסו"ב בד' הר"מ דאיכא פטור מתעסק אפי' במזיד עי"ש וע"ע בד' הר"מ דצידת נחש מותרת אף דמלשאצל"ג חייב וביאר המ"מ משום דהו"ל מתעסק עי"ש ומבואר דאפי' ביודע בוודאי שיצוד שייך מתעסק,ועיין לק' בד' המקו"ח לגבי איסורים שאין בהם מעשה,

**בהא דחייב בחו"ע משום שכן נהנה**

א, קו"ש הנ"ל וחזו"א הוריות סי' טו' ,ב,רש"י סנהדרין סב' ד"ה שכן נהנה הלכך חשיב כוונה וע"ע בקהילו"י כאן מה שהביא שם מד' התו' סנהדרין סב' שמבואר דבשבת שייך ג"כ טעם שכן נהנה ומבואר דלא כהני אחרונים וע"ע רעק"א תשו' ח' לגבי כלאים אם יש בזה טעם שכן נהנה וע"ע תו' שאנץ ותו' רא"ש פסחים לגבי מעילה אם שייך שכן נהנה וע"ע ר"ן בחולין לענין ריחא מילתא דהנאת ריחא אי חשיב כאכילה הוי נהנה ואין בזה פטור מתעסק ואי הוה כשאר הנאה ליכא בזה פטור עי"ש ועיין בקהילו"י שם מש"כ עוד בזה ,

**בסו' דכריתות יט'**

**במשנה שם** תמיהני אם פטר בה ר"י א"כ למה נאמר בה פרט למתעסק –בפשוטו הא דהקשו א"כ למה נאמר בה הוא לר' יהושע דכיון דס"ל דלא פטר ר"י בזה א"כ למה נאמר בה וכ"פ הר"מ והרע"ב ועיין אחרונים שנתקשו דהרי בעי' ל"בה" לידיעה אחר החטא וכדלעיל במתני' ועיין בפנ"י שבת עב' מש"כ ועי"ש בכל דבריו בזה אמנם ראיתי בתו' [מהד' פרידמן]על התו"כ שהק' כן ועי"ש תי' ,ב,גם צ"ע לפי"ז ע"ד המהרש"א והתו' רא"ש בסנהדרין סב' דלר"י לא ילפי' מ"בה" פרט למתעסק והא מפורש במתני' דר"י דריש בה ועיין מגן אבות עמ' 72 בזה,וע"ע בתויו"ט כאן שהק' מהמשנה על ד' רש"י לק' דר"י יליף ממלאכת מחשבת ועיין ערול"נ שם מש"כ בזה,

**רש"י בגמ' שם ד"ה מיבעי ליה** א, עיין תוי"ט משנה ג' שהק' שסותר ד"ע דרש"י במשנה כ' דר"י יליף מ"בה" וכן משמע להדיא במתני' עיין לעיל בזה ועיין מגן אבות עמ' 77 מש"כ בזה,ב, צ"ע מה הק' רש"י על ר"א הא בעי' הקרא לשאר איסורים דאינם מתמעטים ממלאכת מחשבת ועיין פנ"י שבת ד: ובאחיעזר ח"ג סי' נז' ובמג"א עמ' 81,ובעיקר ד' רש"י ע' קו' הראיות לריא"ז שבועות שהביא גי' אחרת בגמ' לרש"י

**בד' שמואל דחלבים ועריות חייב משום נהנה ושבת פטור משום מלא"מ,**

צ"ע דממ"נ אם ראוי לפטור מתעסק בכל התורה ואין החיוב רק משום נהנה א"כ מה צריך לטעם מלאכת מחשבת לפטור בשבת, א, עיין תו' רא"ש סנהדרין סב' ובתו' שאנץ פסחים לג' ,ב,שטמ"ק בסוגיין בשם הרא"ש בתוספותיו עי"ש וכ"ה בתו' שבועות יט',

**גמ' ואי מתעסק דשבת** –עיין ברכת הזבח דלתו' הגירסא "ואי" ומתרצי' דקאי על נתכוין לחתוך או להגביה דזהו מקרא דבה ולרש"י הגירסא "אלא" ואף דלשמואל הוא משום מ"מ הביאו רק עיקה"ד אבל לאביי ורבא הוא משום "בה" עין רש"י לעיל ועי' בקו' הראיות לריא"ז הנ"ל גי' אחרת,

**בגמ' בקו' מתינוקות** -עיין בשטמ"ק בסוגיין וברעק"א במשניות ועוד שהק' א,מ"ט הק' רק על שמואל דמלא"מ הא הכא הוי היתר וקשה מקרא ד"בה" פרט למתעסק ,ב,תי' הגמ' ל"ש רק כלפי דין מלא"מ דמקלקל נמי משום מלא"מ אבל קרא ד"בה" שהוא בכל איסורים ל"ש לדין מקלקל בחבורה, ונאמרו בזה כמה תי' א,עיין שטמ"ק כאן ובעמודי אור סי' כ' ואחיעזר ח"ג סי' נז' וע"ע באו"ש פ"א משבת ובחזו"א הוריות סי' טו' מה שביארו תי' זה,ב,המנחת ברוך סי' י' הוכיח מזה כשיטתו בגדר מתעסק עי"ש,ג,ע"ע או"ש שם עוד דרך מחודשת בזה עוד הק' האחרונים מנ"ל לגמ' דאיירי בגוונא דנתחלפו ושייך בזה מלאכת מחשבת הא י"ל דסבר שתינוק זה נולד בשבת ונמצא שנולד בע"ש וכה"ג ליכא פטור מלא"מ ועיין שטמ"ק כאן שעמד בזה דהכא לכאורה הוי כגוף אחד ועיין אחיעזר בזה וחמד"ש או"ח סי' כ',