אבות לפני מתן תורה
קטגוריות: כללי / דור המלקטים עניינים כלליים / כללי

*אבות לפני מתן תורה*

1. ***אם נחשבו כישראל גם לקולא.***
   1. *ראשונים****.***
      1. ***כישראל.***
         1. ***רמב"ן (ויקרא פרק כ"ד פסוק י', עי' פר' תולדות פרק כ"ו פסוק ה', ויבמות צז:, צ"ע).***
         2. ***עי' מאירי (יבמות דף מו. ד"ה ומה).***
      2. ***כגוי.***
         1. ***חכמי צרפתים (רמב"ן ויקרא פרק כ"ד פסוק י').***
         2. ***עי' רש"י (פר' וישב פרק ל"ט פסוק ט', זבחים דף קטז. ד"ה זבחים ועולות).***
         3. ***תוס' (יבמות דף סא. ד"ה קברי, ב"מ דף ע: ד"ה תשיך [עי' מהרש"א ומהר"ם שם], ב"ב דף נח. ד"ה מציין, דף קמא. ד"ה בת [עי' יעב"ץ שם, ובקידושין דף יח.], חולין דף צ. ד"ה קדשים).***
         4. ***ריטב"א (ב"ב דף נח., עי' אילת השחר שם).***
         5. ***ר"א מזרחי (תחילת פר' בראשית, והג' הרמ"א לרא"ם שם, רא"מ פרק ל"ז פסוק ב', שמות פרק ד' פסוק כ"ד, פר' קדושים פרק כ' פסוק י"ז).***
      3. ***מר"מ – יבמות (דף ק:), ר"ן (סנהדרין דף נז.).***
   2. *אחרונים****.***
      1. ***כישראל.***
         1. ***שו"ת רמ"א (סי' י').***
         2. ***רדב"ז (סי' תרצ"ו).***
         3. ***מהרש"א (יומא דף כח: ח"א ד"ה מצותי).***
         4. ***הגר' נתן אדלר זצ"ל (הקדמה לדרשות חת"ס ד"ה איתא).***
         5. ***חת"ס (שם,*** *אמנם* ***עי' שבת ריש דף פז.).***
      2. ***כגוי.***
         1. ***גור אריה (בראשית פרק מ"ו פסוק י').***
         2. ***שב שמעתתא (הקדמה אות ט').***
         3. ***משך חכמה (פר' ואתחנן פרק ה' פסוק כ"ז).***
         4. ***משנה אחרונה (מקואות פרק ח' משנה ד' ד"ה מכנעני),***
      3. ***מחלוקת תנאים.***
         1. ***יפה תואר (בראשית פרשת ט"ז סי' ט' ד"ה ג"ע, ויגש פרשת צ"ג סי' ה' ד"ה בנימוסות, שמות פרשת א' סי' ל"ב ד"ה כמו, שם פרשה ד' סי' א' ד"ה עד שעמד).***
         2. ***פרשת דרכים (דרוש א').***
      4. ***מחלוקת יוסף עם השבטים.***
         1. ***פרשת דרכים (דרוש א' ד"ה והנראה, עמ' י"ח, ועמ' כ"ג).***
   3. ***מר"מ – ישועות יעקב (סי' ר"מ ס"ק ב'), בנין ציון (ח"א סי' קע"ג ד"ה בראשון), כלי חמדה (פר' תולדות סי' ג', פר' ויגש פרק מ"ו פסוק י'), תרומת הכרי (פתח השער אות ק'), עונג יו"ט (דרשות עמ' פ'), בית האוצר (בתחילת הספר, גליוני הש"ס יומא כח:), שדי חמד (מערכת האל"ף אות קפ"ו, אות ע"ר, כללים סי' א' ד"ה והנה, שיורי פאה אות ו'), חידושי הגרנ"ט (כתובות סי' כ"ח ד"ה והנראה), פרשת דרכים זוטא (שם), ש"מ (כתובות דף י"א), תורת נביאים (מהר"ץ חיות, פרק י"א), קובץ שיעורים (ב"ב אות נ"ד), חידושי הגרי"ז (סטנסיל יומא דף כח:, סוטה אות נ', פר' לך לך), ציץ קודש (סי' ל"ד אות ט'), פרקי תורה (סוף ח"ב), משפט המלחמה (עמ' קס"א), דורש לציון (דרוש י"א), עי' ס' לקט מראי מקומות (ערך אבות), אנצוקלופדיה תלמודית (ח"א עמ' י"ז), פרדס יוסף (פר' וישב אות ד' ד"ה והנה), מנחת אשר (בראשית סי' י"א אות ב', סי' מ"ב אות ח').***
2. *אם נחשבו אברהם אבינו כישראל****, מזמן הברית או מזמן שהכיר אברהם אבינו את בורו.***
   1. ***מזמן ברית מילה – רמב"ן (ויקרא פרק כ"ד פסוק י'), יפה תואר, רע"א (כתב וחותם סי' ס', ורע"א על התורה פר לך לך אות ג'), מהרש"א (ב"ב דף טז. ח"א ד"ה עפרא, יבמות דף ק: ח"א).***
   2. ***מזמן שהכיר אברהם אבינו את בורו – עי' בעל הטורים (פר' תולדות פרק כ"ו פסוק ה'), מהרי"ט (ח"ב סי' ו'), פרשת דרכים (דרוש א' ד"ה הרי).***
   3. ***מזמן ברית בין הבתרים – עי' מגיה ברע"א (על התור הע' ט').***
   4. ***מר"מ – מגיה לפרשת דרכים (דרוש א' הע' ל"ה).***
3. ***איך שומר שבת [נ"מ, מצא תינוק ומחצה ישראלים ומחצה גוים, מטילין עליו שני חומרין. א"נ גר שמל ולא טבל] – כדאי' בלבוש (או"ח סי' רצ"ב, שאבות שומר שבת), ועוד מר"מ.***
   1. *האיסור רק היום ואח"כ הלילה, והם עשה מלאכה ערב שבת ומוצ"ש****.***
      1. ***פנים יפות (בראשית פרק ח' פסוק כ"ב, שמות פרק י"א פסוק ב' ד"ה במדרש, פרק כ"ג סוף פסוק י"ב, [עי' פר ויקהל ד"ה ששת, למתרץ רע"א קשה], המקנה קידושין דף לז: בתד"ה ממחרת) – "הקשו המפורשים, דמה שאחז"ל [יומא כח ב] קיים אברהם אבינו כל התורה כולה, וכי איך שמר שבת שלא נצטוה עליו, ודחה לאו דיום ולילה לא ישבותו שנצטווה עליו מימי נח. ונראה דלא קשה, כי קודם מ"ת היה הלילה נמשך אחר היום, כמ"ש לקמן בפ' בא ובפ' יתרו ובכמה מקומות, עד שאמר לו הקדוש ברוך הוא מערב עד ערב תשבתו שבתכם [ויקרא כג, לב], וכן הוא אומר כאן יום ולילה לא ישבותו, היינו שלא ישבותו יום ואח"כ לילה, ואינו חייב מיתה אלא אם שבת עד סוף הלילה, כ"א עשה מלאכה בסוף הלילה לא עבר על הלאו של יום ולילה לא ישבותו, שהוא שביתת כל היום וכל הלילה שלאחריו אבל שמירת שבת של אברהם אבינו, היה כמו שיהיה אחר מתן תורה דהיינו שהיום הולך אחר הלילה. נמצא קיים שתיהן שעשה מלאכה בששי ביום ועשה מלאכה במוצאי שבת, הרי שלא שבת יום ולילה".***
      2. ***בשם הגר' נתן אדלר זצ"ל (חקר הלכה חקירה ט"ו ד"ה ודרך).***
      3. ***ערוך לנר (סנהדרין דף נח: ד"ה ואמר) – "איך שייך בזה לתפוס חומרת שניהם אם ישבות דלמא נכרי הוא ואם לא ישבות דלמא ישראל הוא וחלל שבת וי"ל דיום שלם שאסור לב"נ לשבות מקרא דיום ולילה לא ישבותו משמע שהלילה הולך בזה אחר היום דהא יום ולילה כתיב דמשמע היום ולילה שאחריו לא ישבות מדלא כתיב איפכא ובישראל לענין שמירת שבת היום הולך אחר הלילה ולכן שפיר יכול לשמור שבת כישראל ולעשות מלאכה במוצאי שבת דשבת שמר בזה ואיום ולילה לא עבר אם נכרי הוא כיון שעשה מלאכה במוצאי שבת ובע"ש הרי שלא שבת יום ולילה שאחריו אכן אכתי ק"ק איך יעשה ביוה"כ שחל להיות סמוך לשבת בין מלפניו בין מלאחריו הא אז ע"כ צריך לשבות יום ולילה שאחריו ואולי תנא דתוספתא לא סבר כאחרים אלא כרבנן בסוכה (נד ב) דא"א ליוה"כ למקלע סמוך לשבת אפילו בזמן שקדשו ע"פ ראיה ע"ש. ולכאורה יש תקנה שיעשה מלאכה פחות מכשיעור דלישראל שיעורין נאמרו ולא לב"נ וא"כ על איסור יוה"כ לא עבר ומשום נכרי לא שבת אכן התינח לר"ל דח"ש מותר מן התורה אבל לר"י מא"ל ואפילו לר"ל יש לספק אם טוב שיעבור אדרבנן בקום ועשה משיעבור אדאורייתא בשוא"ת או איפכא ועיין מה שכתבתי בזה בשו"ת בנין ציון (סי' קכ"ו)".***
      4. ***הגריש"א זצ"ל (הערות במסכת יומא דף כח: ד"ה הקשו).***
      5. ***משנה הלכות (ח"ה סי' מ"ה ד"ה ולפע"ד).***
         1. ***מר"מ – עי' הצל"ח (תורת חסד סי' כ"ה), תורת חסד (שם), בכורי אביב (דף לח. אות ב'), ציץ קודש (סי' ל"ד אות ז'), עי' דרשות חת"ס (עמ' 456 סוף ד"ה אמנם), אמרי יושר (ח"ב סי' ק"ל סוף ד"ה אבל), ספר זכרון יד שלמה (עמ' כ"א), יד שאול (סי' רצ"ג ס"ק ד'), ספר המקנה (כלל ח' סוף פרט ו'), פרדס יוסף (פר' אמור אות צ"ז ד"ה וי"ל, פר' נח אות מ"ג ד"ה והנה הקשו).***
         2. ***רע"א (השמטות לסי' קכ"א) – "א"ז רב נדפס מהגאון רבי פנחס זצ"ל ספר פנים יפות על התורה כתב בפ' נח דאזהרה דיום ולילה לא ישבותו היא רק שלא יהיו שובתים כל היום ולילה שלאחריו, והא דכתבו תוס' סנהדרין הא דהלאו דהיום ולילה לא ישבותו אינו בכללא דנאמרה ולא נשנית דלישראל נאמרה, דהרי נצטוו ישראל לשבות, אף דאפשר לקיים בדרך הנ"ל, מ"מ מכמה דרשות מקראי מוכח דאפשר שיחולו שבת ויה"כ סמוכים זה לזה וצריך לשבות יום ולילה שלאחריו עיין שם, ולפ"ז י"ל דא"צ למחות לשפחות שלנו מלשבות בשבת כיון דעושין מלאכה בע"ש ובמ"ש, ואולם לענ"ד אין קיום לדברי הגאון הנ"ל, דא"כ עדיין יקשה לר"ל דס"ל ח"ש מותר מה"ת [עי' במ"ל רפי"ח מה' שבת דידן אם לר"י במלאכת שבת ג"כ ח"ש מה"ת, אבל עכ"פ לר"ל בודאי מותר] א"כ אף ביה"כ ושבת סמוכים להדדי אפשר לקצור ביום השבת כחצי גרוגרות, ובלילה שלאחריו בליל יה"כ חצי גרוגרות, דלגבי כל א' הוי ח"ש, דשבת ויה"כ אין מצטרפין כדאיתא במתני' דכריתות, ומצד אזהרה דיום ולילה לא ישבותו מצטרפים להקצירות לכגרוגרות, ולא שבתו יום ולילה שלאחריו מבלי עשות מלאכה בהם".***
         3. ***בנין ציון (ח"א סי' קכ"ו) – "פנים יפות ... בתשובת רבי עקיבא ... אמנם לענ"ד משום הא ליכא פירכא אדברי הגאון ר"פ זצ"ל שלריש לקיש דס"ל חצי שיעור מותר מה"ת בלא"ה לא קשה קושית המפרשים ואין צורך להתירוץ לומר דבב"נ הלילה הולך אחר היום שהרי לפי מש"כ הרמב"ם ה' מלכים (פ' ט') שיעורים לא נאמרו לב"נ ולפ"ז גם בעשה הב"נ מלאכה בחצי שיעור כגון שקצר חצי גרוגרות כבר נחשב אצלו מלאכה ולא יעבור על לא ישבותו וא"כ אין קושיא על האבות שהרי אפשר שעשו מלאכה בשבת בחצי שיעור דלענין לא ישבותו נחשב מלאכה ולענין שביתת שבת לגבי ישראל לא עשו מלאכה ועל כן לא קשה קושית המפרשים רק לר"י דס"ל ח"ש אסור מה"ת ולדידי' תירץ שפיר דלילה הולך אחר היום ומכ"מ מוכח דלא ישבותו לא נאמר לישראל מדחלו שבת ויוה"כ סמוכים זה לזה וליכא תקנה לעשות מלאכה בחצי שיעור. אבל באמת מה שחדש הגאון ר"פ זצ"ל דבב"נ קודם מ"ת הלילה הולך אחר היום בלא"ה לא נלענ"ד שהרי ...".***
   2. *חצי שיעור****.***
      1. ***מנחת חינוך (סי' ל"ב מוסך שבת אות ל"ט ס"ק ו') – "אפשר לומר, לפי מה שכתב הר"מ בפ"ט ממלכים ה"י דשיעורין לא נאמרו לבני נח, וא"כ לא מיבעיא להסוברים דבאיסורי שבת לא אמרינן חצי שיעור אסור מן התורה [עיין לעיל ריש המצוה אות ד'], א"כ משכחת לה שעושה מלאכה הצריכה שיעור, חצי שיעור, וא"כ אם האסופי בן נח הרי לא שבת, דבבני נח לא ניתנו שיעורין, ואם הוא ישראל הרי לא עשה איסור מלאכה כלל, כיון דבמלאכת שבת לא נאסר חצי שיעור, ואפשר אפילו מדרבנן ג"כ אינו אסור. ואמנם אפילו להסוברים דגם באיסורי שבת חצי שיעור אסור מן התורה, מ"מ נראה דבכהאי גוונא היכא שעושה לשם מצוה חצי שיעור אינו אסור כלל, כיון דעיקר הטעם משום חזי לאצטרופי ויעשה שיעור שלם, וכאן בודאי לא יעשה יותר כיון דכל עצמו אינו עושה רק כדי לצאת ידי המצוה, כן היה נראה לומר לכאורה".***
         1. ***מר"מ – רע"א (השמטות לסי' קכ"א), בנין ציון (ח"א סי' קכ"ו, סי' קכ"ז, ערול"נ סנהדרין דף נח: ד"ה שם ואמר), ספר זכרון יד שלמה (עמ' כ"ו).***
   3. *אינו מחדש דת****.***
      1. ***חי' הגר"ח (על הש"ס סי' תל"ו).***
      2. ***עי' אמרי יושר (ח"ב סי' ק"ל ד"ה והנה).***
      3. ***מהר"ם שיק (או"ח סי' קמ"ה ד"ה ולפיענ"ד).***
         1. ***מר"מ – מפתח (פרנקל רמב"ם, מלאכים פרק י' הל' ט').***
         2. ***מנחת חינוך (סי' ל"ב מוסך שבת אות ל"ט ס"ק ו') – "אך נראה דלדעת הר"מ פ"י ממלכים ה"ט דגוי ששבת אינו חייב [מדאורייתא], ועיקר הטעם דאסור לחדש דת לעצמו עי"ש ובלחם משנה, א"כ כיון דמחויב מטעם ספק ישראל אין זה מחדש דת לעצמו. אבל לפי הנראה בש"ס סנהדרין נ"ח ע"ב דיש עליו לאו דלא ישבותו, א"כ הוי ליה הספיקות סתרי אהדדי דמחמיר מצד אחד והוי קולא מצד השני, ויש לפלפל בזה ואין כאן מקומו".***
   4. *עשו מלאכת יגיעה שאינו מל"ט מלאכות****.***
      1. ***בנין ציון (ח"א סוף סי' צ"א, סי' קכ"ו, סי' קכ"ז, ח"ג סי' י') – "ומזה נשפוט ג"כ כיון דל"ט מלאכות לא נמסרו רק בסיני א"כ קודם סיני הי' נקרא שביתה ממלאכה לשבות מכל דבר טורח ויגיעה קצת וזה הפי' יום ולילה לא ישבותו שלא ישבתו לגמרי ממה שנקרא מלאכה כפי הלשון דהיינו שיש בו טורח ויגיעה וזה לא נשתנה משנתנה תורה לישראל ולכן מי ששבת מכל ל"ט מלאכות ונשא משא כבדה ברשות היחיד לא עבר על יום ולילה ל"י וכן מי ששבת מכל יגיעה אף שהוציא תבלין כל שהו או מחט בבגדו לר"ה הגם שלענין שבת נקרא עושה מלאכה מכ"מ כבר על לאו דל"י ואין לומר דא"כ דלא ישבותו וביום השביעי תשבות יש חלוק שביתה לשני עניינים יקשה כקושית התוספ' בסנהדרין הנ"ל מנ"ל דלא ישבותו נאמר לב"נ ולא לישראל כיון שלא נשנית ולא שייך תי' התוספ' מדצו' הקדוש ברוך הוא לישראל לשבות דאכתי יכול לעשות מלאכה של יגיעה שאינה מל"ט מלאכות דז"א כיון שצו' התורה לשבות זכר ליציאת מצרים שנחו מעבדות וזכר לבריאת עולם ודאי אין סבר' שהטיל הכתוב על ישראל לעשות מלאכת יגיעה דא"כ אין זכר לדברים האלה בזה מכ"מ קושית המפרשים מתורצת בזה די"ל דהאבות קיימו שבת ועשו מלאכת יגיעה שאינה מל"ט אבות מלאכות להחמיר וכהאי גוונא משכחת ג"כ שספק ישראל ספק ב"נ יקיים שבת מבלי שעובר על יום ולילה ל"י כנלענ"ד".***
      2. ***מר"מ – ציץ קודש (סי' ל"ד אות ו'), מחנה חיים (ח"א סי' צ"א אות א'), ספר המקנה (כלל ח' פרט ו'), ספר זכרון יד שלמה (עמ' כ"ה).***
   5. *ציצית****.***
      1. ***בשם הפמ"ג (פרדס יוסף פר' לך לך אות ע"ט עמ' רע"ח ד"ה ומה, פרדס יוסף פר' ויקהל אות צ"ז ד"ה ועוד).***
      2. ***בשם חת"ס (פרדס יוסף פר' נח אות מ"ג ד"ה עוד ראיתי).***
      3. ***חשק שלמה (לקוטי גפ"ת דף קס"ט ד"ה ואמר).***
      4. ***עי' מהר"ם שיק (או"ח סי' קמ"ה ד"ה ועכ"פ).***
      5. ***מהרי"ל דיסקין (תולדות פרק כ"ו פסוק ה') – "דבהטלית המצויצת שהי' לובשים כדי לקיים מצות ציצית הי' עוברים בו דרך רשות הרבים דמצד מצות ישראל יצאו י"ח דהמצוה מחשבת את הציצית למלבוש, וכמובא באו"ח סי"ג, ומצד מצות בני נח דאינם מחויבים בציצית הוו הציצית משא, ונתבטל שביתת שבת ולא מקרי נכרי ששבת".***
      6. ***פרחי ניסן (קהלת יצחק על התורה, פר' תולדות).***
      7. ***פניני קדם (תולדות, סוף עמ' צ"ד).***
         1. ***מר"מ – חת"ס (שבת דף קלט:), ציץ קודש (סי' ל"ד אות ו'), עני בן פחמא (או"ח סי' ל"ו ד"ה נמצא), ספר זכרון יד שלמה (סוף עמ' כ"ו).***
   6. *ע"י שליח****.***
      1. ***זית רענן (ליקוטי חידושי תורה פר' נח, בצירוף דעת הבעל עיטור).***
      2. ***מהר"ם שיק (או"ח סי' קמ"ה ד"ה ועכ"פ).***
         1. ***מר"מ – ציץ קודש (סי' ל"ד אות ו'), בכורי אביב (דף לח. אות ב').***
   7. *יעשה מלאכה ערב שבת בין השמשות* ***(ספק ספיקא) – ציץ קודש (סי' ל"ד אות י"א).***
   8. *קודם מתן תורה מותר****.***
      1. ***טעמי המנהגים (עמ' תק"ב הע' ב',*** *היתה שבת פנויה****).***
      2. ***חקר הלכה (אות ב' בני נח סוף ד"ה ולכאורה).***
         1. ***מר"מ – בית האוצר (כלל א' ריש מערכת אבות ד"ה והנה), ספר זכרון יד שלמה (עמ' כ"ד).***
   9. *אה"נ, היה ישראל גם לקולא****.***
      1. ***פרשת דרכים (ריש דרוש א' ד"ה ויש).***
      2. ***הגר' נתן אדלר זצ"ל (הקדמה לדרשות חת"ס ד"ה איתא).***
   10. *מלאכה שאין צריכה לגופה****.***
       1. ***פרדס יוסף (פר' בא סוף אות ע"א) – "הא אבות קיימו כל התורה, ואסור להם לשבות דהיה להם דין בן נח ... ראיתי לתרץ דבבבא בתרא (קיט:) בצלפחד לשם שמים נתכוון פירש מהרש"א [ח"א שם ד"ה וראויה] דהוי מלאכה שאין צריכה לגופה, ועיין רשב"א [שבת קו. ד"ה כל] שלצורך מצוה חשוב מלאכה שאין צריכה לגופה, ומעתה כל שכן אברהם דלא היה צריך למלאכה רק שלא יהיה כגוי ששבת חשוב גבי ישראל מלאכה שאין צריכה לגופה, ולגבי בן נח הרי עשה מלאכה, ועיין במפרשים דבבן נח גם מלאכה שאין צריכה לגופה חשוב מלאכה, א"כ הרי עשה מלאכה".***
          1. ***חולק, כיון דעדיין יש איסור דרבנן – מהרי"ל דיסקין (הוספות, בראשית אות ט', "יש לתרץ דעשה מלאכה שאינה צריכא לגופא דהיינו למשל שכיבה את הנר כחס על הנר, כחס על השמן, וכר' יוסי דס"ל דפטור בכולן חוץ מן הפתילה וכו', אכן על זה יש להקשות ב' קושיות, חדא דלפי דעת הרמב"ם ז"ל בה' שבת דס"ל כר' יהודה דחייב במלאכה שאינה צריכא לגופא (הרמב"ם בה' שבת פ"א ה"ז) ע"ש. ב: דאיתא במס' (יבמות כ"א) ומובא ברש"י פ' תולדות (כ"ו ה') וישמור משמרתי גזרות להרחקה וכו' כגון שניות לעריות ושבות לשבת ע"ש, א"א אאע"ה קיים גם מצוות שבות בשבת ומלאכה שא"צ לגופה גם לדברי הפוטרים מ"מ איסורא מיהו איכא כמפורש בהמגיד משנה שם").***
          2. ***י"ל, אם הוא בין השמשות – בית אוצר (כלל א' אות כ', "איך שמרו האבות ... בפשיטות דעשו משאצל"ג לר"ש או מלאכת קילקול לר"י דחשיב שפיר מלאכה אלא דמלאכת מחשבת הוא דלא הוי ופטורין עלי' בשבת ... וא"כ לענין מצות הב"נ דכתיב רק יום ולילה לא ישבותו ולא כתיב שם מלאכת מחשבת א"כ הא גם משאצל"ג כו' שפיר לא הוי שביתה כיון דהוא מלאכה וא"כ הא אינו שביתה ... ואולם עדיין יוקשה דהא משאצל"ג כו' עכ"פ מדרבנן אסור והרי האבות קיימו גם מילי דרבנן וי"ל גם בזה בפשיטות דעשו משאצל"ג כו' ביה"ש של ערב שבת דליכא איסור לרבי והכי קיי"ל דלא גזרו אשבות ביה"ש ...").***
          3. ***מר"מ – הגר' מאיר כהן (אבד"ק מאנקטוב, פרדס יוסף פר' נח הע' י"ב, "איך שמרו האבות שבת ... מצות עשה דשבתון י"ל שלא ביטלו, כגון שעשו עובדא שאינה צריכה לגופה, והגם דמלאכה שאינה צריכה לגופה אסורה, היינו דוקא בלא תעשה אבל לא בעשה").***
   11. *קשר לתפילין****.***
       1. ***פרדס יוסף (פר' ויקהל אות צ"ז ד"ה עוד).***
   12. *בלי מילה אין שבת****.***
       1. ***פרדס יוסף (פר' לך לך אות ע"ט עמ' רע"ח ד"ה ומה).***
   13. *לא היה ברית לישראל, וגם מתכווין למצות שבת* ***ולא מחפש לעצמו מנוחה.***
       1. ***חכמה ודעת (פר' נח פרק ח' פסוק כ"ב).***
   14. *לשם שכר מותר****.***
       1. ***תורת עירובין (בשיורא עירוב סוף סי' י', הו"ד בשדי חמד מערכת האל"ף כללים סי' א' ד"ה והנה, ובכמוצא שלל רב בראשית פרק ח' פסוק כ"ב).***
   15. *שנים שעשאו פטורים****.***
       1. ***חתן סופר (פרדס יוסף פר' נח אות מ"ג ד"ה ובחתן).***
          1. ***חולק – פרדס יוסף (פר' נח אות מ"ג ד"ה ובחתן).***
   16. *להוציא איסור בשבת****.***
       1. ***פרדס יוסף (פר' נח אות מ"ג).***
   17. *שכיח חולים****.***
       1. ***פרדס יוסף (פר' נח אות מ"ג).***
          1. ***חולק – פרדס יוסף (פר' נח הע' י"ג).***
   18. *א"א לעשות שום תנועה נגד רצון ה', וכמו ששבת במקרה****.***
       1. ***עני בן פחמא (או"ח סי' ל"ו ד"ה אמנם).***
   19. ***"****שבת לפי מה שהוא בירושלים, ועכ"פ במקום שהיה שם לא שבת מעת לעת****".***
       1. ***דברי שאול (מהדו"ת פר' וישלח מ"ט-ד' ד"ה ויחן).***
       2. ***הו"ד בפרדס יוסף (פר' וישלח אות מ"ד ד"ה ואתי).***
   20. ***עוד תירוצים – חמדת ישראל (קונ' נר מצוה עמ' 228 ד"ה ועפי"ז).***
   21. ***מר"מ –*** Contemporary Halakhic Problems ***(ח"ד פרק ז' ח"ה).***
4. *גר שמל ולא טבל* ***– עי' ספר זכרון יד שלמה (עמ' א'- כ"ד), עי' מרגליות הים (סנהדרין דף נח: אות כ"ז), שו"ת בנין ציון (ח"א סי' צ"א), ציץ קודש (סי' ל"ד), אמרי יושר (ח"ב סי' ק"ל ד"ה והנה, פ"ג-ד'), עי' חלקת יואב (ח"א מהדורא תנינא סי' ח' ד"ה ונלע"ד), עי' כלי חמדה (מילואים ל"ה עמ' א', מבן המחבר), חובל בנעימים (ח"ד סי' נ"ד), עי' יסודי ישורון (מערכת הל' שבת עמ' 190), פחד יצחק (אגרות וכתבים סי' נ"ו ד"ה ובגוף), ציץ אליעזר (ח"י סי' כ"ה פרק ב'), ברכת כהן (על התורה סי' כ'), חוט שני (ח"א עמ' ע"ד ד"ה וידוע), מפתח (פרנקל רמב"ם, מלאכים פרק י' הל' ט'), קובץ אהל חוה (עמ' ק"ה),*** Contemporary Halakhic Problems ***(ח"ד פרק ז).***
5. *למה אברהם אבינו לא מקיים מצוות מילה קודם הציוה****.***
   1. *מילה ניתנה בתור ברית* ***– שרידי אש (ח"ב סי' קמ"ט), טעם ודעת (בראשית פרק י"ז פסוק ט'), מנחת אשר (בראשית סי' י"ד אות ג' ד"ה אך).***
   2. *רצה למקיים כמי שמצווה ועושה* ***(ויודע בנבואה שיהיה מצווה על מילה) – מזרחי (בראשית פרק י"ז פסוק כ"ב), מהרי"ל דיסקין (תולדות פרק כ"ו פסוק ה' ד"ה ויש), משפטי שמואל (פניני קדם פר' לך לך עמ' נ"ג)***
   3. *א"א למקיים הברית אח"כ****, ולא רצה למבטל חס ושלום רצונו של הקב"ה, של הברית – שרידי אש (ח"ב סי' קמ"ט).***
   4. *חסרון המול ימול* ***– מהרי"ל דיסקין (תולדות פרק כ"ו פסוק ה' ד"ה ויש), מנחת אשר (בראשית סי' י"ד אות ג' ד"ה ובגוף).***
   5. *אין חלות ערל* ***– גרי"ז (פר' לך לך), הו"ד בטעם ודעת (בראשית פרק י"ז פסוק ט').***
   6. *אסור לחבול את עצמו* ***– הפלאה (בס' אוצר חיים סוף פר' לך לך), פניני קדם (פר' לך לך עמ' נ"ג), עי' מנחת אשר (בראשית סי' י"ח).***
   7. *לא מקיים כל התורה עד שמהל* ***– עי' טעם ודעת (בראשית פרק י"ז פסוק ט'), מנחת אשר (בראשית סי' י"ד אות ג').***
   8. ***מר"מ – כמוציא שלל רב (בראשית פרק י"ז פסוק כ"ה), פרדס יוסף (פר' לך לך אות ע"ט עמ' רע"ח ד"ה ומה), שמושה של דרשה (סי' ח', סי' ט', סי' מ"ח), אז דרש (עמ' רנ"ו,*** *מלקט 21 תירוצים****), דרך שיחה (ח"א עמ' ס').***