מראי מקומות פב 2
קטגוריות: ש_ס / כט גיטין / המגרש - הרב משה יפהן

**מראי מקומות פב: 2**

**הכא שייר לה בגיטא.**  האבני מילואים סי' קל"ז סק"ג. נראה דפי' דהכא שייר לה בגיטא הביאור דרבנן פליגי בזה גופא וסברי דגם שאומר ע"מ חל שיור ומשו"ה אינה מגורשת ור' אליעזר סבר דעדיין נשאר תנאי ומשו"ה הרי היא מגורשת. ועיין היטב תוד"ה אפילו דדהקשה וא"ת לר"א דלא חשיב ע"מ שיור עיי"ש ומשמע מלשון התוס' דלרבנן חשיב שיור ומשמע כדברי האבנ"מ. אמנם עיין ברש"י ד"ה הכא דמבואר מדבריו דרבנן גם מודים דהוי תנאי בעלמא ומכל מקום הם סוברים דיש כאן חסרון כריתות. משום דזה גופא שעושה תנאי שמונע מהאישה לינשא ע"פ גט זה זה עצמו חשיב חסרון כריתות הגם שאין זה שיור בעצם הגט. **רש"י ד"ה אלא מאישה.**  **ורש"י ד"ה איסור כהונה שאני.** יש לעיין, במה נחלקו ר' אלעזר וחכמים ומדברי רש"י משמע דשייך שיחול גט מדאוריתא הגם שאינו מחיל דינים חוץ מעצם מה שהגט נתפס והנפק"מ היא רק לגבי כהונה דכיוון שחל גט הגם שאינו פועל התר חשיב ריח הגט. כיוון שחל גט ביניהם חל פרידה בינהים כלשון רש"י יבמות צה. אלא דהנפק"מ במקום שאומר שיתיר כלפי מקצת האנשים אז הגט מתיר כפי מה שקבע בגט שיתיר. וזהו סברת ר"א אמנם באופן שאומר שהרי את מגורשת ממני ואי את מותרת לכל אדם הוא גם מודה דהנפק"מ היא רק לגבי איסור כהונה. אמנם רבנן סברו דהגם שאפשר להחיל כזה גט והוא יאסור לכהונה אין זה משום שנחשב שהתפיס גט לגמרי ולפי"ז כשירצה שיתיר זה יתיר כפי מה שיקבע אלא דמה שנקבע ביניהם גט זהו סברא מיוחדת שנאסרת לכוהנה אמנם לגבי עצם ההתר ביניהים יתכן דלא שייך שיהיה גט שיפעל התר אא"כ הוא מתיר לכל. ובתורא"ש כתוב לא כן ומבואר בתוס' רא"ש דלר"א הגט אוסרה ליבם. ויתכן דגם אינה יורשה ומטמא לה ומבואר דהוא סובר דנתחדש דהגט יש לו כח להפקיע את האישות ביניהם ורק דאין לו כח להתירה. ומשו"ה באופן שקובע שתהא מותרת למקצת חל הההתר כפי מה שהוא קבע ורבנן פליגי וסברי דהגט אין בו כח לחול רק לגבי לאוסרה לכהונה אמנם לכאורה כמדובר ברש"י מבואר לא כן דר"א גם מודה דבאופן שאומר שאי את מותרת לכל אדם הגט חל רק כלפי כהונה.

**תוד"ה שרבי וכו' ותי' הרב ר' אלחנן וכו'.** מדברי התוס' משמע דתנאי שבידה לקיימו מותרת לינשא אפילו אם התנאי הוא בקום ועשה. כיוון שהוא בידה. אמנם הרמב"ן והרשב"א להלן פג. הביאו י"א דבעינן תרתי גם דבידה לקיימו וגם שהוא בשב ואל תעשה. אבל תנאי שבעינן עבורו קום ועשה חיישינן שמא לא תקיימו. וכן כתב הר"ן דף לה. מדפי הרי"ף עיי"ש אמנם התוס' ביבמות י. כתבו דאם התנה כן אסורה לינשא עד שימותו פלוני או המגרש. הרמב"ם פ"ח מגירושין ה"א פוסק דבתנאי דמעכשיו או ע"מ מותרת לינשא מיד ולא חוששים שהיא לא תקיים את התנאי. ועיין שם במ"מ שביאר דהרמב"ם סובר דהסוגיא להלן פג. חולקת על הסוגיא עד. דסוברת דאסור לה לינשא עד שתתן. ובסוף דבריו דכתב דהרמב"ם מודה דבתנאי שהוא תלוי ביד אחרים לא תנשא. אמנם בזה המ"מ סובר דבתנאי של אתן אינו חשוב תלוי ביד אחרים ואם יש בידה את הממון יכולה להתגרש מיד.

**תוד"ה אפילו.** מדברי התוס' בתחילת דבריהם משמע כפי הפי' שפי' ברש"י דלר"א הגט רק מחיל את זה שהוא נתפס ואינו פועל התר ומשו"ה הוי ריח הגט וזה נחשב גט שאינו גמור אמנם משו"ה במקום שרוצה שיעשה התר הגט שנתפס מחיל התר. ודלא כהתורא"ש דלר"א הוא אוסרה להתייבם עיין היטב בדברי התוס' ודו"ק. **[בא"ד ועוד קשה לרבינו יצחק וכו'.** **ובא ראובן וקדשה חוץ לשמעון אחיו**. ויל"ע מדוע הוצרכו התוס' לומר דקדשה ראובן חוץ משמעון אחיו ולא כתבו שראובן קדשה סתם. ולכאורה יש כאן הוכחה בתוס' דיש דין ניתוק גם בקידושין ואם היא נשאת לאחר אז פקע הניתוק. והיא נאסרה למי שנשתיירה עליו. ולכן הוצרכו התוס' לומר דראובן קדשה חוץ משמעון אחיו דבכהא"ג ליכא ניתוק. ודייק את החשבון ועיין בזה. אמנם עיין בתוס' יבמות י. דהקשו מקדשה סתם. ועיין להלן תוד"ה כגון דסברי דבקידושין לא נאמר ניתוק אלא דווקא בגירושין ויתכן דזה כתוס' ביבמות אמנם התוס' דידן סבר שיש ניתוק וצ"ע מה יענה על קושית התוס' להלן ד"ה כגון וצ"ע בזה.**]**

**בעי ר' אבא בקידושין האיך. קנין מעליא בעינן וכו'.** עיין באבנ"מ סי' קלז סק"ב בשם שו"ת מהר"א ששון ששייך שיור אפילו בקנין ממון כגון שמקנה ללוה כסף ומשייר שכלפי המלווה נשאר הנותן בעלים וממילא המלוה אינו יכול לגבות את הממון. וקשה דמדוע קידושין יחשב יותר מאשר קנין ממון ואם בקנין ממון מועיל שיור מדוע כלפי קידושין לא מועיל שיור. ויתכן דקידושין יסודו דאסר לה אכו"ע כהקדש ויסודו דין ייחוד וסד"א דאם לא מפרישה ממש מכו"ע לא חייל תפיסת קידושין משא"כ הפקעה של ייחוד שייך אפילו במקצת וכן בבעלות ממון שייך לדון שיש הלכה של שיור. אבל בקידושין אין זה שייך ודו"ק.

**הדר פשטא בין לר"א בין לרבנן בעינן ויצאה והיתה.** יל"ע מהו הילפותא האם ילפינן דגם בקידושין יש דין כריתות. ואם היא כרותה במקדש אין זה קידושין. או דהילפותא חידשה שכשם שהדבר פסול בגט כך הוא פוסל בקידושין ולפי"ז בהכרח זהו גילוי שאין זה מטעם כריתות אלא משום שזהו גילוי שלא שייך בקידושין וגירושין חלות של שיור. ובפשוטו הרי הדין של כריתות שמצינו בגירושין שאם אומר לה הרי את מגורשת ע"מ שלא תלכי לבית אביך לעולם שאיננה מגורשת לא קיים בקידושין והמקדש ע"מ שלא תלך לבית אביה לעולם הרי היא מקודשת ועיין בתוס' בקידושין ס. ד"ה כל שנראה מדבריו דגם בקידושין יש חסרון כריתות אמנם עיי"ש ברש"י דמבואר דחסרון כריתות הוא חסרון דווקא בגירושין. ועיין בקוב"ש תחילת קידושין. דביאר דההקשה הוא גילוי שלא נאמרה פרשת שיור בגיטין וקידושין. וכנ"ל דן במשנת ר' אהרן **סי' מ"ד סק"ב.**

**את"ל איתא לדר"א וכו'. קידושי שמעון לא אהני.** ברש"י ד"ה אין מבואר דהגם דקידושי שמעון לא אהנו מ"מ חלו הקידושין. והגם שחלו הקידושין מכיוון שלא אהנו אין אני קורא בה אשת שני מתים וצ"ב מדוע השם של אשת שני מתים תלוי באהנו ולא תלוי בעצם מה שחלו הקידושין. וכן כתב הרשב"א דאם מת ראובן הרי היא מקודשת לשמעון והרי היא אסורה לכל העולם מכח קידושי שמעון. וצ"ב כנ"ל. ועיין ברשב"א שכתב לחדש דאפילו באופן שראובן קידשה חוץ משמעון ושמעון קדשה חוץ מראובן עדיין היא אסורה לראובן. משום שהוא משתמש בצד קידושין של שמעון והגם ששמעון קידשה חוץ מראובן מכל מקום כלפי ראובן יש כאן חלות תפיסת קידושין של שמעון במקום שהוא שייר לו. ולכן נאסר לראובן לבוא עליה ולכאורה פשיטא שגם נאסר לשמעון לבוא. עליה. אמנם בריטב"א וכן הוא בחידושי הר"ן בשם הרא"ה מבואר דכל כמה דלא חייל לאוסרה בשעת הקידושין לא הוי כלל קידושין. וקידושין שאינם אוסרים אינם נתפסים כלל. ועיין בקובץ ביאורים אות מז. ולכאורה טעם הדבר דקידושין מהותם דאסר לה אכו"ע כהקדש ואם לא חל איזה שהוא דין איסור ע"י הקידושין לא הוי קידושין.

**שם**. ויל"ע. מאי שנא גירושין מקידושין ומדוע בגירושין באופן שעושה גירושי חוץ אמרינן שמותרת לכל העולם חוץ מפלוני ולא אמרינן דכיוון שנשאר כאן צד אישות כלפי פלוני אין כאן גירושין. ומדוע בקידושין אמרינן דאם יש קידושין כלפי פלוני אפילו שהוא ע"י חוץ הרי היא אסורה לינשא. עוד הקשו האחרונים לשיטת רש"י יבמות מט. דאשה שאין קידושין תופסים בה פוקעים בה גם הקידושין שחלו בה מקודם תיקשי מדוע לא יפקעו קידושי ראובן כשקידש שמעון הרי הוא החיל בה איסור אשת אישה.