דיני יחוד
קטגוריות: כללי / שיעורי הרב מאיר קאופמן / שיעורי הלכה

#### אלול פ"א – שיעור בית מדרש הגדול שב"ק פ' שופטים

**שבט פ"ד - נאמר גם בביהכ"נ חניכי הישבות שמואל הנביא**

**כ"ד אד"א פ"ד – כולל אבן העזר סווארן**

אין לסמוך על הדברים למעשה אלא המטרה רק כדי שישימו לב בשאלות המתעוררות

# קיצור הלכות יחוד

### האסורים ביחוד מדאוריתא ומדרבנן

א] מבואר בגמ' בקידושין ונפסק אבן העזר סימן כ"ב שיש איסור של יחוד אם אשה שהיא ערוה ואיסור זה משמעות הגמ' וכן הוא בראשונים שהוא מדאוריתא ובפשוטו זה גדר מדאוריתא שמא יבוא עליה וכן הוא בסמ"ג ובאבי עזרי דן לחדש שזה נאסר כמעשה קירבה בעצם ולא מצד שמא יבוא עליה והנה האיסור מדאוריתא הוא באשה שאסורה באיסור ביאה מדאוריתא ומבואר בפוסקים שזה גם באשה האסורה באיסור נדה ועיין חזו"א שהוכיח שזה גם בחייבי לאוין אמנם מבואר בגמ' שבפנויה וגויה האיסור הוא רק מדרבנן [אמנם פניות גדולות הם בחזקת נדה ואיסורם מדאוריתא] והנה האיסור הוא בקטנה בת ג' שהיא בת ביאה ובקטן מבן תשע שנים ובמהרש"ל חידש שקטן וקטנה מותרים להתיחד דהינו שאין בזה חינוך וצ"ב טעם הדבר והפוסקים סתמו בזה להחמיר והאיסור הוא גם בזקן וזקנה וגם באשה כעורה [ויש לדון במחוסרת הכרה אמנם באיש מחוסר הכרה מותר עיין סוף ספר פתח הבית] ולענין אשתו נדה אין איסור יחוד אבל אם עדין לא בעל מבואר בגמ' שיש בזה איסור ולהלכה קי"ל שזה רק אסור מדרבנן וכמבואר בחזו"א והחמירו שם בדיני יחוד יותר מתמיד אמנם אשתו שאסורה עליו עולמית כגון אשת כהן שנאנסה יש איסור יחוד או אשה שלא יכולה להיטהר בדרכי הרפואה וכגון רמ"ת

והנה יש שכתבו שאיסור יחוד זה אביזריהו דעריות וממילא להלכה שקי"ל שגם באבזריהו יהרג ואל יעבור ה"ה כאן אמנם בזר זהב על האיסור והיתר כתב שאין זה אביזריהו ובמקום פיקו"נ מותר וכן נוהגים להורות ובפרט שיש הרבה ראשונים שבאביזריהו אין דין יהרג ואל יעבור אמנם בפשוטו צריך לתת כל ממונו כדי שלא יעבור ויציל את עצמו בצורה של היתר כמבואר בפ"ת סימן קנ"ז לגבי נבילה

### בדין יחוד אם קרובות ואחותו

ב] איסור להתיחד נאמר גם בקרובות כגון אחות אשתו חמותו אשת אחיו כלתו ואשת אביו ודודתו אמנם בתו ואמו מבואר בגמ' שמותר ויש לדון באם אמו או בבת בתו והנוב"י תנינא סי"ח הובא בפ"ת קע"ח סק"י נקט לאיסור והברכי יוסף הכריע להיתר [ומקורו מהמבואר בשו"ע שנקברים ביחד והכלל שמי שמותר לישן בדיבוק בשר נקברים יחד] וכן הוא המנהג ועיין ב"ח שגם נינה זה אותו דבר ובחוט שני דייק מהראשונים לאסור

ולגבי אחותו מבואר בגמ' שלדור בקביעות אסור [ומשמעות הדברים שזה גם בשני אחיות] ובארעי נחלקו האמוראים ולהלכה החכמ"א קכ"ו הכריע שמותר בארעי ולא בקביעות והוסיף שהמחמיר תבוא עליו ברכה וכמבואר ברא"ש ומסתבר שכל שאין בזה צד דאוריתא יש להקל ולא נתבאר בגמ' מה נחשב ארעי ומה נחשב קבע ובאמרי יושר לגר"מ אריק כתב שזה תלוי בל' יום אמנם עיין שבט הלוי ח"ה סר"א שחלק שסתימת כל הפוסקים לא כך ובלשון רש"י מבואר שההיתר לפרקים והנה זה ודאי שאם דרים אם ההורים אין זה גדר יחוד וגם אם פעם ההורים נסעו והם נשארו לבד היחוד עכשיו הוא ארעי וכן הביא בספר דבר הלכה מהחזו"א

אמנם אם ההורים נוסעים להרבה זמן יתכן שזה בגדר יחוד קבע ועיין אגרות משה אבן העזר ח"ד ס"ד שכל שאחד מגיע לשני בתור אורח זה יחוד ארעי אמנם אם נוסעים יחד לתקופה יחד כגון בחופש או לשמחה מסוימת בזה יש מקום יותר להחמיר שכמה ימים חשיב קבע ויש לעשות שאלת חכם לכל מקרה ולגבי שלש אחיות בלילה לשיטת רש"י שמעתי מהגר"צ וובר לדון שכיון שביום זה לא יחוד רק בלילה ממילא זה בגדר ארעי וכן לפ"ז גם שני אחים אם אחות אחת בלילה כיון שביום זה לא יחוד ממילא בלילה זה לא בגדר קביעות

מסתבר שגר שנתגייר אין בו איסור יחוד אם קרובתיו הטבעיים וכן הוא בשבט הלוי ח"ט סימן ר"ט בשם האגרות משה

### יחוד של איש אחד אם כמה נשים

ג] איש אחד שמתיחד אם אשה אחת הוי איסור דאוריתא ואם שני נשים מבואר בגמ' שיש בזה איסור ובחכמ"א הביא מהשואל בשו"ת הרשב"א שזה רק דרבנן אמנם המהרש"ם ח"ג סקנ"ב הביא מהראשונים נדה ה: שזה דאוריתא דע"ש ברמב"ן שכתב שאין ספק טומאה ברה"י אפילו במאה נשים שהרי איש אחד לא מתיחד אם מאה נשים ומבואר שם שזה סברא מדאוריתא ונקט שזה מחלוקת ראשונים אמנם סוגין דעלמא שזה דרבנן ונפק"מ שבזה יש יותר להקל וכדלקמן אמנם גם לגבי דרבנן במקום ספיקות כל שבקל אפשר להיזהר אין בזה הכלל של ספק דרבנן להקל

והנה דעת רוב הראשונים וכן פסק השו"ע שאיש אחד אסור להתיחד אפילו אם מאה נשים אמנם שיטת רש"י שאם שלש נשים מותר [וכתב הרא"ש או מצד שלא יכול לבעול את כולם או מצד שכיון שהם הרבה הוא מפחד שיגלו ובשו"ת הרשב"א אלף קע"ח כתב כי הם מתבישות אחת מהשניה וכן הוא מתביש מהרבה נשים] והעתיקו הרמ"א אמנם קי"ל להחמיר בזה ובמקום צורך יש לצרף שיטה זו. גם לשיטת רש"י מבואר בגמ' שאם עיסקו אם הנשים אסור כגון רופא נשים או מוכר תכשיטי נשים או ספר שמספר הילדים או כובס ובפשוטו כל שנשים צריכות לו בצורה קבועה כגון רופא ילדים או מוכרי בגדי נשים וכדו' חשיב עסקו אם הנשים ועיין מקנה קידושין פ"ב שנקט שכל שהוא פרוץ זה גרע מעסקו אם הנשים וגם לרש"י אסור וכן נקט החיד"א בשו"ת שער יוסף [ובחכמ"א אסר בלבו גס בהן] וכיון ששיטת רש"י זה שיטת יחיד ודאי יש להחמיר בפרוץ [והנה יש לעיין האם עיסקו אם הנשים זה איסור רק אם מי שעימם הוא עסוק או שזה סברא על הבן אדם ובפשוטו זה תלוי בטעמי הראשונים למה זה אסור האם מצד שמחפות עליו או שזה סוג אדם שפחות מתביש מנשים ואם נתיר בפרוץ בזה ודאי יש להתיר ומהגר"צ וובר שמעתי לאסור]

והנה הדבר מצוי גם באדם תורני המוסר שיעור במתחם סגור לבנות שאפילו שזה הרבה נשים אבל יש בזה איסור יחוד וכן עובד בבית הספר אם המתחם סגור ובמנהל סמינר יש לדון שחשיב עסקו אם הנשים שאין בזה צד קולא

והנה יש מקום לדון שמהרבה מאוד נשים אין לזה שם יחוד כלל אמנם עיין רמב"ן נדה ה: שכתב שמאה נשים זה כחד שחשיב רה"י לגבי טומאה ומקורו מדין יחוד אמנם שמעתי מהגר"צ וובר לדון שלהלכה שמדאוריתא רק איש אחד ואשה אחת זה דאוריתא וכל האיסור ביותר זה מדרבנן בזה יתכן שודאי יש יותר מקום לחלק והנה בריטב"א מבואר שאסור מצד שהם מחפות אחת על השניה ומשמע שגם ללא חשש שיבוא על כולם זה אסור ולפ"ז יש לעיין שגם הרבה זה אסור ולכאורא כיון שלא נתפרש שיעור אי אפשר לקבוע שיעור

מבואר בגמ' שנשים ששונאות זו את זו אין בזה האיסור של יחוד אם שני נשים, והן אשה וגיסתה דהיינו נשות שני אחים או אשה ואחות בעלה וכן כלה וחמותה וכן אשה ובת בעלה מנישואין קודמין

### יחוד של כמה אנשים אם אשה אחת

ד] שני אנשים אם אשה אחת מבואר בגמ' שבכשירים מותר ובפרוצים אסור ומבואר בגמ' שרב חשש על עצמו שהוא נחשב פרוץ וכן פסק הרמב"ם והשו"ע אמנם מבואר שהרבה אנשים אם הרבה נשים מותר ומהו הרבה דעת הב"ש שלש נשים אם שלש אנשים ודעת הט"ז שגם שני נשים אם שני אנשים ודעת החכמ"א שגם ג' אנשים אם שני נשים מותר [אבל איפכא לא]

אמנם הרמ"א כתב להקל בזה ובשב יעקב סימן י"ט כתב שגם אם האשה פרוצה אין בזה איסור שכל אחד מתביש מחברו אמנם אם פרוצים ממש גם הרמ"א אוסר וכמבואר בגמ' ומקובל שמי שמסתכל בטלוזיה או בדברי פריצות או שלא נזהר בגדרי הצניעות המקובלים חשיב פרוץ לענין זה שכהה אצלו איסור עריות ולענין גוי נקטו הפוסקים שתמיד הוא נחשב פרוץ כמבואר בבינת אדם

אם אחד כשר ואחד פרוץ נחלקו בזה האחרונים היש"ש ובמהרי"ל דסקין תשובה ב' נקטו שמותר כי הכשר מתביש מהפרוץ אמנם בבית מאיר ושב יעקב נקטו להחמיר כיון שהכשר אם יצרו יתגבר עליו לא יתביש מהפרוץ ובפשוטו כיון שזה נידון דרבנן בשעת הדחק יש להקל בזה [אמנם לשיטות שאיש אחד אם שני נשים זה דאוריתא יתכן שבפרוצים שיש חשש זה דאוריתא וצ"ע]

ועיין חכמ"א קכ"ו ס"ה שכתב שהכרעת האחרונים שאסור אפילו כמה פרוצים אם כמה נשים דהינו שגם הרמב"ם שהתיר הרבה אנשים והרבה נשים זה רק בכשרים דידן שנחשבים פרוצים לחומרא אבל לא במי שפרוץ לגמרי אמנם אין הדבר מוסכם

### מהו המקום שיש בו איסור יחוד

ה] הנה האופן הרגיל שיש בו איסור יחוד הוא בבית אמנם מבואר בגמ' שגם בדרך במקום שאין אנשים יש בזה איסור יחוד דהיינו שכל מקום שאין סבירות שיגיע לשם אדם הוא בכלל איסור יחוד וכגון ביער או בשדה או על חוף הים וכן מבואר בגמ' שבדרך לבית קברות הוי יחוד אפילו שיתכן שמישהו יגיע וכן בלילה צריך עוד שומר אפילו שודאי יתכן שהוא יתעורר [ולכן במקלט ומחסן שלא מצוי שמגיעים לשם אנשים יש להיזהר מיחוד] מאידך במקום שיש סבירות גבוהה שיגיעו אנשים אין בזה איסור יחוד שזה יסוד ההיתר של פתח פתוח ברה"ר ושאר ההיתרים של מירתת ולא נתבאר בפוסקים מהו השיעור נחשב סבירות שיגיע לשם אדם שאין בזה יחוד

והנה בכבישים עירונים בשעות היום וכן בין עירונים ראשים שיש תדירות של מכוניות וודאי שאין בזה איסור יחוד אמנם מצוי בטיולים למקומות מסוימים או במקומות נדחים שיש זמנים שאין שום תדירות של אנשים ובפרט בשעות הלילה המאוחרות ויש בזה איסור יחוד אמנם במכונית שלא רואים מה קורה בפנים לא מועיל המכוניות שבחוץ והדבר מצוי היום מאוד באוטובוסים ויש לדון בזמן גשם או ערפל שלא רואים כלום מה גדרי יחוד כה"ג [בשכונות בזמנינו שיש בנינים רבי קומות כיון שמצוי שאדם מתעורר בלילה והולך לחלון מסתבר שלא שיך יחוד וצ"ע]

והנה בפשוטו מותר לאדם ללכת במקום שאין יחוד אם אשה כגון בשדה או בדרך ולא צריך לחוש שתבוא לשם אשה אמנם אם מצוי שפתאום תגיע אשה לכאורא אסור לו מראש להגיע לכזה מצב ואם פתאום הגיע אשה צריך מהר להתרחק כדי שלא יהיה איסור יחוד

[וצ"ע האם במתקרבים אחד לכיון של השני חייב ללכת לצד השני או שיכול גם להתקרב לצד שרוצה והנה הגמ' קידושין אומרת שרב אמר גלי כרעין מקמי גהינום וביאר רש"י שתמהר דרכך ומשמע שיכול להמשיך כדרכו והסברא שחובת האדם בזמן היחוד לברוח מזה וכל שהוא במצב של בריחה זה מחסר במצב של יחוד אמנם אם הם במרחק שזה עדין לא יחוד ודאי שאסור להם להתקרב יחד וצ"ע בכל זה]

### בדין לרדת מהאוטובוס שגורם לאיסור יחוד

ועיין חוט שני שכתב להסתפק בנוסע באוטבוס ויש עוד איש ואשה אחת ועל ידי שירד מהאוטבוס יהיה איסור יחוד למי שנשאר האם חשיב לפני עור דבפשוטו אסור אמנם יתכן שהוא מתעסק בצרכי עצמו ואין זה מעשה הכשלה

### יחוד בשני חדרים

ו] הנה איסור יחוד ששניהם נמצאים יחד באותו מקום אמנם אם כל אחד נמצא בדירה שלו ויוצאים לרה"ר אין כאן איסור יחוד כלל ובפשוטו זה גם אם ברה"ר עכשיו המצב שיהיה איסור יחוד כגון במקום נידח ולכן גם אם יש יציאה נפרדת לחדר מדרגות אפילו במצב שיש שם איסור יחוד אין בזה איסור יחוד דזה לא נחשב מצב שהם נמצאים יחד ועיין חזו"א אבן העזר סל"ד שחידש שאם יש דירה אחת שיש בה שני חדרים זה לפנים מזה ואיש באחד ואשה באחרת חשיב יחוד שזה נחשב שהם יחד כיון שזה מקום שימוש יחד [ויש להסתפק בדירה אחת ושניהם יוצאים לאותו פרוזדור וביותר במקום שיש להם מטבח משותף או שרותים או אמבטיה משותף שזה יתכן שזה גרע מפנימי וחיצון והחזו"א התיר רק אם יש לכל אחד יציאה פרטית החוצה] אמנם כתב שאם יש לכל חדר יציאה נפרדת לרחוב לא חשיב כדירה אחת אמנם במקנה ובפנ"י שם מבואר שגם בחדר פנימי וחיצון אין בזה יחוד אלא רק גזירה שמא יצא לשם וכן משמע בבינת אדם

אמנם מבואר בגמ' שאם יש חדר פנימי וחדר חיצוני ובאחד יש נשים ובאחד יש אנשים יש בזה איסור יחוד דהינו שאפילו אם נדון את הכל כמקום אחד אין בזה יחוד בכל אופן כה"ג זה אסור ודעת הרמב"ם שזה רק בנכנס אחד מהם לחברו ויסוד האיסור שלא אומרים שמפחד שעוד מעט יכנס עוד אדם אמנם דעת רש"י שיש כאן גזירה דרבנן שמא אחד מהם יכנס לשני ויהיה כאן איסור יחוד והחכמ"א והחזו"א החמירו כרש"י ולפ"ז בדירה אחת שכל אחד בחדר נפרד אבל יש פרוזדור משותף כל שאחד עובר לפרוזדור יש עכשיו איסור של פנימי וחיצון [ובספר דבר הלכה כתב בשם החזו"א שאם רק עובר דרך העברה בעלמא אין על זה הגזירה]

החזו"א חידש שאם האשה בחדר הפנימי וסגרה הדלת על מנעול כיון שהאיש לא יכול להיכנס אצלה אין בזה איסור יחוד שכל האיסור זה מצד האיש ולא מצד האשה והביא לזה סמך מהגמ' שאביי אמר שיקחו הסולם מהעליה שרב ביבי שם ואשתו היתה למטה וצ"ע הרי האשה יכולה להביא הסולם אלא בהכרח שמצדה אין חשש יחוד אמנם יתכן שאין חשש שתעשה דבר שקשה ואולי לא יכלה לקחת הסולם והנה מבואר בפוסקים שאסור יחוד אם קטן בן תשע ובפשוטו זה גיל שלא מוסר עצמו לביאה ובפשוטו בהכרח שהאיסור מצד פיתוי האשה וצריך לדחוק שיש מקרים יוצא דופן ובתור שומר הוא עוזר כי השני מפחד שהוא לא יתפתה ועיין סוגיא דפנימי וחיצון שגם צריך לדחוק בזה

והנה מצוי שמחלקים דירה לשתים ויש יציאה של שני הדירות ללובי שסגור אם דלת ויש לדון האם מצב זה נחשב יחוד והנה מסתבר שכיון שזה שני דירות זה כמו פתוח לחצר אחת ולא נחשב יחוד אמנם החכמ"א אסר לשיטת רש"י שכתב מפורש דביש חצר אחת לשניהם אסור שמא יצאו יחד אמנם החזו"א חלק שכל הגזירה רק במקום שלפני שיצאו יש מצב שזה כעין בית אחד אמנם אם אחד דופק בדלת של השני הוי ודאי יחוד וכן אם יצאו יחד ולכן ראוי שהדלת החיצונית תהיה פתוחה ובשעות לילה שזה לא בגדר פתח פתוח יש להיזהר שלא יהיה מצב של יחוד

### ביסוד ההיתר דפתח פתוח לרה"ר

ז] הנה ברה"ר במקום שמצוי בני אדם אין איסור יחוד ומבואר בגמ' עוד שבפתח פתוח לרה"ר אין איסור יחוד ויש שביארו שהכל מצד שמי שעובר שם או מתקרב לבית רואה מה קורה בפנים אמנם בפשוטו זה מצד שכל שהפתח פתוח אנשים מפחדים שמישהו יכנס לבפנים ויראה את מעשיהם ובפשוטו משמע שזה מתיר את כל הבית ובדלת סגורה ולא נעולה נחלקו האחרונים דדעת רעק"א והבית מאיר להחמיר אמנם דעת הבנין ציון והחזו"א להקל בזה וכן הוא ברבינו יונה בספר היראה וראוי להחמיר ביחוד דאוריתא והנה גם אם מועיל סגור ולא נעול עדין יש לדון האם יסוד ההיתר שגם כה"ג דרך אנשים להיכנס ולפ"ז במקום שאין דרך אנשים להיכנס או כגון אדם שאין לו מכיר ורע ואין לו לחוש שמישהו יכנס יהיה אסור או שיסוד ההיתר דירדו חז"ל לליבותם של בני אדם שבדלת פתוחה תמיד אדם מפחד אולי מישהו יכנס פנימה ופשטות האחרונים להחמיר בזה ובספר דבר הלכה הביא מהחזו"א שנטה להקל בזה ופשטות הדברים שכל שזה מצב שאין דרך אנשים להיכנס אין להתיר בדלת סגורה ולא נעולה ולכאורא אם ישים פתק על הדלת אפשר להיכנס חשיב פתח פתוח לכו"ע

והחכמ"א הסתפק לגבי קומה שניה האם הפתח למטה שפתוח זה מועיל או שזה כדירה נפרדת ובכנסת הגדולה החמיר בזה ובחניות או מקום שעומד לכניסת אנשים ודאי שמותר ובחדר של רופא שזה מקום שידוע שלא נכנסים ללא רשות בזה מסתבר יותר לאיסור וצ"ע בכל זה

ועיין חכמ"א שכל ההיתר הוא רק בשעות היום שמצוים אנשים אבל בשעות הלילה שלא מצוי אנשים אין ההיתר הנ"ל וכן הביא בספר דבר הלכה מהחזו"א שאסר מהשעה עשר בלילה [בזמנו היום מסתבר שזה יותר מאוחר] ויש להוסיף שבשעות הלילה ודאי אין דרך אנשים להיכנס ללא רשות וודאי שיש לאסור בדלת סגורה ולא נעולה

הפוסקים כתבו לאסור בלבו גס בה שלא עוזר פתח פתוח ובשעת הדחק יש להקל כדעת הט"ז אמנם מסתבר שאם רואים ממש ברחוב אין זה בגדר יחוד כלל ועיין רבינו יונה שכתב שמדת חסידות שלא יתיחדו כלל אפילו בפתח פתוח

במקום שהדלת נעולה ויש קוד כניסה בזה לא חשיב פתח פתוח רק אם יש את הקוד לאנשים שסבירות ההגעה זה כמו פתח פתוח לרה"ר וצריך להיזהר במקומות עבודה בשעות הערב שאז אין סבירות שיגיעו עובדים ויש בזה איסור יחוד [ועיין לקמן לגבי יוצא ונכנס]

אין שיעור לאיסור יחוד מצד שמא יתיחדו יותר זמן אבל ביחוד שודאי יפקע בעוד רגע בזה אין איסור יחוד רק בזמן ראוי לביאה וברמב"ם מבואר שזה זמן צלית ביצה ובספר דבר הלכה כתב שזה חצי דקה עד דקה ויש שכתבו זמן יותר גדול והנפק"מ למעלית שאם יכולים להפסיקה מבחוץ בכל קומה עד כמה ששיעור היחוד הוא פחות מזמן זה מותר אמנם אין זה ממדת הצניעות שנמצאים איש אחד ואשה אחת במעלית אפילו לזמן קצר ויש בזה ודאי את חומרת רבינו יונה ואם מצוי שהמעלית נתקעת יש להחמיר יותר ואם יכולים מבפנים לעשות שלא יוכלו לעוצרה יש מקום יותר להחמיר שזה לא כמו לנעול הדלת שכאן יש מצב של יחוד גמור [מעלית שעוצרת בבית השני יש להיזהר שאם עוצר בבית אשה כגון להביא התינוק למטפלת שיש כאן יחוד גמור]

מקום המצולם בעין אלקטרונית נקטו פוסקי זמנינו שזה לא מציל מיחוד ועיין חוט שני שביאר שכאן שזה מצב של יחוד שיש הרגשה שהם מתיחדים בזה לא מציל רק מצב שודאי מונע דהינו שאם הם במצב של יחוד יש לחוש שילכו לצד ויעשו האיסור ואם יש מצלמה שפתוחה במקום שרואים כל מה שקורה בבית בכל פינה צריך הוראת חכם בזה

### יוצא ונכנס

ח] בפשוטו מבואר ברמ"א באבן העזר קמ"ח ס"ב שמועיל נכנס ויוצא להציל מאיסור יחוד דהינו שכל שאם האדם שנכנס ויוצא אין עמו איסור יחוד זה נחשב כאילו הוא שם ומקורו בשו"ת הרשב"א [ועיין פתח הבית פ"ג סי"ג שהביא כן משו"ת ראנ"ח] וכן פסק בשו"ת בית דוד סימן כ"ה ובמהרי"ל דיסקין קונטרס אחרון סימן ר"ו החמיר בזה והנה המהרי"ל דיסקין הוכיח מהדין שבדרך צריך ג' מצד שאחד הולך להתפנות והרי הוא חוזר מיד אמנם עיין פרישה סקי"ב שכתב שזה דוקא שם שרואה אותו מתרחק ויודע מתי יחזור ולפ"ז אפילו אם ננקוט להתיר מצד שכל רגע יכול להגיע אבל כל שיודעים עכשיו שלא יגיע כגון שאומר בטלפון שהוא רחוק אין מקום להתיר ובשו"ת מהרשד"ם סימן נ"ב כתב שלא מועיל נכנס ויוצא רק אם הוא במקום קרוב וכן מדובר ברשב"א ובבית דוד הנ"ל אמנם אם יודעים שאחד מבני הבית [שמציל מיחוד] עומד להגיע מסתבר שכה"ג זה ודאי בגדר יוצא ונכנס ומותר וכמדומה שכך ההוראה ואם יש כמה שיכולים להגיע זה לא גרע מפתח פתוח לרה"ר אמנם יש לחלק דשם נמצאים ליד וכאן לא ידוע הימצאותם וצ"ע

לתת מפתח לשכן ולומר לו שמדי פעם יכנס כיון שלא עומד להיכנס קשה להקל וגם אם עומד להיכנס אבל לאחר שנכנס עכשיו ודאי לא יכנס כל חמש דקות וממילא יש כאן יחוד

### בעלה בעיר

ט] מבואר בגמ' שבעלה בעיר אין בזה איסור יחוד וזה אפילו באיש פרוץ או אשה פרוצה ודעת רש"י שזה לא היתר לכתחילה אמנם דעת כל הפוסקים שזה היתר לכתחילה והחכמ"א כתב שביחוד דאוריתא יש להחמיר וצ"ע הרי בעלה בעיר ודאי שאין בזה יחוד מדאוריתא

והנה ביסוד ההיתר לשון רש"י שזה מצד שמפחדת שבעלה יבוא וברמב"ם הלשון דאימת בעלה עליה ויש הרבה אחרונים שנקטו שכל ההיתר רק אם בעלה יודע איפה היא ויתכן שהוא יגיע דהינו שיש צד סביר שהוא יגיע אמנם החזו"א נקט שזה משהו פנימי שמפחדת מבעלה ולכן גם אם זה לא סביר שהוא יגיע אבל כל שיש צד רחוק שהוא יבוא כגון שלא יודע איפה היא או שעובד במקום רחוק ואין שום סיבה שיגיע אמנם גם לחזו"א הכל מצד שיש צד רחוק שהוא יגיע אבל אם יודעת שהוא לא יכול להגיע כגון שהוא חבוש בבית האסורים או שמרותק למיטה בבית חולים או כגון שמדבר עמה בטלפון ואומר שהוא בקצה השני של העיר לכאורא אין להתיר בזה ואין שום ראיה מלשונות הפוסקים דזה דבר שלא היה שייך ובמקום שיש בזה יחוד דאוריתא ודאי ראוי להחמיר אמנם במקום שהנידון ביחוד דרבנן יש מקום יותר להקל כסתימת הפוסקים ובמקום שלא יודע איפה היא יש מקום יותר להחמיר [ומספיק שתשאיר לו הודאה קולית איפה היא או פתק בבית שזה מספיק סיבה לפחד] ומסתבר שאם יכול להגיע תוך עשר דקות אפילו על צד רחוק שזה זמן שמפחיד אותה לעשות העבירה שהרי לוקח זמן זה מספיק סיבה להתיר באשה מפחד בעלה

והנה החכמ"א כתב שכל ההיתר רק אם מתיחדת שלא ברשות בעלה שאז מפחדת שיחשוד בה מעצם היחוד והביאו הח"ח בנדחי ישראל אמנם החזו"א הקיל גם כה"ג וכן הוא סתימת הפוסקים והנפק"מ הגדולה במזמינים בעל מלאכה שיבוא לבית או ללכת לרופא והגר"נ קופשיץ מחמיר בזה אמנם המנהג להקל בזה וכדאי להשאיר פתח פתוח

מבואר בגמ' שבלבו גס בה אין ההיתר של בעלה בעיר דהינו שכל שיש קשרי ידידות ביניהם והדבר מצוי ביחוד אם אחיין או דוד או ילד מאומץ או בזיוג שני ויש ילדים שלא של שניהם וכדו' ובשאר קרובים שנפגשים הרבה יחד הדבר תלוי בקשר ביניהם ויש לדון במקומות עבודה שמדברים יחד ובפשוטו אם מדברים יותר ממה שהעבודה מכריחה חשיב לבו גס בה וכן נקט בשבט הלוי

גם בלבו גס בה שאסור זה רק אם כל ההיתר הוא בעלה בעיר אבל אם הוא בבית ודאי שמותר [וכמו באשתו משמרתו] כמבואר במאירי ובפשוטו כל שהוא נמצא במצב שבעלמא הגעתו היא בגדר שמירה באדם אחר גם אצלו זה נחשב שמירה

מסברא פשוטה אם חושבת שבעלה בעיר זה מספיק ולא צריך לומר לה שהוא לא בעיר וכמדומה שבמנחת שלמה כתב שראוי להחמיר בזה שאין לנו אלא מה שאמרו חז"ל וצ"ע

### אשתו משמרתו

ט] מבואר במשנה שאם אשתו משמרתו אין בזה יחוד ומבואר במאירי שזה גם אם היא ישנה ובפשוטו כל שהיא באותו דירה אפילו שלא ממש באותו חדר חשיב אשתו משמרתו ופשטות הדברים שגם אם עומדת להתפלל שמונה עשרה זה בכלל ההיתר וכן אם נכנסה להתרחץ שתמיד יש אפשרות של הפסקה [וגם אם יצאה רגע לשכנה ועומדת לחזור כל רגע מותר כן הוא בהגהות הרד"ל שם ובפנ"י פ: אמנם אם יצאה לדבר עמה ולהתעכב אין לנו מקור להתיר]

ומבואר במשנה שזה אפילו בפרוצים אמנם בעכו"ם מבואר בשו"ע ומקורו מהגמ' בע"ז כ"ה שאין אשתו משמרתו ויש לדון בחילוני גמור שזה כמו עכו"ם

והט"ז הביא את הראשונים שמי שעסקו אם הנשים אסור אמנם השו"ע והחכמ"א פסקו להקל בזה ואם זה בקל ראוי להחמיר

בפשוטו כל ההיתר כי יכולה להיכנס למקום היחוד אבל אם היא לא יכולה להיכנס כגון שסגר הדלת על מנעול או שהיא חולה ומרותקת למיטתה שלא יכולה להיכנס או בישנה ולקחה כדור שינה אין בזה ההיתר והנפק"מ באשה סעודית שיש עובדת זרה שיש לבעלה להיזהר מיחוד בשאר קצוות הבית

### שומרים שמצילים מיחוד

י] מבואר בשו"ע שמותר לאיש להתיחד אם אשה אם יש עימהם קטנה שיודעת טעם ביאה ואין מוסרת עצמה לביאה וסברת ההיתר שתמיד מה שאסור שני נשים מחמת ששניהם יתפתו או שגם אם אחת לא תתפתה אבל היא תחפה עליה אבל כה"ג האשה תפחד להתפתות שמא הקטנה תספר וצריך אין מוסרת מצד שאם גם היא תתפתה היא לא תספר שמבינה שנעשה עמה משהו מוזר וצריך יודעת טעם ביאה הכונה שתראה שיש כאן דבר מוזר ותספר אותו ועיין חכמ"א שה"ה אם יש כזה קטן ומקובל להקל מגיל שש עד תשע והחזו"א הורה להקל בזמנינו גם בגיל עשר וכן הביאו משו"ת אור שמח ס"ד אמנם הכל לפי הענין

והנה בקטנה עצמה מבואר ברמב"ם שאסור מעל גיל ג' וצ"ב א"כ מה עוזר ששומרת על הגדולה אבל למה אין איסור יחוד מצדה ובב"ח כתב שזה מצד חשש אונס וכאן הוא לא יאנוס אותה כי הגדולה תספר ובחזו"א ל"ה סק"ג כתב שאין הכונה אונס ממש אלא הכונה שיפתה אותה ומה שהיא מועילה לשומר מצד שהגדולה בושה ממנה וצ"ל הכונה שכיון שאין לה יצר היא מתבישת ממנה יותר מאשה גדולה והנה בפשוטו בשני קטנות יהיה אסור מצד שאולי יאנוס את שניהם ואז לא יספרו כמו שבאחת לכן זה אסור והיה מקום לומר שבשני נשים כל האיסור כי מתפתות בקל וכאן שהם לא מתפתות בקל שחשיב אונס בזה אין איסור בשנים ולפ"ז גם שני קטנות מותר ויתכן שהחילוק בין יחוד דאוריתא לדרבנן וגם לפ"ז שני קטנות מותר וכן ראיתי מבייפ מהמהרש"ל

עוד מקובל כמבואר בחכמ"א ובבינת אדם סעיף י"ז [וכן הורה החזו"א] שכל שיש מכלל המתיחדים שאין לו איסור יחוד ממילא הוא מציל על כולם אם הוא יכול להיות שומר וכגון אם אשה אחת בעלה בעיר ממילא יכולה להתיחד עוד אשה שכיון שזו שבעלה בעיר לא תחטא ממילא השניה מתבישת ממנה וכן אדם שמתיחד אם אמו או בתו יכול להתיחד אם עוד אשה שכיון שבתו ואמו שמורות מהחטא ממילא האשה האחרת מתבישת ממנה וכן אם יש שני נשים ששונאות זו את זו כגון שני גיסות ממילא כיון שעמם אין איסור יחוד גם אם כל הנשים האחרות אין איסור יחוד וכן אח ואחות שאין להם איסור יחוד ממילא מצילים על כל שאר הנשים שיש עימהם וכן איש שאשתו משמרתו ממילא גם אם יש שם עוד נשים היא מצילה מאיסור יחוד ולכן כל זוג נשוי יכול להזמין עוד איש ואשה והם מצילים מאיסור יחוד

[אמנם אין הדבר מוסכם ולגבי אמו ובתו שמחפות עליו הנתיבות לשבת לבעל ההפלאה והחיד"א אסרו בזה הובא בפ"ת ולריטב"א שאסור יחוד אם שני נשים כי מחפות אין הדבר מוכרח כלל לחלק שרק אחת שבת פיתוי ולא אחת שהיא לא בת פיתוי וצ"ע אמנם כיון שהנידון בדרבנן יש להקל בזה וברמב"ם מבואר שאדם שאשתו משמרתו מציל על על האנשים האחרים אם נשים אחרות והטור תמה עליו אמנם יש שנקטו שזה רק בפרוצים]

עוד מבואר ברמ"א סימן כ"ב שאפילו ששני אנשים מותר להתיחד אם אשה אחת אבל אם הם בדרך חוששים שאחד מהם יצא לצרכיו וממילא האשה תתיחד עמו [אמנם בפשוטו כל זה במקום שהדרך ארוכה ואין מקום להתפנות בדרך בצורה שיש אנשים אבל בנסיעות היום שיש תמיד פונדק בדרך שעוצרים שם בפשוטו בזה לא מצאנו לאסור אמנם בחו"ל בפרט הנוסעים לקברי צדיקים יש הרבה מקומות שאין פונדק בדרך ומרחיקים בשדות להתפנות ובזה יש איסור כנ"ל]

וכן בלילה חוששים שאחד ישן ויהיה כאן איסור יחוד ולכן צריך שני שומרים ובזה מותר אפילו אם כולם ישינים כי תמיד חוששים שאחד מהם יתעורר ומבואר עוד שאם זה זמן שינה אפילו שעדין לא הלכו לישן בכל אופן אסור מצד שחוששים שאחד ילך לישון ויהיה איסור יחוד [ויש להסתפק האם שינה באוטבוס חשיבה זמן שינה או שזה שינה ארעית ודרך רוב האנשים להתעורר בקלות וזה ודאי לא פחות מיוצא ונכנס]

ולפ"ז בכל המקרים שכתבנו לעיל שכל שיש אשה אחת שעמה אין יחוד ממילא היא מצילה על כולם בלילה או בדרך זה לא יעזור וכגון שיש אדם ובתו ויש שם עוד אשה בלילה אפילו שהבת אין לה איסור יחוד לאב יהיה איסור יחוד וכן אם יש שם עוד איש אפילו שלאב אין איסור יחוד אם בתו אבל לאיש האחר יהיה איסור יחוד אם הבת דהיינו שצריך תמיד שלכל מי שיש אצלו נידון של יחוד הוא צריך שני שומרים וצריך מתינות בדבר זה אמנם יוצא מהכלל זה ההצלה של איש שאשתו משמרתו או אשה שבעלה משמרה שבזה מועיל אפילו שזה רק שמירה אחת ואין חשש יחוד בזה

### יחוד אם גוי

י"ב] ביחוד אם עכו"ם מבואר בגמ' בע"ז שיש חשש אונס ולכן גם במקום שזה בעלה בעיר או נשים שמצילות אחת על השניה בכל אופן יש איסור מצד חשש אונס ונפסק ביור"ד קנ"ג ס"ד אמנם כתבו האחרונים שבמקום שיכולה לצעוק לעזרה או שהמלכויות מענישות על זה אין חשש זה

והנה מצאנו כמה חומרות בעכו"ם א. שאין ההיתר של אשתו משמרתו אבל יש ההיתר שבעלה משמרה ומסתבר שאין ההיתר של בעלה בעיר ב. הם נחשבים פרוצים ולכן אסור לכמה נשים להתיחד אם עכו"ם גם לרמ"א כיון שהוא כפרוץ וכן אסור לאשה להתיחד אם כמה עכו"ם כיון שהם פרוצים ולכן אין היתר לאשה אפילו במקום הצורך להתארח אצל זוג עכו"ם אמנם אם יש פתח פתוח שזה לא יחוד אין איסור

ויש להיזהר כשמכניסים מטפל זר או מטפלת זרה לטפל בהורים מבוגרים שאם אחד מהם לא יכול לזוז ממקומו שכה"ג יש בזה איסור יחוד ויש לתת הדעת על זה וכן אסור להכניס עובד נקיון אפילו אם אשתו עמו

### מקומות ששכיחי בהם יחוד

י"ג] יש הרבה מקומות שצריך להשים לב שלא יהיה בזה איסור יחוד וברוב המקומות יש פטרון על ידי שומרים המוזכרים לעיל וצריך לדעת שצריך לתת כל ממונו שלא לעבור איסור יחוד וכן במקום פיקו"נ אם יכול על ידי הוצאת ממון שלא לעבור האיסור חייב לעשות את זה [כן הוא ברמ"א סימן רנ"ז אמנם בסימן שע"ד מבואר שאם כהן מטמא למת מצוה לא צריך לשכור מישהו אחר כדי שלא יטמא ועיין גליון מהרש"א שהקשה הסתירה והד"ח כתב שתוס' חולקים ולא התירו אלא מצד שלפעמים לא ידאג למת ע"ש]

יש לדעת עוד שלפעמים יש היתר של יחוד שלמתיחד לא ידוע כגון שבעלה בעיר והוא לא יודע מזה או שנמצאת אם אשה שמתירה היחוד והמתיחד לא יודע את קורבתם ובזה כתב המנח"ש שיש כאן דין לפני עור על נתכוין לאכול בשר חזיר ואכל בשר טלה דנחלקו בזה הראשונים

ונפרט הדוגמאות השכיחות ואופני ההיתר

א. אשה שהולכת לרופא יש בזה איסור יחוד גמור ואם בעלה בעיר הדבר יותר קל אמנם לדעת החכמ"א לעיל כיון שזה מדעתו אין בזה ההיתר ומעיקר הדין קי"ל להקל וכן אם הוא לא יודע מזה להרבה אחרונים אסור וכנ"ל אמנם אם אין בעלה בעיר כה"ג אם אשתו משמרתו כגון שהיא בחדר ליד ויש לה אפשרות להיכנס יש להקל אמנם לט"ז לעיל זה אסור אמנם לפעמים יש להתיר מדין פתח פתוח אם החדר לא נעול והמזכירה נכנסת והיא יש לה היתר של בעלה בעיר או שזה פתוח לחדר שפתוח ויש בו הרבה אנשים או שהוא פתוח לרה"ר ויש לדעת בהרבה מרפאות הדלת סגורה ואין להיכנס ללא אישור מבפנים ואם אין עוד אנשים שמחכים בהמתנה יש בזה איסור יחוד גמור וגם אשה שהולכת לרופאה אם יש איש בהמתנה או מזכיר זה אסור וכן איש שהולך לרופא יתכן איסור יחוד אם המזכירה ובמרפאות ציבוריות זה פחות מצוי אמנם לאחר שעות הקבלה קורה שנשארים לבד ויש בזה איסור גמור אמנם העיצה לכל זה אם האשה הולכת אם בעלה או אם אביה או בנה או אם חמותה כלתה או גיסתה שמצילות מיחוד או אם אשה שבעלה בעיר או ילד וילדה בגילאי שמירה

ב. איש שהולך לרופאה במקום הצורך ויש בזה יחוד וכנ"ל יש להתיר אם הרופאה בעלה בעיר או אם יש עמו עוד איש ובמקום הדוחק יש להקל אפילו אם הרופא פרוץ או אם אמו או בתו או אחותו או ילד וילדה בגילאי שמירה

ג. במקומות צילום רנטגן או מכוני סי טי או אם-אר-הי ושאר בדיקות בזה יש הקפדה שלא יהיו בחדר עוד אנשים ורק אדם אחד נמצא בחדר ובזה יש להיזהר בזמן ההכנה לצילום וכן אם נמצאים בחדר העמדה ליד אבל הרבה פעמים זה נעול אם קוד ולפעמים זה מקום ציבורי שיש הרבה רופאים שנכנסים ויש להם קוד או כרטיס ואין בזה יחוד אמנם במקומות פרטיים או במקומות זמניים או לפעמים יש חדר בדיקה יחיד שלא מחובר לחדר רופאים בזה יש יותר להיזהר ולבדוק מראש שהכל בסדר ויש לדעת שהיום מבחינות בטיחות החדר ננעל חשמלית ואי אפשר להיכנס מבחוץ ויש לדון כשהוא לא יודע המצב האם חשיב שיש כלפיו ההיתר של פתח פתוח שהרי חושש שיראו אותו אמנם יתכן שנוצר קירוב וממילא ישאל את המתיחדים עוד יש לדון מצד לפני עור של הרופאים שיודעים המציאות

ד. בבית אבות סעודי בשעות הלילה שהכל סגור אם יש רק אחיות ונכנסות לחדרים ואף אחד לא יכול להיכנס יש בזה איסור וכן לפעמים יש איש אחד אם החולה ויש יחוד אם האחיות כשיוצאים יחד למזדרון וכדו' והמטופלים סעודים שלא יכולים להימצא שם

ו. קורה שאדם מחזיר הילדה מהגן ומבקשים שיקח עוד ילדה עד שיבאו לקחת אותם ויש כאן איסור יחוד אם אין אחת מהם מעל גיל שש וכן קורה שחברה רוצה לשחק אם ילדה מהגן והאיש לבדו בבית ויש בזה איסור יחוד

ז. שמרטפית על ילד מעל גיל תשע ואין ילדה או ילד בגיל של שומר אמנם בשעת שינה צריך שני שומרים ואם כל רגע האבא או האמא צריך להגיע מותר

מצוי גן של ילדות פחות מגיל שש ולפעמים הילדים יושנים והגננת הולכת למכולת וכדו' ובעלה בבית ויש בזה איסור יחוד ובפשוטו אם ישים פתק על הבית אפשר להיכנס חשיב פתח פתוח

ח. בנסיעה של סמינר או בית הספר לטיול יש להזהר שלא יהיה יחוד אם הנהג או חובש שעל פי רוב הוא פרוץ והדבר מצוי בנוסעים בשעות לילה ברחובות צדדים או בעזורי תעשיה וכדו' וכן מצוי בשיט שנכנסים עמוק בים במקום שאין צד שיבאו עוד ספינות ועל פי רוב האנשים הם פרוצים שאין לצרף את שיטת רש"י וכן מצוי במחנות של בנות,

יש להיזהר מיחוד אם אנשי ביטחון או אם אנשי התגבור של ההפעלות וכדו' והעיצה היעוצה שיהיה שומר כנ"ל אות א' כגון ילדה או כלה וחמותה או שני גיסות אמנם בלילה צריך שני שומרים ובאוטבוס כיון שהדרך שמתרחקים אחד מהשני ונעצרים אם רמזורים לפעמים ראוי שיהיה שמירה בכל אוטבוס ואם זה קטע קטן ויש מי שאחראי שיקפידו שבקטע זה האטובוס אם שמירה יהיה בסוף יש לדון להקל בזה ובשעות שינה צריך שני שומרים ואם זה שעות שילדה כבר נרדמת לא מועילה כשומר

ט. וכן במקומות עבודה שאין הדרך שנכנסים אנשים ובפרט בשעות מאוחרות ובפרט ברוב המקומות שיש קוד כניסה ובזה שהנידון על דבר תמידי ולא רק לפעם אחת מן הראוי שהדבר יהיה לכתחילה ולא לסמוך על קולות של שעת הדחק ויש בזה הרבה פרטים וצירך לבדוק טוב כל מקרה לגופו

ח. בפגישה לראיון עבודה הרבה פעמים זה נעשה בשעות שאין אנשים ויש לתת הדעת לאיסור יחוד

ט. גם במאורסים יש להיזהר בכל איסורי יחוד וכן בפגישות והנה בפגישה בבית והדלת סגורה ולא נעולה כיון שמאוד לא רגילים להיכנס קשה להקל מצד פתח פתוח אמנם אם יש חלון מול בבנין ליד שרואים בפנים אין בזה יחוד או שבעלי הבית יתנו שיכולים להיכנס לצורך ואף יכנסו כי היו צריכים משהו ובספר חוט שני כתב להשאיר הדלת קצת פתוחה

ט. יש להיזהר בבתי מרקחת בסגירת המקום בסוף היום שלפעמים נשאר רק אדם אחד ויכול להיות איסור יחוד

י. נכדים שבאים לבית הסבתא והבנות בחדר הפנימי והבנים בחדר החיצוני יש לאסור מצד שמא יכנס אחד הנכדים והרי אין חשש שמישהו אחר יכנס אמנם אם הסבא והסבתא יכולים להיכנס שם מותר אמנם בשעת שינה יש לדון האם המצב שנמצאים בבית וישנים נחשב כפתח פתוח

י"א. בנסיעה באוטבוס ברחובות ראשים אין יחוד אמנם מצוי שלא רואים מבחוץ כלום ולכן אם יש איש ואשה בחלק הפנימי זה אסור אמנם אם היחוד אם הנהג שהרי אותו רואים בספר דבר הלכה כתב שחדר שחלקו רואים וחלק לא אם האשה בחלק שלא רואים אסור אמנם שמעתי מהגר"נ קושפיץ שמסתבר שלא מתחיל כאן איסור יחוד ולכן גם כאן יש להקל ולכן בכה"ג צריך ללכת ליד הנהג שרואים מבחוץ ויש עוד לדון שהנהג נוסע ואם מצד שיעצור בצד הרי אז מכוניות יעצרו לראות מה קרה

י"ב. מצוי חנויות של תכשיטים שלא רואים בחוץ את הנעשה בפנים שהכניסה רק על ידי אישור הבעל הבית ולפעמים יש מוכר ואם אשה אחת נכנסת יש בזה יחוד גמור או איש נכנס ויש מוכרת ויש מאוד להיזהר בזה

י"ג. יש להוסיף הלכה המבוארת בשו"ע ומקורה בגמ' שמי שאין לו אשה או אשה שאין לה בעל לא תלמד תינוקות מצד שהאבות מביאים הילדים ותתיחד עמם ולפ"ז בחורה לא תהיה גננת או מורה והמנהג להקל בזה אמנם צריך שאלת חכם מהם האופנים להקל בזה