לעשות מצות
קטגוריות: כללי / דור המלקטים עניינים כלליים / כללי

**לעשות מצות**

הגרח"ק שליט"א (מצותיך שעשועי, הו"ד בדברי שי"ח חר"ז עמ' ב' [פר' וישלח תשע"ז]) – "האם מומלץ להשתדל לקיים מצוה שלא קיים עדיין בעצמו אע"פ שיתבטל עי"ז מלימוד תורה, או שיותר טוב שימנה שליח?

ת. מצוה בו יותר מבשילוחו.

ש. למה יכול לעשות מצוות שלא עשאן מחיים כשכרוך בביטול תורה, הלא נפסקו ברמב"ם ושו"ע שרק מבטלים למצוות שאי אפשר לעשותן ע"י אחרים?

ת. כל אחד מישראל חייב לעשות תרי"ג מצות מה שיכול.

ש. האם הנ"ל נוגע רק ליחידי סגולה או לכל אחד?

ת. לכל אחד.

ש. האם יש להמליץ למי שפרנסתו בדוחק להוציא כסף בשביל

להתחייב במצוות שלא קיימן?

ת. טוב לעשות כן.

ש. בעל חוב, האם צריך להוציא כסף כדי לקיים מצוות אלו?

ת. יש מצוה.

ש. האם יש יותר חיוב למי שיכול לקיים את המצוות הללו בחינם או על מי שצריך להוציא כסף עליהם או ששניהם שווים?

ת. לפום צערא אגרא.

ש. האם מותר להשתמש במעות מעשר אם אין לו כסף אחר, כדי להתחייב במצוות שלא קיימן מעולם?

ת. לרוב הפוסקים לא.

ש. האם יש לאדם להסתיר עיסוקו במצוות אלו או לעשותם בפרסום, כדי שילמדו ממנו אחרים?

ת. כרצונך.

ש. אם יש האפשרות לעשות מצוות כגון ראשית הגז ושילוח הקן הרבה פעמים, מידי כמה זמן מומלץ לחזור עליהם?

ת. פעם א'.

ש. מי שיש לו האפשרות להתחייב במצות נדירות יותר מפעם אחת בחייו, האם יש לו להשתדל לעשותם?

ת. הרוצה עושה".

הגרח"ק שליט"א (אבני אהרן אות נ"א) – "שאלה: באורחות יושר כתוב על מרן הסטייפלער זי"ע שהיה עושה מצוות נדירות בכדי שבתחית המתים יהיו לאדם כל האיברים שהם כנגד כל המצות ע"כ, ויש להבין שהרי מצות צדקה שקולה כנגד כל המצות וא"כ למה לא די במצות צדקה. תשובה: בשכר הרי זה שקול כנגד כל המצות".

1. **מצוה פעם א' בחייו**.
   1. הגר"ח וויטאל זצ"ל (הקדמה לס' שער המצות) – "דע שכל נצוצי נשמות מכל נשמה ונשמה מחוייבת לקיים כל תרי"ג מצות אם לא אותם שאין יכולת בידם לקיימם כמו מעשה הקרבנות כולם שאינם נוהגים אחר החרבן וכיוצא בהם כמו מצות יבום וחליצה או גט או פדיון בן בכור שדברים אלו אינם ביד האדם ואפי' ענין הגט אינו מחויב לגרש לאשתו אלא אם לא תמצא חן בעיניו מחמת שאינה הגונה במעשיה שאל"כ אדרבא מזבח מוריד עליו דמעות וכיוצא במצות אלו אבל כל השאר חייב אדם לקיימם ואפי' אותם שאינם חובה על האדם אלא בהזדמן כגון מצות שלוח הקן שאינו מחוייב לרדוף אחריה אלא כי יקרא קן צפור שהוא דרך מקרה וכיוצא בזה עכ"ז צריך האדם לחפש אחריהם ולעשותם כי כל זמן שלא השלים התרי"ג מצות שהם כנגד רמ"ח איבריו וגידי נשמתו הנה נשמתו חסרה מן האברים ונקרא בעל מום ועליו נאמר כל אשר בו מום לא יגש וזה נזכר ומפורש בס' התיקונים תי' ע' דף קל"א ע"ב שאין לו תיקון עד שיחזור בגלגול וישלים כל התרי"ג מצות ...".
   2. שלחן גבוה (יו"ד סי' רצ"ב ס"ק ח') – "ובא בגלגול אפילו כמה פעמים ... לרדוף אחר המצות שלוח הקן וראשית הגז".
   3. גר"ז (הל' תלמוד תורה פרק א' סעי' ד') – "אמרו חכמי האמת שכל נפש מישראל צריכה לבא בגלגולים רבים עד שתקיים כל התרי"ג מצות במעשה דבור ומחשבה ודיבור".
   4. ח"ח (במאמר תורה אור פרק ד') – "גם מפני טעם אחר דהנה ידוע מה שכתבו הספרים על הכתוב סוף דבר הכל בשמע את האלהים ירא ואת מצותיו שמור כי זה כל האדם ר"ל דאלהים ירא כולל כל הלאוין שצריך לפרוש מהן מפני יראת אלהים ואת מצוותיו שמור היינו לקיים כל המצוות עשין שציוה הש"י לעשותן וע"י שמירת השס"ה לאוין והרמ"ח עשין נשלם צורת כל האדם כי רמ"ח איברים שבאדם ושס"ה גידין מכוונים נגד הרמ"ח עשין ושס"ה לא תעשה והם המקיימין ומחיין צורת נפשו לעתיד לבא בכל איבריו וגידיו וכמו דאיתא במדרש שכל מצוה ומצוה ...".
   5. הגרח"ק שליט"א (אורחות יושר פרק כ"ז ד"ה שוב) – "שוב מצאתי בשער המצות להרח"ו ז"ל בהקדמה וז"ל דע שכל נצוצי נשמות מכל נשמה ונשמה מחויבת לקיים כל תרי"ג מצות אם לא אותם שאין יכולת בידם לקיימם כמו מעשה הקרבנות כולם שאינם נוהגים אחר החרבן וכיו"ב כמו מצות יבום וחליצה או גט או פדיון בן בכור שדברים אלו אינם ביד האדם ואפי' ענין הגט אינו מחויב לגרש לאשתו אלא אם לא תמצא חן בעיניו מחמת שאינה הגונה במעשי' שאל"כ אדרבה מזבח מוריד עליו דמעות וכיוצא במצות אלו אבל כל השאר חייב אדם לקיימם ואפי אותם שאינם חובה על האדם אלא בהזדמן כגון מצות שלוח הקן שאינו מחויב לרדוף אחרי' אלא כי יקרא קן צפור שהוא דרך מקרה וכיו"ב עכ"ז צריך האדם לחפש אחריהם ולעשותם כי כל זמן שלא השלים התרי"ג מצות שהם כנגד רמ"ח איבריו וגידי נשמתו הנה נשמתו חסרה מן האברים ונקרא בעל מום ועליו נאמר כל איש אשר בו מום לא יגש וזה נזכר ומפורש בס' התיקונים תי' ע' דף קל"א ע"ב שאין לו תיקון עד שיחזור בגלגול וישלים כל התרי"ג מצות כו'".
   6. מר"מ – של"ה (שער האותיות אות א' סי' נ"ט, אות ק' סי' קי"ד, "במצוות עשה שאין מחויב להדר אחריהן, כגון לקט ושכחה ופאה"), ויואל משה (מאמר ישוב אר"י סוף אות ע"ד), שערי קדושה (ש"א סוף ח"א), עי' ערבי נחל (פר' חיי שרה עמ' קס"ז ד"ה ויתכן, ופר' תולדות עמ' קע"ד ד"ה עקב, ופר' עקב עמ' רמ"ד ד"ה אמנם, ופר' שופטים עמ' רפ"ה ד"ה ויבואר), חזו"א (יו"ד סי' קע"ה אות ב' ד"ה ומכאן), נחל איתן (ס"א מ"ה ס"ק א'), מעשה רב (אות ק"ב ואות ק"ג, ובקונ' הלכות הגר"א עמ' רע"ח אות י"א וי"ב), בתורתו יהגה (ח"ב פ"ב ס"א אות ב' הע' 4, עמ' כ"ח), שלח תשלח (עמ' פ"א).
2. **גדרים**.
   1. א"ת כהונה.
      1. צריך לחזור בגלגול כמו כהן – אבני נזר (אה"ע סי' א' אות ט', "וידוע שכל נפש מישראל צריכה לקיים כל המצוות, ובספרי המקובלים שהאדם צריך להתגלגל אפי' בשביל מצוה אחת שלא קיימה מעולם, וכל נשמה צריכה להתגלגל להיות כהן לפעמים או עכ"פ בחי' עיבור כדי לקיים כל המצוות, ועל כן אם ימות בלא מצוה אחת שחסרה לו, שמא לא קיימה נשמתו מצוה זו מעולם ויהי' מוכרח להתגלגל").
      2. כל ישראל ערבים – ח"ח (במאמר תורה אור פרק ד').
      3. לעשות מה שיכול – ערבי נחל (פר' חיי שרה עמ' קס"ז ד"ה ויתכן, ופר' תולדות עמ' קע"ד ד"ה עקב, ופר' עקב עמ' רמ"ד ד"ה אמנם, ופר' שופטים עמ' רפ"ה ד"ה ויבואר).
   2. א"ת יבום, חליצה, גט.
      1. רק בידו – שערי קדושה (ש"א סוף ח"א, לשונו לעיל).
      2. מר"מ – אבני נזר (אה"ע סי' א' אות ט').
   3. שב ואל תעשה [כמו שלוח הקן].
      1. כמו שאר מצות – הגר"ח וויטל זצ"ל (לשונו לעיל).
3. **אם צריך לרדוף אחרי מצוה קיומיות** (ומביא עצמו לחיובית)**, ואם יכול למפקיע עצמו ממצות** (קיומיות) **חיובית** [שלא ע"י אונס].
   1. **מנחות מא. דאיכא ריתחא ענשינן**.
      1. **רק לצדיקים** – מהרש"א (במנחות שם), רמב"ם (ציצית פרק ג' הל' י"א), ערבי נחל (ח"ב ראש השנה עמ' שפ"א ד"ה ונראה), אורח ישראל (סי' כ' הע' ק"ג).
      2. ר**ק ציצית** – מהר"ם שיק (יו"ד סי' ר"צ, "והפתחי תשובה סי' רצ"ב הביא שם די"ח דבעידן ריתחא מענשינין עלי' ולפי ענ"ד דווקא בציצית דאיכא מצוה למען תזכרו נהי דהוא רשות אבל אינו רשות לגמרי אבל בשלוח הקן דהוא רשות לגמרי בוודאי לא מענשינן עליי'"), מועדים וזמנים (ח"ג סי' רס"ז), ויואל משה (מאמר ישוב אר"י אות ע"ב), ס' היראה (במקור היראה אות ט"ז ד"ה עין), יעב"ץ (ברכות דף לה:), עי' משנה הלכה (ח"ג השמטה לעמ' כ"ח ד"ה ובשל"הק).
      3. **כל אנשים וכל מצות** – הקדמה לחרדים (עמ' י'), בה"ל (סי' קכ"ח ס"ד), אג"מ (ח"ג סי' צ"ג), פרדס יוסף (פר' וירא אות נ"ט ד"ה ועיין), משנת חכמים (קונ' מעלת המדות ריש הל' ציצית [עמ' ש"מ]), מנ"ח (מצוה ב' ס"ק כ"ב ד"ה והנה), פרשת דרכים (פרק כ"א ד"ה ונראה דיובן), ויואל משה (מאמר ג' שבועות אות צ"א), הגר"י רייזמן שליט"א (שמואל ב' מספר 41), טוב טעם ודעת (קמא סי' קפ"ח [מצוה חיובית]), קובץ שיעורים (כתובות אות רכ"ד, "והקדוש בעל חפץ חיים ז"ל אמר, לפי המבואר בגמ' מנחות מ"א בעידן ריתחא ענשינן עליה, ומוכח, דבעידן ריתחא ענשינן גם בדבר שאינו נענש עליו שלא בעידן ריתחא, ואז היה בזמן חורבן הבית דאין לך עידן ייתחא יותר מזה וע"כ היה העונש נורא כ"כ"), ערבי נחל (ריש פר' פנחס [מצוה חיובית]), עי' בתורתו יהגה (ח"ב פ"ב ס"א אות ב'), [עי' מזרחי יתרו פרק א' פסוק א'), משכיל לדוד (שם), אור החיים (שם), עי' משנה הלכות (ח"ג השמטות לעמ' כ"ח), ועי' עינים למשפט (ב"ב דף צא. אות י' ד"ה והנה הרשב"ם). עי' צמח צדק (יו"ד סי' צ"ב ד"ה הנה [לאוין]), דרכי תשובה (סי' א' ס"ק א' ד"ה ועיין).
      4. שב ואל תעשה [כמו שלוח הקן].
         1. מיקל – עי' כתב סופר (חולין דף קלט: ד"ה ודע, "די"ל דגם בעידן ריתחא לא מענשינן על שלא קיים מצות שלוח הקן דגם דבפ' התכלת אמר מלאכי בעידן רתחי מענשינן אעשה היינו כשעושה לו בגד ולובש בו ועושה צדקי לפטור עצמו מציצי שעושה של ג' כנפי' מדבר שאינו חייב בציצית דבהא איירי שם מענשינן בעידן ריתחא דראה והתחכ' לפטור ממצוה, אבל בשלוח הקן וכדומה ששב וא"ת הוא ולא עשה התחכמו' לפטור נפשי' נ"ל דלא מענשינן לעולם וכן נראה למעיי' פ' התכלת שם, ומינה בנוטל האם ומטריף הבנים כדי לפטור נפשי' משלוח וכדומה י"ל שמענשי' כמו בציצית כיון שעשה התחכמות לפטור נפשי' ועדיין יש לעיין"), הגרח"ק שליט"א (שלח תשלח אות פ"ה, אות צ').
         2. מחמיר – משנת חכמים (ריש הל' יסוה"ת צפנת פענח שם אות ה', "אם מזדמן לו ורואה קן מחויב לקיים מצות שלוח הקן נראה דאם לא קיים ענשינן לי' בעידן ריתחא. אבל ליכא עונש כמו בעובר על מ"ע המוטל עליו דמ"ע היינו אם לקח האם והבנים"), הו"ד בפת"ת (יו"ד סי' רצ"ב ס"ק א').
         3. מר"מ – שלח תשלח (עמ' פ"ד).
   2. **סוטה יד. נתאוה משה רבינו ליכנס לא"י**.
      1. **אפשר רק משה רבינו** – גליוני הש"ס (פסחים דף קיג:), מהרש"ם (ח"א סי' ר"ט ד"ה ומה).
      2. **כל אנשים וכל מצות** – רא"ש (מו"ק פ"ג סי' פ'), מרדכי (סי' תתקמ"ה), תוס' (פסחים דף קיג: ד"ה ואין), ש"מ (עירובין דף ב: אות ט"ו), תוס' (שבת דף לב: ד"ה בעין), ב"י (או"ח סי' כ"ד), אוצר מפרשי התלמוד (פסחים קיג: הע' 169).
   3. **אין צריך לרדוף** – מועדים וזמנים (ח"ג סי' רס"ז).
   4. **חיוב לרדוף** – מקור חיים (או"ח סי' תל"א), ועי' ויואל משה (מאמר ישוב אר"י אות ע'), אורח ישראל (סי' כ' אות כ"ח).
   5. מר"מ – שדי חמד (מערכת המ' כלל קל"ד), מהרש"ם (ח"א סי' ר"ט), גר"א (משלי פ"ב פסוק י"ז), ח"ח (שם עולם שער שמירת שבת פרק ב'), מנחת יצחק (ח"ו סי' ל"ז אות ב'), רשב"ם (ב"ב דף צא. ד"ה אין), עינים למשפט (שם אות י'), שואל ומשיב (ג' ח"א סי' ק"כ), עי' בה"ל (סי' קי"ט ס"א ד"ה הנכנס), חיי משה (על כללי מצוות פרק מ"א), בתורתו יהגה (ח"ב פ"ב), ס' חכם לב יקח מצוות (כלל שני).
   6. **ביטול מצוה בלי טעם** – רמב"ם (ביכורים פרק ו' הל' ט"ז), יו"ד (סי' שכ"ד סי' י"ד), עי' דרך אמונה (שם בבאור הלכה), בה"ל (סי' קכ"ח ס"ד), קידושין (דף לב:), בה"ל (סי' תנ"ז ד"ה ומוטב).
4. **מפקיע עצמו ממצוה חיובית** **ע"י אונס** – ח"א (כלל ס"ח סעי' י"ט, נשמת אדם אות ג'), משנה הלכות (ח"ג סי' ל"ז ד"ה אבל), אורח ישראל (סי' כ' אות כ"ו והע' ק"ג), אג"מ (או"ח ח"ה סי' מ' ענף ג', ח"ג סי' צ' סוף ד"ה אך, ח"א סי' קכ"ז ד"ה ומה שכתב, יו"ד ח"א סי' ר"ל ענף ד' ד"ה ומש"כ), מ"ב ושעה"צ (סוף סי' תרנ"ה), חיי משה (על כללי מצוות פרק כ"ג), חכם לב יקח מצוות (כלל שני עמ' קע"ו), חוט שני (שבת ח"א עמ' ס"ט, שעה"צ ס"ק ח' ), עיני שמואל (ברכות ריש דף ד:), שערים מצויינים בהלכה (סי' ע"ב קונ"א ס"ק א'), מועדים וזמנים (ח"א סי' ג'), צל"ח (פסחים דף ג:), נצי"ב (פסחים דף ג:), מנ"ח (מצוה ה' ס"ק י"ג ד"ה והצל"ח), שדי חמד (מערכת המ' כלל קל"ד), צהר (אהל ברוך עמ' ת"פ), הגר"י רייזמן שליט"א (ש"ב מספר 41), נחלת שמעון (ש"ב סי' מ"ד), פרדס יוסף (שמות פ"ד עמ' פ"ד ובהג"ה), נתיב חיים (סוף שבת, שער ח').
   1. **גבי אתרוג לסוכות** – אג"מ (או"ח ח"ה סי' מ' ענף ג').
      1. ח"א (כלל ס"ח סי' י"ט, נשמת אדם שם אות ג') – "ואם צריך לעקור מביתו לילך לעיר אחרת לקיים המצוה, צריך עיון".
      2. ס' זכרון לפחד יצחק (סי' י"ג) – "ונראה לי לחדש בזה דדוקא אם היה פושע ערב יו"ט, בזה שפיר אמרינן דהפשיעה דערב יו"ט אינה מבטלת שם אונס דיו"ט. וכל שביו"ט נאנס, מיקרי אונס. אבל באופן שבליל ראשון דיו"ט סוכות היה פושע, אע"פ שבלילה אי אפשר ליטול לולב, מ"מ פשיעת הלילה מסלקת שם אונס של היום. והיינו טעמא מכיון שגם הלילה נקרא כבר יום ראשון דחג. וזמן זה באמת נכלל הוא במצות התורה שאמרה 'ולקחתם לכם ביום הראשון'. והא דאין נוטלין אז לולב, אינו מצד שלא הגיע עוד זמנו של לולב. אלא שדינא הוא שאין נוטלין לולב בלילה. וכל שהיה פושע בזמן המצוה, שוב אין האונס דאח"כ פוטרו".
      3. כתבי קה"י (שבת סי' י"ח) – "לכאו' נראה דמצוה שקבוע לה זמן כגון אתרוג והוא לא טרח קודם זמנו לקנותו ולהכינו ובזמן החיוב לא הי' יכול להשיגו אינו נדון כמבטל מצוה במזיד ממש כיון דבזמן החיוב אנוס הוא".
5. **מנין** – יד אליהו (ס"ס ו' ד"ה אבל נלע"ד), משנה הלכות (ח"ג סי' ל"ז ד"ה אבל), הגרח"פ שיינברג זצ"ל (אורח ישראל סי' כ' אות כ"ו ד"ה והנה), תפילה כהלכתה (פרק ח' ס"ט), אשי ישראל (פרק י"ב ס"ב), חיי משה (על כללי המצוות עמ' קט"ז), ויהי בנוסע (ריש פרק ה'), תשובות והנהגות (ח"ב סי' ס"ג), שבט הקהתי (ח"ד סי' מ"ד אות ב'), מעדני יו"ט (סי' כ"ח).
   1. הגרשז"א זצ"ל (הליכות שלמה תפילה פרק ה' ס"ד, **ע"ש** הערות הגרז"נ גולדברג זצ"ל, שלהי דקייטא סי' פ"ט אות כ"ז) – "אין ראוי לנסוע ביודעין למקום שאין בו מנין אל"כ נוסע לצרכי בריאות, פרנסה או מצוה".
   2. שרגא המאיר (ח"ז ס' צ"ד אות א') – "ודבר פשוט הוא שאסור לכתחילה לבטל המצוה מלהתפלל בציבור".
   3. שבט הלוי (ח"ו סי' כ"א אות ג') – "ואשר שאל דיש אנשים שנוסעים למקום נופש (שלא לרפואה) או למקום ענוגים מקום שאין שם מנין אם מותר לעשות כן, וטענתם בפיהם כי החיוב של תפלה בצבור הוא דוקא כשיש במקומו מנין, אבל ליסע למקום שאין מנין אין איסור והביאו מצדיקים שעשו כן. וכב' ה"ר מעובדא דר"א בברכות מ"ז ע"ב דלא מצא עשרה ושחרר עבדו - ולסברת אותם אנשים אכתי יקשה קושית הגמ' דכיון דבמקום שאין מנין אינו מחויב בתפלה בצבור א"כ הלא עבר בעשה - אי משום הא לא ארי' דכמו דקיי"ל פסחים מ"ו ובשו"ע או"ח סי' ק"ט סט"ו - דבהולך בדרך אם יש מנין עד ד' מילין דמחויב לחזור אחר זה - כמו"כ כיון שיש אפשרות ע"י שחרור ה"ז בגדר מצוה, ואי משום עשה דלעולם בהם תעבודו סו"ס מצוה דרבים הוא - דגם אם נימא דאינו מחויב מכ"מ כיון שגרם לקדושת השם בעשרה מצוה קעביד - ועיין הי' מש"כ במ"ב סו"ס נ"ה - ועיין סי' נ"ה סכ"א ובפוסקים שם - ובעיקר הדבר פשוט בעיני דאם נוסעים רק לתענוג בעלמא דאיסור קעבדי - דבין בעשה בין בל"ת דאורייתא או דרבנן אסור להכניס עצמו למצב שאח"כ תדחה האיסור - או שיפטור ממצוה, והדברים ארוכים במק"א, דסו"ס גורם לבטל קדושת ה' בעשרה קדיש קדושה וברכו ועניית האמנים ועוד, ולבטל זה שלא לצורך פשיטא דאיסורא עביד, הגם אם נימא דמי שגר במקום שאין מנין מצורך פרנסתו או כה"ג לא קעביד איסורא, אבל להכניס עצמו לזה אסור - והצדיקים שכ' כב' אולי הי' להם איזה טעם הגון ע"פ הלכה, או לרפואה וכה"ג, ואם הוא באמת שלא לצורך כלל מצדיקים כאלה לא שמענו".
   4. הגרח"ק שליט"א (אסיפת יצחק כ"ב טבת תשס"ז) – שאלה: "האם מותר מעיקר הדין לנסוע לחופש למקום שיודע שאין שם מנין. תשובה: אם אפשר במקום אחר בודאי נכון".
6. **מפקיע מצוה חיובית בלי טעם** – מסכת חלה (פ"ב משנה ג'), מסכת תרומות (פ"א משנה ו'), מ"ב (סי' שכ"ג ס"ק ל"ו, ושעה"צ ס"ק ל"ג, סי' י"ג ס"ק ט'), [עי' ס' ברכת הבית (פ"ב מ"ג)].
7. **מעשר ברכות לה:** - יעב"ץ (שם), ח"ח (בשם עולם שער שמירת שבת פ"ב), שואל ומשיב (תליתא ח"א סי' ק"ב), [משנה הלכות (ח"ג השמטות לעמ' כ"ח ד"ה והגאון]), פרשת דרכים (דרך ה' דרוש כ"א ד"ה ונראה דיובן), דרך אמונה (בכורים פ"ו הל' ט"ז בבאור הלכה), ס' צהר (אהל ברוך עמ' ת"פ), פרדס יוסף (פר' שמות פ"ד עמ' פ"ד ד"ה ובענין, ובהג"ה שם), ס' מקדש יחזקאל (בכורות דף ג:).
8. **שחיטה פעם בחייו** – דרכי תשובה (סי' א' ס"ק א' ד"ה ועיין), בתורתו יהגה (פרק ב' עמ' כ"ח הע' ה'), מועדים וזמנים (ח"ג סי' רס"ז ד"ה אמנם).
9. **מצות שאי אפשר לעשות** (תלוי בכהנים או בית המקדש וכדומה) – ערבי נחל (פר' חיי שרה עמ' קס"ז ד"ה ויתכן, ופר' תולדות עמ' קע"ד ד"ה עקב, ופר' עקב עמ' רמ"ד ד"ה אמנם, ופר' שופטים עמ' רפ"ה ד"ה ויבואר), רבבות אפרים (ח"ה סי' תרי"ג אות ג), ח"ח (במאמר תורה אור פרק ד'), אבני נזר (אה"ע סי' א' ס"ק ט'), כמוצא שלל רב (ריש פר' וישלח).
10. **אם יש חילוק בין מצות ל"ת ועשה** – פאות כהלכה (פרק כ' אות ט').

כתבי קה"י (שבת סי' י"ח ).