=ד - בדברי התוס_ בד_ה אלא מעתה
קטגוריות: ש_ס / יג עירובין / עירובין - הרב רפאל בהגר_מ שמואלביץ / עניינים / מחיצות מהדו_ב

**סימן ד**

**בדברי התוס' בד"ה אלא מעתה**

**א**

א] **עירובין ב' ב',** אלא מעתה לא תיהני לי' צוה"פ, וכתבו התוס', ז"ל, אבל לא תיהני לי' דלתות לא פריך, דפשיטא הואיל ואית לי' דלתות והן ננעלות דהויא כמחיצה מעלייתא וכו', אבל האי פריך שפיר דלא תהני לי' צוה"פ, דאי הוה קרוי פתח אף כשגדול ביותר ע"י צוה"פ הי' לו לעשותו שוה לאולם, עכ"ל.

**ובחי'** הגרע"א הק' על מש"כ התוס' דהא דפריך דלא תיהני לי' צוה"פ, הוא משום דאם מהני צוה"פ הי' לו לעשותו שוה לאולם, דהרי באמת היו דלתות דמהני ביותר מי' והי' אפשר לעשותו שוה לאולם, ובע"כ דמה שלא עשאוהו שוה לאולם הוא מטעם אחר, וליכא למילף מינה דל"מ צוה"פ ביותר מי'.

ב] **והשפ"א** כתב לישב, דבהיכל הוה בעינן פתח, כדכתיב פתח אהל מועד, וע"כ אם הי' מהני צוה"פ ביותר מי', הי' לו לעשותו שוה לאולם, כיון דשם פתח עליו, ומשא"כ הא דמהני דלתות ביותר מי' הוא משום דהוי כסתום, וכמש"כ התוס' דהוי כמחיצה מעלייתא, אך אין שם פתח עליו, וע"כ לא עשאוהו יותר מי' מכח הדלתות, וכ"כ האבנ"ז בסימן רע"ג סק"י בשם ס' בית ישראל להמגיד מקוזניץ.

ג] **ובדעת** רבינו הגרע"א שהק' כן, אף דלכאו' כנים הדברים דהא דמהני דלתות הוא משום דהוי כסתום, וי"ל דזה ל"מ לפתח ההיכל, נראה שלמד כן מד' התוס' שהק' דמ"ט לא פריך דלא תיהני לי' דלתות, והוצרכו לישב דפשיטא דמהני דלתות ביותר מי', ומבו' דאלמלי הא דפשיטא דמהני הוה פרכינן דלא תיהני לי' דלתות, והיינו דמהא דלא עשו יותר מי' יש ללמוד דל"מ דלתות ביותר מי', ואך דכיון דהדבר פשוט דמהני דלתות ביותר מי', אין ללמוד מהתם דל"מ.

**והנה** אי נימא דמה שלא עשו לפתח ההיכל יותר מי' מכח הדלתות, הוא משום דאכתי אין שם פתח עליו, הרי דגם אם אם ל"ה מילתא דפשיטא דמהני דלתות ביותר מי', אלא הוה אמרינן דשמא סתימה זו דדלתות ל"מ במקום פרצה גמורה דיותר מי', מ"מ ל"ה לנו ללמוד דל"מ דלתות ביותר מי' ממה שלא עשו בהיכל יותר מי' ע"י הדלתות, דהרי הא דמהני דלתות הוא משום דהוי כסתום, ובהיכל פתח בעינן, - ומזה הוא שלמד הגרע"א דכיון דמהני דלתות ביותר מי', שפיר הי' ראוי לעשות כן בפתח ההיכל, וע"כ אלמלי הא דפשיטא דמהני דלתות ביותר מי', הי' לנו ללמוד ממה שלא עשו כן בפתח ההיכל, דאין דלתות מועילות ביותר מי', וזהו שהק' דבע"כ דטעם אחר הי' להם שלא הרחיבו הפתח יותר מי', וא"כ היאך נלמד מזה דל"מ צוה"פ ביותר מי'.[[1]](#footnote-2)

ד] **ולכאו'** הי' נראה ללמוד לפ"ז מד' התוס', דהא דמהני דלתות ביותר מי' אי"ז משום דהוי כסתום, אלא הוא משום דהו"ל כפתח, וע"כ שפיר הי' מקום ללמוד ממה שלא עשו את פתח ההיכל רחב יותר מי', דל"מ דלתות ביותר מי'.

**אך** נראה דמד' התוס' גופייהו מוכח דהא דמהני דלתות ליותר מי' הוא משום דהוי כסתום, וזה ממש"כ התוס' דפשיטא דהואיל ואית לי' דלתות והן ננעלות דהוי כמחיצה מעלייתא, ואם הא דמהני דלתות הוא משום פתח, מאי פשיטותא דה"ז מועיל אף ליותר מי', ומ"ש מצוה"פ דלדעת רב ל"מ ליותר מי', ובע"כ דהא דמהני דלתות הוא משום דהוי כסתום, וע"כ הוא דפשיטא דה"ז מועיל ליותר מי', וזהו שכתבו התוס' דהוי כמחיצה מעלייתא, וכ"ה מבו' בד' הר"ן שכתב דליכא למימר דלא ליהנו לה דלתות, דהא דלת סתימה מעלייתא היא.

**ולפ"ז** הדק"ל, דמ"ט נקטו התוס' דהי' מקום ללמוד דל"מ דלתות ליותר מי', ממה שלא עשו את פתח ההיכל רחב יותר מי', הרי הא דמהני דלתות הוא משום דהוי כסתום, ובהיכל פתח בעינן.

**ב**

ה] **ובפשוטו** הי' נראה לישב, דהנה בחי' הר"ן לעיל בסוגיין מבו' דבר חדש, דהא דילפינן מפתח ההיכל, אי"ז משום דבפתח ההיכל הוה בעינן שיהא עליו תורת פתח, דזהו מכבוד ומתבנית המקדש שיהא לו פתח, וכאשר כ"ה מתפרש בהא דמייתינן מפתחי מלכים, אלא הא דבעינן בזה פתח, הוא משום דהקפידה התורה להבדילו מהרשות שחוצה לו, ופירש דבזה יש לחלק בין פתח שער החצר לפתח ההיכל, עיי"ש.

**ולפ"ז** י"ל, דאף דהא דמהני דלתות אי"ז משום דהו"ל כפתח, אלא משום דהוי כסתום, מ"מ כיון דהדלתות מועילות להבדילו, שפיר הי' לנו לעשות יותר מי', - דל"ה בעינן כלל דיהא עליו תורת פתח, ועיקר הא דבעינן הוא שיהא ההיכל מובדל מהרשות שחוצה לו, ולזה שפיר מהני דלתות אף ביותר מי'.[[2]](#footnote-3)

ו] **וי"ל** עוד בזה, דהנה בדינא דרב דל"מ צוה"פ ליותר מי', ויליף לה מהא דלא עשו את פתח ההיכל יותר מי', יש להסתפק אם הוא משום דאין דרך פתח בכך, או דהוא משום דיותר מי' הו"ל פרצה, וכיון דהוי כפרצה, א"א לחשבו כפתח אף ע"י צוה"פ.

**ולכאו'** יש ללמוד לזה מסוגיית הגמ' לקמן י"א א' דיליף רב יוסף דמה יותר מי' האוסר במבוי אינו ניתר בצוה"פ, אף פרוץ מרובה האוסר בחצר אינו ניתר בצוה"פ, ולהדיא דהא דיותר מי' אינו ניתר בצוה"פ, אי"ז משום דל"ה כדרך פתח ואין תורת צוה"פ עליו, אלא הוא משום דיותר מי' אוסר במבוי, ודין פרצה זו הוא דאינה ניתרת בצוה"פ, וזהו דילפינן מינה דה"נ פרצה דפרוץ מרובה אינה ניתרת בצוה"פ, דאי נימא דהא דיותר מי' אינו ניתר בצוה"פ הוא משום דאי"ז דרך פתח, אין ללמוד מזה דלא יועיל צוה"פ בפרוץ מרובה, מכח הא דפרוץ מרובה אוסר בחצר.

**וכ"ה** להדיא בחי' הריטב"א לקמן שם, דהא דיותר מי' אינו ניתר בצוה"פ, הוא משום דהו"ל פרצה גדולה, ואין לה תקנה בצוה"פ, וזהו דילפינן מינה לפרוץ מרובה, שהיא פרצה גמורה, דלא תועיל לה צוה"פ, עיי"ש.[[3]](#footnote-4)

ז] **ולפ"ז** יש מקום לומר, דאף דהא דמהני דלתות הוא משום דהוי כסתום, מ"מ כל דאיכא דלתות והוי כסתום ואין תורת פרצה ע"ז, הדר דינא דמצינו לחשבו כפתח אף ביותר מי', דהרי אף פתח יותר מי' הוי בצורת פתח, וכל הא דאין תורת פתח עליו הוא משום דהוי כפרצה, וכל דאין תורת פרצה עליו, שפיר מצינו לחשבו כפתח, וע"כ שפיר הי' לו לעשות את ההיכל יותר מי' מכח הדלתות.

**ג**

ח] **בחי'** הרשב"א בסוגיין כתב, ז"ל, אלא מעתה לא תהני ליה צוה"פ, הא דלא אקשינן ליבעי נמי צוה"פ כהיכל וכו' מסתברא לי' וכו', ולבתר דאמרינן נמי מידי הוא טעמא אלא לרב וכו' ואמר ליה רב אתניי' צריך למעט, לא מצי לאקשויי וליבעי צוה"פ כהיכל, דכיון דאית לי' לרב דצוה"פ לא מהני לרחבה, אלמא לדידי' צוה"פ לא מעלה ולא מוריד, "אלא כדלתות דהוו בי' ולא מעלות ולא מורידות", עכ"ל.

**ובפשוטו** הי' נראה מד' הרשב"א, דהא דלא עשו פתח ההיכל יותר מי' אף שהיו בו דלתות, הוא משום דל"מ דלתות ליותר מי', דומיא דצוה"פ דל"מ ליותר מי', וזהו שכתב דדלתות דהוו בי' לא מעלות ולא מורידות,[[4]](#footnote-5) ונראה לפ"ז בדעתו דהא דמהני דלתות הוא משום פתח, וע"כ הוא דל"מ דלתות ביותר מי', דדלתות לא מעלות ולא מורידות, ול"מ דלתות לעשות פרצה לפתח.

ט] **אך** באמת נראה דדברי הרשב"א מתפרשים בע"א, דהנה בד' הרשב"א והריטב"א בריש פירקין נראה להדיא דהא דיליף רב מפתחו של היכל, לאו היינו דמהתם ילפינן דביותר מכ' לא מיקרי פתח, ממה שלא עשאוהו גבוה יותר מכ' לנאותו, וכמש"כ הר"ן שם, אלא היינו דמהתם ילפינן דעד כ' אמה מיקרי פתח, וטפי מהכי לא מצינו דמיקרי פתח, עיי"ש.[[5]](#footnote-6)

**ונראה** דלפ"ז מתפרש הא דפרכינן הכא דליבעי דלתות כהיכל, דהיינו דלא מצינו למילף מהיכל דעד גובה כ' חשיב כפתח אף בלא דלתות, שהרי בהיכל היו דלתות ומנ"ל דאף בלא דלתות חשיב כפתח,[[6]](#footnote-7) - ולפ"ז בע"כ דהא דמשני דדלתות היכל לצניעות בעלמא הוא דעבידן, היינו דדלתות העשויות לצניעות ל"מ מידי,[[7]](#footnote-8) וע"כ שפיר יש ללמוד מהיכל להכשיר בכל פתח עד גובה כ'.

**ואשר** זהו מש"כ הרשב"א דדלתות "דהוו בי'" לא מעלות ולא מורידות, דלאו היינו דל"מ דלתות ליותר מי', אלא היינו דדלתות דהיכל שהיו לצניעות אין מועילות כלום, ומכח זה הוא דמצינו ללמוד מהתם להכשיר בכל פתח עד גובה כ', וזהו דמדמי הרשב"א דה"נ ליכא למיפרך דליבעי נמי צוה"פ, כיון דלדעת רב צוה"פ לא מעלה ולא מוריד, וכמו שלמדנו מההיכל דהוי פתח עד כ' אף שבהיכל היו דלתות, ה"נ יש ללמוד מזה אף שבהיכל הי' צוה"פ.[[8]](#footnote-9)

1. אמנם הנה בתור"פ כתב לישב להא דלא פריך דלא תיהני לי' דלתות, ז"ל, וי״ל דודאי בדלתות ליכא למימר הכי, דכי איכא בי' דלתות הוי כמו סתום, ולהכי מהני גם ביתר מי', עכ"ל, ויש מקום לפרש לדבריו כד' הבית ישראל והשפ"א, דבדלתות אין להוכיח ממה שלא הרחיבו את פתח ההיכל טפי, דהא דמהני דלתות ביותר מי' הוא משום דהוי כמו סתום, ובהיכל פתח בעינן. [↑](#footnote-ref-2)
2. אך אי"ז מוכרע, דאף דנימא דהא דבעינן פתח בהיכל הוא כדי להבדילו מהרשות שחוצה לו, מ"מ י"ל דכך נאמרה ההלכה שיהא מובדל מהרשות שחוצה לו ע"י פתח, והבדלה אחרת אינה מועלת. [↑](#footnote-ref-3)
3. והנה לפ"ז מסתברא מילתא דאף לדעת רב דל"מ צוה"פ ליותר מי', מ"מ לענין מזוזה אף פתח רחב יותר מי' חייב במזוזה, ואף אם הא דל"מ צוה"פ ליותר מי' הוא מדאורייתא, דכל הא דל"מ צוה"פ ליותר מי' הוא גריעותא בתורת המחיצה דצוה"פ, - ואמנם דאי נימא הכי הרי דמהא דלא עשו את פתח ההיכל רחב יותר מי', מוכח כד' הר"ן, דהוה בעינן להבדיל את ההיכל מהמקום שחוצה לו, ולזה ל"מ צוה"פ דיותר מי', וצ"ע. [↑](#footnote-ref-4)
4. והך מילתא דל"מ דלתות ליותר מי' לדעת רב, נקט כן החזו"א בסימן קי"ב סק"ג, ופירש הטעם בזה דהוא משום דדלת בזמן שהיא פתוחה אינה מחיצה וענין הדלת הוא רק דלא ליתו רבים ולבטלו מחיצתא, אך מד' התוס' והתור"פ בסוגיין דפשיטא להו דמהני דלתות ליותר מי', מבו' דדלת הויא מחיצה אף בזמן שהיא פתוחה, ונת' במק"א?, וצ"ע שלא הביא לד' התוס' המפורשים דמהני דלתות ליותר מי', ועי' בדבריו שם סק"ב שהזכיר לד' התוס'. [↑](#footnote-ref-5)
5. ומשה"ק הר"ן ע"ז מהא דפריך לקמן דלא תיהני לי' אמלתרא, שמא י"ל לדעת הרשב"א והריטב"א דמכוון פירכת הגמ' הוא, דמהא דילפינן מפתח ההיכל דחשיב פתח עד כ', בע"כ דל"מ אמלתרא ביותר מכ', דאם מהני אמלתרא ביותר מכ', אין ללמוד מפתח ההיכל דחשיב פתח עד כ', שהרי הי' לו אמלתרא, ואף ביותר מכ' חשיב כפתח, ועד"ז מתפרש גם הא דפרכינן דלא תיהני לי' צוה"פ, אך אי"ז מתישב היטב בלישנא דגמ' דאמרו דהא היכל הו"ל אמלתרא "ואפ"ה כ' אמה הוא דגבי'", והו"ל צוה"פ "ואפ"ה י' אמה הוא דרויח".

   והנה אם כנים הדברים נמצא, דלדעת הרשב"א והריטב"א בע"כ דהא דלרב ל"מ צוה"פ ליותר מי' הוא מסברא דנפשי', דל"מ צוה"פ במקום דאינו ראוי להיות פתח, וכאשר כ"ה משמעות ל' הרשב"א בסו"ד דלדידי' צוה"פ לא מעלה ולא מוריד, דאין לפרש כמש"כ הרא"ש בסימן א' והר"ן לקמן י"א ב' דהוא משום דיליף לה מפתח ההיכל, דהרי לדעתם לא ילפינן כלל ממה שלא עשו את הפתח רחב יותר, וצ"ע. [↑](#footnote-ref-6)
6. ואמנם בד' התוס' נראה דהא דפריך דליבעי דלתות כהיכל, היינו דמהא דעשו להיכל דלתות, יש ללמוד דבלא דלתות לא חשיב כפתח אף כשאינו רחב אלא י', וזהו שהק' דבאהל מועד שהי' נמי הפתח רחב י' ל"ה דלתות ואפ"ה קרי לי' פתח, ולדעתם מתפרש הא דמשני דדלתות היכל לצניעות בעלמא הוא דעבידן, דהיינו דמה שעשו להיכל דלתות הוא לצניעותא, ואין ללמוד מזה דבלא דלתות לא חשיב כפתח, (ועד"ז מתפרש מש"כ התוס' דליכא למיפרך דליבעי צוה"פ, דצוה"פ ל"ה אלא משום נוי), וכ"נ להדיא בתוס' הרא"ש ד"ה אלא מעתה, עיי"ש, - אך לדעת הרשב"א דפרכינן דאין ללמוד מפתח ההיכל דעד גובה כ' חשיב כפתח, דשמא מה שהי' חשוב כפתח הוא משום דהיו לו דלתות, הרי דל"ק כלל דגם אהל מועד ל"ה לו דלתות, דמ"מ לא מצינו למילף מפתח ההיכל דעד גובה כ' חשיב כפתח. [↑](#footnote-ref-7)
7. וזה כמש"כ בתשו' ישועות מלכו או"ח סימן כ"א דדלתות העשויות לצניעות אין עליהן תורת מחיצה, ועיי"ש שלמד לזה מד' התוס', וצ"ע, אך האבנ"ז בסימן רע"ג סק"ח פקפק בזה, עיי"ש. [↑](#footnote-ref-8)
8. ובזה מתפרש מה שלא עמד הרשב"א בקו' התוס' דמ"ט לא פרכינן דלא תיהני לי' דלתות, דכיון דלדידי' הא דמשני דדלתות היכל לצניעות בעלמא וכו' היינו דמה"ט ל"ה עליהן תורת מחיצה, וע"כ ליכא למילף מהתם דל"מ דלתות ליותר מי', והתוס' שהק' כן הוא לטעמייהו, דהא דמשני דדלתות היכל לצניעות בעלמא וכו', היינו דמה"ט אין ללמוד ממה שעשו בהיכל דלתות דבלא דלתות לא חשיב כפתח אף בגובה כ', וע"כ שפיר הק' דיש ללמוד מהתם דל"מ דלתות ליותר מי'. [↑](#footnote-ref-9)