סי_ שטו סעיף א
קטגוריות: שו_ע / אורח חיים / הלכות שבת - הרב יהושע ננקינסקי

**ס"א**

**★**לצניעות בעלמא שרי.

"כגון להפסיק בין אנשים לנשים".

עי' אג"מ [או"ח ח"א לט] "והנה עצם הדין שאף אם האנשים הם בצד אחד והנשים בצד אחר **אסורין הן להיות בלא מחיצה הוא לע"ד דינא דאוריתא",** ולדבריו הכא אמאי שרי, וי"ל.

**★**עי' משנ"ב [תמ-יד] **דנאסר לעשות** ביו"ט מחיצה לחמץ, וצ"ע.

**★**לענין סתירת מחיצה המתרת [בזמן שעדיין משמשת להתיר, דאי אין בה צורך כגון שאינו משתמש בה להיתר מסתברא ששרי].

עי' ברשב"א ובריטב"א עירובין [עט. ד"ה "אמר רב הונא] "שאני הכא דכיון דאיתסר בין השמשות משום סתירת מחיצה הרי חל עליה בביה"ש שם מחיצה ושם אוהל וכיון שכן כשסותר ממנה בשבת **הוה ליה כסותר אהל ומחיצה דאיסור אהל שבו להיכן הלך".**

וע"ע בגר"ז [שעד כב בסוגריים] "ועוד שכיון שסמכו עליו למחיצה להתיר טלטול **יש איסור מסתירתו** **מדברי סופרים כמו שכתוב בסי' שט"ו**".

**★**יל"ע מה הדין כשעושה מחיצה גם לצניעות וגם להיתר, **ומסברא דנאסר.**

**★**יל"ע כשאומר לאחר שאינו יודע שיש כאן מתיר תעשה לי מחיצה לצניעות וכוונת המשלח שתשמש למתיר, האם שרי או לא.

ויל"ע היטב בגמ' עירובין [צד.] "ורב אי סבירא ליה לאיסור לימא ליה" ובראשונים ביארו שרב ימחה בהם משום שעושים כאן מחיצה המתרת, והרי שמואל שעשה לא התכוון להיתר דלשיטתו שרי יטלטל וכל עשייתו היתה לצניעות, וא"כ למה שיאסר, וצ"ע.

**★**גבי וילון עי' תה"ד [סח] ובב"י הובא במשנ"ב [ו], וע"ע בחזו"א [נב יג].

**★**במשנ"ב [ז] צ"ב בדעת האוסרים להניח פרוכת לארון קודש שאין בו דלתות, ומ"ש מפתח שהיתר הרמ"א, וי"ל.

**★**לגבי תלית סדינין המצוירים עי' חזו"א [נב יג], ויל"ע לענין שעון שתולה בקיר ומסירו מפעם לפעם כדי להחליף סוללה וכדו', האם מותר לדברי החזו"א.

**★**לענין עשיית צוה"פ המתרת באופן ארעי עי' שעה"צ [תרל-ה] ולכאו' מיירי בארעי דבקבע הוה דאוריתא.

וע"ע במשנ"ב [רעו כה].

**★**בגמ' ביצה [כב.] מבואר דמותר לעשות ביו"ט מחיצה בכדי להתיר תשמיש לאור הנר.

ועי' בזה בדרכ"מ.

וע"ע במג"א.

וע"ע בט"ז [תקיד ב] הובא בשעה"צ [יג].

עי' שעה"צ [יג] שמביא דעות דביו"ט לא חשיב מחיצה המתרת "הואיל ומדינא יכול לכבות".

ועי' בחזו"א [נב-יד] דהקשה וכי שרי לעשות מחיצות סוכה כשיש לו סוכה אחרת, וכי לא חשיב מחיצה המתרת. וי"ל.

**★**עי' במשנ"ב [י] דהתיר בשעת הדחק.

ועי' בחזו"א [נב יד].

**★**"צריך לקשר שלא תניד אותה הרוח דאל"ה אין שם מחיצה עליה" [משנ"ב ס"ק י].

ועי' לקמן במשנ"ב גבי עירובין [ביאה"ל שסב א ד"ה "שאינו"]. וגבי סוכה [תרל מח] שאפי' בבית שיש שם מחיצות ואין בהם רוח בכ"ז צריך לקשור דנמדד לפי מקום שאין מחיצות.

וע"ע בזה בהלק"ט [ח"ב נ], הובא ב"באר היטב" [תרל י] שפליג, וע"ע בחזו"א [נב יד].

**★**במשנ"ב הכא הצריך לענין עשיית צרכיו לפני ספרים כלי בתוך כלי.

וע"ע בזה במשנ"ב [מ-ה] ובביאה"ל –מ ד"ה "אסור"].

**★**במהר"ם שעשה טפח מבעו"י.

אי הוה טפח מלמעלה או מהצד, עי' במג"א ובביאה"ל ד"ה "שהיה טפח".

**★**לענין סיכוך סוכה אי חשיב אהל ארעי או קבע, עי' משנ"ב [תרכו כ].

וע"ע [תרלז ס"ק א] שהיקל ע"י גוי [בנפל כולו] וצ"ע.

וביותר קשה שע"י ישראל אסר בנפל מקצתו [עי"ש] ע"כ דחשיב קבע, וא"כ למה היקל ע"י גוי בנפל כולו.

**★**עי' משב"ז [א] שרצה לאסור לפרוס סדין על מחיצת סוכה שיש בה סדקים והרוח מנשבת והנר יכבה, היות ויו"ט זקוק לנר, א"כ **חשיב מחיצה המתרת**, וכן דלת נגד הנרות שנאסר לפתוח מחמת חשש שיכבו מהרוח שיאסר לתלות יריעה כנגדה דג"כ נחשב מחיצה המתרת.

וחזר בו **"שוב ראיתי שזה טעות דאין זה מחיצה ורשות בפנ"ע כי אם** **העדר ומניעה שלא ינשב הרוח, ושרי".**