רנז יג
קטגוריות: כללי / שיעורי הרב צבי ובר / אורח חיים / סימן רנג ורנז - שהיה והטמנה

* **הטמנה במקצת. בתוך התנור, וע"ג הבלע"ך.**
* **נתינת קדירה בתוך תנור.**
* **ליתן בקבוק בתוך מים רותחים כדי לחממו.**
* **החיוב לאכול חמין בשבת.**

##### הלכות שבת

##### **שהייה והטמנה**

##### סימן רנז סעיף ח

##### שיעור יג

# שיעורי הלכה

### שיעורים על סדר השו"ע

### מפי מו"ר הגאון

### רבי **רפאל צבי ובר** שליט"א

# להטמין בבגדים ולהניח ע"ג האש

א] [רנז ח] **אף על פי שמותר להשהות קדירה ע"ג כירה שיש בה גחלים ע"פ הדרכים שנתבארו בסי' רנ"ג, אם הוא מכוסה בבגדים אף על פי שהבגדים אינם מוסיפים הבל מחמת עצמן מ"מ מחמת אש שתחתיהם מוסיף הבל ואסור.** היינו שאף שאין איסור הטמנה מבעוד יום בדבר שאין מוסיף הבל, וא"כ הבגדים שאינם מוסיפים הבל, לא היה לנו לאסור לכסות את הקדירה בהם, אמנם כיון שיש אש מלמטה, נעשים הבגדים כמוסיפים הבל, ולכך אסור מבעוד יום. וכמו שאמרו בגמרא (שבת מז:-מח.) קופה שטמן בה אסור להניחה על גפת של זיתים, ומבואר שם בסוגיא שהוא משום שגפת של זיתים מסקי הבלא [והר"ן (כב. מדפי הרי"ף) כתב שנראה לו שאין לאסור אלא כשאין אויר בין הבגדים לגחלים, שאז מצטרפים יחד להיות הטמנה אחת ואסור, אבל אם הבגדים אינם מגיעים עד לגחלים שרי, מיהו המחבר פסק לאסור אפילו אין הבגדים מגיעים עד לגחלים, וכן נקטו כל הפוסקים].

# הטמנה במקצת

ב] וכתב השו"ע **הילכך היכא שמעמיד קדירה ע"ג כירה או כופח שיש בהם גחלים, ואין שולי הקדירה נוגעים בגחלים, שיהוי מקרי ומותר ע"פ הדרכים שנתבארו בסימן רנ"ג.** וכוונתו שאם שולי הקדירה נגועים בגחלים, הרי יש כאן הטמנה במקצת בגחלים, ודעת המחבר שהטמנה במקצת חשיבא הטמנה. וכתב המג"א (ס"ק מא) שכל זה דוקא לדעת המחבר, אבל דעת הרמ"א שהטמנה במקצת לא חשיבא הטמנה, ועל כן אף אם שולי הקדירה נוגעת בגחלים, גם כן אינו נחשב הטמנה. ואף שלא העיר הרמ"א כאן על דברי המחבר, סמך על מה שהעיר לעיל.

וכבר הזכרנו לעיל (שיעור ד) שדעת החזו"א (לז, יט) דלא מצאנו בראשונים חולק, ודעת כולם שהטמנה במקצת הוי הטמנה. מיהו ר"ת בספר הישר (סי' רלה) כתב דהטמנה היא רק אם כולו מוטמן או רובו, ומבואר להדיא דעתו שהטמנה במקצת לא חשיב הטמנה.

ובאור זרוע (הל' שבת אות ח) התיר להשהות כירה ע"ג גחלים אף כשנוגע בגחלים, וביאר החזו"א (שם) דעתו דס"ל שכל שמשהה הקדירה ע"ג גחלים ואין כוונתו להטמינה אין בזה איסור הטמנה. מיהו המעיין באור זרוע שם יראה שלכאורה אין כוונתו כדברי החזו"א, דכתב שם בתחילה שמפירוש רש"י נראה שמותר להשהות הקדירה על הגחלים, ואח"כ כתב 'אבל ודאי להטמינו בתוך גחלים לצורך מחר בהא ודאי מסתברא כפר"ח דאסור' והחזו"א ביאר כוונתו שיש חילוק בין אם מתכוין להטמין לבין אם מתכוין רק להשהות הקדירה ע"ג הגחלים, אבל בפשטות נראה כוונת האו"ז שלהשהות הקדירה ע"ג הגחלים מותר, אבל להטמין בתוך הגחלים בזה ודאי אסור, כיון שהגחלים הוי דבר המוסיף הבל ואין טומנים בדבר המוסיף הבל. ובזה תמה על מנהג בני רינוס וצרפת שהיו מטמינים בתוך הגחלים, וכתב בסו"ד ליישב המנהג עפ"י שיטת הר"י מאורליינש שאיסור הטמנה הוא רק בדבר שלא נתבשל כל צרכו. וא"כ עולה מדברי האו"ז שהתיר להשהות קדירה ע"ג גחלים כ"ז שאינו מטמין בתוכם, וכדעת הרמ"א.

ומנהג העולם לסמוך על הרמ"א, ויש מימירים כדעת המחבר והחזו"א.

# הטמנה כשנשאר מגולה מלמעלה

ג] בפמ"ג (מ"ז סי' רנט סק"ג) כתב שהמנהג להקל שאם הקדירה מגולה מלמעלה אי"ז הטמנה, וכ"כ המשנ"ב סי' רנג (ס"ק סט) ובסי' רנח (סוף סק"ב). מיהו בספר הישר (שם) איתא שברובו הוי הטמנה, ומשמע אפילו מגולה מלמעלה, וכעי"ז יש לדייק מדברי החיי"א (כלל כ דין כב) שהתיר להטמין עד חציו בחול, ומשמע שיותר מחציו אסור, והביאו המ"ב (ס"ק מג). וא"כ אף הסומכים על הרמ"א, מ"מ ברובו נראה להחמיר וכמבואר בספר הישר.

והרבה נוהגים ליתן כיסוי בגדים על הקדירה מלמעלה כשהיא עומדת על הבלע"ך, ולדעת החזו"א הדבר אסור שהרי זה הטמנה במקצת, ולדעת הרמ"א וכמו שפסק המ"ב מותר דזה חשיב הטמנה במקצת.

# הטמנה במקצת באינו מוסיף הבל

ד] ובאינו מוסיף הבל, יש הסוברים שאף המחבר מודה דשרי הטמנה במקצת, וכן היקל המשנ"ב (רנג ס"ק סט). מיהו דעת החזו"א (לז, יט) שאף באינו מוסיף הבל האסור בשבת עצמה, ג"כ יש לאסור בהטמנה במקצת. ולדבריו יצא שיהיה אסור להניח קדירה ע"ג שמיכת פוך בשבת, שהרי יש בזה הטמנה במקצת, ואף שאינו מוסיף הבל, מ"מ בשבת עצמה אסור אף הטמנה באינו מוסיף הבל.

# אם להרמ"א שרי ליתן על הגחלים כשנותן בגדים על התנור [ואינם נוגעים בקדירה]

ה] ומה שנתבאר שלדעת הרמ"א דשרי להטמין במקצת, אין איסור ליתן הקדירה בתנור ע"ג גחלים ולכסות התנור בבגדים כיון שהוא הטמנה במקצת, כן ס"ל להמג"א (שם) וכן נראה דעת הגר"א שביאר שהמחבר לשיטתו. אמנם בביה"ל (ד"ה נוגעים) הביא דהא"ר ס"ל שכאן מודה הרמ"א למחבר לאסור כשהקדירה נוגעת בגחלים, כיון שהוא מניח בגדים ע"ג התנור [ואף שאין הבגדים נוגעים בקדירה, ורק כשאין הקדירה נוגעת בגחלים שרי], והביה"ל לא הכריע בזה.

# נתינת קדירה בתנור אי חשיב הטמנה

ו] כתב הט"ז (ס"ק ו) נ"ל דצריך ליזהר שלא יעמיד הקדירה אצל דופן התנור דאז נראה כהטמנה. והדבר צריך ביאור אמאי חשיב הטמנה במה שהקדירה נוגעת בדופני התנור. וכן הקשה בביה"ל (ד"ה שרי בשם האחרונים) שכיון שהקדירה מגולה מכל הצדדים אין בזה הטמנה כלל. ובביאור דעת הט"ז נראה, דס"ל כדעת הא"ר שכל שנוגע בגחלים ומכוסה התנור בבגדים אף להרמ"א הוי הטמנה, ולכך החמיר שאם הקדירה נוגעת בדופני התנור הוי כמו שנותנה ע"ג גחלים, ובזה אסור אפילו הטמנה במקצת.

אלא שהדבר תימה, שהתוס' (מח. ד"ה דזיתים) הקשו איך נהגו ליתן קדירות על גבי קרקע התנור ומכסים אותם בדבר שאין מוסיף הבל, ומאי שנא מהא דמבואר שאסור להטמין בדבר שאין מוסיף הבל וליתן ע"ג האש, ותירצו התוס' שאין דרך הטמנה בכך משום שא"א להטמין בכולו (כן הביא המג"א ס"ק יח בשמם). וא"כ ה"נ אף שהקדירה נוגעת בדופני התנור מאי איכפ"ל, והרי אין דרך הטמנה בכך.

ובבית מאיר (סי' רנג) מבואר יותר מזה, שהקשה איך מותר ליתן קדירה ע"ג קדירה, ואמאי אין בזה הטמנה במקצת. וכתב לחדש דגם לדעת המחבר שאסור ליתן הקדירה ע"ג גחלים משום הטמנה, היינו דוקא בגחלים שהקדירה שוקעת בהם מעט ונמצא שטומן מעט הקדירה בתוכם, אבל כשמניח קדירה ע"ג קדירה אין זה נחשב כלל דרך הטמנה.

ומכל הלין מבואר שהטמנה בקרקע התנור אין זה דרך הטמנה, ולדעת הבית מאיר כל שהקדירה מונחת ע"ג דבר ישר אי"ז דרך הטמנה, א"כ אין מובן מה שהחמיר הט"ז שלא להניח קדירה בתוך התנור כשנוגעת בדופני הקדירה והרי אי"ז דרך הטמנה. ומאותו טעם יש להתיר ליתן קדירות ע"ג הבלע"ך, ואין לחוש שנחשב כהטמנה במקצת לדעת המחבר והחזו"א משום שא"א להטמין בכולו.

ז] והנה במשנ"ב (ס"ק מג) הביא לעניין ליתן הקדירות בתנורים שגרפו מהם את האפר, וכתב להתיר או משום שא"א להטמין בו, או משום שמתקרר והולך, וצ"ע אם צריך את ב' הטעמים. ונפק"מ כגון שיש גחלים בתנור ואינם נוגעים בקדירה, שבזה אינו מתקרר והולך. ובמ"ב נראה שזה מחלוקת הפוסקים ועי' תהל"ד (סק"ז) שכל שאין דרך הטמנה יש להקל.

# לכסות בבגדים קדירה שע"ג בלע"ך

ח] וכתב המשנ"ב (שם) לעניין מה שנהגו לשים את התה ע"ג התנור מלמעלה ומכסים את הכלי בבגדים, וכתב שאף שלא יפה הם עושים לדעת המחמירים, מ"מ אין למחות בידם כי סמכו על דעת המקילים. ובחזו"א (סי' לז ס"ק יט) חולק שאין טעם להתיר דבר זה, דמאיזה טעם יש להקל, והרי אינו מתקרר והולך, ואם משום שאין זה דרך הטמנה, כיון דמיירי במכסים בבגדים, זה ודאי הוי דרך הטמנה.

וביאור מחלוקתם, שלהמשנ"ב כל ההטמנה היא בתנור, וכיון שאין זה דרך הטמנה אין לאסור. אבל החזו"א סובר שאם מטמין בבגדים ומניח ע"ג האש, ההטמנה היא בבגדים ולא בתנור, וכיון שהניחם ע"ג האש נחשב שהבגדים מוסיפים הבל, ולכך אסור.

ולדברי המשנ"ב עולה שאין למחות במקילים לכסות קדירה המונחת ע"ג הבלע"ך, כיון שאין זה דרך הטמנה ודמי לאותו 'תה'. אבל להחזו"א אין צד להקל בזה [וכשמניח בגדים רק על הקדירות מלמעלה ולא מן הצדדים, זה הוי הטמנה במקצת, ולהמקילים בהטמנה במקצת יש להקל בזה כמשנ"ת לעיל].

# הטמנה בתנור כשטחו בטיט

ט] ובהמשך דברי הרמ"א כתב **והטמנה שעושין במדינות אלו, שמטמינים בתנור וטחין פי התנור בטיט, שרי לכ"ע.** ובמשנ"ב (ס"ק מז) הביא בזה מחלוקת, שיש סוברים שלהטמנה אין מועיל מה שטוח בטיט, וכאן לא מיירי מאיסור הטמנה אלא שאסור ליתן קדירה בתנור כיון שחוששים שמא יחתה בגחלים, וע"ז כתב הרמ"א שע"י טוח בטיט שרי שבזה לא חששו שמא יחתה, שעד שמתעסק לפתוח את הטיט, יזכור שאסור לחתות. מיהו יש הסוברים דע"י טוח בטיט מותר אף בהטמנה גמורה, וכמו שמצינו (סי' רנד ס"א) לעניין שהייה, וכתב המ"ב שכן מבואר באו"ז. והחזו"א (לז, כ) חולק שאי"ז כוונת האו"ז.

# החיוב לאכול חמין בשבת

י] וסיים הרמ"א **ומצוה להטמין לשבת, כדי שיאכל חמין בשבת, כי זהו מכבוד ועונג שבת. וכל מי שאינו מאמין בדברי החכמים ואוסר אכילת חמין בשבת, חיישינן שמא אפיקורס הוא.** מבואר שיש חיוב לאכול חמין בשבת, ובמ"ב (ס"ק מח) כתב שמי שחמין מזיקים לו מותר לאכול צונן. ונראה שכל שיכול ישתה לכל הפחות משקה חם, שהרי כתב הרמ"א שמי שאינו אוכל חמין חיישינן שמא אפיקורס, ולזה סגי אף שחמין כל דהוא.

# ליתן בקבוק לחממו במים רותחים

יא] הנה יש הרוצים לחמם משקה שבתוך בקבוק ע"י שנותנים אותו בתוך מים חמין, ודעת הט"ז (סי' רנח סק"א) לאסור, שכשנותן בקבוק במים לזמן מועט הרי הוא מתחמם, והוי כהטמנה בדבר המוסיף הבל [ואף כשהוא כלי שני אסור, והא"ר חולק שלא שייך כלל הטמנה בכלי שני שדינו כצונן. והביאו השעה"צ (רנד, ה) וכתב שהפמ"ג מיישבו ומשמע דס"ל כהט"ז להחמיר]. אמנם אם הוא מגולה מלמעלה כתב הט"ז (סי' שיח ס"ק יט) להתיר.

מיהו החזו"א (ס"ק לב) כתב שלא שייך כלל הטמנה בתוך תבשיל שבקדירה, ולכך מותר ליתן בקבוק בתוך מים ואף כשאינו מגולה מלמעלה. והחזו"א לשיטתו שכל הטמנה במקצת אסורה, ולכך מוכרחים לומר שאין הטמנה בקדירה, שאל"כ איך נבאר מה שאמרו בשבת (מ:) שמותר ליתן פח של שמן באמבטי. אבל הט"ז סובר שהטמנה במקצת מותרת, ומשו"ה ביאר דהתם מיירי בהטמנה במקצת ולכך שרי, אבל באמת שייך הטמנה גם בתבשיל.

**דינים העולים:**

1. המטמין בדבר שאין מוסיף הבל והניח ע"ג האש, נעשה כדבר המוסיף הבל, ואסור להטמין כך אפילו מער"ש.
2. הטמנה במקצת לדעת המחבר אסורה וכן פסק החזו"א. אבל להרמ"א אין איסור הטמנה במקצת. והפמ"ג סובר שכל שמגולה מלמעלה מותר, ונראה שאף המיקל להטמין במקצת, יש להחמיר שלא יהא רובו מוטמן, וכדמוכח מספר הישר, וכ"מ בח"א.
3. דעת הא"ר שאף לדעת הרמ"א שמותר הטמנה במקצת כל שמכוסה כל התנור בבגדים אע"פ שהקדירה בתוך התנור ואין הבגדים נוגעים בקדירה יש להחמיר אם הקדירה נוגעת בגחלים, אבל המג"א סובר שאף בזה מותר לדעת הרמ"א [ולא הכריע בזה המשנ"ב].
4. דעת החזו"א שבשבת שיש איסור הטמנה אף בדבר שאינו מוסיף הבל, אסור ג"כ אפילו הטמנה במקצת, ולפי"ז יש ליזהר שלא ליתן קדירה ע"ג שמיכת פוך בשבת, מיהו דעת המשנ"ב שאין איסור הטמנה במקצת בדבר שאין מוסיף הבל.
5. נתינת קדירה בתוך תנור גרוף אין בזה משום הטמנה, או משום שאי"ז דרך הטמנה, או משום שמתקרר והולך, ונפק"מ במקום שיש אש שאינו מתקרר והולך והקדירה אינה נוגעת בגחלים, ובפשטות סגי בטעם שאי"ז דרך הטמנה.
6. אם מכסה קדירה בבגדים ונותנה ע"ג התנור, דעת המשנ"ב שאין למחות ביד המקילים, שהרי ע"ג התנור אי"ז דרך הטמנה, אבל החזו"א סובר שכיון שטומן הקדירה בתוך הבגדים נעשה דרך הטמנה.
7. יש אוסרים ליתן בקבוק בתוך מים רותחים כדי לחממו, שיש בזה משום הטמנה, ורק אם מגולה למעלה שרי, ודעת החזו"א שאין בזה משום הטמנה כלל.
8. מצוה לאכול חמין בשבת, אבל מי שמזיק לו חמין אינו מחוייב, ומ"מ לכתחילה ישתה לכל הפחות משקה חם שבזה סגי שלא יהא בכלל האפיקורסים.

**השיעור נמסר בביהכ"נ "בית ציון ואהל אית"ן", נוה יעקב, ירושלים.**

ניתן לשמוע בקול הלשון [טל': [PHONE_REMOVED] או [PHONE_REMOVED] או [PHONE_REMOVED], קוד 1-3-2-2-2, ובשידור חי ביום ה' 22:30].

**נכתב ע"י א. ה. והיה למראה עיני מו"ר שליט"א**