CELEX: 62012CJ0011
Skupna kmetijska politika
Integrirani administrativni in kontrolni sistem
Znižanja ali izključitve ob neupoštevanju pravil o navzkrižni skladnosti
Odgovornosti za dejanja drugih oseb

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 23(1) Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (
UL L 30, str. 16
).
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med zadrugo Maatschap L.A. en D.A.B. Langestraat en P. Langestraat-Troost (v nadaljevanju: Maatschap) in Staatssecretaris van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie (v nadaljevanju: Staatssecretaris) glede znižanja pomoči, ki je bila prvonavedeni dodeljena v skladu s skupno kmetijsko politiko.
Pravni okvir
Uredba (ES) št. 1782/2003
Člen 6(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 40, str. 269) je v prvotni različici določal:
„Če kot posledica ukrepanja ali neukrepanja, ki se lahko pripiše neposredno posameznemu kmetu, niso izpolnjene predpisane zahteve ravnanja ali dobri kmetijski in okoljski pogoji, se celotni znesek neposrednih plačil, ki naj bi se odobril v koledarskem letu, v katerem je prišlo do neizpolnitve, po uporabi členov 10 in 11, zmanjša ali prekliče v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v členu 7.“
Člen 6(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 146/2008 z dne 14. februarja 2008 (
UL L 46, str. 1
), je od 1. aprila 2008 določal:
„Če kadar koli v določenem koledarskem letu (v nadaljnjem besedilu ‚zadevno koledarsko leto‘) niso izpolnjene predpisane zahteve ravnanja ali dobri kmetijski in okoljski pogoji, pri čemer se lahko ta neskladnost neposredno pripiše dejavnostim ali opustitvi dejavnosti kmeta, ki je v zadevnem koledarskem letu vložil vlogo za pomoč, se celotni znesek neposrednih plačil, ki naj bi se odobril kmetu, […] za tega kmeta zmanjša ali prekliče v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v členu 7.
Prvi pododstavek se uporablja tudi, če je neskladnost posledica dejanj ali opustitve dejanj, ki se lahko neposredno pripiše osebi, na katero ali od katere se je preneslo kmetijsko zemljišče.
[…]
V tem odstavku ‚prenos‘ pomeni kakršno koli transakcijo, s katero kmetijsko zemljišče ni več na voljo prenosniku.“
Uredba št. 1782/2003 je bila s 1. januarjem 2009 razveljavljena z Uredbo št. 73/2009.
Uredba št. 146/2008
V uvodnih izjavah 2 in 3 Uredbe št. 146/2008 je navedeno:
„(2)
Člen 44(3) Uredbe Sveta [št. 1782/2003] določa, da morajo biti parcele, ki ustrezajo upravičenim hektarjem, kmetom na razpolago najmanj 10 mesecev. Izkušnje so pokazale, da bi ta pogoj lahko omejeval delovanje trga z zemljo, poleg tega pa ustvarja znatno upravno breme za prizadete kmete in upravne službe. Kljub temu bi bilo treba določiti datum, ko morajo biti parcele na razpolago kmetom, da bi tako preprečili podvajanje zahtevkov za isto zemljišče. Ustrezno bi bilo, da bi ta datum določile države članice, vendar ne po datumu, določenem za spremembo vloge za pomoč. Isto pravilo bi bilo treba uporabiti tudi za države članice, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino.
(3)
Zaradi skrajšanja obdobja, v katerem ima kmet na razpolago parcele, ki ustrezajo upravičenim hektarom, za sheme enotnega plačila in za sheme enotnega plačila na površino na en dan bi bilo treba razjasniti predpise o odgovornosti v okviru navzkrižne skladnosti, zlasti pri prenosu zemljišča v zadevnem koledarskem letu. Zato bi bilo treba jasno navesti, da bi moral kmet, ki vloži vlogo za pomoč, pred pristojnim nacionalnim organom odgovarjati za kakršno koli neizpolnjevanje zahtev po navzkrižni skladnosti za celotno kmetijsko zemljišče, navedeno v prošnji za pomoč, celo zadevno koledarsko leto. Dogovori v okviru zasebnega prava med zadevnim kmetom in osebo, na katero ali od katere se je preneslo kmetijsko zemljišče, pri tem ne bi smeli biti izjema.“
Uredba št. 796/2004
Uredba Komisije (ES) št. 796/2004 z dne 21. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003, in za izvajanje navzkrižne skladnosti iz Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 44, str. 243), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1266/2008 z dne 16. decembra 2008 (
UL L 338, str. 34
), se nanaša na podrobna pravila za izvajanje sankcij v primeru neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti.
V uvodnih izjavah 56 in 57 te uredbe je navedeno:
„(56)
Sistem znižanj in izključitev, predviden v Uredbi (ES) št. 1782/2003 glede obveznosti navzkrižne skladnosti, pa ima drug cilj, in sicer spodbuditi za kmete, da spoštujejo obstoječo zakonodajo na različnih področjih navzkrižne skladnosti.
(57)
Znižanja in izključitve bi bilo treba določiti ob upoštevanju načela sorazmernosti in, pri merilih o izpolnjevanju pogojev, posebnih težav, povezanih s primeri višje sile, kakor tudi izjemnih in naravnih okoliščin. V primeru obveznosti navzkrižne skladnosti se smejo znižanja in izključitve uporabiti le, kadar kmet deluje malomarno ali namerno. Znižanja in izključitve bi morala upoštevati resnost storjene nepravilnosti in bi lahko pomenila popolno izključitev iz ene ali več shem pomoči za določeno obdobje. V zvezi z merili o izpolnjevanju pogojev bi znižanja in izključitve morala upoštevati posebnosti različnih shem pomoči.“
Uredba št. 73/2009
V uvodni izjavi 3 Uredbe št. 73/2009 je navedeno:
„Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla načelo, da za kmete, ki ne izpolnjujejo nekaterih zahtev na področjih javnega zdravja, zdravja živali in rastlin, okolja in dobrega počutja živali, veljajo znižanja ali izključitve iz neposredne podpore. Ta sistem ‚navzkrižne skladnosti‘ je sestavni del podpore Skupnosti v okviru neposrednih plačil in bi ga bilo treba zaradi tega ohraniti. Vendar pa so izkušnje pokazale, da številne zahteve, ki spadajo v področje uporabe navzkrižne skladnosti, niso dovolj pomembne za kmetijsko dejavnost ali kmetijsko zemljišče ali pa zadevajo bolj nacionalne organe kot kmete. Zaradi tega je primerno, da se prilagodi področje uporabe navzkrižne skladnosti.“
Člen 23(1) Uredbe št. 73/2009, naslovljen „Znižanje ali izključitev iz plači[l] v primeru neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti“, določa:
„Če predpisane zahteve ravnanja ali dobri kmetijski in okoljski pogoji niso upoštevani kadar koli v danem koledarskem letu (v nadaljnjem besedilu: ‚zadevno koledarsko leto‘) in je zadevno neupoštevanje posledica dejanja ali opustitve, za katero je neposredno odgovoren kmet, ki je predložil zahtevek za pomoč v zadevnem koledarskem letu, se celotni znesek neposrednih plačil, ki je bil ali naj bi bil odobren temu kmetu […], zniža ali izključi v skladu s podrobnimi pravili iz člena 24.
Prvi pododstavek se prav tako uporablja, če je zadevno neupoštevanje posledica dejanja ali opustitve, za katerega je neposredno odgovorna oseba, na katero ali s katere je bilo kmetijsko zemljišče preneseno.
V tem odstavku ‚prenos‘ pomeni katero koli vrsto transakcije, s katero kmetijsko zemljišče preneha biti na razpolago prenosniku.
Z odstopanjem od drugega pododstavka od leta 2010 velja, da se, če je oseba, ki je neposredno odgovorna za dejanje ali opustitev, vložila zahtevek za pomoč za zadevno koledarsko leto, znižanje ali izključitev uporabi za skupni znesek neposrednih plačil, ki so ali bodo dodeljena tej osebi.“
Člen 24 te uredbe, naslovljen „Podrobna pravila o znižanjih in izključitvah v primeru neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti“, določa:
„1.   Podrobna pravila za znižanja in izključitve iz člena 23 se določijo po postopku iz člena 141(2). V tej zvezi se upoštevajo resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljenega neupoštevanja, pa tudi merila iz odstavkov 2, 3 in 4 tega člena.
2.   Če gre za malomarnost, odstotek znižanja ne sme presegati 5 %, v primeru ponavljajočega se neupoštevanja pa 15 %.
[…]
3.   Če gre za namerno povzročeno neupoštevanje, odstotek znižanja načeloma ne sme biti manjši od 20 % in se lahko povzpne do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči ter se uporablja eno ali več koledarskih let.
[…]“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
Zadruga L. Oosthoek en J. P. Groen (v nadaljevanju: Oosthoek/Groen) je dala zadrugi Maatschap v zakup parcelo kmetijskega zemljišča, da bi ta lahko na njej gojila čebulo. Pri oddaji v zakup je bil postavljen pogoj, da sme zadruga Oosthoek/Groen še dalje orati to parcelo ter po njej raztrositi nekaj vozov gnojila. Stranki sta sklenili, da začne zakup veljati 1. januarja 2009, vendar da bo zakupnik, zadruga Maatschap, dejansko začel z rabo navedene parcele šele po oranju.
Zadruga Oosthoek/Groen je raztrosila gnojilo po zadevni parceli, vendar oranje ni bilo izvedeno v skladu z nacionalno zakonodajo, ki zahteva uporabo gnojila z nizkimi emisijami. Zaradi tega je bila zadrugi Oosthoek/Groen naložena globa.
Zadruga Maatschap, ki je začela parcelo uporabljati začetek marca 2009, je vložila zahtevek za neposredna plačila za leto 2009, med drugim za zadevno parcelo. Glede na navedbe v predložitveni odločbi naj ne bi vedela za kršitev, ki jo je storila zadruga Oosthoek/Groen, dokler je ni Staatssecretaris z dopisom z dne 23. novembra 2009 obvestil, da bodo morda znižana neposredna plačila, ker gnojilo v nasprotju z nacionalno zakonodajo ni bilo uporabljeno na način, ki povzroča nizke emisije toplogrednih plinov.
Staatssecretaris je z odločbo z dne 3. marca 2010 zaradi neizpolnjevanja predpisanih zahtev na področju kmetijstva zaradi navedene kršitve zadrugi Maatschap znižal neposredna plačila za 20 %. Zadruga Maatschap je z dopisom z dne 8. marca 2010 zoper to odločbo vložila ugovor. Staatssecretaris je z odločbo z dne 1. aprila 2010 ta ugovor zavrnil kot neutemeljen. Zadruga Maatschap je zato pri predložitvenem sodišču vložila tožbo zoper navedeno odločbo.
Predložitveno sodišče ugotavlja, da je treba zadrugo Oosthoek/Groen opredeliti kot osebo, s katere je bilo kmetijsko zemljišče preneseno, v smislu člena 23(1) Uredbe št. 73/2009. Posledično bi naj bilo treba znižati ali izključiti neposredna plačila, ki se izplačajo zadrugi Maatschap, zaradi neizpolnjevanja predpisanih zahtev na področju kmetijstva, ki ga je povzročila zadruga Oosthoek/Groen. Predložitveno sodišče meni, da izjave, ki so jih splošni inšpekcijski službi podale odgovorne osebe navedene zadruge, utemeljujejo ugotovitev, da ta zadruga namerno ni izpolnjevala teh zahtev.
Ob kršitvi, ki jo je storila zadruga Oosthoek/Groen sicer ni bilo navedeno nikakršno naklepno ravnanje družbe Maatschap, vendar predložitveno sodišče izraža določene dvome glede možnosti uporabe znižanja neposrednih plačil zaradi namernega neizpolnjevanja predpisanih zahtev na področju kmetijstva družbi Maatschap, ki kršitve ni povzročila.
Predložitveno sodišče zlasti navaja, da je glede na uvodni izjavi 56 in 57 Uredbe št. 796/2004 namen sistema znižanj in izključitev, da spodbudi kmete, da spoštujejo obstoječo zakonodajo na različnih področjih navzkrižne skladnosti in da se ta sistem uvede ob upoštevanju načela sorazmernosti. Tako se smejo po eni strani znižanja in izključitve uporabiti le, kadar kmet ravna malomarno ali namerno, in bi morala na drugi strani upoštevati resnost storjene nepravilnosti.
Po mnenju predložitvenega sodišča sta mogoči dve razlagi člena 23 Uredbe št. 73/2009, torej bodisi da je treba naklep zadruge Oosthoek/Groen neposredno pripisati zadrugi Maatschap bodisi da je slednji treba pripisati samo neizpolnitev predpisanih zahtev na področju kmetijstva samo po sebi.
V teh okoliščinah je College van Beroep voor het bedrijfsleven prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali je treba člen 23(1) [Uredbe št. 73/2009] razlagati tako, da se kmetu, ki je zaprosil za pomoč, naloži znižanje ali izključitev plačil, kakor bi se to glede ugotovljenih neskladnosti naložilo dejanskemu kršitelju, na katerega ali s katerega je bilo preneseno zemljišče, če bi ta vložil zahtevek? Ali pomeni določba zgolj to, da je treba ugotovljeno neskladnost pripisati tistemu, ki je vložil zahtevek za pomoč, pri čemer je treba pri odločanju o obsegu znižanja ali izključitve še ugotoviti, kolikšna je stopnja malomarnosti, krivde ali naklepa na strani samega kmeta?“
Vprašanje za predhodno odločanje
Predložitveno sodišče želi z vprašanjem v bistvu izvedeti, ali je treba člen 23(1) Uredbe št. 73/2009 razlagati tako, da je treba odgovornost za to, da oseba, na katero ali s katere se je preneslo kmetijsko zemljišče, ne izpolnjuje pravil o navzkrižni skladnosti, zaradi česar se celotni znesek neposrednih plačil zniža ali se izključi njegovo prejemanje, v celoti pripisati kmetu, ki je vložil zahtevek za pomoč.
Najprej je treba spomniti, da člen 23(1), prvi pododstavek, Uredbe št. 73/2009 določa, da se celotni znesek neposrednih plačil, ki je bil ali naj bi bil odobren kmetu, ki je vložil zahtevek za pomoč, zniža, če predpisane zahteve ravnanja ali dobri kmetijski in okoljski pogoji niso upoštevani kadar koli v koledarskem letu, za katero je bila vložena prošnja za pomoč.
V skladu s členom 23(1), drugi pododstavek, navedene uredbe se celotni znesek neposrednih plačil zmanjša tudi, če je zadevno neupoštevanje posledica dejanja ali opustitve, za katerega je neposredno odgovorna oseba, na katero ali s katere je bilo kmetijsko zemljišče preneseno.
Besedilo te določbe je jasno, kar zadeva odgovornost kmeta, ki je vložil zahtevek za pomoč, v primeru neizpolnjevanja pravil o navzkrižni skladnosti s strani osebe, na katero ali s katere se je preneslo kmetijsko zemljišče. Toda Uredba št. 73/2009 natančneje ne določa, ali je treba posledice ugotovitve obstoja namernega ravnanja osebe, na katero ali s katere je bilo preneseno zemljišče, pripisati tudi temu kmetu.
Glede tega Uredba št. 796/2004 natančneje določa, da stopnja znižanja, ki se uporabi v primeru malomarnosti kmeta, znaša od 1 % do 15 %. Nasprotno, če do znižanja pride zaradi namernega ravnanja kmeta, ta stopnja načeloma znaša od 20 % do 100 %.
V teh okoliščinah je treba poudariti, da samo na podlagi besedila člena 23(1) Uredbe št. 73/2009 ni mogoče odgovoriti na vprašanje, ki ga je postavilo predložitveno sodišče.
V skladu s sodno prakso je pri razlagi določbe prava Unije treba upoštevati ne le njeno besedilo, ampak tudi sobesedilo in cilje, ki jih uresničuje ureditev, katere del je (sodba z dne 21. julija 2011 v zadevi Beneo-Orafti,
C-150/10, ZOdl., str. I-6843
, točka 41 in navedena sodna praksa).
Prvič, treba je spomniti, da je bilo „pravilo desetih mesecev“, ki izhaja iz člena 44(3) Uredbe št. 1782/2003, v skladu s katerim so lahko kmetje vložili zahtevo za pomoč potem, ko jim je bilo zemljišče, ki ustreza njegovi upravičeni površini, na razpolago najmanj deset mesecev, z Uredbo št. 146/2008 znižano na en sam dan. Tako zadostuje, da ima kmet zemljišče na razpolago na referenčni datum, da bi prejel neposredno plačilo za leto, v katerem je bila vložena zahteva za pomoč.
Kot izhaja iz uvodne izjave 2 Uredbe št. 146/2008, je bil namen te poenostavitve pravil o upravičenosti ta, da se olajša upravno breme za zadevne kmete in upravne službe.
Iz tega prav tako izhaja, da je lahko določeno zemljišče lažje predmet več prenosov v enem koledarskem letu, kar bi lahko povečalo verjetnost, da kmet, ki je vložil zahtevo za pomoč, sam ni oral zemljišča.
Drugič, odprava „pravila desetih mesecev“ je privedla do tega, da se je z Uredbo št. 146/2008 spremenil člen 6(1) Uredbe št. 1782/2003, ta določba pa je bila povzeta s členom 23(1) Uredbe št. 73/2009, ki potrjuje odgovornost kmeta za primer neizpolnjevanja pravil o navzkrižni skladnosti in temu dodaja, da kmet, ki vloži zahtevek za pomoč za parcelo, ostane odgovoren za to v primeru prenosa tega zemljišča celo leto, za katero je bila vložena zahteva za pomoč.
Tako je treba ugotoviti, da člen 23(1) Uredbe št. 73/2009 ne loči med neizpolnjevanjem pravil o navzkrižni skladnosti, povzročenim, na eni strani, zaradi malomarnosti in, na drugi strani, zaradi namernega ravnanja osebe, na katero ali s katere se je preneslo kmetijsko zemljišče. Pripisa odgovornosti za posledice dejanja, ki ga je storila oseba, na katero ali s katere se je preneslo kmetijsko zemljišče, kmetu, ki je vložil zahtevo za pomoč, torej ni mogoče izključiti.
Glede na zgoraj navedeno je pri razlagi člena 23(1) Uredbe št. 73/2009 treba upoštevati razvoj zgoraj navedene zakonodaje.
Iz uvodne izjave 2 Uredbe št. 146/2008 izhaja, da olajšava dostopa do neposrednih plačil omogoča kmetom enostavnejši dostop do pomoči na področju kmetijstva. Poleg tega je v uvodni izjavi 3 Uredbe št. 73/2009 opozorjeno, da je odobritev pomoči pogojena z zahtevo, da upravičenci spoštujejo pravila navzkrižne skladnosti.
Zato je sankcija, ki se uporabi pri neupoštevanju navedenih pravil, poseben upravni instrument, ki je sestavni del sistema pomoči na področju kmetijstva in je namenjena vzpodbujanju k spoštovanju teh pravil.
Glede tega je Sodišče večkrat poudarilo, da so kršena pravila naslovljena samo na gospodarske subjekte, ki so se svobodno odločili za to, da bodo uporabili sistem pomoči na področju kmetijstva (glej sodbe z dne 18. novembra 1987 v zadevi Maizena in drugi,
137/85, Recueil, str. 4587
, točka 13; z dne 27. oktobra 1992 v zadevi Nemčija proti Komisiji,
C-240/90, Recueil, str. I-5383
, točka 26; z dne 11. julija 2002 v zadevi Käserei Champignon Hofmeister,
C-210/00, Recueil, str. I-6453
, točka 41, in z dne 5. junija 2012 v zadevi Bonda, C-489/10, točka 30).
Iz tega sledi, da mora kmet, ki prejme pomoč, tudi če parcele, za katero je zaprosil za neposredno plačilo, nima v dejanski rabi vso koledarsko leto, nositi tveganje za pripis odgovornosti za neizpolnjevanje pravil o navzkrižni skladnosti na tej parceli tako zaradi malomarnosti kot namernega ravnanja osebe, na katero ali s katere se je preneslo kmetijsko zemljišče, zaradi česar se celotni znesek neposrednih plačil lahko zniža ali izključi. Ta kmet se torej lahko šteje za odgovornega za kršitev osebe, na katero ali s katere se je preneslo zadevno kmetijsko zemljišče, kar vključuje tudi odgovornost za posledice namernega ravnanja.
Vendar je v uvodni izjavi 57 Uredbe št. 796/2004 navedeno, da je treba pri določanju znižanj in izključitev upoštevati načelo sorazmernosti. Zato je treba preveriti, ali rešitev, navedena v prejšnji točki, upošteva to načelo.
Glede tega je treba spomniti, da je načelo sorazmernosti eno od splošnih načel prava Unije in da zahteva, da morajo biti ukrepi, sprejeti v skladu s pravom Unije, primerni za doseganje cilja in ne smejo prekoračiti okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja (glej sodbo z dne 12. julija 2012 v zadevi Association Kokopelli, C-59/11, točka 38 in navedena sodna praksa).
Iz točk od 34 do 37 te sodbe je razvidno, da je odgovornost kmeta, ki vloži zahtevo za pomoč, za primer neizpolnjevanja pravil o navzkrižni skladnosti tako zaradi malomarnosti kot namernega ravnanja osebe, na katero ali s katere se je preneslo kmetijsko zemljišče, omogoča doseganje cilja, na katerem temelji sistem znižanj celotnega zneska neposrednih plačil ali izključitev iz prejemanja teh plačil, kot je naveden v uvodni izjavi 3 Uredbe št. 73/2009, in sicer da se v skupne ureditve trgov vključijo osnovni standardi za okolje, varno hrano, zdravje in dobro počutje živali ter dobri kmetijski in okoljski pogoji.
Glede vprašanja, ali taka odgovornost kmeta, ki je vložil zahtevo za pomoč, prekorači okvire, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja, je treba poudariti, da upravnim organom odgovarja samo kmet, ki prejme pomoč. Vendar, kot pravilno navajata nizozemska vlada in Evropska komisija, strankam pogodbe o prenosu kmetijskega zemljišča nič ne preprečuje, da bi se dogovorile za natančnejše določbe glede finančnih nevarnosti take pogodbe, vključno z nevarnostjo morebitnega znižanja ali izključitve kmetijskih subvencij. Poleg tega, tudi ob odsotnosti takega dogovora, uporaba mehanizmov civilnega prava, ki omogočajo zaščito interesov kmeta, ki je vložil zahtevo za pomoč, ni takoj izključena.
Tako pripis celotne odgovornosti za kršitev, ki jo je storila oseba, na katero ali s katere se je preneslo kmetijsko zemljišče, kmetu, ki je vložil zahtevo za pomoč za zemljišče, na katerem je bilo ugotovljeno neizpolnjevanje pravil o navzkrižni skladnosti, ne prekorači okvirov, ki so potrebni za doseganje cilja.
Treba je tudi opozoriti, da se, če kmet, ki je storil kršitev, ali kmet, ki je imel zadevno zemljišče v posesti na referenčni datum, ne vloži zahteve za pomoč, ne naloži nikakršna sankcija. Sistem znižanj celotnega zneska neposrednih plačil ali izključitev iz prejemanja teh plačil namreč pomeni upravni ukrep, povezan s spodbudami v obliki neposrednih plačil.
Zato je treba na predloženo vprašanje odgovoriti, da je treba člen 23(1) Uredbe št. 73/2009 razlagati tako, da je treba odgovornost za to, da oseba, na katero ali s katere se je preneslo kmetijsko zemljišče, ne izpolnjuje pravil o navzkrižni skladnosti, zaradi česar se celotni znesek neposrednih plačil zniža ali se izključi njegovo prejemanje, v celoti pripisati kmetu, ki je vložil zahtevek za pomoč.
Stroški
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo:

Člen 23(1) Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 je treba razlagati tako, da je treba odgovornost za to, da oseba, na katero ali s katere se je preneslo kmetijsko zemljišče, ne izpolnjuje pravil o navzkrižni skladnosti, zaradi česar se celotni znesek neposrednih plačil zniža ali se izključi njegovo prejemanje, v celoti pripisati kmetu, ki je vložil zahtevek za pomoč.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: nizozemščina.