CELEX: 62010CJ0559
Kopējais muitas tarifs
Kombinētā nomenklatūra
Tarifu klasifikācija
Saldēta kamieļa gaļa, kuras izcelsme nav saistīta ar audzēšanas saimniecību
Klasificēšana apakšpozīcijā 0208 90 40 (citāda medījumu gaļa) vai 0208 90 95 (citāda)

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par kombinētās nomenklatūras, kas ietverta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija
Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.), ar grozījumiem,
kuri izdarīti ar Komisijas 2006. gada 17. oktobra Regulu (EK) Nr. 1549/2006 (OV L 301, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “KN”), it
īpaši apakšpozīciju 0208 90 40 un 0208 90 95, interpretāciju.
Šis lūgums ir iesniegts strīdā starp
Deli Ostrich NV
(turpmāk tekstā – “
Deli Ostrich
”) un
Belgische Staat
, ko pārstāv
Federale Overheidsdienst Financiën, Douane en Accijnzen
(Federālā finanšu, muitas un akcīzes nodokļa pārvalde), par Austrālijas izcelsmes saldētas kamieļu gaļas tarifu klasifikāciju.

Atbilstošās tiesību normas

KN
Eiropas Savienībā ievesto preču muitas klasifikācija ir reglamentēta KN, kas ietverta Regulas Nr. 2658/87 I pielikumā. Pamata
lietas faktiem ir piemērojama KN redakcija, kas izriet no Regulas Nr. 1549/2006 teksta.
KN balstās uz Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, ko izstrādājusi Muitas sadarbības padome, vēlāk – Pasaules
Muitas organizācija, kas dibināta ar 1983. gada 14. jūnijā Briselē noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas
un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kura kopā ar tās 1986. gada 24. jūnija grozījumu protokolu Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā
apstiprināta ar Padomes 1987. gada 7. aprīļa Lēmumu Nr. 87/369/EEK (OV L 198, 1. lpp.).
KN pirmajā daļā ir ietverti visi ievada noteikumi. Šīs daļas I sadaļas, kas ir veltīta vispārīgiem noteikumiem, A punktā ar
virsrakstu “Vispārīgi [KN] interpretācijas noteikumi” ir paredzēts:
“[KN] preces klasificē pēc šādiem principiem:
1.      Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu
un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.
[..]
6.      Juridiski preču klasifikāciju pozīcijas apakšpozīcijās nosaka atbilstoši apakšpozīciju noteikumiem un piezīmēm, kā arī pēc
analoģijas atbilstoši iepriekš minētajiem noteikumiem, ievērojot, ka salīdzināmas ir tikai viena līmeņa apakšpozīcijas. Piemērojot
šo noteikumu, iedaļu un nodaļu piezīmes arī ir piemērojamas, ja vien nav noteikts citādi.”
KN otrajā daļā ir ietverta preču klasifikācija sadaļās, nodaļās, pozīcijās un apakšpozīcijās.
Minētās daļas I sadaļā ar virsrakstu “Dzīvi dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes produkti” ir ietverta 2. nodaļa, kuras virsraksts
savukārt ir “Gaļa un ēdami gaļas subprodukti”. Šajā nodaļā ir iekļauta pozīcija 0208, kuras redakcija ir šāda:
“0208       Citāda svaiga, atdzesēta vai saldēta gaļa un gaļas subprodukti
[..]
0208 90 – citāda:
0208 90 10 – – mājas baložu
– – medījumu, izņemot trušus vai zaķus:
0208 90 20 – – – paipalu
0208 90 40 – – – citāda
0208 90 55 – – roņu gaļa
0208 90 60 – – ziemeļbriežu
0208 90 70 – – varžu kājiņas
0208 90 95 – – citāda.”
Saskaņā ar Regulas Nr. 2658/87 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta otro ievilkumu un 10. pantu Eiropas Komisija izstrādā skaidrojumus
par KN; tie tiek publicēti
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
.
Skaidrojumi, kas bija spēkā pamata lietas faktisko apstākļu rašanās laikā, ir
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
2006. gada 28. februārī publicētie skaidrojumi (C 50, 1. lpp.). Attiecībā uz apakšpozīciju 0208 90 40 to redakcija ir šāda:
“Šajā apakšpozīcijā ietilpst sekojošu [šādu] dzīvnieku/putnu gaļa un uzturā lietojamie gaļas subprodukti:
1)      medījuma kažokzvēri: dambrieži, stirnas, kalnu kazas (
Rupicapra rupicapra
), Holarktikas (Ziemeļamerikas) aļņi, antilokapras [antilopkazas], antilopes, gazeles, lāči un ķenguri;
2)      medījuma meža putni: savvaļas baloži, meža zosis, meža pīles, irbes, fazāni, meža slokas, mērkaziņas, rubeņi, (dārza) stērstes
un strausi.
To dzīvnieku, kuri parasti ir medību un šaušanas objekti (fazāni, dambrieži, strausi u.c.), gaļa un pārtikā lietojami subprodukti
tiek klasificēti kā medījuma gaļa un pārtikā lietojami subprodukti arī tajā gadījumā, ja šie dzīvnieki ir izaudzēti nebrīvē.
Ziemeļbrieža gaļa un pārtikā lietojami subprodukti šajā apakšpozīcijā neietilpst (tie ir ietverti 0208 90 60. apakšpozīcijā).
Tomēr dažu ziemeļbrieža sugu (piemēram, Kanādas aļņa) gaļa un pārtikā lietojami subprodukti tiek klasificēti šajā apakšpozīcijā,
ja tiek sniegti pierādījumi, ka šī gaļa un pārtikā lietojamie subprodukti ir cēlušies no dzīvniekiem, kuri dzīvojuši savvaļā
un tikuši nomedīti.
Šajā apakšpozīcijā neietilpst savvaļas trušu (
Oryctolagus cuniculus
) vai zaķu gaļa un pārtikā lietojami subprodukti, kuri ietilpst 0208 10 90. apakšpozīcijā.”

Pamata prāva un prejudiciālais jautājums
2007. gada 22. oktobrī sabiedrība
DHL Global Forwarding NV
(turpmāk tekstā – “
DHL
”)
Kantoor der douane en accijnzen te Antwerpen
(Muitas un akcīzes nodokļu iestādes Antverpenes birojs) iesniedza deklarāciju par 660 kartona kastēs iepakotu atkaulotas
saldētas kamieļa gaļas gabalu nodošanu patēriņam. Kā šīs preces saņēmēja minētajā deklarācijā bija norādīta
Deli Ostrich
. Šī kamieļa gaļa tika deklarēta atbilstoši KN apakšpozīcijai 0208 90 95.

DHL
minētajai deklarācijai bija pievienojusi kompetentās Austrālijas iestādes veterināro sertifikātu, kurš izsniegts 2007. gada
10. septembrī [un] kurā bija norādīts, ka attiecīgās kamieļa gaļas izcelsme ir no dzīvniekiem, kuri dzīvojuši savvaļā, un
ka tie ir nomedīti.
2007. gada 12. decembrī
DHL
pēc
Deli Ostrich
pieprasījuma iesniedza pieteikumu par noteiktas ievedmuitas nodokļa summas atmaksu, jo minēto preci esot bijis jādeklarē
atbilstoši KN apakšpozīcijai 0208 90 40. Tā kā šis pieteikums, kā arī
Deli Ostrich
iesniegtā administratīvā sūdzība tika noraidīti,
Deli Ostrich
cēla prasību
Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen
(Antverpenes pirmās instances tiesā).
Iesniedzējtiesa uzsver, ka neviena no lietas dalībniecēm pamata prāvā neapstrīd, ka attiecīgās gaļas izcelsme ir no dzīvniekiem,
kuri nav saimniecībā audzēti kamieļi. Tomēr
Deli Ostrich
norāda, ka runa ir par savvaļas dzīvniekiem, turpretī
Federale Overheidsdienst Financiën, Douane en Accijnzen
uzskata, ka izšķirošais kritērijs tarifu klasifikācijai ir jāizsecina no tā, vai runa ir par parasti medītiem dzīvniekiem,
kas kamieļu gadījumā tā neesot.
Uzskatot, ka tajā izskatāmās prāvas risinājumam ir nepieciešama KN normu par dzīvnieku valsts precēm interpretācija,
Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Ar kādu tarifu kodu ievedmuitas nodokļa jomā, kas bija piemērojams deklarācijas iesniegšanas brīdī 2007. gada 22. oktobrī,
bija jāklasificē kamieļu, kuri, kā šajā gadījumā, neapstrīdami nav audzēti nebrīvē, gaļa?”

Par prejudiciālo jautājumu

Par pieņemamību
Savos rakstveida apsvērumos
Deli Ostrich
šaubās par lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu pieņemamību. Pēc tās domām, jautājums attiecas nevis uz Savienības tiesību
interpretāciju, bet gan uz faktu vērtējumu pamata prāvā, kas jāveic valsts tiesai.
Šajā ziņā jāatgādina, ka LESD 267. pantā paredzētā procedūra balstās uz skaidru kompetences sadalījumu starp valsts tiesām
un Tiesu. Tikai valsts tiesa, kura izskata strīdu un kurai ir jāuzņemas atbildība par pieņemamo tiesas lēmumu, ņemot vērā
lietas īpatnības, novērtē gan prejudiciālā nolēmuma nepieciešamību sprieduma taisīšanai, gan Tiesai uzdoto jautājumu atbilstību.
Tātad gadījumā, ja uzdotie jautājumi skar Kopienu tiesību interpretāciju, Tiesai principā ir pienākums pieņemt nolēmumu (skat.
2006. gada 5. oktobra spriedumu apvienotajās lietās C‑290/05 un C‑333/05
Nádasdi
un
Németh
, Krājums, I‑10115. lpp., 28. punkts un tajā minētā judikatūra).
Ja Tiesai ir jāsniedz prejudiciāls nolēmums tarifu klasifikācijas jomā, tās uzdevums ir valsts tiesai izskaidrot kritērijus,
kuru lietojums tai ļaus attiecīgās preces pareizi klasificēt KN, nevis veikt šo klasifikāciju pašai, īpaši tādēļ, ka Tiesas
rīcībā nav visas šim uzdevumam nepieciešamās informācijas (skat. 2009. gada 16. jūlija spriedumu lietā C‑56/08
Pärlitigu
, Krājums, I‑6719. lpp., 23. punkts, un 2010. gada 20. maija spriedumu lietā C‑370/08
Data I
/
O
, Krājums, I‑4401. lpp., 24. punkts).
Šādā gadījumā no lietas materiāliem izriet, ka iesniedzējtiesas uzdotā jautājuma mērķis ir saņemt KN interpretāciju, precīzāk,
kritēriju, kas ļauj kādu preci klasificēt vienā no KN pozīcijā 0208 ietvertajām apakšpozīcijām, izskaidrošanu, lai atrisinātu
šīs tiesas izskatīšanā nodoto strīdu.
Līdz ar to lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir uzskatāms par pieņemamu.

Par lietas būtību
Ar uzdoto jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai kamieļu, kuri nav audzēti nebrīvē, gaļa ir klasificējama
KN apakšpozīcijā 0208 90 40 (“citāda medījumu gaļa”) vai KN apakšpozīcijā 0208 90 95 (“citāda”).
Pēc
Deli Ostrich
un Komisijas domām, KN ir interpretējama tādējādi, ka attiecīgā kamieļa gaļa ir klasificējama KN apakšpozīcijā 0208 90 40,
kas attiecas uz “citādu medījumu gaļu”. Savos rakstveida apsvērumos Beļģijas valdība turpretī norāda, ka šī gaļa ir klasificējama
KN apakšpozīcijā 0208 90 95.
Šajā ziņā ir jāatgādina Tiesas pastāvīgā judikatūra, saskaņā ar kuru, lai nodrošinātu tiesisko drošību un kontroles iespējas,
noteicošais kritērijs preču klasifikācijai pēc tarifiem, vispārēji runājot, ir to objektīvās īpašības un pazīmes, kas definētas
KN tekstā un sadaļu vai nodaļu skaidrojumos (skat. 2011. gada 14. jūlija spriedumu lietā C‑196/10
Paderborner Brauerei Haus Cramer
, Krājums, I‑0000. lpp., 31. punkts un tajā minētā judikatūra).
Komisijas izstrādātie KN skaidrojumi ir svarīgi dažādu tarifu pozīciju piemērojamības interpretācijā, lai arī tiem nav juridiski
saistoša spēka (skat. 2010. gada 29. aprīļa spriedumu lietā C‑123/09
Roeckl Sporthandschuhe
, Krājums, I‑4065. lpp., 37. punkts, un 2010. gada 28. oktobra spriedumu lietā C‑423/09
X
, Krājums, I‑10821. lpp., 16. punkts).
Turpretī tādai Komisijas nodaļas vadītāja vēstulei kā Komisijas “Muitas nodokļu un netiešo nodokļu” (ĢD XXI) ģenerāldirektorāta
vadītāja 1997. gada 29. aprīļa [vēstule], atbildot uz
Federale Overheidsdienst Financiën, Douane en Accijnzen
jautājumu par Beļģijas valdības rakstveida apsvērumos minētās kamieļa gaļas klasifikāciju, nav tāda piemērojamība kā minētajiem
skaidrojumiem.
Šādā gadījumā ir jāsecina, ka kamieļa gaļa nav skaidri minēta ne KN pozīciju un apakšpozīciju tekstā, ne KN sadaļu vai nodaļu
skaidrojumos, ne arī skaidrojumos attiecībā uz KN apakšpozīciju 0208 90 40.
Minētajā skaidrojumā ir precizēts, ka “to dzīvnieku, kuri parasti ir medību [..] objekti [..], gaļa un pārtikā lietojami subprodukti
tiek klasificēti kā medījuma gaļa un pārtikā lietojami subprodukti arī tajā gadījumā, ja šie dzīvnieki ir izaudzēti nebrīvē”.
Tomēr no šī precizējuma neizriet, ka šajā apakšpozīcijā var tikt klasificēta tikai to dzīvnieku, kuri parasti ir medību objekti,
gaļa un pārtikā lietojami subprodukti.
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka Tiesa sava 1973. gada 12. decembra sprieduma lietā 149/73
Witt
(
Recueil
, 1587. lpp.) 3. punktā attiecībā uz ziemeļbriežu gaļu, kuras izcelsme var būt gan no savvaļas, gan no mājas dzīvniekiem,
norādīja, ka vārds “medījums” tā ierastajā nozīmē attiecas uz dzīvnieku kategorijām, kuri dzīvo savvaļā un kuri ir medību
objekti.
Tajā pašā minētā sprieduma lietā
Witt
punktā Tiesa būtībā norādīja, ka muitas iestādes var pamatoti pieprasīt neapgāžamus pierādījumus, kuri parāda to dzīvnieku
medījumu raksturu, kuru gaļu importētājs deklarē kā tādu, kas ietilpst apakšpozīcijā, kura attiecas uz citādu medījumu gaļu,
tādējādi ļaujot gaļu klasificēt atšķirīgi atkarībā no tā, vai tās izcelsme ir no vienas un tā pašas sugas savvaļas vai mājas
dzīvniekiem.
Attiecībā uz objektīvām īpašībām un pazīmēm, kas ļauj kamieļa gaļu klasificēt KN apakšpozīcijā 0208 90 40 kā “citādu medījumu
gaļu”, vērā ņemamais kritērijs tātad ir jautājums par to, vai attiecīgās klasificējamās gaļas izcelsme ir no dzīvniekiem,
kuri ir dzīvojuši savvaļā un kuri ir bijuši medību objekti; tas ir jāpārbauda strīdu izskatošajai valsts tiesai.
Šajā gadījumā no lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka lietas dalībnieces pamata prāvā neapstrīd, ka attiecīgās gaļas
izcelsme ir no kamieļiem, kuri nav audzētavās audzēti kamieļi. Turklāt Komisija savos rakstveida apsvērumos ir sniegusi faktiskus
pierādījumus, kuri apstiprina, ka liela kamieļu populācijas daļa Austrālijā ir atgriezusies savvaļā un ka tie tik tiešām regulāri
tiek medīti, tostarp, lai pārstrādātu tos pārtikas produktos; tie ir fakti, no kuriem izskatāmajā lietā var izsecināt, ka
attiecīgās gaļas izcelsme ir no kamieļiem, kuri ir bijuši medību objekti.
Līdz ar to uz uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka KN ir interpretējama tādējādi, ka kamieļa gaļa ir klasificējama apakšpozīcijā 0208 90 40
kā “citāda medījumu gaļa”, ja kamieļi, no kuriem šī gaļa ir iegūta, ir dzīvojuši savvaļā un ir bijuši medību objekti.

Par tiesāšanās izdevumiem
Attiecībā uz lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās
izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi,
nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (astotā palāta) nospriež:
Kombinētā nomenklatūra, kas ietverta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas
nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, ar grozījumiem, kuri izdarīti ar Komisijas 2006. gada 17. oktobra Regulu (EK) Nr. 1549/2006,
ir interpretējama tādējādi, ka kamieļa gaļa ir klasificējama apakšpozīcijā 0208 90 40 kā “citāda medījumu gaļa”, ja kamieļi,
no kuriem šī gaļa ir iegūta, ir dzīvojuši savvaļā un ir bijuši medību objekti.
[Paraksti]
*
Tiesvedības valoda – holandiešu.