CELEX: 62013CJ0134
Zahtjev za prethodnu odluku
Zajednička carinska tarifa
Tarifno razvrstavanje
Kombinirana nomenklatura
Infracrvene termalne kamere

Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na ocjenu valjanosti Uredbe Komisije (EU) br. 341/2011 od 30. ožujka 2011. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu (
SL L 86, str. 57
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 16., str. 285.).
Zahtjev je upućen u okviru postupka povodom tužbe koju su podnijeli Raytek GmbH i Fluke Europe BV (u daljnjem tekstu: Raytek odnosno Fluke) protiv odluka Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs (u daljnjem tekstu: Commissioners) u vezi s tarifnim razvrstavanjem infracrvenih termalnih kamera.
Pravni okvir
Međunarodno pravo
Međunarodna konvencija o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe (u daljnjem tekstu: HS), sklopljena u Bruxellesu 14. lipnja 1983., i Protokol o izmjenama te konvencije od 24. lipnja 1986. (u daljnjem tekstu: Konvencija o HS‑u) odobreni su u ime Europske ekonomske zajednice Odlukom Vijeća 87/369/EEZ od 7. travnja 1987. (
SL L 198, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 6., str. 3.).
Na temelju članka 3. stavka 1. Konvencije o HS‑u, svaka se ugovorna strana obvezuje uskladiti svoje carinske tarifne i statističke nomenklature s HS‑om, koristiti sve njegove tarifne brojeve i podbrojeve, kao i pripadajuće brojčane oznake, bez dodavanja ili preinaka, i slijediti brojčani niz navedenog sustava. Ista odredba predviđa da se svaka ugovorna strana također obvezuje primijeniti opća pravila za tumačenje HS‑a, kao i sve napomene za odjeljke, poglavlja i podbrojeve i da im neće preinačiti opseg.
Vijeće za carinsku suradnju, koje je postalo Svjetska carinska organizacija (WCO), osnovano međunarodnom konvencijom o uspostavljanju tog vijeća, sklopljenom u Bruxellesu 15. prosinca 1950., u uvjetima propisanima u članku 8. Konvencije o HS‑u odobrava napomene s objašnjenjem koje usvoji Odbor za HS, tijelo čija je organizacija uređena člankom 6. te konvencije (u daljnjem tekstu: napomene s objašnjenjem HS‑a).
Sukladno napomeni s objašnjenjem uz opće pravilo za tumačenje HS‑a br. 3:
„[...]
Pravilo 3. točka (a)
[...]
IV)
Nije moguće uspostaviti stroga načela za utvrđivanje je li tarifni broj određeniji od drugoga u pogledu podnesene robe; međutim, općenito se može reći da:
a)
tarifni broj kojim se označava pojedinačni proizvod određeniji je od tarifnog broja koji obuhvaća skupinu proizvoda: primjerice, aparati za brijanje i šišanje s ugrađenim elektromotorom razvrstani su u br. 85.10, a ne u br. 84.67 (alati s ugrađenim elektromotorom što ih se pri radu drži u ruci) ili br. 85.09 (elektromehanički kućanski aparati s ugrađenim elektromotorom).
b)
treba smatrati određenijim onaj tarifni broj koji jasnije identificira robu u pitanju, uz precizniji i potpuniji opis.
Primjeri takve vrste robe:
1)
tekstilni sagovi dobiveni tafting‑postupkom, prepoznatljivi po tome što su namijenjeni motornim vozilima, koje ne treba razvrstati u br. 87.08 kao pribor motornih vozila, već u br. 57.03, gdje su određenije navedeni.
2)
sigurnosno staklo izrađeno od kaljenog ili slojevitog stakla, neuokvireno, oblikovano, prepoznatljivo po korištenju za vjetrobrane zrakoplova, koje ne treba razvrstati kao dijelove aparata iz br. 88.01 i 88.02 u br. 88.03, već u br. 70, gdje su određenije navedeni.
V)
Međutim, ako se u nazivu svakog od tih tarifnih brojeva navodi samo dio materijala ili tvari sadržanih u mješavini ili složenoj robi ili samo dio proizvoda pripremljenih u setu za pojedinačnu prodaju [maloprodaju], te se tarifne brojeve smatra podjednako određenima u odnosu na predmetnu robu, čak i kada jedan od njih sadrži potpuniji ili određeniji opis robe. U tom slučaju razvrstavanje proizvoda bit će određeno primjenom pravila 3. točke (b) ili pravila 3. točke (c).
Pravilo 3. točka (b)
VI)
Ovaj drugi način razvrstavanja (pravilo 3. točka (b)) odnosi se isključivo na:
1)
pomiješane proizvode;
2)
robu sastavljenu od različitih materijala;
3)
robu izrađenu od različitih komponenti;
4)
proizvode pripremljene u setovima za pojedinačnu prodaju [maloprodaju].
Primjenjuje se samo ako pravilo 3. točka (a) ne daje rezultate.
VII)
U tim različitim situacijama razvrstavanje robe mora se izvršiti s obzirom na materijal ili proizvod koji joj daje bitan karakter ako je to moguće utvrditi.
VIII)
Čimbenik koji određuje bitan karakter razlikuje se ovisno o vrsti robe. Može, primjerice, proizlaziti iz prirode sastavnog materijala ili proizvoda koji je čine, njihova obujma, količine, mase ili vrijednosti, važnosti jednog od sastavnih materijala s obzirom na uporabu robe.
[...]“ [neslužbeni prijevod]
Pravo Unije
Uredba (EEZ) br. 2658/87
Kombinirana nomenklatura, koja predstavlja Prilog I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (
SL L 256, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.), kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 861/2010 od 5. listopada 2010. (
SL L 284, str. 1
., u daljnjem tekstu: KN), u prvom dijelu poglavlju I. odjeljku A sadrži skup općih pravila za svoje tumačenje (u daljnjem tekstu: opća pravila KN‑a). Taj odjeljak određuje:
„Razvrstavanje robe u kombiniranu nomenklaturu uređuju sljedeća načela:
1.
Naslovi odsjeka, poglavlja i potpoglavlja služe samo za lakše snalaženje; za zakonske potrebe, razvrstavanje se vrši na temelju naziva tarifnih brojeva i svih odgovarajućih napomena uz odsjeke i poglavlja te na temelju sljedećih pravila pod uvjetom da iz naziva tarifnih brojeva ili napomena ne proizlazi drukčije.
[...]
3.
Proizvode koje bi se, primjenom općeg pravila 2(b) ili zbog bilo kojeg drugog razloga, na prvi pogled moglo razvrstati u dva ili više tarifnih brojeva razvrstava se na sljedeći način:
a)
tarifni broj koji sadrži najodređeniji opis ima prednost u odnosu na tarifne brojeve s općenitijim opisom. Međutim, ako se u nazivu svakog od tih tarifnih brojeva navodi samo dio materijala ili tvari sadržanih u mješavini ili složenoj robi ili samo dio proizvoda pripremljenih u setu za pojedinačnu prodaju [maloprodaju], te se tarifne brojeve smatra podjednako određenima u odnosu na predmetnu robu, čak i kada jedan od njih sadrži potpuniji ili određeniji opis robe.
b)
mješavine, složenu robu koja se sastoji od različitih materijala ili je izrađena od različitih komponenti i proizvode pripremljene u setovima za pojedinačnu prodaju [maloprodaju] koje se ne može razvrstati primjenom općeg pravila 3.a razvrstava se kao da se sastoje od materijala ili komponente koja im daje bitnu značajku, u mjeri u kojoj se taj kriterij može primijeniti.
c)
ako se robu ne može razvrstati pozivanjem na opće pravilo 3(a) ili 3(b), razvrstava je se u tarifni broj koji dolazi posljednji po redu od onih tarifnih brojeva koji podjednako dolaze u obzir.
[...]
6.
Za zakonske potrebe, razvrstavanje robe u podbrojeve tarifnog broja vrši se sukladno nazivu tih podbrojeva i svih odgovarajućih napomena za podbrojeve te,
mutatis mutandis
, u skladu s gore navedenim pravilima, podrazumijevajući da se može uspoređivati samo podbrojeve na istoj razini. U smislu ovog pravila, primjenjuju se i odgovarajuće napomene uz odsjeke i poglavlja, osim ako iz konteksta ne proizlazi drukčije.“
U drugom dijelu KN‑a, naslovljenom „Popis carinskih stopa“, predmet poglavlja 85. su „Električni strojevi i oprema i dijelovi za njih; aparati za snimanje i reprodukciju zvuka, aparati za snimanje i reprodukciju televizijske slike i zvuka te dijelovi i pribor za te proizvode“. Unutar tog poglavlja, tekst tarifnog broja 8525 glasi:
„Odašiljači za radiodifuziju ili televiziju, neovisno o tome imaju li ugrađen prijamnik ili aparat za snimanje ili reprodukciju zvuka; televizijske kamere, digitalne kamere i videokamere (kamkorderi)“.
Komunikacija Europske komisije o napomenama s objašnjenjem uz KN (2011/C 137/01) pojašnjava da taj tarifni broj obuhvaća termovizijske kamere s infracrvenim zrakama koje hvataju izvore topline i pretvaraju ih u slike, koje predstavljaju temperature pojedinih površina ili predmeta u različitim nijansama sive boje ili u različitim bojama, ali koje ne mjere temperature ili prikazuju izmjerene vrijednosti u obliku brojki.
Poglavlje 90. KN‑a, naslovljeno „Optički, fotografski, kinematografski, mjerni, kontrolni, ispitni, medicinski ili kirurški instrumenti i aparati; njihovi dijelovi i pribor“, sadrži, među ostalima, tarifne brojeve 9025 i 9027.
Napomena 3. u poglavlju 90. određuje da se odredbe napomena 3. i 4. uz odjeljak XVI. primjenjuju i na to poglavlje. Napomena 3. tog odjeljka glasi ovako:
„Ako iz konteksta ne proizlazi drukčije, složene (kombinirane) strojeve koji se sastoje od dvaju ili više strojeva spojenih zajedno u cjelinu i druge strojeve konstruirane za obavljanje dviju ili više funkcija koje se nadopunjuju ili izmjenjuju razvrstava se kao da se sastoje samo od one komponente ili kao da predstavljaju samo onaj stroj koji obavlja glavnu funkciju.“
Tarifni broj 9025 KN‑a sročen je i strukturiran ovako:
„9025
Hidrometri i slični plutajući instrumenti, termometri, pirometri, barometri, higrometri i psihrometri, s registratorom ili bez njega, i kombinacije tih instrumenata:

– termometri i pirometri, nekombinirani s drugim instrumentima:
9025 11
– – punjeni tekućinom, za izravno očitavanje:
[...]

9025 19
– – ostalo:
9025 19 20
– – – elektronički
9025 19 80
– – – ostalo
[...]“

U francuskoj jezičnoj verziji tarifni broj 9027 sročen je i strukturiran ovako:
„9027
Instruments et appareils pour analyses physiques ou chimiques (polarimètres, réfractomètres, spectromètres, analyseurs de gaz ou de fumées, par exemple); instruments et appareils pour essais de viscosité, de porosité, de dilatation, de tension superficielle ou similaires ou pour mesures calorimétriques, acoustiques ou photométriques (y compris les indicateurs de temps de pose); microtomes:
[Instrumenti i aparati za fizičke i kemijske analize (polarimetri, refraktometri, spektrometri, mjerači plina ili dima); mjerenje ili kontrolu viskoziteta, poroznosti, dilatacije, površinskog napona ili slično; instrumenti i aparati za kalorimetrijska, akustična ili fotometrijska mjerenja ili kontrolu (uključujući svjetlomjere); mikrotomi:]
[...]

9027 30 00
– Spectromètres, spectrophotomètres et spectrographes utilisant les rayonnements optiques (UV, visibles, IR)
[– spektrometri, spektrofotometri i spektrografi na osnovi optičkih zračenja (ultraljubičastih, vidljivih, infracrvenih)]
9027 50 00
– autres instruments et appareils utilisant les rayonnements optiques (UV, visibles, IR)
[– ostali instrumenti i aparati na osnovi optičkih zračenja (ultraljubičastih, vidljivih, infracrvenih)]
[...]
[...]“
U engleskoj jezičnoj verziji tog tarifnog broja riječi „
instruments or apparatus for measuring or checking of quantities of heat
“odgovaraju riječima „
instruments et appareils [...] pour mesures calorimétriques
“ [„instrumenti i aparati […] za kalorimetrijska […] mjerenja“] u francuskoj jezičnoj verziji navedenog tarifnog broja.
Napomena uz objašnjenje HS‑a koja se odnosi na tarifni broj 9027 propisuje da su iz njega, među ostalim, isključeni „hidrometri, termometri, higrometri i drugi aparati u broju 9025, uključujući i za laboratorijsku upotrebu“ [neslužbeni prijevod].
Uvozna carinska stopa primjenjiva na tarifni podbroj 9025 19 20 iznosi 3,2%, dok su aparati obuhvaćeni podbrojem 9027 50 00 oslobođeni od carine.
Uredba br. 374/2011
Uredba br. 314/2011 stupila je na snagu 21. travnja 2011. Ta uredba razvrstava infracrvene termalne kamere pod oznaku KN 9025 19 20, kao termometre.
Opis dotičnih aparata u prilogu toj uredbi glasi ovako:
„Aparat (tzv. ‚infracrvena termalna kamera’) za fotografiranje infracrvenih zraka pomoću mikrobolometra te za prikazivanje tih slika u boji koje predstavljaju različite temperature, približnih dimenzija 26 × 8 × 11 cm.
Aparat se sastoji od:
—
odvojive leće,
—
mikrobolometra s rezolucijom od 160 × 120 piksela, sposobnog za mjerenje temperatura u rasponu od –20 °C do 250 °C,
—
zaslona u boji od tekućih kristala (LCD) s rezolucijom od 320 × 240 piksela i približnim dijagonalnim mjerama zaslona 7 cm (2,5 inča), i
—
memorijom sposobnom za pohranjivanje do 200 slika u formatu JPEG.
Mikrobolometar, koji je termalno osjetilo koje se koristi kao detektor u kameri, osigurava 19.200 piksela u svakoj slici pri čemu je svaki piksel nastao mjerenjem temperature.
Prikaz slike u različitim bojama omogućuje predstavljanje mjera različitih temperatura. Zajedno s okomitom ljestvicom prikazuje se temperatura na vrhu i dnu odabranog raspona boja te raspon boja od vrha prema dnu.
Aparat također ima mogućnost mjerenja temperature određene točke i prikazivanja rezultata na temperaturnoj ljestvici.
Aparat se koristi za preventivno održavanje kako bi se otkrile nepravilnosti u gradnji ili izolaciji te gubitku topline.“
U navedenom prilogu razvrstavanje dotičnih aparata pod oznaku KN 9025 19 20 obrazloženo je ovim riječima:
„Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s Općim pravilima [KN‑a] 1. i 6. […] i tekstom oznaka KN 9025, 9025 19 i 9025 19 20.
Budući da je aparatom moguće mjeriti temperaturu i da prikazuje izmjerene vrijednosti u iznosima, što je funkcija pokrivena tarifnim brojem 9025, izuzima se razvrstavanje u tarifni broj 8525 kao kamera (vidjeti također Napomene s objašnjenjem KN‑a uz tarifni broj 8525).
Kako namjena ovog aparata nije mjerenje ili provjera količine topline nego otkrivanje razine infracrvenih zračenja (mjerenje temperature), izuzima se razvrstavanje u tarifni broj 9027.
S obzirom na svoje osobine, aparat se razvrstava u oznaku KN 9025 19 20 kao termometar.“
Glavni postupak i prethodno pitanje
Raytek i Fluke uvoze infracrvene termalne kamere u Ujedinjenu Kraljevinu.
Što se tiče svojstava kamera, sud koji je uputio zahtjev pojašnjava da se one sastoje, među ostalim, od fotografske leće koja hvata infracrvenu energiju koju objekt isijava te je usmjerava prema detektoru za infracrveno. Infracrveno zračenje stvara reakciju koju detektor može izmjeriti i koja se potom elektronički tretira u termalnoj kameri kako bi nastao termogram, ili infracrvena slika, na kojem različite nijanse boja odgovaraju raspodjeli infracrvenog zračenja na površini objekta. Navedeni sud dodaje da različiti kontrolni mehanizmi, koji se odnose na postavke poput raspona temperatura, temperaturne ljestvice i razine, raspona boja i spajanja vidljive i infracrvene slike, omogućuju elektronička prilagođavanja radi preciznosti termalne slike na ekranu.
Što se tiče korištenja navedenim kamerama, sud koji je uputio zahtjev navodi da su one ponajviše namijenjene detektiranju i lokaliziranju neispravnih električnih kontakata, pregrijavanja izazvanih električnim preopterećenjem, nedostataka u izgradnji, manjka izolacije kao i propuštanja zraka i vode.
Nakon objave Uredbe br. 314/2011, Commissioners su pismom od 14. travnja 2011. obavijestili Raytek i Fluke da su prestale važiti obvezujuće tarifne informacije koje su im prethodno bile dostavljene, u vezi s tarifnim razvrstavanjem aparata koje oni uvoze pod tarifnim brojem 9027.
U sklopu tužbi koje su podnijeli protiv odluka koje ta pisma predstavljaju, Raytek i Fluke osporavaju valjanost Uredbe br. 314/2011 u odnosu na stvarni opseg tarifnog broja 9025 19 20 odnosno 9027 50 00.
U tim okolnostima, First‑tier Tribunal (Tax Chamber) odlučio je prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeće prethodno pitanje:
„Je li Uredba [br. 314/2011] valjana u tome što razvrstava infracrvene termalne kamere pod oznaku KN 9025 19 20?“
Postupak pred Sudom
Odlukom od 14. siječnja 2014. Sud je dodijelio ovaj predmet desetom vijeću, odlučio da će se o njemu odlučiti bez mišljenja te pozvao stranke na raspravu koja se održala 6. ožujka 2014., nakon koje je okončan usmeni dio postupka.
Deseto vijeće 2. listopada 2014. odlučio je vratiti navedeni predmet Sudu radi njegova upućivanja brojnijem sastavu, sukladno članku 60. stavku 3. Poslovnika Suda. Slijedom toga, Sud je odlučio dodijeliti ovaj predmet petom vijeću.
Rješenjem od 4. studenoga 2014. Sud je odredio ponovno otvaranje usmenog dijela postupka i pozivanje stranaka na novu raspravu, koja se održala 26. studenoga 2014.
O prethodnom pitanju
Kako bi se odgovorilo na postavljeno pitanje, valja navesti da je Vijeće Europske unije, što se tiče primjene KN‑a, dodijelilo Komisiji, koja djeluje u suradnji s carinskim stručnjacima država članica, široku diskrecijsku ovlast za pobliže određivanje sadržaja tarifnih brojeva koji se uzimaju u obzir pri razvrstavanju određene robe. Međutim, ovlast za donošenje mjera iz članka 9. stavka 1. točke (a) Uredbe br. 2658/87, poput razvrstavanja robe, ne ovlašćuje Komisiju da preinači sadržaj tarifnih brojeva utvrđenih na temelju HS‑a, uspostavljenog Konvencijom o HS‑u, za koju se Europska unija, na temelju članka 3. te konvencije, obvezala da joj neće preinačiti opseg (vidjeti u tom smislu presude Francuska/Komisija, C‑267/94,
EU:C:1995:453
, t. 19. i 20.; Kawasaki Motors Europe, C‑15/05,
EU:C:2006:259
, t. 35. kao i Dinter i Europol Frost‑Food, C‑522/07 i C‑65/08,
EU:C:2009:663
, t. 32.).
U ovom predmetu treba, dakle, ispitati je li Komisija, time što je robu poput one opisane u stupcu 1. Priloga Uredbi br. 314/2011 razvrstala u tarifni broj 9025 19 umjesto u broj 9027 50 KN‑a, preinačila sadržaj tih dvaju tarifnih brojeva.
U tom pogledu valja podsjetiti da iz stalne sudske prakse proizlazi da se, u interesu pravne sigurnosti i olakšavanja kontrola, odlučujući kriterij za tarifno razvrstavanje robe mora općenito tražiti u njezinim objektivnim značajkama i svojstvima, kako su definirane u tekstu broja KN‑a i napomenama uz odjeljak ili poglavlje (presude Kawasaki Motors Europe,
EU:C:2006:259
, t. 38.; Dinter i Europol Frost‑Food,
EU:C:2009:663
, t. 29. kao i Premis Medical, C‑273/09,
EU:C:2010:809
, t. 42.).
Prema opisu koji se nalazi u stupcu 1. Priloga Uredbi br. 314/2011, roba na koju se ona odnosi jest „aparat (tzv. ‚infracrvena termalna kamera’) za fotografiranje infracrvenih zraka pomoću mikrobolometra te za prikazivanje tih slika u boji koje predstavljaju različite temperature“. Te su slike fotografirane pomoću mikrobolometra „sposobnog za mjerenje temperatura u rasponu od –20 °C do 250 °C“, „pri čemu je svaki piksel [dobivene slike] nastao mjerenjem temperature“ [i] „prikaz slike u različitim bojama omogućuje predstavljanje mjera različitih temperatura […] zajedno s okomitom ljestvicom […] i raspon[om] boja od vrha prema dnu“. Konačno, „aparat također ima mogućnost mjerenja temperature određene točke i prikazivanja rezultata na temperaturnoj ljestvici“.
Iz tog opisa proizlazi da aparati na koje se odnosi Uredba br. 314/2011 hvataju infracrveno zračenje objekta i na temelju tog zračenja stvaraju sliku objekta na kojoj boje predstavljaju temperature, koje su utvrđene pomoću uhvaćenog infracrvenog zračenja. Oni također mogu mjeriti temperaturu u određenoj točki objekta, pri čemu je i to mjerenje utemeljeno na uhvaćenom infracrvenom zračenju.
Valja utvrditi da je na temelju tog opisa Komisija mogla smatrati, kao što je to navedeno u obrazloženju koje se nalazi u stupcu 3. istog Priloga, da, „budući da je [navedenim] aparatom moguće mjeriti temperaturu i da prikazuje izmjerene vrijednosti u iznosima, što je funkcija pokrivena tarifnim brojem 9025“, i „kako namjena ovog aparata nije mjerenje ili provjera količine topline nego otkrivanje razine infracrvenih zračenja (mjerenje temperature)“, [treba ga] „[…] razvrsta[ti] u oznaku KN 9025 19 20 kao termometar“ jer se taj podbroj odnosi na elektroničke termometre i pirometre, nekombinirane s drugim instrumentima u istom broju.
Što se tiče broja 9027 KN‑a, koji je prema mišljenju tužitelja u glavnom postupku Komisija trebala prihvatiti prilikom predmetnog tarifnog razvrstavanja, valja navesti da se taj broj posebice odnosi na „instrument[e] i aparat[e] za fizičke […] analize“, dok se podbroj 9027 50 00 odnosi na „instrument[e] i aparat[e] na osnovi optičkih zračenja“, uključujući infracrveno značenje. Međutim, valja utvrditi da su objektivne značajke i svojstva aparata opisanih u Prilogu Uredbi br. 314/2011 prepreka njihovu svrstavanju u taj broj. Naime, ti aparati prikazuju rezultat mjerenja temperature a da pritom ne obavljaju neku drugu fizičku analizu koja je više od samog mjerenja temperature, što predstavlja određenije svojstvo koje je već obuhvaćeno brojem 9025 KN‑a, koji dakle treba prihvatiti na temelju općeg pravila KN‑a 3. točke (a).
Osim toga, razvrstavanje navedenih aparata u broj 9025 pokrijepljeno je napomenama s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na broj 9027, prema kojima su iz tog broja posebice isključeni „hidrometri, termometri, higrometri i drugi aparati u broju 9025“.
Iz toga proizlazi da razvrstavanjem aparata opisanih u Prilogu Uredbi br. 314/2011 u podbroj 9025 19 20 Komisija nije preinačila sadržaj tarifnih brojeva 9025 19 i 9027 50. Prema tome, ispitivanje navedene uredbe ne dovodi do zaključka da je ona nevaljana.
Radi davanja korisnog odgovora sudu koji je uputio zahtjev, valja ipak navesti da, s obzirom na opis aparata u pitanju u glavnom postupku kako je naveden u točki 21. odluke o upućivanju zahtjeva za prethodnu odluku, postoje naznake prema kojima ti aparati ne moraju nužno odgovarati onima na koje se odnosi Uredba br. 314/2011.
Na sudu koji je uputio zahtjev jest da provjeri odgovaraju li infracrvene termalne kamere koje uvoze Raytek i Fluke aparatima opisanima u Uredbi br. 314/2011 i, točnije, mogu li hvatanje i mjerenje infracrvenog zračenja na površini objekta i prikazivanje slike koja pokazuje raspodjelu tog zračenja predstavljati funkciju na koju se odnosi broj 9027 KN‑a, a koja koristi optička zračenja, uključujući infracrveno zračenje, i koja je više od samog mjerenja temperature.
U tom slučaju također bi trebalo uzeti u obzir činjenicu, koju su tužitelji u glavnom postupku priznali, da aparati u pitanju u glavnom postupku kao drugu funkciju mogu imati mjerenje temperature, pa se mogu koristiti kao termometar.
Prema tome, sukladno napomeni 3. uz odjeljak XVI. KN‑a, koja, na temelju općeg pravila 1. KN‑a, predstavlja obvezujuće pravilo za razvrstavanje robe, te bi aparate trebalo razvrstati kao strojeve konstruirane za obavljanje dviju ili više funkcija koje se nadopunjuju ili izmjenjuju, kao da se sastoje samo od one komponente ili kao da predstavljaju samo onaj stroj koji obavlja glavnu funkciju.
Prema tome, na postavljeno pitanje valja odgovoriti da ispitivanje prethodnog pitanja nije pokazalo nikakav element koji bi mogao utjecati na valjanost Uredbe br. 314/2011.
Troškovi
Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.

Slijedom navedenoga, Sud (peto vijeće) odlučuje:

Ispitivanje prethodnog pitanja nije pokazalo nikakav element koji bi mogao utjecati na valjanost Uredbe Komisije (EU) br. 314/2011 od 30. ožujka 2011. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu.

Potpisi
(
*1
)	Jezik postupka: engleski