CELEX: 62011CJ0579
Struktūrfondi
Regula (EK) Nr. 1083/2006
Ģeogrāfiskā atbilstība
Ieguldījumu, ko līdzfinansē Eiropas Savienība, īstenošana apvidū, kas atrodas ārpus atbilstīgajiem reģioniem, un ko izdara uzņēmējs, kurš veic saimniecisko darbību šajā apvidū

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par LESD 174.–176. panta un Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulas (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (
OV L 210, 25. lpp.
), interpretāciju.
Šis lūgums ir iesniegts tiesvedībā starp pašvaldību asociāciju
Grande Área Metropolitana do Porto
(turpmāk tekstā – “
GAMP
”) un vairākām valsts iestādēm, ko pārstāv
Comissão Directiva do Programa Operacional Potencial Humano
(Darbības programmas cilvēkpotenciāla attīstībai komisija),
Ministério do Ambiente e do Ordenamento do Território
, tagad –
Ministério da Agricultura, do Mar, do Ambiente e do Ordenamento do Território
(Vides un teritorijas labiekārtošanas ministrija, tagad – Lauksaimniecības, jūras lietu, vides un teritorijas labiekārtošanas ministrija) un
Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social
(Darba un sociālās solidaritātes ministrija) par Eiropas Savienības fondu izmantošanu.
Atbilstošās tiesību normas
Regula Nr. 1083/2006
Regulas Nr. 1083/2006 preambulas 1. apsvērums ir izteikts šādi:
“[EKL] 158. pantā noteikts, ka nolūkā stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Kopienas mērķis ir mazināt dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu vai salu, tostarp lauku apvidu, atpalicību. [EKL] 159. pantā ir noteikts, ka šos pasākumus atbalsta, izmantojot struktūrfondus, Eiropas Investīciju banku (EIB) un citus pastāvošos finanšu instrumentus.”
Minētās regulas 1. pantā ir noteikts, ka tajā ir paredzēti “vispārīgi noteikumi, kas reglamentē Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) (turpmāk – “struktūrfondi”) un Kohēzijas fondu”, un tajā ir noteikti it īpaši “mērķi, ko struktūrfondi un Kohēzijas fonds [..] palīdz sasniegt, dalībvalstu un reģionu atbilstības kritērijus saistībā ar šiem fondiem, pieejamos finanšu līdzekļus un to piešķiršanas kritērijus”.
Regulas Nr. 1083/2006 3. panta 2. punktā ir noteikts:
“[..] ERAF, ESF [un] Kohēzijas fonds [..] atbilstīgi dod ieguldījumu šādu trīs mērķu sasniegšanā:
a)
konverģences mērķis ir paātrināt vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci un uzlabot izaugsmes un nodarbinātības apstākļus, palielinot un uzlabojot kvalitāti ieguldījumam fiziskajos resursos un cilvēkkapitālā, attīstot inovāciju un uz zināšanām balstītu sabiedrību, spēju pielāgoties ekonomiskajām un sociālajām pārmaiņām, aizsargājot un uzlabojot vidi un uzlabojot administratīvo efektivitāti. Šis mērķis ir fondu prioritāte;
b)
reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķis ir ārpus vismazāk attīstītajiem reģioniem stiprināt reģionu konkurētspēju un pievilcību, kā arī nodarbinātību [..] ;
c)
Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis ir stiprināt pārrobežu sadarbību [..].”
Regulas Nr. 1083/2006 I sadaļa ietver III nodaļu ar nosaukumu “Ģeogrāfiskā atbilstība”, kurā ietilpst šīs regulas 5.–8. pants attiecīgi ar nosaukumiem “Konverģence”, “Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība”, “Eiropas teritoriālā sadarbība” un “Pārejas posma atbalsts”.
Minētajā 5. pantā ir noteikts:
“1.   Struktūrfondu finansējumam saskaņā ar konverģences mērķi atbilstīgi ir reģioni, kuri atbilst kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 2. līmenim (turpmāk – “
NUTS
2. līmenis”) [Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija] Regulas (EK) Nr. 1059/2003 [par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (
OV L 154, 1. lpp.
)] nozīmē un kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju, vērtējot pēc pirktspējas paritātes un aprēķinot pēc Kopienas 2000.–2002. gada datiem, ir mazāks par 75 % no ES 25 vidējā IKP tajā pašā atsauces laikposmā.
[..]
3.   Tūlīt pēc šīs regulas stāšanas spēkā Komisija pieņem to reģionu sarakstu, kas atbilst 1. punkta kritērijiem, [..]. Saraksts ir spēkā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.
[..]”
Regulas Nr. 1083/2006 22. pantā ar nosaukumu “Līdzekļu nepārnesamība” ir paredzēts:
“Kopējās apropriācijas, ko dalībvalstīm piešķir attiecībā uz katru no fondu mērķiem un to sastāvdaļām, nav savstarpēji pārnesamas.
[..]”
Minētās regulas 32. pantā ir noteikts:
“1.   Fondu darbības dalībvalstīs īsteno ar darbības programmu palīdzību saskaņā ar valsts stratēģisko ietvardokumentu. Katra darbības programma attiecas uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Ja vien Komisija ar attiecīgo dalībvalsti nevienojas citādi, darbības programma attiecas tikai uz vienu no 3. pantā minētajiem trim mērķiem.
[..]
5.   Komisija katru darbības programmu pieņem, cik ātri vien iespējams, bet ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to oficiāli iesniegusi [..].”
Šīs pašas regulas 34. pantā ar nosaukumu “Fondu īpašās iezīmes” ir noteikts:
“1.   [..] darbības programmas saņem finansējumu tikai no viena fonda.
2.   Neskarot izņēmumus, kas paredzēti fondu īpašajās regulās, ERAF un ESF – ievērojot 10 % Kopienas finansējuma ierobežojumu katram darbības programmas prioritārajam virzienam – var papildus finansēt darbības, kas atbilst otra fonda atbalsta jomai, ja tās ir vajadzīgas, lai sekmīgi īstenotu programmu, un ir tieši saistītas ar to.
[..]”
Regulas Nr. 1083/2006 35. pantā ar nosaukumu “Ģeogrāfiskā darbības joma” ir noteikts:
“1.   Darbības programmas, ko iesniedz saskaņā ar konverģences mērķi, izstrādā atbilstīgā ģeogrāfiskā līmenī un vismaz
NUTS
2. līmenī.
Darbības programmas, ko iesniedz saskaņā ar konverģences mērķi un kas saņem atbalstu no Kohēzijas fonda, izstrādā valsts līmenī.
[..]”
Regulas Nr. 1083/2006 56. panta ar nosaukumu “Izdevumu atbilstība” 4. punktā ir noteikts:
“Noteikumus par izdevumu atbilstību nosaka valstu līmenī ar izņēmumiem, kas paredzēti katra fonda īpašajā regulā. Tie attiecas uz visiem izdevumiem, kas deklarēti saistībā ar darbības programmu.”
Lēmums 2006/595
Atbilstoši I pielikuma 1. pantam Komisijas 2006. gada 4. augusta Lēmumā 2006/595/EK, ar ko izveido to reģionu sarakstu, kuri ir atbilstīgi struktūrfondu finansējuma saņemšanai saskaņā ar konverģences mērķi laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam (
OV L 243, 44. lpp.
), Portugāles Republikā
NUTS
2. līmeņa reģioni, kas ir atbilstīgi Regulas Nr. 1083/2006 5. panta 1. punkta izpratnei, ir Ziemeļu [
Norte
], Centrālais [
Centro
], Alentežo [
Alentejo
] un Azoru salu autonomais reģions [
Região Autónoma dos Açores
].
Atbilstoši Lēmuma 2006/595 II pielikuma 2. punktam Algarves [
Algarve
] reģions ir
NUTS
2. līmeņa reģions Portugāles Republikā, kas ir atbilstīgs struktūrfondu finansējuma saņemšanai saskaņā ar “konverģences” mērķi, bet vienīgi, ievērojot pārejas noteikumus, kas noteikti Regulas Nr. 1083/2006 8. pantā.
Lisabonas reģions nav minēts Lēmumā 2006/595 un tātad nav atbilstīgs struktūrfondu finansējuma saņemšanai saskaņā ar konverģences mērķi. Tomēr tas ir atbilstīgs finansējuma saņemšanai saskaņā ar reģionu konkurences un nodarbinātības mērķi.
Valsts stratēģiskais ietvardokuments
2007. gada 28. jūnijā Portugāles valdība apstiprināja “Valsts stratēģisko ietvardokumentu” (turpmāk tekstā – “
CRSN
”) Regulas Nr. 1083/2006 32. panta 1. punkta izpratnē.
CRSN
V pielikuma 6. punktā ir paredzēts:
“Izdevumi saistībā ar darbībām, kuras līdzfinansē struktūrfondi un Kohēzijas fonds, ir atbilstīgi darbības programmām, ja tās tiek īstenotas
NUTS
2. līmeņa reģionos, uz kuriem attiecas katra no šīm [darbības programmām].
Šis vispārējais izdevumu teritoriālās atbilstības kritērijs vispārēji ir piemērojams atkarībā no ieguldījumu atrašanās vietas. Materiālo ieguldījumu gadījumā (kad ieguldījumu atrašanās vieta ir skaidri nosakāma) šis kritērijs ir piemērojams nekavējoties. Nemateriālu ieguldījumu gadījumā teritoriālās atbilstības kritērijs tiek izvērtēts, ņemot vērā saņēmējas iestādes atrašanās vietu, ko nosaka atkarībā no tās juridiskās adreses vai filiāles (vai saimnieciskās darbības vietas), kura ir atbildīga par darbības īstenošanu, atrašanās vietas.
Izņēmumi no vispārējiem noteikumiem par izdevumu teritoriālo atbilstību ir noteikti:
a)
darbībām ar nozīmīgu turpinātu ietekmi (“spill-over effect”) 7. un 8. punktā norādītajās teritorijās un atbilstoši norādītajiem noteikumiem;
b)
[..].”
CRSN
V pielikuma 7. punktā ir noteikts:
“Izdevumiem saistībā ar darbībām, kuras tiek īstenotas
NUTS
2. līmeņa Lisabonas reģionā [..], bet kuru iedarbībai ir tālāka ietekme uz citiem kontinentālās daļas reģioniem un kuras tiek uzskatītas par ļoti nozīmīgām Portugāles kontinentālās daļas “konverģences” reģionu attīstībai, tiek noteikti izņēmumi no vispārējiem noteikumiem par izdevumu teritoriālo atbilstību.
[Ieguldījumu kategoriju, uz kurām attiecas minētie izņēmumi, saraksts]
Jānorāda, ka šīs ieguldījumu kategorijas ir izņēmuma gadījumi, ko pienācīgi attaisno darbību veids un pavairojošais efekts, kas tām ir pārējos reģionos, kuros netiek īstenots ieguldījums. Kopumā šīs kategorijas veido mazu daļu no struktūrfondu finanšu dotācijām atbilstoši programmai. Par nākamajos punktos attēlotajiem virzieniem, kas iedibināti sadarbībā starp Eiropas Komisiju un Portugāles iestādēm, vajadzības gadījumā varēs tikt sniegti papildu precizējumi katrā tematiskās darbības programmā.”
CRSN
V pielikuma 8. punktā ir noteiktas “īpašas metodes”, lai noteiktu izdevumu atbilstību atkarībā no tālākās iedarbības ārpus Lisabonas reģiona.
Darbības programma cilvēkpotenciāla attīstībai
Viena no
CRSN
paredzētajām darbības programmām ir programma ar nosaukumu “Cilvēkpotenciāla attīstība” (turpmāk tekstā – “
POPH
”). Viens no galvenajiem
POPH
virzieniem (3. virziens) attiecas uz kvalifikācijas celšanu un ietver ieguldījumu kategoriju ar nosaukumu “Stratēģiskās mācības valsts pārvaldei un tās jauninājumiem” (turpmāk tekstā – “valsts pārvaldes mācības”).
Valsts pārvaldes mācības tiek minētas
CRSN
V pielikuma 7. punktā to ieguldījumu vidū, uz kuriem attiecas izņēmums no teritoriālās atbilstības noteikuma. Šajā ziņā šī paša pielikuma 8. punktā ir precizēts:
“Ievērojot [..], ka atbilstoši noteiktajiem mērķiem galvenais ir tieši administratīvo izmaksu samazināšana un valsts konkurētspējas uzlabošana, pieaugot pārvaldes efektivitātei, īpaši svarīgi ir norādīt, ka, lai gan ir būtiska valsts pārvaldes cilvēkresursu koncentrācija Lisabonas reģionā, konkretizējamās darbības noteikti iedarbojas uz visu valsts teritoriju iestāžu un to sniegto pakalpojumu (kas adresēti visiem pilsoņiem un/vai visiem uzņēmējiem) veida dēļ.
Minētā pakalpojumu sniedzēju koncentrācija galvaspilsētas reģionā izskaidro, ka būtiska veicamo ieguldījumu daļa ir koncentrēta šajā reģionā [..].”
Minētajā 8. pantā kā šo mācību “īpaša metode” ir paredzēta:
“a)
Izplešanās iedarbības uz Portugāles kontinentālās teritorijas konverģences reģioniem novērtējums atkarībā no šo reģionu iedzīvotāju koncentrācijas.
b)
Izplešanās iedarbības novērtēšana:
Ziemeļu, Centrālajā un Alentežo
NUTS
2. līmeņa reģionā iedzīvotāju koncentrācija salīdzinājumā ar Portugāles kontinentālās teritorijas iedzīvotājiem: 68,5 % [..]
c)
Lisabonas
NUTS
2. līmeņa reģiona, kas ir atbilstīgs [
POPH
], izdevumu novērtēšana:
par katru ieguldījumu EUR 1000 apmērā stratēģisko mācību valsts pārvaldei un tās jauninājumiem pasākumos, kas notiek Lisabonas
NUTS
2. līmeņa reģionā, ir tiesības saņemt finansējumu EUR 685 apmērā [
POPH
3. virziena] ietvaros.
Summa, kas nav atbilstīga [
POPH
3. virzienam], tiek finansēta no attiecīgajiem “Lisabonas” virzieniem (kuru iedzīvotāju skaits atbilst 27,5 % no Portugāles kontinentālās teritorijas iedzīvotājiem) un “Algarves” (kuras iedzīvotāju skaits atbilst 4 % no Portugāles kontinentālās teritorijas iedzīvotāju skaita) un/vai izmantojot valsts līdzekļus.”
2007. gada 16. oktobrī Komisija, pamatojoties uz Regulas Nr. 1083/2006 32. panta 5. punktu, apstiprināja
POPH
kā “vairāku mērķu” programmu, proti, pirmkārt, atbilstīgi “konverģences” mērķim Ziemeļu, Centrālajā un Alentežo reģionos un pagaidām – Algarves reģionā un, otrkārt, atbilstīgi “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķim Lisabonas reģionā.
Pamatlieta un prejudiciālie jautājumi
Ar 2008. gada 15. un 26. septembra, kā arī 2008. gada 15. oktobra, 4. novembra un 26. decembra lēmumiem
Comissão Directiva do Programa Operacional Potencial Humano
apstiprināja
Instituto Nacional de Administração
(Valsts Pārvaldes institūts),
Sindicato dos Quadros Técnicos do Estado
(Valsts Tehniskā personāla institūts),
Instituto Superior de Ciências do Trabalho e da Empresa
(Darba un uzņēmumu vadības augstskola),
Ministério da Saúde
(Veselības ministrija) un
Instituto do Desporto de Portugal
(Portugāles Sporta institūts) kandidatūras finansējuma saņemšanai atbilstīgi
POPH
ieguldījumu kategorijai valsts pārvaldes mācībām.
Tā kā šie kandidāti ir reģistrēti Lisabonas reģionā, minētie lēmumi, jo vēlamais finansējums atbilst Regulas Nr. 1083/2006 5. pantā norādītajam “konverģences” mērķim, tika pieņemti, piemērojot
CRSN
V pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā paredzēto izņēmumu.
Uzskatot, ka šis izņēmums nav savienojams ar Savienības tiesībām un ka tātad
Comissão Directiva do Programa Operacional Potencial Humano
pieņemtie lēmumi nelikumīgi samazina ieinteresētajiem uzņēmumiem, kas ir reģistrēti Portugāles
NUTS
2. līmeņa reģionos un kas ir atbilstīgi saistībā ar “konverģences” mērķi, pieejamos fondus,
GAMP
cēla prasību atcelt šos lēmumus
Tribunal administrativo e fiscal do Porto
[Porto Administratīvajā un nodokļu tiesā].
Ar 2010. gada 20. decembra spriedumu šī tiesa pasludināja, ka prasībai ir zudis priekšmets, ciktāl tā ir vērsta pret lēmumu, ar kuru ir apstiprināta
Ministério da Saúde
kandidatūra.
Attiecībā uz pārējo lietas daļu
Tribunal administrativo e fiscal do Porto
2011. gada 19. oktobra lēmumā nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Vai [Savienības] tiesības un it īpaši Regulas [Nr. 1083/2006] 5.–8., 22., 32., 34., 35. un 56. pants, kā arī LESD 174.–176. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tie nepieļauj izņēmumus no izdevumu teritoriālās atbilstības principa, proti, principa, ka izdevumi saistībā ar darbībām, kuras līdzfinansē struktūrfondi un Kohēzijas fonds, saskaņā ar darbības programmām ir atbilstīgi tikai tad, ja tiek veikti
NUTS
2. līmeņa reģionos, uz kuriem attiecas katra no šīm darbības programmām?
2)
Konkrētāk, vai iepriekš minētās tiesību normas ir jāinterpretē tādējādi, ka tās neļauj valsts iestādēm pieņemt noteikumus, ka, nosakot izņēmumus no izdevumu teritoriālās kompensējamības principa, ieguldījumi var tikt uzskatīti par atbilstīgiem īpaši saskaņā ar “konverģences” mērķi īpaši noteiktām darbības programmām, ja šo ieguldījumu vai saņēmējas iestādes atrašanās vieta nav
NUTS
2. līmeņa reģionos, uz kurām attiecas šīs darbības programmas?
3)
Pakārtoti – vai [Savienības] tiesības un it īpaši Regulas [Nr. 1083/2006] 5.–8., 22., 32., 34., 35. un 56. pants, kā arī LESD 174.–176. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tiem nav pretrunā tas, ka pastāv izņēmumi no izdevumu teritoriālās atbilstības principa, kas ļauj valsts iestādēm pieņemt noteikumus, ļaujot izdevumus saistībā ar darbībām, kuras līdzfinansē struktūrfondi un Kohēzijas fonds, atbilstoši darbības programmām uzskatīt par atbilstīgiem, pat ja tie netiek veikti
NUTS
2. līmeņa reģionos, uz kuriem attiecas katra no šīm darbības programmām, it īpaši, ja šie izņēmumi attiecas uz izdevumiem vai darbībām ar nozīmīgu turpinātu ietekmi, proti, kurus pamato darbību raksturs un pavairojošā ietekme, ko tie rada arī reģionos, kuros ieguldījumi netiek veikti?
4)
Vēl konkrētāk, vai šie tiesību akti liedz valsts iestādēm pieņemt noteikumus, kas ļauj ieguldījumus uzskatīt par kompensējamiem saistībā ar “konverģences” mērķim paredzētām darbības programmām, kurās šie ieguldījumi vai saņēmēja iestāde neatrodas
NUTS
2. līmeņa reģionos, uz kuriem attiecas konverģences mērķis, it īpaši, ja tie ir saistīti ar izdevumiem vai darbībām ar nozīmīgu turpinātu ietekmi, proti, kurus pamato darbību raksturs un pavairojošā ietekme, ko tie rada arī reģionos, kuros ieguldījumi netiek veikti?”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Ar šiem jautājumiem, kas ir jāpārbauda kopā, iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Savienības primāro tiesību normas par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, kā arī Regula Nr. 1083/2006 liedz Savienības līdzfinansētu ieguldījumu īstenot no vietas, kas atrodas ārpus atbilstīgajiem reģioniem, un to darīt uzņēmējam, kas ir reģistrēts šajā vietā.
Šajā ziņā vispirms no LESD 174. panta otrās daļas, skatītas kopā ar 175. panta pirmo daļu, izriet, ka struktūrfondu un citu Savienības finanšu instrumentu, kas veicina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, mērķis it īpaši ir samazināt atšķirību starp dažādu reģionu attīstības līmeni un mazāk attīstīto reģionu atpalicību. Šis mērķis tostarp ir atgādināts Regulas Nr. 1083/2006 preambulas 1. apsvērumā, un tas ir jāņem vērā dalībvalstīm, veicot līdzfinansētos ieguldījumus ar minēto fondu un instrumentu starpniecību (šajā pēdējā ziņā skat. 2009. gada 3. septembra spriedumu lietā
C-166/07 Parlaments/Padome, I-7135. lpp.
, 45. punkts).
Šādā pašā nozīmē Regulas Nr. 1083/2006 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka struktūrfondu un Kohēzijas fondu prioritārais mērķis ir paātrināt vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci.
Atbilstoši šim mērķim Savienības likumdevējs nosaka kritērijus, lai definētu atbilstīgos reģionus un zonas. Attiecībā uz “konverģences” mērķi Regulas Nr. 1083/2006 5. pantā ir noteikts, ka struktūrfondu finansējumam atbilstīgi ir
NUTS
2. līmeņa reģioni, proti, tie reģioni, “kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju, vērtējot pēc pirktspējas paritātes un aprēķinot pēc Kopienas 2000.–2002. gada datiem, ir mazāks par 75 % no ES 25 vidējā IKP tajā pašā atsauces laikposmā”.
Tādējādi no minētā mērķa un no kritērija, kuru izmantojot tas tiek īstenots, nepārprotami izriet, ka “konverģences” mērķa īstenošanai struktūrfondi īpaši ir jāpiešķir
NUTS
2. līmeņa reģioniem. Vispār šo nosacījumu uzsver izteiciens “Ģeogrāfiskā atbilstība”, kas ir izmantots kā Regulas Nr. 1083/2006 nodaļas nosaukums, kurā ir ietverti 5.–8. pants, kā arī šīs regulas 35. panta 1. punkta pirmajā daļā, saskaņā ar kuru ikviena darbības programma saskaņā ar šo mērķi ir jāizstrādā “atbilstīgā ģeogrāfiskā līmenī un vismaz
NUTS
2. līmenī”.
Savukārt no Regulas Nr. 1083/2006 vai primāro tiesību normām par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju nevar secināt, ka uzņēmējam, kam ir uzticēts veikt ieguldījumu, obligāti ir jāveic saimnieciskā darbība reģionā, kuram tas ir paredzēts. Turklāt no šiem dokumentiem neizriet, ka fondi katrā ziņā fiziski būtu jāizmanto minētajā reģionā.
Kā norāda Portugāles valdība un Eiropas Komisija, reģiona, kam ir jāsaņem Savienības līdzfinansējums, intereses vislabāk tiek ievērotas, ja uzņēmējs, kam ir uzticēta īstenošana, piedāvā labākās kvalitatīvās un kvantitatīvās garantijas, lai veiksmīgi īstenotu projektu. Ja šis uzņēmējs ir reģistrēts ārpus minētā reģiona, šis apstāklis nevar būt šķērslis, lai tam tiktu uzticēts projekts. Šajā ziņā ir svarīgi ievērot, ka, kaut arī struktūrfondu un citu Savienības finanšu instrumentu mērķis, kas atgādināts šī sprieduma 30. un 31. punktā, ir paātrināt mazāk attīstīto reģionu konverģenci, tomēr tas nav piešķirt tiesības sniegt pakalpojumus Savienības līdzfinansēto programmu ietvaros tikai tiem uzņēmējiem, kas ir reģistrēti šajos reģionos. Atbilstoši minētajam mērķim Savienības līdzfinansējums ir jāsaņem šiem reģioniem, nevis tur esošajiem uzņēmējiem.
Tāpat arī, kā ir paskaidrojušas Portugāles un Nīderlandes valdības, atbilstīgā reģiona intereses dažkārt var tikt labāk nodrošinātas, ja ieguldījums tiek īstenots no citas vietas, kas atrodas ārpus tās teritorijas.
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, tas, ka pamatlietā aplūkotie uzņēmumi, kam ir uzticēts veikt ieguldījumus, ir reģistrēti vietā, kas atrodas ārpus norādītajiem
NUTS
2. līmeņa reģioniem, un ka tie nodrošina no šīs vietas valsts administrācijas ierēdņu, kas pilda savus pienākumus šo reģionu iedzīvotājiem, mācības, neietekmē Regulā Nr. 1083/2006 paredzētos ģeogrāfiskās atbilstības noteikumus.
Tomēr acīmredzami tādējādi īstenots ieguldījums, ciktāl tas ir uzticēts atbilstīgi “konverģences” mērķim, mērķtiecīgi un skaidri ir jāvērš uz minētajiem
NUTS
2. līmeņa reģioniem. Pamatlietā iesniedzējtiesai ir jāpārbauda, vai šis nosacījums ir izpildīts. Tai it īpaši ir jāpārbauda, vai ir pienācīgi pamatots
CRSN
V pielikuma 8. punktā paredzētais noteikums, ka 68,5 % no Lisabonā veiktajiem izdevumiem ir atbilstīgi tādēļ, ka šīs izdevumu daļas radītā iedarbība ietekmē Ziemeļu, Centrālo un Alentežo reģionus.
Ņemot vērā iepriekš minēto, uz uzdotajiem jautājumiem ir jāatbild, ka Savienības primāro tiesību normas par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, kā arī Regula Nr. 1083/2006 ir jāinterpretē tādējādi, ka tās neliedz Savienības līdzfinansētu ieguldījumu īstenot no vietas, kas atrodas ārpus atbilstīgajiem reģioniem, un to darīt uzņēmējam, kas ir reģistrēts šajā vietā, ja šis ieguldījums mērķtiecīgi un skaidri ir vērsts uz atbilstīgajiem reģioniem.
Par tiesāšanās izdevumiem
Attiecībā uz pamatlietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku izdevumi, nav atlīdzināmi.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (trešā palāta) nospriež:

Savienības primāro tiesību normas par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, kā arī Padomes 2006. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999, ir jāinterpretē tādējādi, ka tās neliedz Eiropas Savienības līdzfinansētu ieguldījumu īstenot no vietas, kas atrodas ārpus atbilstīgajiem reģioniem, un to darīt uzņēmējam, kas ir reģistrēts šajā vietā, ja šis ieguldījums mērķtiecīgi un skaidri ir vērsts uz atbilstīgajiem reģioniem.

[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – portugāļu.