CELEX: 62011CJ0579
Rakennerahastot
Asetus (EY) N:o 1083/2006
Maantieteellinen tukikelpoisuus
Euroopan unionin yhteisrahoittama investointi, jonka toteuttaa tukikelpoisten alueiden ulkopuolella sijaitsevalta paikkakunnalta käsin tällaiselle paikkakunnalle sijoittautunut toimija

Ennakkoratkaisupyyntö koskee SEUT 174–176 artiklan ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta 11.7.2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (
EUVL L 210, s. 25
) tulkintaa.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa ovat vastakkain yhtäältä kuntien yhteenliittymä Grande Área Metropolitana do Porto (jäljempänä GAMP) ja toisaalta useat kansalliset viranomaiset, joita edustavat Comissão Directiva do Programa Operacional Potencial Humano (henkilöstövoimavarojen toimenpideohjelman johtoryhmä), Ministério do Ambiente e do Ordenamento do Território, josta on tullut Ministério da Agricultura, do Mar, do Ambiente e do Ordenamento do Território (ympäristö- ja aluesuunnitteluministeriö, josta on tullut maatalous-, meri-, ympäristö- ja aluesuunnitteluministeriö), sekä Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social (työtä ja yhteiskunnallista solidaarisuutta koskevien asioiden ministeriö), ja joka koskee Euroopan unionin varojen käyttöä.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Asetus N:o 1083/2006
Asetuksen N:o 1083/2006 johdanto-osan ensimmäisessä perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”[EY] 158 artiklassa määrätään, että yhteisö pyrkii taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden tai saarten jälkeenjääneisyyttä, maaseutu mukaan luettuna. [EY] 159 artiklan mukaan tätä toimintaa tuetaan rakennerahastojen, Euroopan investointipankin (EIP) ja muiden olemassa olevien rahoitusvälineiden avulla.”
Asetuksen 1 artiklan mukaan tässä asetuksessa annetaan ”Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), Euroopan sosiaalirahastoa (ESR), jäljempänä ’rakennerahastot’, ja koheesiorahastoa koskevat yleiset säännöt” ja määritetään muun muassa ”tavoitteet, joiden saavuttamiseen rakennerahastoilla ja koheesiorahastolla – – pyritään vaikuttamaan, sekä perusteet, joilla jäsenvaltiot ja alueet voivat saada tukea näistä rahastoista, käytössä olevat rahoitusvarat ja niiden jakoperusteet”.
Asetuksen N:o 1083/2006 3 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”– – EAKR, ESR [ja] koheesiorahasto – – pyrkivät – – seuraavien kolmen tavoitteen täyttymiseen:
a)
lähentymistavoite, jonka tarkoituksena on nopeuttaa vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä parantamalla kasvun ja työllisyyden edellytyksiä siten, että lisätään ja parannetaan fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan tehtävien investointien laatua, kehitetään innovaatiota ja osaamisyhteiskuntaa, edistetään sopeutumista taloudellisiin ja sosiaalisiin muutoksiin, ympäristön suojelua ja parantamista sekä hallinnon tehokkuutta. Tämä on rahastojen ensisijainen tavoite;
b)
alueellinen kilpailukyky ja työllisyys -tavoite, jonka tarkoituksena on vähiten kehittyneiden alueiden ulkopuolella vahvistaa alueiden kilpailukykyä ja houkuttavuutta sekä työllisyyttä – –;
c)
Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoite, jonka tarkoituksena on rajat ylittävän yhteistyön tehostaminen – –.”
Asetuksen N:o 1083/2006 I osastoon sisältyy III luku, jonka otsikko on ”Maantieteellinen tukikelpoisuus” ja joka sisältää asetuksen 5–8 artiklan, joiden otsikot ovat ”Lähentyminen”, ”Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys”, ”Euroopan alueellinen yhteistyö” ja ”Siirtymäkauden tuki”.
Kyseisessä 5 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1.   Rakennerahastorahoitusta lähentymistavoitteen perusteella saavien alueiden on oltava [yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) 26.5.2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston] asetuksessa (EY) N:o 1059/2003 [(
EUVL L 154, s. 1
)] tarkoitetun yhteisen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön 2-tason, jäljempänä ’NUTS 2 -taso’, mukaisia ja niiden bruttokansantuotteen (BKT) asukasta kohden on ostovoimapariteettina mitattuna ja kautta 2000–2002 koskevien yhteisön lukujen perusteella oltava alle 75 prosenttia saman viitekauden EU-25:n BKT:n keskiarvosta.
– –
3.   Heti tämän asetuksen tultua voimaan komissio hyväksyy luettelon 1 kohdan mukaiset ehdot täyttävistä alueista – –. Luettelo on voimassa 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2013.
– –”
Asetuksen N:o 1083/2006 22 artiklassa, jonka otsikko on ”Varojen siirtoa koskeva kielto”, säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltiolle rahastojen kunkin tavoitteen perusteella myönnettyjä kokonaismäärärahoja ja niiden osia ei voi siirtää keskenään.
– –”
Asetuksen 32 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1.   Rahastotoimet toteutetaan jäsenvaltioissa kansallisiin strategisiin viitekehyksiin kuuluvina toimenpideohjelmina. Kukin toimenpideohjelma kattaa 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisen ajan. Yksi toimenpideohjelma koskee vain yhtä 3 artiklassa tarkoitetuista kolmesta tavoitteesta, jolleivät komissio ja jäsenvaltio muuta sovi.
– –
5.   Komissio hyväksyy kunkin toimenpideohjelman mahdollisimman pian ja viimeistään neljän kuukauden kuluttua siitä, kun jäsenvaltio on virallisesti esittänyt ohjelman – –.”
Asetuksen 34 artiklassa, jonka otsikko on ”Rahastojen erityispiirteet”, säädetään seuraavaa:
”1.   Toimenpideohjelmia rahoitetaan vain yhdestä rahastosta – –.
2.   EAKR:sta ja ESR:sta voidaan rahoittaa täydentävästi ja enintään kymmeneen prosenttiin asti yhteisön rahoitusosuudesta toimenpideohjelman kunkin toimintalinjan osalta toimia, jotka kuuluvat toisen rahaston toiminta-alaan edellyttäen, että ne ovat tarpeen toimen tyydyttävän täytäntöönpanon kannalta ja liittyvät suoraan siihen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rahastoista annetuissa erityisasetuksissa säädettyjen poikkeusten soveltamista.
– –”
Asetuksen N:o 1083/2006 35 artiklassa, jonka otsikko on ”Maantieteellinen toiminta-ala”, säädetään seuraavaa:
”1.   Lähentymistavoitteen nojalla esitetyt toimenpideohjelmat on laadittava tarkoituksenmukaisella maantieteellisellä tasolla, ja vähintään alueellisella NUTS 2 -tasolla.
Lähentymistavoitteen nojalla esitetyt toimenpideohjelmat, joihin koheesiorahasto osallistuu, on laadittava kansallisella tasolla.
– –”
Asetuksen N:o 1083/2006 56 artiklan, jonka otsikko on ”Menojen tukikelpoisuus”, 4 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Menojen tukikelpoisuussäännöt säädetään kansallisella tasolla, ottaen huomioon kustakin rahastosta annetussa asetuksessa säädetyt poikkeukset. Niitä sovelletaan kaikkiin toimenpideohjelman osana ilmoitettuihin menoihin.”
Päätös 2006/595
Rakennerahastorahoitukseen lähentymistavoitteen perusteella vuosina 2007–2013 oikeutetuista alueista 4.8.2006 tehdyn komission päätöksen 2006/595/EY (
EUVL L 243, s. 44
) 1 artiklan ja liitteen I mukaan asetuksen N:o 1083/2006 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tukikelpoiset NUTS 2 -tason alueet ovat Portugalin tasavallan osalta Norte, Centro, Alentejo ja Região Autónoma dos Açores.
Päätöksen 2006/595 2 artiklan ja liitteen II mukaan Algarven alue on Portugalin tasavallan osalta NUTS 2 -tason alue, joka myös on oikeutettu rakennerahastorahoitukseen lähentymistavoitteen perusteella mutta vain asetuksen N:o 1083/2006 8 artiklassa säädetyin siirtymäkautta koskevin edellytyksin.
Lissabonin aluetta ei mainita päätöksessä 2006/595, joten se ei ole oikeutettu rakennerahastorahoitukseen lähentymistavoitteen perusteella. Se on kuitenkin oikeutettu rahoitukseen alueellinen kilpailukyky ja työllisyys -tavoitteen perusteella.
Kansallinen strateginen viitekehys
Portugalin hallitus hyväksyi 28.6.2007 asetuksen N:o 1083/2006 32 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”kansallisen strategisen viitekehyksen” (jäljempänä CRSN).
CRSN:n liitteessä V olevassa 6 kohdassa todetaan seuraavaa:
”Rakennerahastoista ja koheesiorahastosta yhteisrahoitettuihin hankkeisiin sisältyviin menoihin voidaan saada tukea toimenpideohjelmista, jos hankkeet on toteutettu kunkin kyseisen toimenpideohjelman kohdealueisiin kuuluvilla NUTS 2 -tason alueilla.
Menojen alueellista tukikelpoisuutta koskevaa yleissääntöä sovelletaan pääsääntöisesti investointikohteen sijaintipaikan perusteella. Jos investoinnit ovat aineellisia (ja investointikohteen sijaintipaikka helposti yksilöitävissä), sääntöä sovelletaan välittömästi. Jos investoinnit ovat aineettomia, alueellista tukikelpoisuutta koskevan säännön soveltamisessa on otettava huomioon tuensaajan sijaintipaikka – joka määritellään sen päätoimipaikan tai hankkeen toteuttamisesta vastaavan sivutoimipaikan (tai toimipisteen) sijaintipaikan perusteella.
Menojen alueellista tukikelpoisuutta koskevasta yleissäännöstä poiketaan, jos menot liittyvät
a)
hankkeisiin, joilla on 7 ja 8 kohdassa tarkoitettuja ja niissä määriteltyihin alueisiin kohdistuvia merkittäviä seurannaisvaikutuksia (spill over effect)
b)
– –”
CRSN:n liitteessä V olevassa 7 kohdassa todetaan seuraavaa:
”Menojen alueellista tukikelpoisuutta koskevasta yleissäännöstä poiketaan, jos menot liittyvät hankkeisiin, jotka toteutetaan Lissabonin NUTS 2 -tason alueella mutta joiden vaikutukset ulottuvat muille Manner-Portugalin alueille ja joita on pidettävä erittäin merkittävinä alueiden kehittämisessä Manner-Portugalia koskevan lähentymistavoitteen kannalta.
[Luettelo kyseisiin poikkeuksiin kuuluvista investointiluokista]
On huomattava, että nämä investointiluokat ovat poikkeustapauksia, jotka on perusteltava asianmukaisesti hankkeiden luonteen ja sen kerrannaisvaikutuksen mukaan, jonka ne aiheuttavat muilla kuin investoinnin toteuttamisalueilla. Kyseiset luokat merkitsevät kokonaisuutena vähäistä prosenttiosuutta rakennerahastoista myönnettävistä ohjelmamäärärahoista. Seuraavissa kohdissa esitettäviä suuntaviivoja, jotka laaditaan Euroopan komission ja Portugalin viranomaisten välisenä yhteistyönä, voidaan tarvittaessa täsmentää kunkin temaattisen toimintaohjelman yhteydessä.”
CRSN:n liitteessä V olevassa 8 kohdassa vahvistetaan ”erityismenetelmiä” menojen tukikelpoisuuden määrittämiseksi ottamalla huomioon seurannaisvaikutukset Lissabonin alueen ulkopuolella.
Henkilöstövoimavarojen toimenpideohjelma
CRSN:n mukaisiin toimenpideohjelmiin kuuluu henkilöstövoimavarojen toimenpideohjelma (jäljempänä POPH). Yksi POPH:n ensisijaisista toimintalinjoista (toimintalinja 3) koskee ammatillista kehittämistä ja sisältää investointiluokan, jonka otsikko on ”Julkishallinnon henkilöstövoimavarojen hallinnan ja innovaatioiden strateginen koulutus” (jäljempänä julkishallinnon koulutus).
Julkishallinnon koulutus mainitaan CRSN:n liitteessä V olevassa 7 kohdassa alueellista tukikelpoisuutta koskevan säännön poikkeuksiin kuuluvien investointiluokkien joukossa. Saman liitteen 8 kohdassa täsmennetään tässä yhteydessä seuraavaa:
”Kun otetaan huomioon – –, että ensisijaisina tavoitteina on erityisesti vähentää hallintokuluja ja parantaa kansallista kilpailukykyä hallintoa tehostamalla, on erityisen tärkeää todeta, että huolimatta julkishallinnon henkilöstövoimavarojen merkittävästä keskittämisestä Lissabonin alueelle konkretisoitavien toimien vaikutukset ulottuvat välttämättä koko maan alueelle hallintoyksikköjen ja niiden tarjoamien palvelujen luonteen vuoksi (adressaatteina kaikki kansalaiset ja/tai kaikki talouden toimijat).
Kyseinen palvelujen keskittäminen pääkaupunkialueelle selittää sen, että merkittävä osa toteutettavista investoinneista keskittyy tälle alueelle – –.”
Mainitun 8 kohdan mukaan kyseisessä koulutuksessa käytetään seuraavaa ”erityismenetelmää”:
”a)
seurannaisvaikutusten arviointi Manner-Portugalin niillä alueilla, jotka kuuluvat lähentymistavoitteen piiriin, näillä alueilla asuvan väestön tiheyden mukaan
b)
seurannaisvaikutusten kvantifiointi:
NUTS 2 -tason alueilla Norte, Centro ja Alentejo asuvan väestön tiheys suhteessa Manner-Portugalissa asuvaan väestöön: 68,5 prosenttia – –
c)
Lissabonin NUTS 2 -tason alueella toteutettavien sellaisten menojen kvantifiointi, jotka ovat oikeutettuja tukeen [POPH:sta]:
Kussakin 1000 euron suuruisessa investoinnissa Lissabonin NUTS 2 -tason alueella toteutettaviin toimiin, jotka koskevat julkishallinnon henkilöstövoimavarojen hallinnan ja innovaatioiden strategista koulutusta, 685 euron investoituun määrään voidaan saada tukea [POPH:n toimintalinjasta 3].
Määrä, johon ei voida saada tukea [POPH:n toimintalinjasta 3], rahoitetaan Lissabonia koskevasta toimintalinjasta (Lissabonissa asuva väestö on 27,5 prosenttia Manner-Portugalin väestöstä) ja Algarvea koskevasta toimintalinjasta (Algarvessa asuva väestö on 4 prosenttia Manner-Portugalin väestöstä) ja/tai kansallisista varoista.”
Komissio hyväksyi 16.10.2007 asetuksen N:o 1083/2006 32 artiklan 5 kohdan nojalla POPH:n ”monen tavoitteen” ohjelmana eli yhtäältä lähentymistavoitteen perusteella Norten, Centron ja Alentejon alueilla sekä siirtymäkauden ajaksi Algarven alueella ja toisaalta alueellinen kilpailukyky ja työllisyys -tavoitteen perusteella Lissabonin alueella.
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
Comissão Directiva do Programa Operacional Potencial Humano hyväksyi 15. ja 26.9.2008 sekä 15.10., 4.11. ja 26.12.2008 tekemillään päätöksillä POPH:n sisältämään julkishallinnon koulutusta koskevaan investointiluokkaan perustuneet rahoitushakemukset, jollaisen olivat tehneet Instituto Nacional de Administração (kansallinen hallintoinstituutti), Sindicato dos Quadros Técnicos do Estado (valtion teknisten toimihenkilöiden ammattiliitto), Instituto Superior de Ciências do Trabalho e da Empresa (työn ja yritystoiminnan tutkimusinstituutti), Ministério da Saúde (terveysministeriö) ja Instituto do Desporto de Portugal (Portugalin urheiluinstituutti).
Kaikki nämä hakijat ovat sijoittautuneet Lissabonin alueelle, joten mainitut päätökset tehtiin siltä osin kuin haettu rahoitus kuului asetuksen N:o 1083/2006 5 artiklassa tarkoitettuun lähentymistavoitteeseen soveltamalla CRSN:n liitteessä V olevan 6 kohdan a alakohdan mukaista poikkeusta.
GAMP katsoi, että kyseinen poikkeus on vastoin unionin oikeutta ja että Comissão Directiva do Programa Operacional Potencial Humanon päätöksillä vähennetään siis lainvastaisesti niiden kyseessä olevien yksiköiden käytettävissä olevia varoja, jotka ovat sijoittautuneet Portugalin NUTS 2 -tason alueille, jotka ovat tukikelpoisia lähentymistavoitteen perusteella, joten se nosti päätöksistä kumoamiskanteen Tribunal Administrativo e Fiscal do Portossa.
Mainittu tuomioistuin totesi 20.12.2010 antamallaan määräyksellä, että kanne oli jäänyt tarkoituksettomaksi siltä osin kuin se kohdistui päätökseen hyväksyä Ministério da Saúden hakemus.
Muiden asiaa koskevien seikkojen osalta Tribunal Administrativo e Fiscal do Porto on päättänyt 19.10.2011 antamallaan ratkaisulla lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Onko [unionin] oikeutta ja erityisesti [asetuksen N:o 1083/2006] 5–8, 22, 32, 34, 35 ja 56 artiklaa sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174, 175 ja 176 artiklaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä poikkeuksille menojen alueellisen tukikelpoisuuden periaatteesta, eli siten, että rakennerahastoista ja koheesiorahastosta yhteisrahoitettuihin hankkeisiin liittyviin menoihin voidaan saada tukea toimenpideohjelmista vain, jos hankkeet toteutetaan kunkin kyseisistä toimenpideohjelmista piiriin kuuluvilla NUTS 2 -tason alueilla?
2)
Konkreettisesti tiedustellaan sitä, onko edellä mainittuja oikeussääntöjä tulkittava siten, että ne ovat esteenä sille, että kansalliset viranomaiset säätävät sääntöjä, joilla poiketaan menojen alueellista tukikelpoisuutta koskevasta säännöstä ja mahdollistetaan se, että tällaisten toimenpideohjelmien kannalta pidetään tukikelpoisina investointeja, joiden sijaintipaikat tai edunsaajat eivät ole erityisesti lähentymistavoitteen saavuttamiseen tarkoitettujen toimenpideohjelmien piiriin kuuluvilla NUTS 2 -tason alueilla?
3)
Vai onko [unionin] oikeutta ja erityisesti [asetuksen N:o 1083/2006] 5–8, 22, 32, 34, 35 ja 56 artiklaa sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174, 175 ja 176 artiklaa tulkittava päinvastoin siten, etteivät ne ole esteenä sille, että menojen alueellisen tukikelpoisuuden periaatteesta on olemassa poikkeuksia, jotka mahdollistavat sen, että kansalliset viranomaiset säätävät sääntöjä, joilla mahdollistetaan rakennerahastoista ja koheesiorahastosta yhteisrahoitettuihin hankkeisiin liittyvien menojen pitäminen toimenpideohjelmien kannalta tukikelpoisina, vaikka niitä ei toteutettaisi kunkin kyseisistä toimenpideohjelmista piiriin kuuluvilla NUTS 2 -tason alueilla, erityisesti jos on kyse menoista/hankkeista, joilla on merkittäviä seurannaisvaikutuksia (spill over effect) tai jotka ovat perusteltuja hankkeiden luonteen ja niistä investoinnin toteuttamisalueen ulkopuolisilla alueilla aiheutuvien kerrannaisvaikutusten vuoksi?
4)
Konkreettisemmin tiedustellaan sitä, eivätkö mainitut oikeussäännöt ole esteenä sille, että kansalliset viranomaiset säätävät sääntöjä, joilla mahdollistetaan se, että lähentymistavoitteen saavuttamiseen tarkoitettujen toimenpideohjelmien kannalta pidetään tukikelpoisina investointeja, joiden sijaintipaikat tai edunsaajat eivät ole kyseisen lähentymistavoitteen piiriin kuuluvilla NUTS 2 -tason alueilla, erityisesti jos kyse on menoista/hankkeista, joilla on merkittäviä seurannaisvaikutuksia (spill over effect) tai jotka ovat perusteltuja hankkeiden luonteen ja niistä investoinnin toteuttamisalueen ulkopuolisilla alueilla aiheutuvien kerrannaisvaikutusten vuoksi?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksillään, jotka on tutkittava yhdessä, pääasiallisesti sitä, ovatko taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevat unionin primaarioikeuden määräykset ja asetus N:o 1083/2006 esteenä sille, että unionin yhteisrahoittaman investoinnin toteuttaa tukikelpoisten alueiden ulkopuolella sijaitsevalta paikkakunnalta käsin tällaiselle paikkakunnalle sijoittautunut toimija.
Tässä yhteydessä ensinnäkin SEUT 174 artiklan toisesta kohdasta ja SEUT 175 artiklan ensimmäisestä kohdasta ilmenee yhdessä, että taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen myötävaikuttavilla unionin rakennerahastoilla ja muilla rahoitusvälineillä pyritään erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä. Tästä tavoitteesta muistutetaan lisäksi asetuksen N:o 1083/2006 johdanto-osan ensimmäisessä perustelukappaleessa, ja jäsenvaltioiden on otettava se huomioon kyseisillä rahastoilla ja välineillä yhteisrahoitettavien investointien toteuttamisessa (ks. viimeksi mainitusta seikasta asia
C-166/07, parlamentti v. neuvosto, tuomio 3.9.2009, Kok., s. I-7135
, 45 kohta).
Samoin asetuksen N:o 1083/2006 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan rakennerahastojen ja koheesiorahaston ensisijaisena tavoitteena on nopeuttaa vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä.
Tämän tavoitteen mukaisesti unionin lainsäätäjä on vahvistanut perusteita tukikelpoisten alueiden määrittelemiseksi. Lähentymistavoitteesta asetuksen N:o 1083/2006 5 artiklassa säädetään, että rakennerahastorahoitusta saavien alueiden on oltava NUTS 2 -tason alueita eli alueita, joiden ”bruttokansantuotteen (BKT) asukasta kohden on ostovoimapariteettina mitattuna ja kautta 2000–2002 koskevien yhteisön lukujen perusteella oltava alle 75 prosenttia saman viitekauden EU-25:n BKT:n keskiarvosta”.
Kyseisestä tavoitteesta ja perusteesta, jolla siihen pyritään, ilmenee siten yksiselitteisesti, että sen, että rakennerahastoja käytetään lähentymistavoitteen toteuttamiseen, on hyödytettävä nimenomaan NUTS 2 -tason alueita. Tätä edellytystä sitä paitsi korostetaan ilmaisussa ”Maantieteellinen tukikelpoisuus”, jota käytetään asetuksen N:o 1083/2006 5–8 artiklan sisältävän luvun otsikkona, ja asetuksen 35 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa, jonka mukaan kukin lähentymistavoitteen piiriin kuuluva toimenpideohjelma on laadittava ”tarkoituksenmukaisella maantieteellisellä tasolla, ja vähintään alueellisella NUTS 2 -tasolla”.
Asetuksesta N:o 1083/2006 tai taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevista primaarioikeuden määräyksistä ei sitä vastoin voida päätellä, että investoinnin toteuttamisesta vastaavan toimijan olisi välttämättä oltava sijoittautunut investoinnin kohdealueelle. Kyseisistä määräyksistä ja säännöksistä ei myöskään ilmene, että varat olisi kaikissa tapauksissa käytettävä konkreettisesti kyseisellä alueella.
Kuten Portugalin hallitus ja Euroopan komissio ovat huomauttaneet, alueen, jonka olisi saatava unionin yhteisrahoitusta, etua palvelee parhaiten se, jos hankkeen toteuttamisesta vastaava toimija tarjoaa hankkeen menestyksellisen loppuun saattamisen kannalta parhaat laadulliset ja määrälliset takeet. Sen, että toimija on sijoittautunut kyseisen alueen ulkopuolelle, ei pitäisi estää tätä saamasta hanketta hoidettavakseen. Tässä yhteydessä on tärkeää todeta, että vaikka unionin rakennerahastojen ja muiden rahoitusvälineiden tavoitteena, josta muistutettiin edellä tämän tuomion 30 ja 31 kohdassa, on nopeuttaa vähiten kehittyneiden alueiden lähentymistä, tavoitteena ei ole varata unionin yhteisrahoittamien ohjelmien yhteydessä palvelujen suorittamista kyseisille alueille sijoittautuneille toimijoille. Mainitun tavoitteen mukaisesti nimittäin juuri näiden alueiden, eikä sinne asettautuneiden toimijoiden, on hyödyttävä unionin yhteisrahoituksesta.
Vastaavasti on niin, että – kuten Portugalin ja Alankomaiden hallitukset ovat todenneet – tukikelpoisen alueen etu varmistetaan joskus aivan yhtä hyvin ja jopa paremminkin silloin, kun investointi toteutetaan kyseisen alueen ulkopuolella sijaitsevalta paikkakunnalta käsin.
Edellä esitetyn perusteella se, että pääasiassa kyseessä olevat investoinnin toteuttamisesta vastaavat yksiköt ovat sijoittautuneet kyseessä olevien NUTS 2 -tason alueiden ulkopuolella sijaitsevalle paikkakunnalle ja että ne huolehtivat näiden alueiden asukkaiden hyväksi tehtäviään hoitavien julkishallinnon virkamiesten koulutuksesta mainitulta paikkakunnalta käsin, ei ole vastoin asetuksessa N:o 1083/2006 säädettyjä maantieteellistä tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä.
On kuitenkin ja tietenkin niin, että näin toteutettava investointi on suunnattava, siltä osin kuin se saa lähentymistavoitteen perusteella yhteisrahoitusta, NUTS 2 -tason alueille kohdennetusti ja yksilöidysti. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen asiana on pääasian oikeudenkäynnissä tutkia, täyttyykö tällainen edellytys. Sen asiana on erityisesti tarkastaa, onko CRSN:n liitteessä V olevassa 8 kohdassa mainittu se sääntö asianmukaisesti perusteltu, jonka mukaan 68,5 prosenttia Lissabonissa toteutettavista menoista on tukikelpoista sen vuoksi, että tällaisen meno-osuuden vaikutukset kohdistuvat Norten, Centron ja Alentejon alueisiin.
Ennakkoratkaisukysymyksiin on vastattava edellä esitetyn perusteella, että taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevia unionin primaarioikeuden määräyksiä ja asetusta N:o 1083/2006 on tulkittava siten, etteivät ne ole esteenä sille, että unionin yhteisrahoittaman investoinnin toteuttaa tukikelpoisten alueiden ulkopuolella sijaitsevalta paikkakunnalta käsin tällaiselle paikkakunnalle sijoittautunut toimija, kunhan investointi suunnataan tukikelpoisille alueille kohdennetusti ja yksilöidysti.
Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.

Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (kolmas jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:

Taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevia unionin primaarioikeuden määräyksiä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta 11.7.2006 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1083/2006 on tulkittava siten, etteivät ne ole esteenä sille, että Euroopan unionin yhteisrahoittaman investoinnin toteuttaa tukikelpoisten alueiden ulkopuolella sijaitsevalta paikkakunnalta käsin tällaiselle paikkakunnalle sijoittautunut toimija, kunhan investointi suunnataan tukikelpoisille alueille kohdennetusti ja yksilöidysti.

Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: portugali.