CELEX: 62010CJ0270
Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv
A 14. cikk első bekezdése
Az Unió tisztviselőjének házastársa adóilletőségének meghatározása
Olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a három évig külföldön lakó érdekelt többé nem tekinthető ezen ország lakójának, így többé nem terheli korlátlan adókötelezettség

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a kezdetben az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról
szóló, 1965. április 8‑án aláírt szerződéshez (HL 1967., 152., 13. o.), majd az Amszterdami Szerződés alapján az EK‑Szerződéshez
csatolt, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) 14. cikke
első bekezdésének értelmezésére irányul.
E kérelem előterjesztésére a L. Gistö által indított eljárásban került sor, amely annak eldöntésére irányult, hogy ő a 2007‑es
adóévben őt korlátlan vagy csupán korlátozott adókötelezettség terheli a finn jövedelemadó vonatkozásában.

Jogi háttér

Az uniós jog
A jegyzőkönyv 13. cikke a következőképpen rendelkezett:
„A Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közösségek által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok
után kötelesek adót fizetni a Közösségek javára a Tanács által a Bizottság javaslata alapján meghatározott feltételeknek és
eljárásnak megfelelően.
A Közösségek által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében nemzeti adókötelezettség alól mentességet
élveznek.”
A jegyzőkönyv 14. cikkének első bekezdése kimondta:
„A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint a Közösségek tagállamai között a kettős adóztatás
elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor a Közösségek azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag
a Közösség szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt – a Közösség szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából
lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük
szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák
fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja a Közösségeknek. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársakra is, amennyiben
ez utóbbiak nem végeznek önálló kereső tevékenységet, illetve az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk
alatt álló gyermekekre is.”

A nemzeti jog
Az 1992. december 30‑i Tuloverolaki (a jövedelemadóról szóló törvény, 1992/1535) 9. cikkének (1) bekezdése előírja:
„Az adó alanya:
1.      valamennyi Finnországban vagy külföldön szerzett jövedelem vonatkozásában az a természetes vagy jogi személy, polgári jogi
társaság vagy hagyaték, aki vagy amely az adóév folyamán Finnországban lakott, rendelkezett székhellyel vagy nyílt meg (korlátlan
adókötelezettség);
2.      a belföldön szerzett jövedelem vonatkozásában minden természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az adóév folyamán nem rendelkezett
finnországi lakóhellyel, illetve székhellyel (korlátozott adókötelezettség).”
Ugyanezen törvény 11. cikkének (1) bekezdése kimondja:
„Finnországi illetőségűnek kell tekinteni azt a személyt, akinek tényleges lakóhelye belföldön található, vagy hat hónapnál
tovább tartózkodik belföldön megszakítás nélkül, minek során az ideiglenes távollét a tartózkodás folyamatosságát nem érinti.
Valamely finn állampolgárt azonban az azon év végétől számított harmadik év lejártáig, amelyben az országot elhagyta, akkor
is finnországi illetőségűnek kell tekinteni, ha belföldön legfeljebb hat hónapig tartózkodik megszakítás nélkül, és nem igazolja,
hogy az adóévben nem fűzte szoros kötelék Finnországhoz. Ellenkező bizonyíték hiányában a finn állampolgárt az említett időszak
lejárta után nem finnországi illetőségű személyként kell kezelni.”

Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
A finn állampolgárságú L. Gistö és családja 2003 tavaszán költözött Luxemburgba, mivel férjét az Európai Parlament fordítóként
alkalmazta. Azóta a Gistö házaspár lakóhelye Luxemburgban található.
2007‑ben L. Gistö a Turkuban (Finnország) betöltött óvónői munkaviszonya keretében gyermeknevelési szabadságát töltötte, és
nem végzett önálló kereső tevékenységet Luxemburgban. L. Gistö Finnországban rendelkezik bizonyos ingóságokkal, és több, befektetési
céllal vásárolt ingatlan tulajdonosa, melyeket bérbe ad.
Annak érdekében, hogy megtudja: a 2007‑es adóévben még mindig korlátlanul adóköteles‑e Finnországban, L. Gistö a Keskusverolautakuntához
(központi adóügyi bizottság) fordult, amely az adózó kérésére adóügyekben kötelező jellegű előzetes döntés meghozatalára jogosult
adóügyi szerv. Az L. Gistö kérésére meghozott előzetes döntésében az említett bizottság megállapította, hogy a jegyzőkönyv
14. cikke értelmében L. Gistö továbbra is finn adóilletőségű, ennélfogva a jövedelemadó tekintetében korlátlan adókötelezettség
terheli, mivel nem végzett önálló kereső tevékenységet Luxemburgban.
L. Gistö e határozat ellen fellebbezést nyújtott be a Korkein hallinto-oikeushoz.
E bíróság rámutatott, hogy a jegyzőkönyvnek megfelelő megoldás az érdekeltet Luxemburgban való letelepedése miatt kedvezőtlenebb
adózási helyzetbe hozná, mivel Finnországban még mindig korlátlan adókötelezettség terhelné, míg a nemzeti szabályozás értelmében
a 2007‑es adóévtől adókötelezettsége korlátozott volna.
Ilyen körülmények között a Korkein hallinto‑oikeus felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő
kérdést terjesztette a Bíróság elé:
„[Lotta] Gistö ügyében úgy kell‑e értelmezni a […] jegyzőkönyv 14. cikkét, hogy az adóilletőséget megalapozó lakóhelye 2007‑ben
a jegyzőkönyv rendelkezései értelmében továbbra is Finnországban volt, vagy azt úgy kell értelmezni, hogy végeredményben mégiscsak
a tagállam nemzeti jogszabályai relevánsak az e tagállambeli – a jelen esetben tehát a finnországi – korlátlan adókötelezettség
kérdése szempontjából?”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
A kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt kívánja megtudni, hogy a jegyzőkönyv 14. cikkének első bekezdését úgy kell‑e
értelmezni, hogy az olyan személyt, aki abból a tagállamból, ahol a házastársa Uniónál való szolgálatba lépése előtt az adóilletősége
volt, kizárólag azért helyezte át lakóhelyét valamely más tagállam területére, mert házastársa az Európai Unió szolgálatába
lépett, úgy kell tekinteni, mint aki megtartotta adóilletőségét az előbbi tagállamban, ha saját maga nem végez önálló kereső
tevékenységet.
E kérdés megválaszolásához rá kell mutatni, hogy a jegyzőkönyv 13. és 14. cikke az adóügyi joghatóság megosztásáról rendelkezik
az Unió és azon tagállam között, ahol a tisztviselőnek vagy egyéb alkalmazottnak az Uniónál való szolgálatba lépése előtt
az adóilletősége volt (lásd a C‑263/91. sz. Kristoffersen‑ügyben 1993. május 25‑én hozott ítélet [EBHT 1993., I‑2755. o.]
9. pontját és a C‑88/92. sz. X‑ügyben 1993. július 17‑én hozott ítélet [EBHT 1993., I‑3315. o.] 11. pontját).
A jegyzőkönyv 13. cikke értelmében az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai az Unió által számukra fizetett illetmények,
bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni az Unió javára, mivel ezen illetmények, bérek és járandóságok mentesek a
tagállami adó alól (lásd a fent hivatkozott Kristoffersen‑ügyben hozott ítélet 10. pontját).
A jegyzőkönyv 14. cikkének első bekezdése értelmében – többek között a jövedelemadó alkalmazásakor – az Unió azon tisztviselőit
és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag az Unió szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt – az Unió szolgálatába történő
belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket,
mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adóilletőségük szerinti országban úgy kell kezelni, mintha
ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja az Uniónak (lásd a fent hivatkozott Kristoffersen‑ügyben
hozott ítélet 11. pontját és a fent hivatkozott X‑ügyben hozott ítélet 9. pontját).
Ebből következik, hogy az említett 14. cikk első bekezdésének alkalmazásakor a származási tagállam, amelyben a tisztviselő
vagy egyéb alkalmazott adóilletősége fennmarad, főszabály szerint jogosult marad az Unió által fizetett illetmények, bérek
és járandóságok kivételével e személyek minden jövedelmének megadóztatására, és azt jövedelemadó alá vonni még akkor is, ha
e személyek tényleges lakóhelye nem a származási tagállamban található (lásd ebben az értelemben a C‑209/01. sz., Schilling
és Fleck‑Schilling ügyben 2003. november 13‑án hozott ítélet [EBHT 2003., I‑13389. o.] 31. pontját). A jövedelemadónak a jegyzőkönyv
14. cikke első bekezdése értelmében vett fogalmát az alkalmazandó nemzeti jog szempontjai szerint kell meghatározni (lásd
a fent hivatkozott Kristoffersen‑ügyben hozott ítélet 12. pontját).
Emellett az ítélkezési gyakorlatból kitűnik, hogy a joghatóságnak a jegyzőkönyv 14. cikkében meghatározott megosztását veszélyeztetné,
ha a tisztviselő vagy egyéb alkalmazott szabadon választhatná meg adóilletőségét (lásd a fent hivatkozott X‑ügyben hozott
ítélet 12. pontját).
Mivel a jegyzőkönyv 14. cikke első bekezdésének második mondata értelmében az említett jegyzőkönyv adóügyi rendelkezéseit
alkalmazni kell az Unió tisztviselőjének vagy egyéb alkalmazottjának házastársára is, amennyiben ez utóbbi nem végez önálló
kereső tevékenységet, az említett házastárs adóilletőségének meghatározása sem függhet az érdekelt döntésétől.
Ebből következik, hogy az alapügyben szereplőhöz hasonló helyzetben amennyiben az érdekelt nem végez önálló kereső tevékenységet,
az Unió által fizetett illetmények, bérek és járandóságok kivételével minden jövedelmének megadóztatására továbbra is azon
tagállam rendelkezik joghatósággal, ahol ezen érdekelt adóilletősége volt, mielőtt házastársa az Unió szolgálatába lépett
volna.
A fenti értelmezés nem mond ellent az egyenlő bánásmód elvének, mivel az állandó ítélkezési gyakorlatból kitűnik, hogy adózási
szempontból az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint ezek házastársa – feltéve, hogy ez utóbbi nem végez önálló
kereső tevékenységet azon tagállamban, amelyben a tisztviselő vagy egyéb alkalmazott az Unió szolgálatában feladatát végzi –
nem tekinthetők úgy, mint akik a származási tagállamukból eltérő tagállamban letelepedő migráns munkavállalókkal azonos helyzetben
volnának (lásd ebben az értelemben a fent hivatkozott Schilling és Fleck‑Schilling ügyben hozott ítélet 29. pontját).
A fenti megfontolásokra tekintettel a feltett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a jegyzőkönyv 14. cikkének első bekezdését
úgy kell értelmezni, hogy az olyan személy, aki abból a tagállamból, ahol a házastársa Uniónál való szolgálatba lépése előtt
az adóilletősége volt, kizárólag azért helyezte át lakóhelyét valamely más tagállam területére, mert házastársa az Európai
Unió szolgálatába lépett, megtartotta adóilletőségét az előbbi tagállamban, ha saját maga nem végez önálló kereső tevékenységet.

A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (ötödik tanács) a következőképpen határozott:
Az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló, 1965. április 8‑án aláírt szerződéshez,
majd az Amszterdami Szerződés alapján az EK‑Szerződéshez csatolt, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló
jegyzőkönyv 14. cikkének első bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az olyan személyt, aki abból a tagállamból, ahol a házastársa
Uniónál való szolgálatba lépése előtt az adóilletősége volt, kizárólag azért helyezte át lakóhelyét valamely más tagállam
területére, mert házastársa az Európai Unió szolgálatába lépett, úgy kell tekinteni, mint aki megtartotta adóilletőségét az
előbbi tagállamban, ha saját maga nem végez önálló kereső tevékenységet.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: finn.