CELEX: 62010CJ0559
Bendrasis muitų tarifas
Kombinuotoji nomenklatūra
Tarifinis klasifikavimas
Užšaldyta kupranugarių, kurie nebuvo išauginti nelaisvėje, mėsa
Klasifikavimas 0208 90 40 subpozicijoje (kita medžiojamųjų paukščių ir žvėrių mėsa) arba 0208 90 95 subpozicijoje (kita)

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą susijęs su 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir
statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk.,
2 t., p. 382) I priede pateiktos Kombinuotosios nomenklatūros su pakeitimais, padarytais 2006 m. spalio 17 d. Komisijos reglamentu
(EB) Nr. 1549/2006 (OL L 301, p. 1; toliau – KN), visų pirma su 0208 90 40 ir 0208 90 95 subpozicijų išaiškinimu.
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant
Deli Ostrich NV
(toliau –
Deli Ostrich
) ir
Belgische Staat
, atstovaujamos
Federale Overheidsdienst Financiën
,
Douane en Accijnzen
(Federalinė finansų, muitų ir akcizų tarnyba), ginčą dėl užšaldytos kupranugarių mėsos iš Australijos tarifinio klasifikavimo.

Teisinis pagrindas

Kombinuotoji nomenklatūra
Į Europos Sąjungą importuojamų prekių muitinis klasifikavimas nustatytas Reglamento Nr. 2658/87 I priede pateiktoje KN. KN
redakcija, taikytina pagrindinės bylos faktinių aplinkybių atsiradimo metu, pateikiama Reglamente Nr. 1549/2006.
KN grindžiama suderinta prekių aprašymo ir kodavimo sistema, kurią parengė Muitinių bendradarbiavimo taryba, tapusi Pasaulio
muitinių organizacija, ir kuri buvo įtvirtinta tarptautinėje konvencijoje dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos,
sudarytoje 1983 m. birželio 14 d. Briuselyje ir kartu su 1986 m. birželio 24 d. jos dalinio pakeitimo protokolu Europos ekonominės
bendrijos vardu patvirtintoje 1987 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimu 87/369/EEB (OL L 198, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas
lietuvių k., 2 sk., 2 t., p. 288).
KN pirmoje dalyje įtvirtintos preliminariosios nuostatos. Šios dalies bendrosioms taisyklėms skirto I skyriaus A poskyryje
„Bendrosios [KN] aiškinimo taisyklės“ nustatyta:
„Klasifikuojant prekes pagal [KN], turi būti vadovaujamasi šiais principais:
1.      Skyrių, skirsnių ir poskirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti; juridiniais tikslais prekių klasifikavimas
turi būti nustatomas pagal pozicijų pavadinimus bei skyrių ir skirsnių pastabas ir, jeigu šiuose pozicijų pavadinimuose ir
pastabose nenurodyta kitaip, vadovaujantis toliau išdėstytomis nuostatomis.
<…>
6.      Juridiniais tikslais klasifikuojant prekes bet kurios pozicijos subpozicijose vadovaujamasi subpozicijų pavadinimais ir visomis
taikytinomis subpozicijų pastabomis, taip pat
mutatis mutandis
pirmiau išdėstytomis taisyklėmis, laikantis nuostatos, kad gali būti sugretinamos tik to paties lygio subpozicijos. Taikant
šią taisyklę taip pat reikia remtis atitinkamo skyriaus ar skirsnio pastabomis, jeigu pagal kontekstą nereikalaujama kitaip.“
KN antroje dalyje pateikiama prekių klasifikacija pagal skyrius, skirsnius, pozicijas ir subpozicijas.
Šios dalies I skyrius „Gyvi gyvūnai; gyvūninės kilmės produktai“ apima 2 skirsnį „Mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai“.
Šiame skirsnyje yra 0208 pozicija, suformuluota taip:
„0208          Kita mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai, švieži, atšaldyti arba sušaldyti
<…>
0208 90 - Kita:
0208 90 10 - - Naminių balandžių
- - Medžiojamųjų paukščių ir žvėrių, išskyrus triušių arba kiškių:
0208 90 20 - - - Putpelių
0208 90 40 - - - Kita
0208 90 55 - - Ruonių mėsa
0208 90 60 - - Šiaurės elnių
0208 90 70 - - Varlių šlaunelės
0208 90 95 - - Kita.“
Pagal Reglamento Nr. 2658/87 9 straipsnio 1 dalies a punkto antrą įtrauką Komisija rengia KN paaiškinimus, kuriuos nuolat
skelbia
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
.
Pagrindinės bylos faktinių aplinkybių atsiradimo metu galioję paaiškinimai skelbti 2006 m. vasario 28 d.
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
(C 50, p. 1). Dėl 0208 90 40 subpozicijos jie suformuluoti taip:
„Šioje subpozicijoje klasifikuojama šių gyvūnų mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai:
1)      kailinių medžiojamųjų žvėrių: danielių, stirnų, gemzių (
Rupicapra rupicapra
), briedžių, ožkinių antilopių, antilopių, gazelių, meškų ir kengūrų;
2)      plunksnotų medžiojamųjų paukščių: laukinių karvelių, laukinių žąsų, laukinių ančių, kurapkų, fazanų, slankų, perkūno oželių,
škotinių kurapkų, sodinių startų ir stručių.
Dažniausiai [įprastai] medžiojamų gyvūnų (fazanų, danielių, stručių ir t. t.) mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai klasifikuojami
taip pat kaip medžiojamų gyvūnų mėsa ar valgomieji mėsos subproduktai, net jei šie gyvūnai išauginti nelaisvėje.
Šiaurės elnių mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai šioje subpozicijoje neklasifikuojami (0208 90 60 subpozicija). Tačiau
tam tikrų šiaurės elnių rūšių (pvz., karibu) mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai klasifikuojami šioje subpozicijoje, jeigu
įrodoma, kad mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai yra gyvūnų, kurie gyveno laisvėje ir buvo sumedžioti.
Šioje subpozicijoje neklasifikuojama laukinių triušių (
Oryctolagus cuniculus
) ar kiškių mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai; jie klasifikuojami 0208 10 90 subpozicijoje.“

Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas
2007 m. spalio 22 d. bendrovė
DHL Global Forwarding NV
(toliau – DHL) pateikė
kantoor der douane en accijnzen te Antwerpen
(Antverpeno muitų ir akcizų biuras) deklaraciją dėl 660 kartoninių dėžių užšaldytos kupranugarių mėsos gabalų be kaulų išleidimo
galutiniam vartojimui. Minėtoje deklaracijoje
Deli Ostrich
buvo nurodyta kaip šių prekių gavėja. Ši kupranugarių mėsa deklaruota nurodžius KN 0208 90 95 subpoziciją.
Prie minėtos deklaracijos DHL pridėjo kompetentingos Australijos institucijos 2007 m. rugsėjo 10 d. veterinarinę pažymą, kurioje
buvo nurodyta, kad nagrinėjama kupranugarių mėsa buvo gauta sumedžiojus laisvėje gyvenančius laukinius gyvūnus.
2007 m. gruodžio 12 d.
Deli Ostrich
nurodymu DHL pateikė prašymą grąžinti tam tikrą importo muitų sumą motyvuodama tuo, kad minėta prekė turėjo būti deklaruota
nurodant KN 0208 90 40 subpoziciją. Atmetus šį prašymą ir
Deli Ostrich
paduotą administracinį skundą, ši padavė skundą
rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen
(Antverpeno pirmosios instancijos teismas).
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pabrėžia, kad nė viena iš pagrindinės bylos šalių neginčija, jog nagrinėjama
mėsa nėra nelaisvėje išaugintų kupranugarių. Tačiau
Deli Ostrich
teigia, kad tai – laukiniai gyvūnai, o
Federale Overheidsdienst Financiën, Douane en Accijnzen
mano, kad lemiamas tarifinio klasifikavimo kriterijus yra aplinkybė, kad gyvūnai yra įprastai medžiojami, kuri nenustatyta
kupranugarių atveju.
Manydamas, kad sprendimas jo nagrinėjamoje byloje priklauso nuo atitinkamų KN nuostatų dėl gyvūninės kilmės produktų aiškinimo,
rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen
nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokį prejudicinį klausimą:
„Kokį importo muitų tarifinį kodą reikėjo taikyti 2007 m. spalio 22 d. deklaracijos pateikimo momentu kupranugarių, kurie
nagrinėjamu atveju neginčijamai nebuvo išauginti nelaisvėje, mėsai?“

Dėl prejudicinio klausimo

Dėl priimtinumo
Savo rašytinėse pastabose
Deli Ostrich
kelia prašymo priimti prejudicinį sprendimą priimtinumo klausimą. Anot jos, pateiktas klausimas susijęs ne su Sąjungos teisės
aiškinimu, o su pagrindinės bylos faktinių aplinkybių vertinimu, o tai yra nacionalinio teismo užduotis.
Šiuo klausimu primintina, kad SESV 267 straipsnyje įtvirtinta procedūra pagrįsta aiškiu nacionalinių teismų ir Teisingumo
Teismo funkcijų atskyrimu. Tik bylą nagrinėjantis nacionalinis teismas, kuriam tenka atsakomybė priimti sprendimą, atsižvelgdamas
į bylos ypatumus, turi įvertinti tiek tai, ar būtina pateikti prašymą priimti prejudicinį sprendimą, kad galėtų priimti savo
sprendimą, tiek Teisingumo Teismui pateikiamų klausimų svarbą. Vadinasi, kai prejudiciniai klausimai yra susiję su Bendrijos
teisės aiškinimu, Teisingumo Teismas iš esmės turi priimti sprendimą (žr. 2006 m. spalio 5 d. Sprendimo
Nádasdi ir Németh
, C‑290/05 ir C‑333/05, Rink. p. I‑10115, 28 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką).
Kai Teisingumo Teismui pateikiamas prašymas priimti prejudicinį sprendimą dėl tarifinės klasifikacijos, jis turėtų išaiškinti
nacionaliniam teismui kriterijus, kurių taikymas leistų šiam teisingai klasifikuoti nagrinėjamus gaminius pagal KN, o ne pats
nustatyti klasifikaciją, juo labiau kad jis nebūtinai turi visą reikalingą šiuo atžvilgiu informaciją (žr. 2009 m. liepos
16 d. Sprendimo
Pärlitigu
, C‑56/08, Rink. p. I‑6719, 23 punktą ir 2010 m. gegužės 20 d. Sprendimo
Data I/O
, C‑370/08, Rink. p. I‑0000, 24 punktą).
Nagrinėjamu atveju iš bylos medžiagos matyti, kad prašymo priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo klausimu siekiama
gauti KN išaiškinimą ir, kalbant konkrečiau, kriterijų, leidžiančių klasifikuoti prekę vienoje iš KN 0208 pozicijos subpozicijų,
paaiškinimą, kad būtų galima išspręsti šio teismo nagrinėjamą ginčą.
Todėl prašymą priimti prejudicinį sprendimą reikia laikyti priimtinu.

Dėl esmės
Savo klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar kupranugarių, kurie nebuvo išauginti
nelaisvėje, mėsą reikia klasifikuoti KN 0208 90 40 subpozicijoje (kita medžiojamųjų paukščių ir žvėrių mėsa), ar 0208 90 95 subpozicijoje
(kita).
Anot
Deli Ostrich
ir Komisijos, KN aiškintina taip, kad nagrinėjama kupranugarių mėsa turi būti klasifikuota KN 0208 90 40 subpozicijoje, skirtoje
kitai medžiojamųjų paukščių ir žvėrių mėsai. Savo rašytinėse pastabose Belgijos vyriausybė teigia priešingai, – kad šią mėsą
reikia klasifikuoti KN 0208 90 95 subpozicijoje.
Šiuo klausimu reikia priminti nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią, siekiant užtikrinti teisinį saugumą
ir kontrolės paprastumą, prekių tarifinį klasifikavimą lemiantis kriterijus paprastai turi būti nustatytas atsižvelgiant į
jų objektyvius požymius ir savybes, nurodytas KN tekste ir skyriaus ar skirsnio pastabose (žr. 2011 m. liepos 14 d. Sprendimo
Paderborner Brauerei Haus Cramer
, C‑196/10, Rink. p. I‑0000, 31 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką).
Komisijos parengti KN paaiškinimai labai padeda aiškinti įvairių tarifinių pozicijų prasmę, nors privalomosios teisinės galios
neturi (žr. 2010 m. balandžio 29 d. Sprendimo
Roeckl Sporthandschuhe
, C‑123/09, Rink. p. I‑4065, 37 punktą ir 2010 m. spalio 28 d. Sprendimo
X
, C‑423/09, Rink. p. I‑0000, 16 punktą).
Tačiau padalinio vadovo laiškas, kaip antai Komisijos muitų ir netiesioginių mokesčių generalinio direktorato (XXI GD) vadovo
1997 m. balandžio 29 d. laiškas, kuriuo atsakoma į
Federale Overheidsdienst Financiën, Douane en Accijnzen
klausimą dėl kupranugarių mėsos klasifikavimo ir kuriuo Belgijos vyriausybė remiasi savo rašytinėse pastabose, neturi minėtiems
paaiškinimams suteikiamos reikšmės.
Nagrinėjamu atveju reikia konstatuoti, kad kupranugarių mėsa tiesiogiai neminima nei KN pozicijų ar subpozicijų tekste, nei
jos skyriaus ar skirsnio pastabose, nei KN 0208 90 40 subpozicijos paaiškinimuose.
Minėtame paaiškinime patikslinama, kad „dažniausiai [įprastai] medžiojamų gyvūnų <...> mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai
klasifikuojami taip pat kaip medžiojamų gyvūnų mėsa ar valgomieji mėsos subproduktai, net jei šie gyvūnai išauginti nelaisvėje“.
Tačiau iš šio patikslinimo nematyti, kad šioje subpozicijoje galima klasifikuoti tik gyvūnų, kuriuos įprasta medžioti, mėsą
ir mėsos subproduktus.
Šiuo klausimu svarbu priminti, kad savo 1973 m. gruodžio 12 d. Sprendimo
Witt
(149/73, Rink. p. 1587) 3 punkte dėl šiaurės elnių, kurie gali būti tiek laukiniai, tiek naminiai, mėsos Teisingumo Teismas
pažymėjo, kad sąvoka „medžiojamieji paukščiai ir žvėrys“ paprastai reiškia laisvėje gyvenančių medžiojamų laukinių gyvūnų
rūšis.
Tame pačiame minėto Sprendimo
Witt
punkte Teisingumo Teismas iš esmės nurodė, kad muitinės teisėtai gali reikalauti įrodymų, jog gyvūnai, kurių mėsą importuotojas
deklaravo kitai medžiojamųjų paukščių ir žvėrių mėsai skirtoje subpozicijoje, laikytini medžiojamaisiais paukščiais ir žvėrimis,
taigi jis leido skirtingai klasifikuoti tos pačios rūšies laukinių ir naminių gyvūnų mėsą.
Taigi, kalbant apie objektyvius požymius ir savybes, leidžiančius klasifikuoti kupranugarių mėsą KN 0208 90 40 subpozicijoje
kaip „kitą medžiojamųjų paukščių ir žvėrių mėsą“, kriterijus, į kurį reikia atsižvelgti, yra aplinkybė, ar mėsa, kurios klasifikavimas
nagrinėjamas šiuo atveju, yra laisvėje gyvenusių ir sumedžiotų laukinių gyvūnų, o tai turi nustatyti ginčą nagrinėjantis nacionalinis
teismas.
Nagrinėjamu atveju iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad pagrindinės bylos šalys neginčija, jog nagrinėjama
mėsa yra kupranugarių, kurie nebuvo išauginti nelaisvėje. Be to, Komisija savo rašytinėse pastabose nurodė faktinius duomenis,
patvirtinančius, kad didžioji Australijos kupranugarių populiacijos dalis vėl tapo laukinė ir kad šie kupranugariai iš tikrųjų
ten reguliariai medžiojami maisto gamybos tikslais, o iš šios aplinkybės prireikus galima daryti išvadą, kad nagrinėjama mėsa
yra sumedžiotų kupranugarių.
Taigi į pateiktą klausimą reikia atsakyti, kad KN turi būti aiškinama taip, jog kupranugarių mėsą reikia klasifikuoti 0208 90 40 subpozicijoje
kaip „kitą medžiojamųjų paukščių ir žvėrių mėsą“, jeigu šie kupranugariai gyveno laisvėje ir buvo sumedžioti.

Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo
nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo
Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (aštuntoji kolegija) nusprendžia:
1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo
I priedą sudaranti Kombinuotoji nomenklatūra su pakeitimais, padarytais 2006 m. spalio 17 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1549/2006,
turi būti aiškinama taip, kad kupranugarių mėsą reikia klasifikuoti 0208 90 40 subpozicijoje, kaip „kitą medžiojamųjų paukščių
ir žvėrių mėsą“, jeigu šie kupranugariai gyveno laisvėje ir buvo sumedžioti.
Parašai.
*
Proceso kalba: olandų.