CELEX: 62012FJ0002
Viešoji tarnyba
Reguliavimo agentūros vykdomojo direktoriaus atrankos ir skyrimo procedūra
Europos vaistų agentūra (EMA)
Atrankos procedūra, kurią sudaro du etapai
Pirminė atranka Komisijoje
EMA valdybos vykdomas paskyrimas
EMA valdybos pareiga paskirti vykdomąjį direktorių iš Komisijos atrinktų kandidatų
Ieškinys dėl panaikinimo
Pirminės atrankos komisijos sudėtis
Atrankos komisijos nario ir EMA valdybos nario funkcijų atlikimas vienu metu
Kandidatai, kurie yra EMA valdybos nariai, esantys Komisijos atrinktų kandidatų sąraše
Kandidato, kuris yra EMA valdybos narys, paskyrimas
Nešališkumo pareiga
Pažeidimas
Panaikinimas
Ieškinys dėl žalos atlyginimo
Neturtinė žala, kurią galima atskirti nuo panaikinimą pateisinančio pažeidimo
Įrodymai
Nebuvimas

Ieškiniu, kurį Tarnautojų teismo kanceliarija gavo 2012 m. sausio 9 d., E. Hristov prašo, pirma, panaikinti kelis Europos
Komisijos sprendimus, priimtus vykstant Europos vaistų agentūros (EMA) vykdomojo direktoriaus atrankos procedūrai, ir 2011 m.
spalio 6 d. EMA valdybos priimtą šio vykdomojo direktoriaus paskyrimo sprendimą ir, antra, atlyginti neturtinę žalą, esą patirtą
dėl šių sprendimų priėmimo.

Teisinis pagrindas
2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 726/2004, nustatančio Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų
ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančio Europos vaistų agentūrą (OL L 136, p. 1; 2004 m. specialusis
leidimas lietuvių k., 13 sk., 34 t., p. 229), 64 straipsnio 1 dalyje numatyta:
„Vykdomąjį direktorių skiria Valdančioji taryba [valdyba] Komisijos pasiūlymu penkerių metų laikotarpiui pagal Komisijos pasiūlytą
kandidatų sąrašą po konkurso paskelbimo
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
ir kitur. Prieš paskyrimą Valdančiosios tarybos [valdybos] siūlomas kandidatas pakviečiamas nedelsiant perskaityti pranešimą
<...> Parlamente ir atsakyti į bet kokius jo narių klausimus. <...>“
Reglamento Nr. 726/2004 65 straipsnyje nustatyta:
„1. Valdančiąją tarybą [Valdybą] sudaro kiekvienos valstybės narės atstovas, du Komisijos nariai ir du <...> Parlamento nariai.
<…>
Valdančiosios tarybos [Valdybos] nariai paskiriami, garantuojant aukščiausią specialistų kvalifikacijos lygmenį, susijusios
ekspertizės [žinių atitinkamoje srityje] platų spektrą ir didžiausią galimą geografinį pasiskirstymą Europos Sąjungos mastu.
2. Valdančiosios tarybos [Valdybos] nariai skiriami jų atitinkamo valdymo išmanymo pagrindu ir prireikus, jų patirties žmonėms
skirtų vaistų arba veterinarinių vaistų srityje pagrindu.
3. Kiekviena valstybė narė ir Komisija paskiria jų [savo] Valdančiosios tarybos [vadybos] narius, o taip pat ir pakaitinį
narį, pakeičiantį narį šiam nesant ir balsuojantį jo vardu.
<…>
7. Valdančioji taryba [Valdyba] priima savo darbo tvarkos taisykles.
<…>“
Reglamento Nr. 726/2004 66 straipsnyje numatyta, kad EMA valdyba paskiria vykdomąjį direktorių.
Pagal Reglamento Nr. 726/2004 75 straipsnį:
„[EMA] darbuotojams taikomos Europos Bendrijų pareigūnams ir kitam personalui [kitiems tarnautojams] taikomos taisyklės ir
nuostatai. Savo personalo atžvilgiu [EMA] naudojasi galiomis, suteiktomis skiriančiajai institucijai [paskyrimų tarnybai].
Valdančioji taryba [Valdyba], suderinusi su Komisija [gavusi Komisijos sutikimą], priima reikalingas įgyvendinimo nuostatas.“
2007 m. gruodžio 13 d. EMA valdyba pagal Reglamento Nr. 726/2004 65 straipsnio 7 dalį priėmė savo darbo tvarkos taisykles,
kurios vėliau buvo kelis kartus iš dalies keistos. Byloje taikytinos 2009 m. gruodžio 10 d. redakcijos Darbo tvarkos taisyklių
11 straipsnio 3 dalyje nustatyta:
„[Valdybos] nariai per kiekvieną posėdį praneša apie bet kokį asmeninį interesą, kuris gali būti laikomas kenkiančiu jų nepriklausomumui,
kiek tai susiję su į darbotvarkę įtrauktais klausimais. Šie pranešimai pateikiami visuomenei.“
2009 m. sausio 12 d. Komisijos gairėse SEC(2009) 27/2 dėl reguliavimo agentūrų, vykdomųjų agentūrų ir bendrų įmonių direktorių
atrankos ir skyrimo (toliau – gairės) nustatyti įvairūs daugelio Sąjungos agentūrų direktorių atrankos procedūros etapai.
Dėl reguliavimo agentūrų, tarp kurių yra EMA, jose nustatyta, kad vykdomąjį direktorių skiria valdyba iš Komisijos pasiūlytų
kandidatų sąrašo.
Gairių 7 punkte „Pirminė atranka“ numatyta:
„Įprastu atveju, kai Komisija turi sudaryti trumpąjį kandidatų sąrašą (angl. „short list“) <...>, pirminės atrankos procedūrą
vykdo pirminės atrankos komisija, kuri turi nustatyti tinkamiausius kandidatus ir pateikti paskyrim[ų] patariamajam komitetui
sąrašo projektą <...>.
Kuruojantis [generalinis direktoratas] sudaro pirminės atrankos komisiją remdamasis kuruojančio [generalinio direktorato]
Žmogiškųjų išteklių skyriaus pasiūlymu. Komisijos skiriamus narius skiria generalinis direktorius.
7.1 Pirminės atrankos komisija
–        Nariai
Pirminės atrankos komisiją sudaro vyresnieji Komisijos pareigūnai, kurių pareigų lygis ir kategorija turi atitikti bent jau
agentūros direktoriaus pareigų lygį ir kategoriją.
Paprastai į pirminės atrankos komisiją įeina:
–        komiteto pirmininkas – kuruojančio [generalinio direktorato] direktorius arba šio [generalinio direktorato] generalinio direktoriaus
pavaduotojas;
–        vienas iš kuruojančio [generalinio direktorato] direktorių;
–        vienas iš kito generalinio direktorato, geriausiai – to paties pobūdžio, kaip kuruojantis [generalinis direktoratas], direktorių,
jei įmanoma, turintis specialią kompetenciją agentūros veiklos srityje;
<…>
–        Stebėtojas
Jei direktorių skiria valdyba arba [Europos Sąjungos] Taryba, jos gali paskirti stebėtoją joms atstovauti pirminės atrankos
komisijoje.
<…>
7.2 Kandidatūrų nagrinėjimas
<…>
7.2.1 [Pirminės atrankos] komisijos atliekamas tinkamumo dalyvauti konkurse nagrinėjimas ir vertinimo lentelės sudarymas
Pirminės atrankos komisija sudaro kontrolinį sąrašą (angl. „check-list“) ir nagrinėja tinkamumo dalyvauti konkurse kriterijus.
Pirminės atrankos komisija taip pat sudaro vertinimo lentelę, remdamasi atrankos kriterijais, nustatytais pranešime apie laisvą
darbo vietą. Ši lentelė leidžia palyginti kandidato kvalifikaciją su specialia kompetencija, kurios reikalaujama tokioms pareigoms,
kokios buvo nurodytos pranešime apie laisvą darbo vietą.
<…>
Atlikusi šį vertinimą, pirminės atrankos komisija parengia atrinktų kandidatų, laikomų geriausiai atitinkančiais keliamus
reikalavimus ir turinčiais pranešime apie laisvą darbo nurodytą kvalifikaciją, sąrašą.
<…>
7.2.4 Pirminės atrankos komisijos ataskaita
Pirminės atrankos komisija parengia išsamią ataskaitą, kurioje pateikia nuodugnią informaciją apie kiekvieną pokalbį, visų
kandidatų kokybinį vertinimą, taip pat tinkamiausiais laikomų kandidatų sąrašo pasiūlymą.
Ataskaitą rengia pirminės atrankos komisijos pirmininkas. <…>
Komisijos sekretoriatas perduoda ataskaitą generaliniam sekretoriatui kaip [paskyrimų patariamojo komiteto] pirmininkui, [paskyrimų
patariamojo komiteto] sekretoriatui, [Personalo ir administracijos generaliniam direktoratui] ir kuruojančio [generalinio
direktorato] [Komisijos nariui].
<…>“
Gairių 8 punktas „Tvirtinimas paskyrimų patariamajame komitete <…> ir pokalbis su [Komisijos nariu (-iais)]“ suformuluotas
taip:
„Atsižvelgiant į Komisijos vaidmenį vykstant direktorių paskyrimo procedūroms, [paskyrimų patariamojo komiteto], kaip vyresniųjų
pareigūnų paskyrimo kokybės garanto, užduotis – pateikti Komisijai kandidatų, laikomų tinkamiausiais agentūros direktoriaus
pareigoms, sąrašą.
<…>
8.1 [Paskyrimų patariamojo komiteto] sudėtis
Vykstant agentūros direktorių atrankai, <...> [paskyrimų patariamąjį komitetą] sudaro šie nariai:
–        komiteto pirmininkas – personalo ir administracijos generalinis direktorius;
–        už personalą ir administraciją atsakingo [Komisijos nario] kabineto vadovas;
–        [paskyrimų patariamojo komiteto] nuolatinis pranešėjas;
–        atrankos procedūrai paskirtas pranešėjas;
–        generalinio sekretoriaus pavaduotojas;
–        kuruojančio [generalinio direktorato] generalinis direktorius <...>;
<…>
8.2 [Paskyrimų patariamojo komiteto] nuomonė ir vertinimo centras <...>
8.2.1 [Pirmasis] procedūros [paskyrimų patariamajame komitete] etapas: išankstinė nuomonė
a) Procedūra
[Paskyrimų patariamojo komiteto] sekretoriatas perduoda ataskaitą ir pirminės atrankos komisijos parengtą kandidatų sąrašą
atitinkamiems [paskyrimų patariamojo komiteto] nariams, kad jie pareikštų nuomonę raštu.
Galimi trys atvejai:
–        [paskyrimų patariamasis komitetas] patvirtina ataskaitos išvadas, įskaitant pirminės atrankos komisijos siūlomą kandidatų
sąrašą;
–        [paskyrimų patariamasis komitetas] patvirtina ataskaitos išvadas, pakeisdamas pirminės atrankos komisijos siūlomą kandidatų
sąrašą. [Paskyrimų patariamasis komitetas] gali pasilikti teisę įtraukti į pirminės atrankos komisijos sąrašą kandidatus,
kurie dalyvavo pokalbyje su šia komisija, bet nebuvo jos atrinkti, arba išbraukti iš jo kandidatus;
–        [paskyrimų patariamojo komiteto] arba vieno iš jo narių prieštaravimas pirminės atrankos ataskaitos išvadoms. Šiuo atveju
[paskyrimų patariamojo komiteto] sekretoriatas gali prašyti pirminės atrankos komisijos pirmininko pateikti paaiškinimų raštu
ir (arba) papildomos informacijos. Jei prieštaravimas neatsiimamas, [paskyrimų patariamasis komitetas] gali į savo kassavaitinių
posėdžių darbotvarkę įtraukti klausimą dėl atrinktų kandidatų sąrašo. Kuruojančio [generalinio direktorato] generalinis direktorius
ir pranešėjas yra į jį kviečiami aptarti pirminės atrankos komisijos ataskaitos.
[Paskyrimų patariamasis komitetas], patvirtinę ataskaitą ir pirminės atrankos komisijos atrinktų kandidatų sąrašo projektą,
parengia išankstinę nuomonę.
b) Kandidatų informavimas
[Paskyrimų patariamojo komiteto sekretoriatas kviečia atrinktus kandidatus į pokalbį su [paskyrimų patariamuoju komitetu]
ir atlikti testų vertinimo centre. <…>
Tuo pat metu [paskyrimų konsultacinis komitetas] įteikia [paskyrimų patariamojo komiteto nuomonę] kandidatui (-ams), kuris
(-ie) buvo pakviestas (-i) į pokalbį (-ius) su pirminės atrankos komisija, bet kurių [paskyrimų patariamasis komitetas] neatrinko
pakviesti į pokalbį.
8.2.2 Vertinimo centras
Kandidatai, atrinkti pokalbiui su [paskyrimų patariamuoju komitetu], kviečiami pas nepriklausomą įdarbinimo konsultantą atlikti
vertinimo testų <...>
8.2.3 [Antrasis] procedūros [paskyrimų patariamojo komitete] etapas: galutinė nuomonė
[Paskyrimų patariamasis komitetas] rengia pokalbį su kandidatais, kurie yra sąraše, jo sudarytame rengiant išankstinę nuomonę.
Po šių pokalbių [paskyrimų patariamasis komitetas] parengia savo galutinę nuomonę kaip kandidatų, kurių kvalifikacija jam
atrodo tinkamiausia, sąrašo projektą, kuriame nurodyti, kiek tai įmanoma, kelių kandidatų vardai ir pavardės. [Paskyrimų patariamojo
komiteto] nuomonė, pasirašyta jo pirmininko, perduodama už personalą ir administraciją atsakingo [Komisijos nario] ir kuruojančio
[Komisijos generalinio direktorato nario] kabinetams kaip pagrindinis dokumentas, kuriuo jie naudojasi rengdami savo pokalbius.
<…>
8.3 Pokalbiai su [Komisijos nariu (-iais)]
Kuruojančio [Komisijos generalinio direktorato narys (-iai)] rengia pokalbį su [paskyrimų patariamojo komiteto] galutinėje
nuomonėje siūlomais kandidatais.
Už personalą ir administraciją atsakingas [Komisijos narys] taip pat gali, jei nori, pakviesti į pokalbį atrinktus kandidatus
arba bet kokį kitą kandidatą, kuris, jo nuomone, gali būti atrinktas. Tai atlikdamas jis remiasi paskelbtais atrankos kriterijais
ir visuotinai pripažįstamais principais, kurie taikomi vyresniųjų Komisijos pareigūnų paskyrimui.
<…>“
Gairių 10 punkte „Kandidatų trumpojo sąrašo (angl. „short list“) parengimas ir paskyrimų tarnybos atliekamas skyrimas“ nurodyta:
„10.1 Pasiūlymo parengimas
Po pokalbio su kandidatais kuruojantis (-ys) [Komisijos generalinio direktorato narys (-iai)] paprašo, kad už personalą ir
administraciją atsakingo [Komisijos nario] kabinetas pateiktų Komisijai atrinktų kandidatų sąrašą.
Komisija, atsižvelgdama į įvairius administracinius ir biudžeto klausimus, parengia kandidatų sąrašą <...>, kurį kuruojančio
[Komisijos generalinio direktorato narys] perduoda paskyrimų tarnybai <...>
<…>
10.3 Kandidatų pokalbis su paskyrimų tarnyba
Paskyrimų tarnyba – daugelyje agentūrų valdyba <...> – rengia pokalbį su kandidatais, kurie yra atrinktų kandidatų sąraše.
<...>
10.4 Parlamente rengiamas pokalbis
Pagrindiniame reglamente numatytais atvejais prieš paskiriant valdybos atrinktas kandidatas gali būti pakviestas perskaityti
pranešimo <...> Parlamento kompetentingame (-uose) komitete (-uose) ir atsakyti į šio (šių) komiteto (-ų) narių klausimus.
Šiuo metu Parlamente prieš paskiriant į pareigas turi būti surengtas pokalbis su septynių agentūrų direktoriais: <…> [EMA]
<…>.
10.5 Paskyrimų tarnybos atliekamas kandidatų skyrimas
Po šių pokalbių ir galimo pokalbio <...> Parlamento kompetentingame (-uose) komitete (-uose) paskyrimų tarnyba skiria kandidatą,
kurį [ji] atrinko, į agentūros direktoriaus pareigas.
<…>“
Pranešime apie laisvą Europos vaistų agentūros (EMA) vykdomojo direktoriaus darbo vietą (AD 15 lygis) COM/2010/10286 (OL C 296 A,
p. 1, toliau – ginčijamas pranešimas apie laisvą darbo vietą) numatyta:
„<…>
Siūlome
Vykdomasis direktorius yra [EMA] teisinis įgaliotinis ir viešasis atstovas. Jis atskaitingas valdybai.
<…>
Atranka ir skyrimas
Bus sudaryta pirminės atrankos komisija. Ši komisija pokalbio kvies kandidatus, geriausiai atitinkančius nurodytus reikalavimus,
[kurių kvalifikacija geriausia atitinka konkrečius pareigoms keliamus reikalavimus;] atsižvelgdama į šioms pareigoms svarbius
jų nuopelnus [kandidatai bus renkami atsižvelgiant į pirmiau nurodytus kriterijus]. [Pirminės atrankos komisijos] [a]trinkti
kandidatai bus pakviesti pokalbio su <...> Komisijos paskyrimų patariamuoju komitetu <...> ir vertinimo centre bus vertinami
nepriklausomų įdarbinimo konsultantų. [Paskyrimų patariamojo komiteto] atrinkti kandidatai tada dalyvaus pokalbyje su atitinkamų
sričių Komisijos nariais.
Po šių pokalbių Komisija sudarys tinkamiausių kandidatų sąrašą, kuris bus perduotas EMA valdybai. Ši surengs pokalbius su
galutinio sąrašo [atrinktais] kandidatais ir iš jų paskirs direktorių. Įtraukimas į galutinį [šį] sąrašą negarantuoja paskyrimo.
Gali būti reikalaujama, kad kandidatai dalyvautų papildomuose pokalbiuose ir (arba) atliktų papildomus testus be tų, kurie
paminėti.
Prieš pradėdamas eiti direktoriaus pareigas, atrinktas kandidatas bus pakviestas padaryti pareiškimą <...> Parlamente ir atsakyti
į jo narių klausimus.
<…>
Svarbi informacija kandidatams
Kandidatams primenama, kad atrankos komitetų [komisijų] darbas yra konfidencialus. Kandidatams draudžiama tiesiogiai arba
netiesiogiai susisiekti su šių komitetų [komisijų] nariais arba prašyti kitų asmenų susisiekti su [komisijų]  nariais jų vardu.
<…>“

Faktinės bylos aplinkybės
Ieškovas, kaip savo pilietybės valstybės narės atstovas, nuo 2007 m. sausio mėn. iki 2009 m. balandžio mėn. buvo EMA valdybos
narys.
2009 m. gruodžio 10 d. EMA valdybos narys A pagal gairių 7.1 punktą buvo šios valdybos paskirtas jai atstovauti kaip stebėtojas
pirminės atrankos komisijoje. Remiantis ta pačia nuostata pirminės atrankos komisiją sudaro trys vyresnieji Komisijos pareigūnai,
kurių pareigų lygis ir kategorija turi atitikti bent jau agentūros direktoriaus pareigų lygį ir kategoriją.
2010 m. sausio 15 d. Komisija
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
paskelbė pranešimą apie laisvą Europos vaistų agentūros (EMA) vykdomojo direktoriaus darbo vietą (AD 14 lygis) (OL C 9 A,
p. 1). Siūlomos pareigos buvo laikinojo AD 14 lygio tarnautojo, o terminas paraiškoms pateikti buvo nustatytas iki 2010 m.
vasario 17 d. Ieškovas savo kandidatūrą pateikė 2010 m. vasario 16 d.
2010 m. kovo 31 d. pirminės atrankos komisija pagal gairių 7.2.1 punktą išnagrinėjo gautas paraiškas. Atlikdama šį nagrinėjimą,
minėta komisija nusprendė, kad pranešimas apie laisvą darbo vietą buvo nepakankamai paviešintas. Dėl to Komisija nusprendė
iš naujo paskelbti pranešimą apie laisvą darbo vietą.
2010 m. birželio 14 d. Komisijos Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinio direktorato (toliau – Sveikatos GD) Žmogiškųjų
išteklių skyriaus vadovo pavaduotojo elektroniniu laišku ieškovui buvo pranešta, kad, siekiant labiau paviešinti pranešimą,
atrankos procedūra pradedama iš naujo, o naujas pranešimas apie laisvą darbo vietą bus paskelbtas apytiksliai 2010 m. birželio
25 d. ir jame bus nustatytas naujas keturių savaičių terminas paraiškoms pateikti. Tame pačiame elektroniniame laiške buvo
patikslinta, kad ieškovui nereikia iš naujo pateikti paraiškos, nes jo paraiška lieka galioti.
2010 m. rugsėjo 12 d. ieškovas išsiuntė Sveikatos GD Žmogiškųjų išteklių skyriaus vadovo pavaduotojui elektroninį laišką,
kuriame paklausė apie jo kandidatūros nagrinėjimą. Kitą dieną šis pavaduotojas atsakė, kad jam bus pranešta apie procedūros
eigą.
2010 m. spalio 7 d. įvyko EMA valdybos posėdis. Per šį posėdį – jame, be kita ko, dalyvavo B ir C atitinkamai kaip valdybos
pirmininkas ir narys – buvo priimtas sprendimas pradėti EMA vykdomojo direktoriaus atrankos procedūrą; šiame sprendime buvo
išsamiai aprašyti įvairūs šios procedūros etapai ir nurodyta, kad jis bus paskelbtas EMA interneto svetainėje.
2010 m. spalio 30 d. Komisija paskelbė ginčijamą pranešimą apie laisvą darbo vietą. Kandidatai turėjo atitikti tuos pačius
atrankos ir tinkamumo dalyvauti konkurse kriterijus, kurie buvo nurodyti ankstesniame pranešime apie laisvą darbo vietą, išskyrus
vieną atrankos kriterijų. Iš tiesų, nors pirmajame pranešime apie laisvą darbo vietą buvo nurodyta, kad kandidatas turi „turėti
įrodomos vadovavimo aukštiems [vyresniesiems] pareigūnams daugiakultūrėje aplinkoje patirties“, ginčijamame pranešime apie
laisvą darbo vietą buvo reikalaujama „turėti aukšto lygmens vadovavimo dideliems kolektyvams įrodymų [vadovavimo dideliems
vyresniųjų pareigūnų kolektyvams patirties įrodymų]; daugiakultūrėje aplinkoje įgyta patirtis būtų laikoma privalumu“.
Ieškovui apie ginčijamo pranešimo apie laisvą darbo vietą paskelbimą buvo pranešta 2010 m. lapkričio 3 d. Sveikatos GD Žmogiškųjų
išteklių skyriaus vadovo pavaduotojo elektroniniu laišku. Šiame elektroniniame laiške pastarasis paprašė, kad ieškovas iš
naujo atsiųstų įrodomuosius dokumentus, kurie buvo pridėti prie jo paraiškos, pateiktos po pirmojo pranešimo apie laisvą darbo
vietą, kad būtų atnaujinti jo profesiniai duomenys; ieškovas tai padarė 2010 m. lapkričio 23 d. raštu, jį Komisija gavo kitą
dieną.
2010 m. lapkričio 1 d. B pateikė paraišką eiti vykdomojo direktoriaus pareigas. Tų pačių metų lapkričio 23 d. C padarė tą
patį.
Nagrinėjamu atveju pirminės atrankos komisiją sudarė pirmininkas ir trys kiti nariai. Pirminės atrankos komisijos pirmininko
funkcijos buvo patikėtos Sveikatos GD generalinei direktorei; šis generalinis direktoratas, kaip kuruojantis EMA, įgaliotas
prižiūrėti šios agentūros veiklą. Iš kitų trijų narių du buvo Sveikatos GD pareigūnai, o trečias – Mokslinių tyrimų ir inovacijų
generalinio direktorato pareigūnas. Pirminės atrankos komisijos pirmininkė D ir vienas iš dviejų Sveikatos GD pareigūnų taip
pat buvo EMA valdybos nariai – Komisijos atstovai pagal Reglamento Nr. 726/2004 65 straipsnio 3 dalį.
2011 m. sausio 12 d. pirminės atrankos komisija išnagrinėjo 62 gautas paraiškas eiti EMA vykdomojo direktoriaus pareigas.
Po šio nagrinėjimo pirminės atrankos komisija nusprendė pakviesti devynis kandidatus, tarp jų ir ieškovą, į pokalbį. Tačiau
vieno iš šių devynių kandidatų kandidatūrą pirminės atrankos komisija atmetė iki pokalbio su juo.
2011 m. vasario 8 d. ieškovas, kaip ir kiti septyni atrinkti kandidatai, dalyvavo pokalbyje su pirminės atrankos komisija.
Per šį pokalbį komisija naudojo savo parengtą vertinimo lentelę.
Po pokalbių visi aštuoni kandidatai buvo įvertinti pagal 100 balų sistemą ir surašyti didėjančia tvarka pagal gautų balų skaičių.
Ieškovas gavo mažiausiai balų, t. y. 61 iš 100. Septyni kiti kandidatai gavo 69–85 balus iš 100.
2011 m. kovo 7 d. pirminės atrankos komisija parengė savo ataskaitą; šioje ataskaitoje ji pateikė informaciją apie kiekvieną
pokalbyje dalyvavusį kandidatą ir nusprendė rekomenduoti keturis kandidatus, kurių rezultatai buvo geriausi (75–85 balai iš
100), tarp jų buvo B ir C.
Gavęs pirminės atrankos komisijos ataskaitą, Komisijos paskyrimų patariamasis komitetas (toliau – PPK) savo ruožtu išnagrinėjo
62 kandidatų, pateikusių paraiškas eiti EMA vykdomojo direktoriaus pareigas, bylas. Atlikęs šį nagrinėjimą, PPK 2011 m. kovo
14 d. parengė gairių 8.2.1 punkte numatytą išankstinę nuomonę. Pagal PPK išankstinę nuomonę tik keturi pirminės atrankos komisijos
rekomenduoti kandidatai turėjo būti pakviesti atlikti testų vertinimo centre ir į pokalbį su PPK. Tos pačios dienos raštu
PPK atstovaujantis sekretorius ieškovui pranešė, jog PPK nusprendė pritarti pirminės atrankos komisijos nuomonei, kad kitų
kandidatų kompetencija ir patirtis geriau nei jo atitiko ginčijamo pranešimo apie laisvą darbo vietą reikalavimus, todėl nekviesti
jo į pokalbį.
Keturi pirminės atrankos komisijos rekomenduoti kandidatai, atlikę vertinimo testus, buvo pakviesti į pokalbį su PPK; šis
pokalbis įvyko 2011 m. balandžio 7 d. Tą pačią dieną PPK pateikė nuomonę, kad visi keturi pirminės atrankos komisijos rekomenduoti
kandidatai iš tiesų atitinka EMA vykdomojo direktoriaus pareigoms keliamus reikalavimus.
Už sveikatą ir vartotojų apsaugą atsakingas Komisijos narys (toliau – kuruojantis Komisijos narys) surengė pokalbį su keturiais
pirminės atrankos komisijos ir PPK pasiūlytais kandidatais. Paskui Žmogiškųjų išteklių ir saugumo direktoratas, pritariamas
Komisijos pirmininko ir kuruojančio Komisijos nario, pasiūlė Komisijos nariams rekomenduoti šiuos keturis kandidatus EMA valdybai.
2011 m. balandžio 20 d. Komisija oficialiai priėmė sprendimą pasiūlyti EMA valdybai sąrašą, sudarytą iš pirminės atrankos
komisijos ir PPK rekomenduotų keturių kandidatų (toliau – 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimas).
2011 m. gegužės 5 d. EMA valdyba surengė neeilinį posėdį, kad būtų paskirtas naujas EMA vykdomasis direktorius. Per šį posėdį
2010 m. spalio 7 d. patvirtinta vykdomojo direktoriaus atrankos procedūra buvo iš dalies pakeista ir pokalbyje dalyvavo Komisijos
atrinkti keturi kandidatai. Nepavykus susitarti dėl vienos kandidatūros, buvo nuspręsta kitą mėnesį surengti naują posėdį,
kad būtų atrinktas vienas iš keturių Komisijos pasiūlytų kandidatų.
2011 m. gegužės 27 d. raštu, kurį Komisija įregistravo 2011 m. birželio 9 d., ieškovas pateikė skundą „dėl konkurso [Komisijoje]
organizavimo tvarkos]“.
2011 m. birželio 8 d. EMA valdyba pasirinko C eiti EMA vykdomojo direktoriaus pareigas.
2011 m. liepos 13 d. C dalyvavo pokalbyje su Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetu.
2011 m. rugsėjo 22 d. raštu Parlamento pirmininkas EMA pranešė, kad po minėto komiteto pokalbio su C Parlamentas pritaria
C paskyrimui nauju EMA vykdomuoju direktoriumi.
2011 m. spalio 6 d. Komisijos sprendimu ieškovo skundas, pateiktas 2011 m. gegužės 27 d. raštu, buvo atmestas.
Taip pat 2011 m. spalio 6 d. priimtu sprendimu EMA valdyba paskyrė C vykdomuoju direktoriumi (toliau – 2011 m. spalio 6 d.
valdybos sprendimas).
2012 m. sausio 6 d. raštu, išsiųstu tą pačią dieną telefaksu ir paštu, ieškovas EMA sudaryti tarnybos sutartis įgaliotai tarnybai
pateikė skundą dėl 2011 m. spalio 6 d. valdybos sprendimo.
Pareiškimu, kurį Tarnautojų teismo kanceliarija gavo 2012 m. sausio 9 d., ieškovas paprašė taikyti laikinąsias apsaugos priemones
ir sustabdyti 2011 m. spalio 6 d. valdybos sprendimo vykdymą. Šis prašymas dėl laikinųjų apsaugos priemonių taikymo buvo atmestas
2012 m. kovo 20 d. Nutartimi
Hristov / Komisija ir EMA
(F‑2/12 R, EU:F:2012:35).
2012 m. gegužės 16 d. EMA sudaryti tarnybos sutartis įgaliotos tarnybos sprendimu buvo atmestas 2012 m. sausio 6 d. skundas.

Šalių reikalavimai ir procedūra
Ieškovas iš esmės Tarnautojų teismo prašo:
–        panaikinti pirminės atrankos komisijos sprendimą, kuriuo buvo nustatytas keturių kandidatų, tarp kurių jo nebuvo, sąrašas
ir apie kurį jam buvo pranešta paštu 2011 m. kovo 14 d. raštu,
–        panaikinti 2011 m. kovo 14 d. PPK sprendimą pakviesti į pokalbį tik keturis kandidatus, įtrauktus į pirminės atrankos komisijos
sąrašą,
–        panaikinti „2011 m. kovo 14 d. [PPK] sprendimą“ pritarti pirminės atrankos komisijos rekomendacijoms,
–        panaikinti 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimą,
–        panaikinti 2011 m. spalio 6 d. Komisijos sprendimą atmesti 2011 m. gegužės 27 d. skundą,
–        panaikinti 2011 m. spalio 6 d. valdybos sprendimą,
–        nurodyti teisingai atlyginti patirtą neturtinę žalą,
–        priteisti iš Komisijos ir EMA bylinėjimosi išlaidas, patirtas per administracinę procedūrą ir teismo procesą,
–        organizuoti naują „konkursą“ laikantis teisės aktuose numatytų procedūrų.
Atsiliepime į ieškinį Komisija Tarnautojų teismo prašo:
–        atmesti ieškinį,
–        priteisti iš ieškovo visas bylinėjimosi šioje instancijoje išlaidas.
Atsiliepime į ieškinį EMA Tarnautojų teismo prašo:
–        atmesti ieškinį kaip akivaizdžiai nepriimtiną,
–        arba, to nepadarius, atmesti ieškinį kaip nepagrįstą,
–        priteisti iš ieškovo bylinėjimosi išlaidas.
Antras pasikeitimas pareiškimais įvyko tik dėl EMA ir Komisijos iškeltų nepriimtinumu grindžiamų prieštaravimų. Savo triplike
EMA atsisakė savo pirmojo reikalavimo, kuriuo buvo siekiama pripažinti ieškinį akivaizdžiai nepriimtinu.
2013 m. liepos 23 d. Tarnautojų teismo kanceliarijos raštais šalių buvo prašoma įvykdyti proceso organizavimo priemones. Šalys
per nustatytą terminą įvykdė šį prašymą.
Vykdydamas proceso organizavimo priemones ieškovas nurodė, kad trečiuoju reikalavimu dėl panaikinimo jis iš tikrųjų Tarnautojo
teismo prašė panaikinti PPK sprendimą pritarti pirminės atrankos komisijos rekomendacijoms, priimtą 2011 m. balandžio 7 d.,
o ne 2011 m. kovo 14 d., kaip klaidingai nurodyta ieškinyje.
Vykdydama proceso organizavimo priemones Komisija pateikė kelis dokumentus, parengtus kitomis kalbomis nei proceso kalba,
kurie iki tol ieškovui pateikti nebuvo. Jis neturėjo galimybės iki posėdžio susipažinti su dalimi šių dokumentų, todėl Tarnautojų
teismas, ieškovui per posėdį pateikus prašymą, paprašė Komisijos vėliausiai iki 2013 m. lapkričio 18 d. pateikti tam tikrų
dokumentų, kuriuos ji pridėjo prie pareiškimo, kuriuo vykdomos proceso organizavimo priemonės, pirmiausia gairių tam tikrų
ištraukų, vertimą į bulgarų kalbą arba prireikus – į anglų kalbą.
Per posėdį ieškovas taip pat pateikė papildomų įrodymų, kuriuos Tarnautojų teismas nusprendė pridėti prie bylos medžiagos.
Teismo posėdžio pabaigoje Tarnautojų teismas nusprendė, kad reikia pratęsti žodinę proceso dalį.
2013 m. lapkričio 18 d. pareiškimu Komisija įvykdė Tarnautojų teismo prašymą pateikti tam tikrų dokumentų vertimus.
2013 m. gruodžio 16 d. pareiškimu ieškovas pateikė savo pastabas dėl 2013 m. lapkričio 18 d. Komisijos pareiškimo.
2014 m. sausio 30 d. kanceliarijos raštu Komisijos ir EMA buvo paprašyta atsakyti į šį ieškovo 2013 m. gruodžio 16 d. pareiškimą
ir Komisija tai padarė 2014 m. vasario 13 d. pareiškimu.
2014 m. kovo 5 d. Tarnautojų teismas užbaigė žodinę proceso dalį.

Dėl teisės
1.
Dėl reikalavimų duoti nurodymus
Dėl devintojo reikalavimo, kuriuo siekiama, kad Tarnautojų teismas nurodytų surengti naują EMA vykdomojo direktoriaus įdarbinimo
procedūrą, reikia priminti nusistovėjusią teismo praktiką, pagal kurią Tarnautojų teismas neturi teisės Sąjungos institucijai
duoti nurodymų, neatsižvelgiant į bendrą SESV 266 straipsnyje nustatytą pareigą institucijai, kurios aktas buvo panaikintas,
imtis priemonių, būtinų šį aktą panaikinančiam sprendimui įvykdyti (Sprendimo
Pleijte / Komisija
, F‑91/08, EU:F:2010:13, 29 punktas ir jame nurodyta teismo praktika).
Kadangi nurodytas ieškovo reikalavimas – tai prašymas duoti nurodymus, reikia jį atmesti kaip nepriimtiną.
2.
Dėl reikalavimų panaikinti

Dėl priimtinumo
Šalių argumentai
Komisija mano, kad pirmieji trys reikalavimai nepriimtini, nes visi trys ginčijami sprendimai yra 2011 m. balandžio 20 d.
Komisijos sprendimo parengiamieji vidaus dokumentai ir todėl tai nėra asmens nenaudai priimti aktai, dėl kurių gali būti pareikštas
ieškinys. Dėl penktojo reikalavimo Komisija teigia, kad jame nurodytas sprendimas nėra savarankiškas aktas, dėl kurio galima
pareikšti ieškinį. Šeštasis reikalavimas, kuriuo ginčijamas 2011 m. spalio 6 d. valdybos sprendimas,  nepriimtinas, nes nukreiptas
prieš Komisiją, nors minėtą sprendimą priėmė EMA, o ne Komisija.
Ieškovas atsikerta, kad pagal ginčijamą pranešimą apie laisvą darbo vietą Komisija turi laikytis pirminės atrankos komisijos
ir PPK rekomendacijų. Todėl pirminės atrankos komisijos ir PPK priimti sprendimai, kuriuos panaikinti ieškovas prašo pateikdamas
pirmuosius tris reikalavimus, Komisijai privalomi ir nėra 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimo parengiamieji dokumentai.
Ieškovas priduria, kad Komisija galėtų nesilaikyti pirminės atrankos komisijos ir PPK sprendimų, jei būtų konstatavusi akivaizdžią
vertinimo klaidą ir parengusi šiuo klausimu motyvuotą nuomonę, vis dėlto, nors ir buvo padaryta akivaizdi vertinimo klaida,
Komisija tokios motyvuotos nuomonės neparengė. Todėl, atsižvelgiant į bylos aplinkybes, reikia pripažinti, kad trys pirmieji
reikalavimai dėl panaikinimo priimtini.
Dėl savo penktojo reikalavimo, kuriuo siekiama 2011 m. spalio 6 d. Komisijos sprendimo atmesti jo 2011 m. gegužės 27 d. skundą
panaikinimo, ieškovas teigia, kad šiame sprendime yra pateikti pirminės atrankos komisijos sprendimo neįtraukti jo pavardės
į atrinktų kandidatų sąrašą motyvai. Šiame sprendime taip pat nurodytos faktinės aplinkybės, apie kurias jis iki 2011 m. kovo
14 d. PPK sekretoriaus pareigas ėjusio pareigūno rašto gavimo nežinojo, todėl juo papildomas 2011 m. kovo 14 d. PPK sprendimas
nenukrypti nuo pirminės atrankos komisijos nuomonės ir pritarti jos rekomendacijoms. Taigi jis mano, kad 2011 m. spalio 6 d.
Komisijos sprendimas atmesti skundą yra savarankiškas ir jam turi būti taikoma teisėtumo kontrolė, kurią turi atlikti Tarnautojų
teismas.
Tarnautojų teismo vertinimas
Pirma, kalbant apie pirmuosius tris reikalavimus, primintina, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką, kiek tai susiję su
aktais arba sprendimais, kurie priimami keliais etapais, ypač pasibaigus vidaus procedūrai, aktais, dėl kurių galima pareikšti
ieškinį, laikomos tik priemonės, kurios galutinai nustato institucijos poziciją ieškovo atžvilgiu, neįskaitant tarpinių priemonių,
kurių tikslas – parengti galutinį sprendimą. Šios tarpinės priemonės, nors gali turėti įtakos akto, kuriuo galutinai nustatoma
institucijos pozicija, turiniui, negali būti savarankiško ieškinio dalykas ir turi būti ginčijamos grindžiant ieškinį dėl
šio akto (žr. Sprendimo
N / Parlamentas
, F‑71/08, EU:F:2009:150, 28 punktą; Sprendimo
Pleijte / Komisija
, EU:F:2010:13, 27 punktą ir Nutarties
Possanzini / Frontex
, F‑61/11, EU:F:2012:146, 42 ir 43 punktus).
Šioje byloje Tarnautojų teismas primena, pirma, jog Reglamento Nr. 726/2004 64 straipsnyje nustatyta, kad EMA vykdomąjį direktorių
skiria EMA valdyba iš Komisijos pasiūlyto kandidatų sąrašo. Antra, Tarnautojų teismas pažymi, kad pagal gaires EMA vykdomojo
direktoriaus atrankos procedūra vyksta dviem etapais. Pirmasis vyksta Komisijoje ir ji sudaro kelios dalys. Visų pirma sudaroma
pirminės atrankos komisija, kad parengtų kandidatų, kurie laikomi tinkamiausiais, sąrašo projektą. Paskui šis sąrašo projektas
perduodamas PPK, kad jis pateiktų savo nuomonę. PPK pateikia išankstinę nuomonę dėl pirminės atrankos komisijos atrinktų kandidatų
ir tada pats parengia kandidatų sąrašą, kuris gali skirtis nuo pirminės atrankos komisijos sudaryto sąrašo. Nepriklausomam
įdarbinimo konsultantui atlikus PPK atrinktų kandidatų vertinimo testą, PPK surengia su jais pokalbius. Po šių pokalbių PPK
parengia savo galutinę nuomonę ir kandidatų, kuriuos laiko tinkamiausiais, sąrašą. Ši galutinė nuomonė yra pagrindinis dokumentas,
kuriuo rengdami savo pokalbius naudojasi kuruojantis Komisijos narys ir – atitinkamu atveju – už personalą ir administraciją
atsakingas Komisijos narys. Galiausiai kuruojantis Komisijos narys ir – atitinkamu atveju – už personalą ir administraciją
atsakingas Komisijos narys rengia pokalbį su kandidatais, kuriuos PPK pasiūlė savo galutinėje nuomonėje, arba, kalbant apie
už personalą ir administraciją atsakingą Komisijos narį, bet kokiu kitu kandidatu, kuris, jo nuomone, gali būti atrinktas.
Paskui kuruojantis Komisijos narys perduoda Komisijai atrinktų kandidatų sąrašą ir tada Komisija turi parengti savo rekomenduojamų
kandidatų sąrašą, kurį kuruojantis Komisijos narys perduoda paskyrimų tarnybai, šiuo atveju – EMA valdybai.
Antrasis etapas vyksta iš esmės EMA valdyboje. Po pokalbių su kandidatais, esančiais Komisijos perduotame sąraše, EMA valdyba
atrenka vieną iš jų. Paskui atrinktas kandidatas kviečiamas perskaityti pranešimo kompetentingame Parlamento komitete. Parlamentui
išreiškus pritarimą EMA valdybos atrinktam kandidatui, EMA valdyba paskiria šį kandidatą vykdomuoju direktoriumi.
Taigi iš Reglamento Nr. 726/2004 64 straipsnio, detaliai išdėstyto gairėse, matyti, kad EMA valdyba gali atrinkti vykdomąjį
direktorių tik iš Komisijos pasiūlytų kandidatų. Todėl būtent 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimu, kuriuo buvo patvirtintas
keturių EMA valdybai rekomenduotinų kandidatų sąrašas, buvo nustatyta Komisijos pozicija ir apribota EMA valdybos pasirinkimo
laisvė, nes juo buvo galutinai užkirstas kelias ieškovui dalyvauti kituose atrankos procedūros etapuose. Taigi 2011 m. balandžio
20 d. sprendimas – tai ieškovo nenaudai priimtas aktas (pagal analogiją žr. Sprendimo
Pleijte / Komisija
, EU:F:2010:13, 28 punktą).
Iš gairių taip pat matyti, kad PPK nėra saistomas pirminės atrankos komisijos atrinktų kandidatų sąrašo, kad parengtų savo
kandidatų, kurie turi būti pakviesti į pokalbį, sąrašą, ir kad jis gali nekviesti į pokalbį atrinktų kandidatų arba, atvirkščiai,
gali pakviesti kandidatus, kurių nėra pirminės atrankos komisijos sudarytame sąraše. Be to, pagal tas pačias gaires Komisijos
nariai, įpareigoti sudaryti Komisijai siūlytiną kandidatų sąrašą, taip pat nėra saistomi PPK atrinktų kandidatų sąrašo, nes
už personalą ir administraciją atsakingas Komisijos narys gali pakviesti į pokalbį bet kokį kitą kandidatą, kuris, jo nuomone,
gali būti atrinktas.
Darytina išvada, kad pirminės atrankos komisijos sprendimu, patvirtinančiu keturių rekomenduotinų kandidatų sąrašą, 2011 m.
kovo 14 d. PPK sprendimu pakviesti į pokalbį tik keturis pirminės atrankos komisijos rekomenduotus kandidatus ir 2011 m. balandžio
7 d. PPK sprendimu pritarti pirminės atrankos komisijos rekomendacijoms nebuvo nustatyta Komisijos pozicija – tai yra 2011 m.
balandžio 20 d. Komisijos sprendimo parengiamieji dokumentai. Todėl, remiantis šio sprendimo 58 punkte nurodyta teismo praktika,
pirmieji trys reikalavimai, kuriais siekiama šių sprendimų panaikinimo, turi būti atmesti kaip nepriimtini.
Antra, dėl penktojo reikalavimo, kuriuo siekiama 2011 m. spalio 6 d. Komisijos sprendimo atmesti 2011 m. gegužės 27 d. skundą
panaikinimo, pažymėtina, kad pagal nusistovėjusią teismų praktiką administracinis skundas ir eksplicitinis arba implicitinis
sprendimas jį atmesti yra sudėtingos procedūros dalis ir tik išankstinė kreipimosi į teismą sąlyga. Tokiomis aplinkybėmis
net formaliai dėl skundo atmetimo pareikštas ieškinys reiškia, kad į teismą kreipiamasi dėl asmens nenaudai priimto akto,
dėl kurio pateiktas skundas, išskyrus atvejus, kai skundo atmetimo pasekmės skiriasi nuo teisės akto, dėl kurio pateiktas
skundas, pasekmių. Jau kelis kartus buvo nuspręsta, kad eksplicitinis sprendimas atmesti skundą gali, atsižvelgiant į jo turinį,
nebūti ieškovo ginčijamą aktą patvirtinantis sprendimas. Taip yra tuo atveju, kai sprendime atmesti skundą iš naujo nagrinėjama
ieškovo situacija atsižvelgiant į naujas teisines ar faktines aplinkybes arba kai juo pakeičiamas ar papildomas pradinis sprendimas.
Tokiais atvejais sprendimas atmesti skundą yra aktas, kuriam taikoma teisminė kontrolė ir į kurį teismas atsižvelgia spręsdamas
dėl ginčijamo akto teisėtumo, taigi kurį laiko asmens nenaudai priimtu aktu, pakeičiančiu ginčijamą aktą (Sprendimo
Adjemian ir kt. / Komisija
, T‑325/09 P, EU:T:2011:506, 32 punktas ir Sprendimo
Arguelles Arias / Taryba
, F‑122/12, EU:F:2013:185, 38 punktas).
Kadangi pagal Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus suinteresuotasis asmuo turi pateikti skundą dėl sprendimo, kurį
ginčija, ir pareikšti ieškinį dėl sprendimo atmesti šį skundą, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad ieškinys
priimtinas, – neatsižvelgiant į tai, ar jis pareikštas tik dėl sprendimo, dėl kurio buvo pateiktas skundas, dėl sprendimo
atmesti skundą ar dėl abiejų sprendimų kartu, – jei skundas ir ieškinys pateikti per Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų
(toliau – Pareigūnų tarnybos nuostatai) 90 ir 91 straipsniuose nustatytus terminus. Tačiau pagal proceso ekonomijos principą
teismas gali nuspręsti, kad nereikia priimti atskiro sprendimo dėl reikalavimų, pareikštų dėl sprendimo atmesti skundą, jei
nustato, kad šių reikalavimų turinys nėra savarankiškas ir iš tikrųjų sutampa su reikalavimais, pareikštais dėl sprendimo,
dėl kurio buvo pateiktas skundas (šiuo klausimu žr. Sprendimo
Vainker / Parlamentas
, 293/87, EU:C:1989:8, 7 ir 8 punktus). Taip gali būti, jei teismas nustato, kad sprendimu atmesti skundą tam tikrais atvejais
dėl to, kad jis implicitinis, yra tik patvirtinamas sprendimas, dėl kurio pateiktas skundas, taigi ir šio sprendimo panaikinimas
nepaveiktų suinteresuotojo asmens teisinės padėties kitaip nei pirmojo sprendimo panaikinimas (Sprendimo
Adjemian ir kt. / Komisija
, EU:T:2011:506, 33 punktas ir Sprendimo
Arguelles Arias / Taryba
, EU:F:2013:185, 39 punktas).
Šioje byloje Tarnautojų teismas konstatuoja, kad 2011 m. gegužės 27 d. skunde ieškovas nenurodė ginčijamų aktų. Tačiau iš
bylos matyti, kad išskyrus 2011 m. kovo 14 d. PPK sekretoriaus pareigas vykdančio asmens raštą, kuriuo, be kita ko, buvo pranešta,
kad nuspręsta ieškovo nekviesti į pokalbį, ieškovas negavo nei 2011 m. balandžio 7 d. PPK sprendimo, kuriuo PPK patvirtino
keturių pirminės atrankos komisijos pasiūlytų kandidatų sąrašo projektą, kopijos, nei 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimo
kopijos. Taigi 2011 m. gegužės 27 d. ieškovas tik iš minėto 2011 m. kovo 14 d. rašto sužinojo, kad pirminės atrankos komisija
jo neatrinko, kad PPK nusprendė nekviesti jo į pokalbį ir kad, kaip teigia PPK, jo kandidatūra buvo atmesta.
Todėl turi būti laikoma, kad ieškovas savo 2011 m. gegužės 27 d. skunde ginčija sprendimą, kuriuo jis buvo pašalintas iš atrankos
procedūros pirmojo etapo, t. y. to, kuris vyko Komisijoje. Kadangi pirminės atrankos komisijos sprendimas, kuriuo patvirtintas
keturių atrinktų kandidatų sąrašo projektas, 2011 m. kovo 14 d. PPK sprendimas pakviesti į pokalbį tik keturis kandidatus,
įtrauktus į pirminės atrankos komisijos sąrašo projektą, 2011 m. balandžio 7 d. PPK sprendimas nenukrypti nuo pirminės atrankos
komisijos nuomonės ir pritarti jos rekomendacijoms yra 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimo parengiamieji dokumentai
(žr. šio sprendimo 63 punktą), reikia laikyti, – be kita ko, tokią prielaidą daro Komisija savo 2013 m. rugsėjo 2 d. pareiškime,
pateiktame vykdant proceso organizavimo priemones, – kad šiuo skundu ieškovas ginčija 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimą.
Šiuo atžvilgiu Tarnautojų teismas pažymi, kad 2011 m. spalio 6 d. Komisijos sprendime atmesti 2011 m. gegužės 27 d. skundą
yra pateikti patikslinimai, be kita ko, faktinio pobūdžio, dėl 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimo parengiamųjų dokumentų
ir motyvai, kuriais remdamasi Komisija priėmė šį sprendimą. Todėl darytina išvada, kad Tarnautojų teismas turi išnagrinėti
reikalavimus panaikinti 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimą, patikslintą 2011 m. spalio 6 d. sprendimu atmesti 2011 m.
gegužės 27 d. skundą (šiuo klausimu žr. Sprendimo
Eveillard / Komisija
, T‑258/01, EU:T:2004:177, 31 ir 32 punktus).
Trečia, šeštasis reikalavimas, kuriuo siekiama 2011 m. spalio 6 d. valdybos sprendimo panaikinimo, iš esmės nepriimtinas tiek,
kiek jis nukreipta prieš Komisiją, nes ji nėra šio sprendimo autorė.

Dėl esmės
Iš pradžių reikia išnagrinėti ketvirtąjį reikalavimą, kuriuo siekiama 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimo panaikinimo,
paskui – šeštąjį reikalavimą, kuriuo ginčijamas 2011 m. spalio 6 d. valdybos sprendimas.
Dėl ketvirtojo reikalavimo, kuriuo siekiama 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimo panaikinimo
Grįsdamas šį reikalavimą dėl panaikinimo ieškovas nurodo keturis ieškinio pagrindus, kurie formaliai pateikiami kaip susiję
su atitinkamai:
„[–]      Pareigūnų tarnybos nuostatų 30 straipsnio pažeidimu, Pareigūnų tarnybos nuostatų III priedo 3 straipsnio pažeidimu, piktnaudžiavimu
įgaliojimais, piktnaudžiavimu procedūra, taip pat skaidrumo, nešališkumo, interesų konflikto nebuvimo, gero administravimo,
lygybės ir kompetencijos pasidalijimo principų pažeidimu,
[–]      [Pareigūnų tarnybos nuostatų] 27 straipsnio pažeidimu, atrankos procedūros nesilaikymu, teisinio pagrindo, kurį sudaro [ginčijamo]
pranešimo apie laisvą darbo vietą paskelbimas, pažeidimu, kompetencijos pasidalijimo principo pažeidimu <...>, nešališkumo,
gero administravimo, objektyvaus vertinimo, interesų konflikto nebuvimo, <....> lygybės ir piktnaudžiavimo įgaliojimais nebuvimo
principų pažeidimu,
[–]      kompetencijos pasidalijimo, lygybės, piktnaudžiavimo įgaliojimais ir piktnaudžiavimo procedūra nebuvimo principų pažeidimų,
[–]      akivaizdžia vertinimo klaida.“
Remdamasis pirmojo ieškinio pagrindo argumentais, Tarnautojų teismas konstatuoja, kad kaip šį ieškinio pagrindą ieškovas nurodo,
kad buvo pažeistos pirminės atrankos komisijos sudarymo taisyklės. Šį ieškinio pagrindą sudaro dvi dalys. Pirmoji susijusi
su tuo, kad buvo nustatytas lyginis pirminės atrankos komisijos narių skaičius, antroji – su EMA valdybos nario ir pirminės
atrankos komisijos nario funkcijų sutapimu.
Tarnautojų teismas taip pat konstatuoja, jog kaip antrąjį ieškinio pagrindą ieškovas nurodo, kad, pirma, buvo padaryta teisės
klaida, nes pirminės atrankos komisija savo iniciatyva nepašalino dviejų kandidatų, kurie buvo EMA valdybos nariai, ir, antra,
buvo pažeistas ginčijamas pranešimas apie laisvą darbo vietą, nes pirminės atrankos komisija padarė pažeidimų nustatydama
vertinimo kriterijus vykstant kandidatų bylų nagrinėjimui ir pokalbiui su ieškovu.
Iš ieškovo raštų taip pat matyti, kad pateikdamas trečiąjį ieškinio pagrindą jis ginčija Komisijos teiginį, jog ji gali nepatvirtinti
pirminės atrankos komisijos sudaryto sąrašo projekto ir paprašyti jį pakeisti. Taigi šis ieškinio pagrindas turi būti suprantamas
kaip susijęs su teisės klaida, padaryta dėl to, kad Komisija klaidingai manė galinti nepaisyti pirminės atrankos komisijos
sprendimo, kuriuo parengiamas rekomenduotinų kandidatų sąrašo projektas.
Ketvirtuoju ieškinio pagrindu ieškovas teigia, kad akivaizdi vertinimo klaida buvo padaryta vertinant jo gebėjimus ir dėl
šios klaidos buvo atrinkti kiti kandidatai.
Iš pradžių Tarnautojų teismas išnagrinės pirmojo ieškinio pagrindo antrąją dalį, susijusią su EMA valdybos nario ir pirminės
atrankos komisijos nario funkcijų sutapimu.
–       Šalių argumentai
Ieškovas teigia, jog dėl to, kad pirminės atrankos komisijos pirmininkė D ir kitas pirminės atrankos komisijos narys E tuo
pat metu buvo ir EMA valdybos nariai, dėl šių dviejų asmenų kilo interesų konfliktas ir buvo pažeistas nešališkumo principas,
kurio turi laikytis pirminės atrankos komisijos nariai. Juo labiau kad šioje byloje du kiti EMA valdybos nariai, t. y. B ir
C, pateikė savo kandidatūras. Taigi, kaip pirminės atrankos komisijos narius pasirinkdama EMA valdybos narius, Komisija leido,
priešingai gero administravimo principui, nurodytas B ir C kandidatūras vertinti palankiau.
Ieškovas priduria, kad, du EMA valdybos narius paskyrus pirminės atrankos komisijos nariais, būtent jie „atsijojo“ įvairias
kandidatūras ir surengė pokalbį su kandidatais per pirminės atrankos etapą, neturėdami tam teisės, nes šis procedūros etapas
vyksta Komisijoje, o ne valdyboje. Dviejų EMA valdybos narių vertinimu pakeitusi pirminės atrankos tarnybos vertinimą, Komisija
piktnaudžiavo įgaliojimais ir procedūra, taip pat pažeidė vienodo požiūrio, gero administravimo ir kompetencijos pasidalijimo
tarp EMA valdybos ir pirminės atrankos komisijos principus.
Komisija atsikerta, kad nėra jokios teisės nuostatos, pagal kurią būtų draudžiama skirti EMA valdybos narį pirminės atrankos
komisijos nariu. Taip pat nėra normos, pagal kurią būtų draudžiama EMA valdybos nariams pateikti kandidatūras į EMA vykdomojo
direktoriaus pareigas. Todėl tai, kad du EMA valdybos nariai buvo paskirti pirminės atrankos komisijos nariais, nagrinėjo
ir atrinko kandidatus, tarp jų B ir C, kurie taip pat buvo EMA valdybos nariai, nepažeidžia jokios teisės nuostatos.
Komisija priduria, kad skiriant agentūros, veikiančios labai specializuotoje srityje, vykdomąjį direktorių pirminės atrankos
komisija turi būti sudaroma iš atitinkamos srities specialistų, einančių aukštas pareigas. Pavyzdžiui, nagrinėjamu atveju
pirminės atrankos komisijos nariai buvo Sveikatos GD ir kito mokslinės paskirties Komisijos generalinio direktorato, t. y.
Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato, vyresnieji pareigūnai, ir tam tikri pirminės atrankos komisijos nariai
tuo pat metu buvo EMA valdybos nariai būtent dėl to, kad jie buvo Komisijos vyresnieji pareigūnai ir turėjo būtiną kvalifikaciją
ir patirtį. Specialistai, kurie gali būti paskirti pirminės atrankos nariais, priklauso siauram ratui, todėl nestebina tai,
kad jie galėjo dėl reputacijos arba asmeniškai pažinoti vieną arba kitą kandidatą. Šioje byloje D ir E, atitinkamai Sveikatos
GD generalinės direktorės ir pareigūno, kurie, kaip srities specialistai, buvo ir EMA valdybos nariai, paskyrimas pirminės
atrankos komisijos nariais buvo objektyviai pagrįstas ir net būtinas. Komisijos teigimu, vien šios aplinkybės nepakanka, kad
būtų daroma išvada dėl nepakankamo nešališkumo, interesų konflikto arba kokio nors pažeidimo buvimo. Tai gali būti teigiama
tik remiantis konkrečiais tokio pažeidimo ir jo poveikio atrankos procedūrai įrodymais, kurių ieškovas nepateikė.
–       Tarnautojų teismo vertinimas
Kalbant apie konkursą, buvo nuspręsta, kad konkurso komisijai suteikiama didelė diskrecija nustatant egzaminų žodžiu, kuriuos
turi išlaikyti kandidatai, tvarką ir detalų turinį turi būti atsverta kruopščiu šių egzaminų organizavimą reglamentuojančių
taisyklių laikymusi (Sprendimo
Girardot / Komisija
, T‑92/01, EU:T:2002:220, 24 punktas ir Sprendimo
Christensen / Komisija
, T‑336/02, EU:T:2005:115, 38 punktas).
Pagal teismo praktiką, taip pat nusistovėjusią, konkurso komisijos privalo užtikrinti, kad vykstant egzaminams žodžiu visi
kandidatai bus vertinami laikantis lygybės ir objektyvumo sąlygų (Sprendimo
Pantoulis / Komisija
, T‑290/03, EU:T:2005:316, 90 punktas).
Nors tiesa, kad nagrinėjamu atveju pirminės atrankos komisija nėra konkurso komisija ir jos nuomonė nėra privaloma nei PPK,
nei Komisijai, ši teismo praktika šioje byloje gali būti taikoma, nes pirminės atrankos komisijos, kaip ir konkurso komisijos,
tikslas – atrinkti geriausius kandidatus iš pateikusiųjų savo kandidatūras paskelbus ginčijamą pranešimą apie laisvą darbo
vietą, ir rengdama pirminės atrankos testus ji turėjo didelę diskreciją (dėl vidaus įdarbinimo atrankos komiteto žr. Sprendimo
CG / EIB
, F‑115/11, EU:F:2014:187, 60 punktą).
Todėl Komisija, vadovaudamasi gero administravimo ir vienodo požiūrio principais, turėjo užtikrinti tinkamą pirmojo atrankos
procedūros etapo, kuris turėjo vykti pirminės atrankos komisijoje, organizavimą. Dėl to reikėjo, kad visų Komisijos paskirtų
pirminės atrankos komisijos narių nešališkumas būtų toks, kad dėl jų objektyvumo nekiltų abejonių (žr. Sprendimo
CG / EIB
, EU:F:2014:187, 61 punktą).
Be to, pažymėtina, kad gero administravimo principas, su kuriuo yra susijusi kompetentingos institucijos pareiga rūpestingai
ir nešališkai išnagrinėti visas konkrečiu atveju svarbias aplinkybes, yra įtvirtintas Europos Sąjungos pagrindinių teisių
chartijoje, kuri 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai turi tokią pat teisinę galią kaip ir Sutartys ir kurios
41 straipsnio „Teisė į gerą administravimą“ 1 dalyje nustatyta, kad kiekvienas asmuo turi teisę į tai, kad Sąjungos institucijos,
įstaigos ir organai jo reikalus tvarkytų nešališkai.
Taigi Tarnautojų teismas turi patikrinti, ar pirminės atrankos komisija buvo sudaryta ir veikė tinkamai, be kita ko, laikydamasi
jai tenkančios nešališkumo pareigos, – šios pareigos laikymasis yra viena pagrindinių konkurso komisijų ir pagal analogiją
pirminės atrankos komisijų darbą reguliuojančių taisyklių, kurioms taikytina Sąjungos teismo kontrolė (dėl konkurso komisijų
žr. Nutarties
Meierhofer / Komisija
, F‑74/07 RENV, EU:F:2011:63, 62 punktą).
Nagrinėjamu atveju iš gairių 7.2 punkto, pirma, matyti, kad pirminės atrankos komisija pradeda atrankos procedūrą pagal kontrolinį
sąrašą (angl. „check-list“) nagrinėdama, ar kandidatai atitinka tinkamumo kriterijus, o paskui, remdamasi pranešime apie laisvą
darbo vietą nurodytais kriterijais, sudaro vertinimo lentelę, kuri leidžia palyginti kandidato kvalifikaciją su ieškoma kvalifikacija
ir specialia kompetencija, kurios reikalaujama minėtame pranešime. Atlikusi šį vertinimą, pirminės atrankos komisija parengia
pirmąjį atrinktų kandidatų, kuriuos ji laiko labiausiai atitinkančiais ieškomą kvalifikaciją, sąrašą ir pakviečia juos į pokalbį.
Po pokalbių ji perduoda PPK išsamią ataskaitą, kurioje pateikiama informacija apie kiekvieną pokalbį, visų kandidatų kokybinis
vertinimas, neatsižvelgiant į tai, ar jie dalyvavo pokalbyje, taip pat tinkamiausiais laikomų kandidatų sąrašo projektas.
Antra, iš Reglamento Nr. 726/2004 64 straipsnio ir gairių 10.3 punkto matyti, kad EMA valdyba savo ruožtu privalo vykdomąjį
direktorių pasirinkti iš Komisijos pasiūlytų kandidatų.
Taigi pirminės atrankos komisija yra kompetentinga rekomenduoti kelis kandidatus PPK, o sprendimą dėl EMA vykdomojo direktoriaus
skyrimo priima EMA valdyba. Todėl kyla klausimas, ar D ir E, būdami tuo pat metu pirminės atrankos komisijos – pasiūlymą pateikiančio
organo nariai ir EMA valdybos – sprendimą priimančio organo nariai, laikėsi nešališkumo pareigos, atsižvelgiant į gerokai
skirtingą pirminės atrankos komisijos ir EMA valdybos kompetenciją.
Šiuo atžvilgiu Tarnautojų teismas pažymi, kad nors tiesa, jog pirminės atrankos komisijos rekomenduojamų kandidatų sąrašo
projektas nėra privalomas nei PPK, nei Komisijai, šis sąrašo projektas ir visų kandidatų kokybinis įvertinimas, kurį pirminės
atrankos komisija įtraukia į savo ataskaitą, turi tam tikrą svarbą tolesnei pirminės atrankos procedūros eigai, nes, pirma,
PPK turi į juos atsižvelgti ir, antra, pokalbyje su kuruojančiu Komisijos nariu, remiantis gairių 8.3 punktu, dalyvauja tik
tie kandidatai, kuriuos PPK nurodė savo galutinėje nuomonėje. Todėl negali būti neigiama, kad pirminės atrankos komisija daro
lemiamą poveikį galutiniam kandidatų, kuriuos Komisija pasiūlo EMA valdybai, sąrašui.
Be to, Tarnautojų teismas, pirma, konstatuoja, kad pirminės atrankos komisijos nariai, kurie kartu yra ir EMA valdybos nariai,
valdybos posėdyje galės balsuoti – tiesiogiai arba per savo pavaduotoją – dėl vieno iš Komisijos atrinktų kandidatų paskyrimo.
Tarnautojų teismas, antra, pažymi, kad EMA valdybos nariai gali atlikti ypač svarbų vaidmenį valdybos svarstymuose, neatsižvelgiant
į tai, ar jie pasinaudoja savo teise balsuoti, ir, kad ir kaip būtų, jie turi tiesioginį kontaktą su kitais valdybos nariais.
Atsižvelgiant į išdėstytus argumentus, darytina išvada, kad pirminės atrankos komisijos nario ir EMA valdybos nario funkcijų
sutapimas gali pakenkti asmenų, vykdančių abi funkcijas, nešališkumui ir objektyvumui.
Todėl, nesprendžiant dėl pirminės atrankos komisijos narių diskusijų turinio ir dėl skirtingų šios komisijos narių, įskaitant
D ir E, pozicijų, darytina išvada, kad D ir E vien dėl to, kad posėdžiavo pirminės atrankos komisijoje, pažeidė nešališkumo
pareigą. Todėl, kadangi kiekvieno pirminės atrankos komisijos nario nešališkumas turi būti toks, kad nekiltų abejonių dėl
visos pirminės atrankos komisijos objektyvumo, laikytina, kad buvo pažeista visos pirminės atrankos komisijos nešališkumo
pareiga.
Komisijos argumentai nepaneigia šios išvados.
Visų pirma, kalbant apie argumentą, kad EMA valdybos nariai, kurie buvo paskirti pirminės atrankos komisijos nariais, neatstovavo
EMA valdybai pirminės atrankos komisijoje ir neveikė jos vardu, nes EMA valdybai pirminės atrankos komisijoje veiksmingai
atstovavo stebėtojas, šiuo atveju – A, pakanka pažymėti, kad A, kaip stebėtojo, dalyvavimo pirminės atrankos komisijos darbuose
ieškovas neginčija. Tačiau, kaip buvo nuspręsta šio sprendimo 92 punkte, vien to, kad D ir E, abu būdami EMA valdybos nariai,
posėdžiavo pirminės atrankos komisijoje, pakanka, kad būtų pripažinta, jog buvo pažeista jų nešališkumo pareiga. Be to, iš
bylos medžiagos matyti, kad D dalyvavo 2011 m. gegužės 5 d. ir birželio 8 d. EMA valdybos posėdžiuose, kurių tikslas buvo
paskirti naują EMA vykdomąjį direktorių, taip pat dalyvavo pokalbiuose su keturiais kandidatais, pasiūlytais 2011 m. balandžio
20 d. Komisijos sprendime, ir diskusijose, po kurių buvo paskirtas C. Ši aplinkybė rodo, kad ieškovas pagrįstai abejojo D
nešališkumu pirmininkaujant pirminės atrankos komisijos darbui.
Toliau negali būti pritarta ir Komisijos argumentui, jog ta aplinkybė, kad tik du EMA valdybos nariai iš 35 ją sudarančių
narių kartu buvo ir pirminės atrankos komisijos nariai, neleidžia teigti, kad EMA valdybos nariai savo vertinimu pakeitė pirminės
atrankos komisijos vertinimą. Iš tiesų, net jei būtų daroma prielaida, kad nei D, nei E nedalyvavo gegužės 5 d. ir birželio
8 d. EMA valdybos posėdžiuose, jie dalyvavo pirminės atrankos komisijos posėdžiuose ir galėjo kaip šios komisijos nariai daryti
įtaką kitų pirminės atrankos komisijos narių atliekamam kiekvieno kandidato vertinimui.
Taip pat reikia atmesti Komisijos argumentą, kad D ir E paskyrimas pirminės atrankos komisijos nariais buvo objektyviai pagrįstas
ir net būtinas, nes jie abu buvo atitinkamos srities specialistai. Iš tiesų, kaip Komisija pripažino per posėdį, buvo įmanoma
paskirti į pirminės atrankos komisiją specialistų, kurie nėra EMA valdybos nariai. Be to, Tarnautojų teismas pažymi, kad gairės
leidžia išvengti, kad pirminės atrankos komisijos nariai tuo pat metu būtų ir EMA valdybos nariai. Iš tiesų, gairių 7.1 punkte,
pirma, kuruojančiam generaliniam direktoratui leidžiama pasirinkti pirminės atrankos komisijos narius iš kelių vyresniųjų
pareigūnų, numatant, kad pirminės atrankos komisiją sudaro kuruojančio generalinio direktorato generalinis direktorius arba
kuruojančio generalinio direktorato generalinio direktoriaus pavaduotojas, vienas kuruojančio generalinio direktorato direktorių
ir vienas kito generalinio direktorato direktorių. Antra, pagal šią nuostatą pirminės atrankos komisijos nariai „paprastai“
skiriami iš nurodytų pareigūnų. Todėl jei, kaip šiuo atveju, paaiškėja, kad gairių 7.1 punkte išvardyti asmenys, t. y. kuruojančio
generalinio direktorato generalinis direktorius, generalinio direktoriaus pavaduotojas ir vienas iš direktorių, jau yra atitinkamos
agentūros valdybos nariai, pirminės atrankos komisijos nariais gali būti paskirti kiti asmenys.
Be to, reikia atmesti Komisijos argumentą, kad jokia norma nedraudžiama EMA valdybos narių paskirti pirminės atrankos komisijos
nariais. Iš tiesų tai, kad šias dvi funkcijas atlieka vienas asmuo, laikytina, kaip ką tik konstatavo Tarnautojų teismas,
pirminės atrankos komisijos nešališkumo pareigos pažeidimu ir todėl prieštarauja Chartijos 41 straipsniui.
Galiausiai Komisijos argumentas, kad Pareigūnų tarnybos nuostatų 11a straipsnis yra pirminės atrankos komisijos narių nešališkumo
garantija, taip pat atmestinas. Iš tikrųjų, nors tiesa, kad pagal Pareigūnų tarnybos nuostatų 11a straipsnį pareigūnas nesiima
tvarkyti reikalų, kuriais jis tiesiogiai ar netiesiogiai suinteresuotas tokiu mastu, kad tai gali turėti neigiamą įtaką jo
nešališkumui, ir nors tiesa, – tai matyti iš bylos medžiagos, – jog A ir vienas pirminės atrankos komisijos narys nedalyvavo
pokalbyje su kandidatu, D ir E, nepaisant Pareigūnų tarnybos nuostatų 11a straipsnio, neprieštaravo jų pačių paskyrimui pirminės
atrankos komisijos nariais, dalyvavo visuose pokalbiuose su kandidatais, o kalbant apie D, ji nepranešė, kaip to reikalauja
valdybos darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnio 3 dalis, apie savo galimą interesą, galintį pakenkti jos nešališkumui vykstant
2011 m. gegužės 5 d. ir birželio 8 d. valdybos posėdžiams.
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pirmojo ieškinio pagrindo antra dalis, susijusi su EMA valdybos nario ir pirminės atrankos
komisijos nario funkcijų sutapimu, turi būti pripažinta pagrįsta.
Todėl reikalavimai dėl 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimo panaikinimo tenkintini ir nėra reikalo nagrinėti nei pirmojo
ieškinio pagrindo pirmos dalies, nei kitų nurodytų ieškinio pagrindų.
Dėl šeštojo reikalavimo, kuriuo siekiama 2011 m. spalio 6 d. valdybos sprendimo panaikinimo
Iš Reglamento Nr. 726/2004 64 straipsnio, detaliau išdėstyto gairėse, matyti, kad EMA valdyba galėjo EMA vykdomuoju direktoriumi
paskirti tik vieną iš atrinktų kandidatų, įtrauktų į 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimu patvirtintą sąrašą. Taip
buvo nagrinėjamu atveju; 2011 m. spalio 6 d. valdybos sprendimu buvo paskirtas C, kurio pavardė buvo nurodyta 2011 m. balandžio
20 d. Komisijos sprendimu patvirtintame sąraše. Kadangi pirmesniame punkte Tarnautojų teismas nurodė, kad 2011 m. balandžio
20 d. Komisijos sprendimas turi būti panaikintas, darytina išvada, kad 2011 m. spalio 6 d. valdybos sprendimas taip pat turi
būti panaikintas.
Todėl reikalavimai panaikinti 2011 m. spalio 6 d. valdybos sprendimą taip pat tenkintini.
3.
Dėl reikalavimų atlyginti žalą

Šalių argumentai
Ieškovas iš esmės mano, kad 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimas ir 2011 m. spalio 6 d. valdybos sprendimas jam padarė
neturtinę žalą, bet nenurodo jos dydžio.
Komisija ir EMA prašo atmesti reikalavimus atlyginti žalą kaip nepagrįstus.

Tarnautojų teismo vertinimas
Buvo nuspręsta, kad neteisėto akto panaikinimas savaime gali būti teisingas ir iš principo pakankamas bet kokios neturtinės
žalos, kurią galėjo sukelti šis aktas, atlyginimas. Tačiau taip nėra tuo atveju, kai ieškovas įrodo, kad patyrė neturtinę
žalą, kuri gali būti atskirta nuo pažeidimo, dėl kurio panaikinamas aktas, ir kuri negali būti visiškai atlyginta panaikinant
aktą (Sprendimo
Michail / Komisija
, T‑49/08 P, EU:T:2009:456, 88 punktas).
Kadangi 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimas ir 2011 m. spalio 6 d. valdybos sprendimas buvo panaikinti, Tarnautojų
teismas turi atlikti šį nagrinėjimą.
Šioje byloje ieškovas visiškai nedetalizavo savo reikalavimų dėl žalos atlyginimo. Iš jo raštų taip pat nematyti, kad jis
patyrė neturtinę žalą, kurią galima atskirti nuo pažeidimo, dėl kurio panaikinami 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimas
ir 2011 m. spalio 6 d. valdybos sprendimas, ir kuri negali būti visiškai atlyginta panaikinant šiuos du sprendimus. Tarnautojų
teismas mano, kad bet kokia neturtinė žala, kurią ieškovas galėjo patirti dėl minėtų sprendimų neteisėtumo, yra teisingai
ir pakankamai atlyginta panaikinant šiuos sprendimus.
Iš viso to, kas išdėstyta, darytina išvada, kad reikalavimai atlyginti žalą turi būti atmesti.

Dėl bylinėjimosi išlaidų
Pagal Procedūros reglamento 101 straipsnį, nepažeidžiant šio reglamento antros dalies aštunto skyriaus kitų nuostatų, pralaimėjusi
šalis padengia savo bylinėjimosi išlaidas ir iš jos priteisiamos kitos šalies patirtos bylinėjimosi išlaidos, jei ši to reikalavo.
Pagal Procedūros reglamento 102 straipsnį tuo atveju, kai to reikalauja teisingumas, Tarnautojų teismas gali nuspręsti, kad
pralaimėjusi šalis padengia savo bylinėjimosi išlaidas; tačiau jis gali priteisti iš jos tik dalį kitos šalies patirtų bylinėjimosi
išlaidų arba nuspręsti, kad iš pralaimėjusios šalies jos visai neturi būti priteistos.
Iš šiame sprendime išdėstytų motyvų matyti, kad, kadangi ieškinys iš esmės tenkintinas, Komisija ir EMA yra pralaimėjusios
šalys. Be to, ieškovas savo reikalavimuose aiškiai prašė priteisti iš Komisijos ir EMA bylinėjimosi išlaidas. Atsižvelgiant
į bylos aplinkybes negalima pagrįsti Procedūros reglamento 102 straipsnio nuostatų taikymo, todėl Komisija ir EMA turi padengti
savo bylinėjimosi išlaidas, įskaitant patirtąsias procese dėl laikinųjų priemonių taikymo, ir iš jų lygiomis dalimis priteisiamos
ieškovo patirtos bylinėjimosi išlaidos, įskaitant patirtąsias procese dėl laikinųjų priemonių taikymo.
Remdamasis šiais motyvais,
TARNAUTOJŲ TEISMAS (antroji kolegija)
nusprendžia:
1.
Panaikinti 2011 m. balandžio 20 d. Europos Komisijos sprendimą pasiūlyti Europos vaistų agentūros valdybai keturių kandidatų,
kuriuos rekomendavo pirminės atrankos komisija ir patvirtino patariamasis paskyrimų komitetas, sąrašą.
2.
Panaikinti 2011 m. spalio 6 d. Europos vaistų agentūros valdybos sprendimą, kuriuo paskirtas vykdomasis direktorius.
3.
Atmesti likusią ieškinio dalį.
4.
Europos Komisija ir Europos vaistų agentūra padengia savo bylinėjimosi išlaidas ir kiekviena padengia po pusę E. Hristov patirtų
bylinėjimosi išlaidų.
Rofes i Pujol
Bradley
Svenningsen
Paskelbta 2014 m. lapkričio 13 d. viešame posėdyje Liuksemburge.
Kanclerė

Pirmininkas
W. Hakenberg

K. Bradley
*
Proceso kalba: bulgarų