CELEX: 62011CJ0579
Struktuurifondid
Määrus (EÜ) nr 1083/2006
Geograafiline abikõlblikkus
Liidu kaasrahastatud investeeringu teostamine väljaspool abikõlblikke piirkondi asuvas paikkonnas seal asutatud majandustegevuses osaleja poolt

Eelotsusetaotlus käsitleb seda, kuidas tõlgendada ELTL artikleid 174–176 ja nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (
ELT L 210, lk 25
).
Taotlus on esitatud Euroopa Liidu vahendite kasutamist puudutavas kohtuvaidluses, mille pooled on omavalitsuste liit Grande Área Metropolitana do Porto (edaspidi „GAMP”) ja mitmed siseriiklikud ametiasutused, keda esindavad Comissão Directiva do Programa Operacional Potencial Humano (inimpotentsiaali rakenduskava juhtivkomisjon), Ministério do Ambiente e do Ordenamento do Território, praegu Ministério da Agricultura, do Mar, do Ambiente e do Ordenamento do Território (keskkonna ja territoriaalplaneerimise ministeerium, praegu põllumajandus-, mere-, keskkonna ja territoriaalplaneerimise ministeerium) ja Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social (töö- ja sotsiaalse solidaarsuse ministeerium).
Õiguslik raamistik
Määrus nr 1083/2006
Määruse nr 1083/2006 põhjendus 1 on sõnastatud järgmiselt:
„[EÜ] artiklis 158 on sätestatud, et ühendus taotleb majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks eri regioonide arengutaseme ühtlustamist ning mahajäämuse vähendamist kõige ebasoodsamates piirkondades või saartel, sealhulgas maapiirkondades. [EÜ] artiklis 159 on ette nähtud, et seda tegevust toetatakse struktuurifondide, Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja muude olemasolevate rahastamisvahendite kaudu.”
Nimetatud määruse artikkel 1 näeb ette, et määrusega kehtestatakse „Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) (edaspidi „struktuurifondid”) ja Ühtekuuluvusfondi reguleerivad üldeeskirjad […]” ning määratletakse muu hulgas „eesmärgid, mida struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist […] toetatakse, liikmesriikide ja piirkondade suhtes kohaldatavad kõnealustest fondidest toetuse saamise kriteeriumid, olemasolevad rahalised vahendid ja nende jaotamise kriteeriumid”.
Määruse nr 1083/2006 artikli 3 lõige 2 sätestab:
„[…] ERF, ESF [ja] Ühtekuuluvusfond […] [toetavad] […] järgmise kolme eesmärgi saavutamist:
a)
lähenemise eesmärk, mille ülesandeks on kiirendada vähem arenenud liikmesriikide ja piirkondade lähenemist, parandades majanduskasvu ja tööhõive tingimusi ainelisse ja inimkapitali tehtavate investeeringute suurendamise ja nende kvaliteedi parandamise, innovatsiooni ja teadmistepõhise ühiskonna arendamise, majandusliku ja sotsiaalse kohanemisvõime, keskkonnakaitse ja parandamise ning haldussuutlikkuse suurendamise teel. Kõnealune eesmärk on fondide prioriteet;
b)
piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive, mille ülesandeks on väljaspool kõige vähem arenenud piirkondi asuvate alade konkurentsivõime ja atraktiivsuse, samuti tööhõive suurendamine […];
c)
Euroopa territoriaalne koostöö, mille ülesandeks on piiriülese koostöö tugevdamine […].”
Määruse nr 1083/2006 I jaotis sisaldab III peatükki „Geograafilised abikõlblikkuse tingimused”, mis omakorda sisaldab määruse artikleid 5–8, mille pealkirjad on vastavalt „Lähenemine”, „Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive”, „Euroopa territoriaalne koostöö” ja „Üleminekutoetus”.
Artikkel 5 näeb ette:
„1.   Lähenemiseesmärgi raames võib struktuurifondidest toetada piirkondi, mis vastavad [Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta] määruse (EÜ) nr 1059/2003 [millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (
ELT L 154, lk 1
; ELT eriväljaanne 14/01, lk 196)] tähenduses ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse 2. tasandile (edaspidi „NUTS 2. tasand”), mille ostujõu pariteetides väljendatud sisemajanduse kogutoodang (SKT) elaniku kohta aastate 2000–2002 põhjal on sama võrdlusperioodi jooksul alla 75% 25-liikmelise EL-i keskmisest SKT-st.
[...]
3.   Komisjon võtab kohe pärast käesoleva määruse jõustumist vastu lõike 1 kriteeriumidele vastavate piirkondade […] loetelu. Loetelu kehtib alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.
[…]”
Määruse nr 1083/2006 artikkel 22 „Vahendite ülekandmise keeld” näeb ette:
„Liikmesriigiti fondide eesmärkide raames eraldatud assigneeringute kogusumma või selle osa ei ole ülekantav.
[...]”
Nimetatud määruse artikkel 32 sätestab:
„1.   Fondide tegevus liikmesriikides toimub rakenduskavade kaudu vastavalt riiklikule strateegilisele raamistikule. Iga rakenduskava hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013. Iga rakenduskava hõlmab ainult ühte kolmest eesmärgist, millele on osutatud artiklis 3, v.a juhul, kui komisjon ja liikmesriik on leppinud kokku teisiti.
[…]
5.   Komisjon võtab kõik rakenduskavad vastu niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui neli kuud pärast selle ametlikku esitamist liikmesriigi poolt […].”
Määruse artikkel 34 „Fondide eripära” sätestab:
„1.   Rakenduskavasid rahastatakse ainult ühest fondist […]
2.   Ilma et sellega piirataks konkreetsetes fonde käsitlevates määrustes ette nähtud erandite kohaldamist, võib ERF-ist ja ESF-ist rahastada täiendavalt ja iga rakenduskava prioriteetse suuna puhul kuni 10% ulatuses ühenduse rahalisest abist meetmeid, mis kuuluvad teise fondi kohaldamisalasse, tingimusel et need on vajalikud toimingu nõuetekohaseks elluviimiseks ja sellega otseselt seotud.
[…]”
Määruse nr 1083/2006 artikkel 35 „Kohaldamisala geograafiline ulatus” näeb ette:
„1.   Lähenemiseesmärgi raames esitatavad rakenduskavad koostatakse asjakohasel geograafilisel tasandil, vähemalt piirkondlikul NUTS 2. tasandil.
Lähenemise eesmärgi raames esitatavad rakenduskavad, mida toetatakse Ühtekuuluvusfondist, koostatakse riiklikul tasandil.
[...]”
Määruse nr 1083/2006 artikli 56 „Kulude abikõlblikkus” lõige 4 näeb ette:
„Kulude abikõlblikkuseeskirjad määratakse riigi tasandil, välja arvatud igat fondi käsitlevas konkreetses määruses sätestatud erandite korral. Need hõlmavad kõiki rakenduskavade raames deklareeritud kulusid.”
Otsus 2006/595
Komisjoni 4. augusti 2006. aasta otsuse 2006/595/EÜ struktuurifondidest ajavahemikul 2007–2013 lähenemiseesmärgi raames rahastamiseks abikõlblike piirkondade loetelu koostamise kohta (
ELT L 243, lk 44
) artikli 1 ja I lisa kohaselt on määruse nr 1083/2006 artikli 5 lõike 1 tähenduses abikõlblikud NUTS 2. tasandi piirkonnad Portugali Vabariigis Norte, Centro, Alentejo ja Região Autónoma dos Açores piirkonnad.
Otsuse 2006/595 artikli 2 ja II lisa kohaselt on struktuurifondidest lähenemiseesmärgi raames rahastamiseks abikõlblik NUTS 2. tasandi piirkond Portugali Vabariigis samuti Algarve piirkond, kuid seda ainult määruse nr 1083/2006 artiklis 8 osutatud üleminekutingimustel.
Lissaboni piirkonda ei ole otsuses 2006/595 mainitud ning seega ei ole see piirkond struktuurifondidest lähenemiseesmärgi raames rahastamiseks abikõlblik. Siiski on nimetatud piirkond rahastamiseks abikõlblik piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames.
Riiklik strateegiline raamistik
Portugali valitsus kiitis 28. juunil 2007 heaks „riikliku strateegilise raamistiku” (edaspidi „strateegiline raamistik”) määruse nr 1083/2006 artikli 32 lõike 1 tähenduses.
Strateegilise raamistiku V lisa punkt 6 näeb ette:
„Kulutused, mis on tehtud seoses toimingutega, mida on kaasrahastatud struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist, on rakendamiskavade raames abikõlblikud, kui need on tehtud NUTSi 2. tasandi piirkondades, millest igaüks on hõlmatud nende [rakenduskavadega].
Seda kulutuste territoriaalse abikõlblikkuse üldkriteeriumi kohaldatakse üldjuhul vastavalt investeeringu asukohale. Varaliste investeeringute puhul (kui investeeringu asukoht on võimalik selgelt kindlaks teha) kohaldatakse seda kriteeriumi vahetult. Mittevaraliste investeeringute puhul kohaldatakse territoriaalse abikõlblikkuse kriteeriumi toetusesaaja asukoha alusel, mis määratakse kindlaks vastavalt selle juhatuse või toimingu elluviimise eest vastutava esinduse (või üksuse) asukohale.
Territoriaalse abikõlblikkuse üldtingimused ei kehti erandlikult kulutuste suhtes, mis puudutavad:
a)
toiminguid, millel on asjakohane ülekanduv mõju (
spill-over effect
) valdkondades ja tunnustega, mis on määratletud punktides 7 ja 8;
b)
[...]”
Strateegilise raamistiku V lisa punkt 7 näeb ette:
„Territoriaalse abikõlblikkuse üldtingimused ei kehti erandlikult kulutuste suhtes, mis puudutavad toiminguid, mis viiakse ellu NUTS 2. tasandi Lissaboni piirkonnas […], kuid mille mõju kandub üle teistele Portugali mandriosa piirkondadele ja mida peetakse Portugali mandriosa lähenemise eesmärgi raames piirkondade arenguks väga olulisteks.
[Nende eranditega hõlmatud investeeringuliikide loetelu]
Tuleb märkida, et nende abi andmise liikide puhul on tegemist erandjuhtudega, mida on nõuetekohaselt põhjendatud vastavalt toimingute laadile ja võimendavale mõjule, mis tekib muudes piirkondades kui need, kus investeering on tehtud. Üldiselt moodustavad need abiliigid programmide koostamisel väikese osa struktuurifondide rahalisest kattest. Järgmistes punktides esitatud suunitlusi, mis on välja töötatud Euroopa Komisjoni ja Portugali ametivõimude koostöös, võib vajaduse korral täiendavalt täpsustada iga temaatilise rakenduskava raames.”
Strateegilise raamistiku V lisa punkt 8 kehtestab „erimeetodid” kulutuste abikõlblikkuse kindlaksmääramiseks seoses ülekanduva mõjuga väljaspool Lissaboni piirkonda.
Inimpotentsiaali rakenduskava
Strateegilise raamistikuga ette nähtud rakenduskavade hulka kuulub „Inimpotentsiaali rakenduskava”. Üks inimpotentsiaali rakenduskava prioriteetseid suundi (3. suund) on seotud täiendusõppega ja sisaldab investeeringuliiki „Avaliku teenistuse juhtimise ja innovatsiooni strateegilised koolitused” (edaspidi „avaliku teenistuse koolitused”).
Strateegilise raamistiku V lisa punktis 7 on avaliku teenistuse koolitustele viidatud investeeringuliikide hulgas, mis on hõlmatud eranditega territoriaalse abikõlblikkuse üldtingimustest. Sama lisa punkt 8 täpsustab sellega seoses järgmist:
„Kui tuua esile […], et taotletavad eesmärgid peavad esmatähtsaks halduskulude vähendamist ning riikliku konkurentsivõime parandamist haldussuutlikkuse suurendamisega, on eriti oluline märkida, et hoolimata sellest, et avaliku halduse inimressursid on märkimisväärselt koondunud Lissaboni piirkonda, omab elluviidava tegevuse mõju tingimata toimet kogu riigi territooriumile, arvestades nende asutuste olemust ning nende pakutud teenuseid (mis on mõeldud kõikidele kodanikele ja/või kõikidele majandustegevuses osalejatele).
Teenuste koondumine pealinna piirkonda selgitab seda, miks märkimisväärne osa tehtavatest investeeringutest on keskendunud sellele piirkonnale […].”
Nimetatud punkt 8 näeb nende koolituste jaoks „erimeetodina” ette järgmist:
„a)
Ülekanduva mõju hindamine Portugali mandriosa territooriumi lähenemispiirkondades vastavalt nendes piirkondades elava rahvastiku koondumisele.
b)
Ülekanduva mõju kvantifitseerimine:
NUTS 2. tasandi Norte, Centro ja Alentejo piirkondades elava rahvastiku koondumine võrreldes Portugali mandriosa territooriumil elava rahvastikuga: 68,5% […]
c)
NUTS 2. tasandi Lissaboni piirkonnas tehtud nende kulutuste kvantifitseerimine, mis on inimpotentsiaali rakenduskava raames abikõlblikud:
iga 1000 euro suuruse investeeringu kohta avaliku teenistuse juhtimise ja innovatsiooni strateegiliste koolituste tegevusse, mis on läbi viidud NUTS 2. taseme Lissaboni piirkonnas, on investeeritud 685 euro suurune summa abikõlblik [inimpotentsiaali rakenduskava 3. suuna] kaudu.
Inimpotentsiaali rakenduskava 3. suuna raames abikõlbmatu summa rahastatakse „Lissaboni” (kus elav rahvastik moodustab 27,5% Portugali mandriosa territooriumi rahvastikust) ning „Algarve” (kus elav rahvastik moodustab 4% Portugali mandriosa territooriumi rahvastikust) vastavatest suundadest ja/või riiklikest vahenditest.”
Komisjon kiitis 16. oktoobril 2007 määruse nr 1083/2006 artikli 32 lõike 5 alusel inimpotentsiaali rakenduskava heaks „mitme-eesmärgilise” kavana, see tähendab esiteks lähenemiseesmärgi raames Norte, Centro ja Alentejo piirkondades ning üleminekutoetusena Algarve piirkonnas ning teiseks piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames Lissaboni piirkonnas.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
Comissão Directiva do Programa Operacional Potencial Humano kiitis 15. ja 26. septembri 2008. aasta ning 15. oktoobri, 4. novembri ja 26. detsembri 2008. aasta otsustega heaks Instituto Nacional de Administração (riiklik haldusinstituut), Sindicato dos Quadros Técnicos do Estado (riikliku tehnilise personali ametiühing), Instituto Superior de Ciências do Trabalho e da Empresa (tööteaduste ja ettevõtluse kõrgem instituut), Ministério da Saúde (tervishoiuministeerium) ja Instituto do Desporto de Portugal (Portugali spordiinstituut) kandidatuurid selleks, et neid rahastada inimpotentsiaali rakenduskava avaliku teenistuse koolitusega seotud investeeringuliigi raames.
Kuna kõik need kandidaadid on asutatud Lissaboni piirkonnas, tehti asjaomased otsused selles osas, milles taotletud rahastamine on hõlmatud määruse nr 1083/2006 artiklis 5 sätestatud lähenemiseesmärgiga, strateegilise raamistiku V lisa punkti 6 alapunktis a sätestatud erandit kohaldades.
Leides, et asjaomane erand ei ole liidu õigusega kooskõlas ning Comissão Directiva do Programa Operacional Potencial Humano tehtud otsused vähendavad õigusvastaselt vahendeid, mis on ette nähtud Portugali NUTS 2. tasandi piirkondades asutatud huvitatud üksustele, kes on abikõlblikud lähenemiseesmärgi raames, esitas GAMP Tribunal administrativo e fiscal do Portole kaebuse nende otsuste tühistamiseks.
Viimati nimetatud kohus tunnistas 20. detsembri 2010. aasta määrusega, et kaebuse ese on Ministério da Saúde kandidatuuri heakskiitmise otsust puudutavas osas ära langenud.
Kohtuvaidluse teiste asjaolude osas otsustas Tribunal administrativo e fiscal do Porto 19. oktoobri 2011. aasta otsusega menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas [liidu] õigust ja eelkõige […] määruse […] nr 1083/2006 artiklites 5–8, 22, 32, 34, 35 ja 56 ning ELTL artiklites 174–176 sätestatut tuleb tõlgendada nii, et need ei luba teha erandeid kulutuste territoriaalse abikõlblikkuse põhimõttest, st nii, et kulutused, mis on seotud struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatud toimingutega, on rakenduskavade raames abikõlblikud vaid siis, kui neid tehakse NUTS 2. taseme piirkondades, mis on hõlmatud iga sellise rakenduskavaga?
2.
Täpsemalt, kas eespool viidatud sätteid tuleb tõlgendada nii, et need ei luba siseriiklikel ametivõimudel kehtestada õigusnorme, mis teevad kulutuste territoriaalsuse põhimõttest erandi ja võimaldavad käsitleda investeeringuid konkreetselt lähenemiseesmärgi saavutamiseks mõeldud rakenduskavade raames abikõlblikena, kui nende investeeringute või toetusesaaja asukoht ei ole NUTS 2. tasandi piirkondades, mida sellised rakenduskavad hõlmavad?
3.
Või tuleb [liidu] õigust ja eelkõige […] määruse […] nr 1083/2006 artiklites 5–8, 22, 32, 34, 35 ja 56 ning ELTL artiklites 174–176 sätestatut tõlgendada hoopis nii, et nendega ei ole vastuolus sellised erandid kulutuste territoriaalse abikõlblikkuse põhimõttest, mis lubavad siseriiklikel ametivõimudel kehtestada õigusnorme, mille kohaselt võib kulutusi, mis on seotud struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatud toimingutega, pidada rakenduskavade raames abikõlblikeks isegi juhul, kui neid ei tehta NUTS 2. taseme piirkondades, mis on hõlmatud iga sellise rakenduskavaga, eelkõige siis, kui need puudutavad kulutusi/toiminguid, millel on asjakohane ülekanduv mõju, st siis, kui neid õigustab toimingute laad ja võimendav mõju, mis tekib muudes piirkondades kui need, kus see investeering on tehtud?
4.
Täpsemalt, kas nende sätetega ei ole vastuolus, kui siseriiklikud ametivõimud kehtestavad õigusnorme, mis võimaldavad käsitada investeeringuid lähenemiseesmärgi saavutamiseks mõeldud rakenduskavade raames abikõlblikena, kui nende investeeringute või toetusesaaja asukoht ei ole NUTS 2. tasandi piirkondades, mida see lähenemiseesmärk hõlmab, eelkõige siis, kui need puudutavad investeeringuid/toiminguid, millel on asjakohane ülekanduv mõju, st siis, kui neid õigustab toimingute laad ja võimendav mõju, mis tekib muudes piirkondades kui need, kus see investeering on tehtud?”
Eelotsuse küsimuste analüüs
Nende küsimustega, mida tuleb analüüsida koos, tahab eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas majanduslikku, sotsiaalset ja piirkondlikku ühtekuuluvust käsitlevate liidu esmase õiguse sätetega ning määrusega nr 1083/2006 on vastuolus see, kui liidu kaasrahastatud investeering teostatakse väljaspool abikõlblikke piirkondi asuvas paikkonnas seal asutatud majandustegevuses osaleja poolt.
Sellega seoses nähtub kõigepealt ELTL artikli 174 teisest lõigust koostoimes ELTL artikli 175 esimese lõiguga, et selliste struktuurifondide ja teiste liidu rahastamisvahendite eesmärk, mis aitavad kaasa majanduslikule, sotsiaalsele ja piirkondlikule ühtekuuluvusele, on eelkõige ühtlustada eri regioonide arengutaset ning vähendada mahajäämust kõige ebasoodsamates piirkondades. Seda eesmärki tuletatakse muu hulgas meelde määruse nr 1083/2006 põhjenduses 1 ning liikmesriigid peavad nendest fondidest ja vahenditest kaasrahastatud investeeringute elluviimisel seda eesmärki arvestama (vt viimati mainituga seoses 3. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas
C-166/07: parlament
vs
. nõukogu, EKL 2009, lk I-7135
, punkt 45).
Määruse nr 1083/2006 artikli 3 lõike 2 punkt a näeb samamoodi ette, et struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi esmaseks ülesandeks on kiirendada vähem arenenud liikmesriikide ja piirkondade lähenemist.
Vastavalt sellele eesmärgile on liidu seadusandja kehtestanud kriteeriumid abikõlblike piirkondade ja alade kindlaksmääramiseks. Lähenemiseesmärgi osas sätestab määruse nr 1083/2006 artikkel 5, et struktuurifondidest võib toetada NUTS 2. tasandi piirkondi, st piirkondi, „mille ostujõu pariteetides väljendatud sisemajanduse kogutoodang (SKT) elaniku kohta aastate 2000–2002 põhjal on sama võrdlusperioodi jooksul alla 75% 25-liikmelise EL-i keskmisest SKT-st”.
Sellest eesmärgist ja selle eesmärgi saavutamise kriteeriumist nähtub üheselt, et struktuurifondide kasutamine lähenemiseesmärgi saavutamiseks peab toimuma NUTS 2. tasandi piirkondades. Pealegi on seda tingimust rõhutatud väljendiga „Geograafilised abikõlblikkuse tingimused”, mis on määruse nr 1083/2006 artikleid 5–8 sisaldava peatüki pealkiri, ning selle määruse artikli 35 lõike 1 esimeses lõigus, mille kohaselt koostatakse asjaomase eesmärgi raames esitatavad rakenduskavad „asjakohasel geograafilisel tasandil, vähemalt piirkondlikul NUTS 2. tasandil”.
Seevastu ei saa määrusest nr 1083/2006 või majanduslikku, sotsiaalset ja piirkondlikku ühtekuuluvust käsitlevatest esmase õiguse sätetest tuletada, et investeeringut teostav majandustegevuses osaleja peab tingimata olema asutatud piirkonnas, millele investeering on mõeldud. Samuti ei tulene nendest õigusaktides, et vahendite kasutamine peab igal juhul füüsiliselt toimuma selles piirkonnas.
Nagu märgivad Portugali valitsus ja Euroopa Komisjon, teenitakse paremini sellise piirkonna huvi, kes peab liidu kaasrahastamisest kasu saama, kui investeeringu elluviimise eest vastutav majandustegevuses osaleja pakub projekti läbiviimiseks paremaid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid tagatisi. Kui majandustegevuses osaleja on asutatud väljaspool asjaomast piirkonda, ei tohiks see takistada talle selle projekti usaldamist. Sellega seoses tuleb asuda seisukohale, et kuigi käesoleva kohtuotsuse punktides 30 ja 31 meelde tuletatud struktuurifondide ja liidu muude rahastamisvahendite eesmärk on kiirendada vähem arenenud piirkondade lähenemist, ei tähenda see siiski seda, et liidu kaasrahastatud kavade raames osutatud teenused eraldataks ainult nendes piirkondades asutatud majandustegevuses osalejatele. Viimati nimetatud eesmärki arvestades peavad liidu kaasrahastamisest kasu saama nimetatud piirkonnad, mitte seal asuvad majandustegevuses osalejad.
Nagu Portugali ja Madalmaade valitsus märkisid, samamoodi arvestatakse abikõlbliku piirkonna huve vahetevahel sama hästi või isegi paremini siis, kui investeering on ellu viidud paikkonnast, mis asub väljaspool selle piirkonna territooriumi.
Eeltoodud kaalutlusi arvestades ei riku määruses nr 1083/2006 sätestatud geograafilise abikõlblikkuse eeskirju asjaolu, et põhikohtuasjas käsitletavad ja investeeringute teostamise eest vastutavad üksused on asutatud viidatud NUTS 2. tasandi piirkondadest väljaspool asuvas paikkonnas ning et need üksused koolitavad avaliku teenistuse ametnikke, kes täidavad asjaomaste piirkondade elanike jaoks oma ülesandeid sellest paikkonnast.
Muidugi peab nii teostatud investeering olema sihipäraselt ja eristatavalt suunatud siiski NUTS 2. tasandi piirkondadele niivõrd, kui tegemist on kaasrahastamisega lähenemiseesmärgi raames. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab põhikohtuasjas sellele tingimusele vastavust analüüsima. Eelkõige peab ta kontrollima, kas nõuetekohaselt on põhjendatud strateegilise raamistiku V lisa punktis 8 ettenähtud eeskiri, mille kohaselt 68,5% Lissabonis tehtud kulutustest on abikõlblikud seetõttu, et kulutuste see osa avaldab mõju Norte, Centro ja Alentejo piirkondadele.
Eeltoodut arvestades tuleb esitatud küsimustele vastata, et majanduslikku, sotsiaalset ja piirkondlikku ühtekuuluvust käsitlevaid liidu esmase õiguse sätteid ning määrust nr 1083/2006 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus, kui liidu kaasrahastatud investeering teostatakse väljaspool abikõlblikke piirkondi asuvas paikkonnas seal asutatud majandustegevuses osaleja poolt tingimusel, et investeering on sihipäraselt ja eristatavalt suunatud abikõlblikele piirkondadele.
Kohtukulud
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kolmas koda) otsustab:

Majanduslikku, sotsiaalset ja piirkondlikku ühtekuuluvust käsitlevaid liidu esmase õiguse sätteid ja nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999, tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus, kui Euroopa Liidu kaasrahastatud investeering teostatakse väljaspool abikõlblikke piirkondi asuvas paikkonnas seal asutatud majandustegevuses osaleja poolt, tingimusel et investeering on sihipäraselt ja eristatavalt suunatud abikõlblikele piirkondadele.

Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: portugali.