CELEX: 62011CJ0595
Prekybos politika
Reglamentas (EB) Nr. 1470/2001
Reglamentas (EB) Nr. 1205/2007
Bendrasis muitų tarifas
Tarifinis klasifikavimas
Kombinuotoji nomenklatūra
Kompaktinių fluorescentinių lempų importui taikomi galutiniai antidempingo muitai
Galutinių antidempingo muitų taikymas produktams, priskiriamiems prie Antidempingo reglamente numatytos tarifinės subpozicijos
Atitinkamas produktas
Taikymo sritis

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 2001 m. liepos 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1470/2001, įvedančio galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkančio laikinąjį muitą, kuriuo apmuitintos importuojamos integruotos elektroninės kompaktinės fluorescentinės lempos (
CFL-i
), kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika (
OL L 195, p. 8
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 11 sk., 38 t., p. 43), iš dalies pakeisto 2006 m. rugsėjo 1 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1322/2006 (
OL L 244, p. 1
; toliau – Reglamentas 1470/2001), ir 2007 m. spalio 15 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1205/2007, nustatančio antidempingo muitus importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės integruotoms elektroninėms kompaktinėms fluorescentinėms lempoms po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį ir išplečiančio jų taikymo sritį importuojamam tam pačiam produktui, siunčiamam iš Vietnamo Socialistinės Respublikos, Pakistano Islamo Respublikos ir Filipinų Respublikos (
OL L 272, p. 1
, toliau kartu su Reglamentu Nr. 1470/2001 vadinami
CFL-i
reglamentais), išaiškinimo.
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant ginčą tarp
Steinel Vertrieb GmbH
(toliau –
Steinel Vertrieb
) ir
Hauptzollamt Bielefeld
(toliau –
Hauptzollamt
) dėl
Steinel Vertrieb
į laisvą apyvartą išleidžiamų importuotų produktų, dėl kurių kyla ginčas, klasifikavimo pagal Kombinuotosios nomenklatūros, įtvirtintos 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (
OL L 256, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 2 t., p. 382), iš dalies pakeisto 2000 m. sausio 31 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 254/2000 (
OL L 28, p. 16
, toliau – KN), I priede, tarifines pozicijas.
Teisinis pagrindas
Pagrindinis reglamentas
Pagrindinėje byloje taikytinos Europos Sąjungos antidempingo priemonių taikymą reglamentuojančios nuostatos įtvirtintos 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (
OL L 56, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 11 sk., 10 t., p. 45), iš dalies pakeistame 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (
OL L 340, p. 17
; toliau – Pagrindinis reglamentas).
Pagrindinio reglamento 1 straipsnio 1, 2 ir 4 dalyse nustatyta:
„1.   Antidempingo muitas gali būti taikomas bet kuriam importuojamam produktui dempingo kaina, kurį išleidus laisvai cirkuliuoti [Sąjungoje] būtų padaryta žala.
2.   Produktu dempingo kaina yra laikomas produktas, jeigu jo eksporto į [Sąjungą] kaina yra mažesnė nei palyginamoji panašaus produkto kaina įprastomis prekybos sąlygomis eksportuojančioje valstybėje.
<...>
4.   Taikant šį reglamentą, sąvoka „panašus produktas“ yra identiškas produktas, t. y. produktas, visais atžvilgiais panašus į aptariamą produktą, o jeigu identiško produkto nėra – kitas panašiomis aptariamo produkto charakteristikomis pasižymintis produktas.“
Pagal Pagrindinio reglamento 9 straipsnio „Tyrimo nutraukimas, netaikant priemonių ir galutinių muitų nustatymas“ 4 dalį:
„Kai galutinai nustatyti faktai įrodo, kad yra dempingas ir jo padaryta žala bei dėl Bendrijos interesų reikia įsikišti pagal 21 straipsnį, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, nustato galutinį antidempingo muitą. <...>“
Pagal šio reglamento 11 straipsnio, susijusio su peržiūros procedūra, 2, 3 ir 4 dalis:
„2.   Galutinė antidempingo priemonė baigia galioti, praėjus penkeriems metams nuo sprendimo ją taikyti įsigaliojimo dienos arba penkeriems metams nuo paskutinės dempingą ir jo žalą nagrinėjusios peržiūros užbaigimo dienos, jeigu peržiūros metu nebuvo nustatyta, kad priemonei baigus galioti bus labai tikėtina, jog dempingas ir žala tęsis arba pasikartos. Peržiūra dėl priemonės pratęsimo pradedama Komisijos arba Bendrijos gamintojų iniciatyva, ir tokia priemonė galioja iki peržiūros pabaigos.
<...>
3.   Būtinybė toliau taikyti priemones taip pat gali būti peržiūrima, jei reikia, arba Komisijos iniciatyva, arba valstybės narės prašymu, arba – jeigu nuo galutinės priemonės taikymo pradžios yra praėjęs pagrįstai nustatytas bent vienerių metų laikotarpis, – bet kurio eksportuotojo, importuotojo ar [Sąjungos] gamintojo prašymu, kuriame pateikiami pakankami įrodymai, jog tokia tarpinė peržiūra yra būtina.
Tarpinė peržiūra pradedama, jeigu prašyme pateikiami pakankami įrodymai, kad dempingui kompensuoti nėra būtina toliau taikyti tą priemonę, ir (arba), kad atšaukus arba pakeitus tą priemonę nebus tikėtina, jog žala tęsis arba pasikartos, arba kad taikomos priemonės nepakanka – arba nebepakanka – žalą sukeliančiam dempingui pašalinti.
Atlikdama tyrimus pagal šios dalies nuostatas, Komisija gali taip pat apsvarstyti, ar dempingo ir žalos aplinkybės smarkiai pakito ir ar taikomomis priemonėmis pasiekiama norimų rezultatų pašalinant pagal 3 straipsnį jau nustatytą žalą. Šiuo atveju, galutinai nustatant faktus, atsižvelgiama į visus svarbius ir tinkamai dokumentais pagrįstus įrodymus.
4.   Peržiūra atliekama taip pat ir norint nustatyti individualius dempingo skirtumus naujiems nagrinėjamoje eksportuojančioje valstybėje esantiems eksportuotojams, kurie to produkto neeksportavo atliekant tyrimą, kurio pagrindu taikomos priemonės.
Peržiūra pradedama, jeigu naujasis eksportuotojas arba gamintojas gali patvirtinti, kad nėra susijęs su jokiu eksportuojančioje valstybėje esančiu eksportuotoju ar gamintoju, kuriam dėl to produkto taikomos antidempingo priemonės, ir kad iš tikrųjų eksportavo į [Sąjungą] jau pasibaigus minėtam tyrimui, arba jeigu gali įrodyti, kad yra prisiėmęs neatšaukiamą sutartinę prievolę eksportuoti didelį kiekį į [Sąjungą].
<...>“
Minėto reglamento 13 straipsnio „Muitų vengimas“ 1 dalyje numatyta:
„Kai galiojančios priemonės yra apeinamos, pagal šį reglamentą nustatyti antidempingo muitai gali būti išplečiami panašios prekės, kuri gali būti ir nežymiai pakeista, ir nepakeista, importui iš trečiųjų valstybių; arba nežymiai pakeistos panašios prekės importui iš šalies, kuriai taikoma priemonė; arba šių prekių sudėtinėms dalims. Kai galiojančios priemonės apeinamos, antidempingo muitai, neviršijantys pagal šio reglamento 9 straipsnio 5 dalį nustatyto likutinio antidempingo muito, gali būti išplečiami importui iš kompanijų, kurios turi naudos individualiais muitais šalyse, kurioms taikomos priemonės. Jei būtina pagal 2 straipsnio nuostatas, apėjimas apibrėžiamas kaip prekybos tarp trečiųjų šalių ir [Sąjungos] arba individualių kompanijų šalyje, kuriai nustatytos priemonės, ir [Sąjungos] būdo pokytis, atsiradęs dėl veiksmų, proceso ar veiklos, kurių negalima paaiškinti jokiomis kitomis pagrįstomis priežastimis ar ekonominiu pagrindimu, kaip tik antidempingo muito nustatymu, ir kai yra įrodymų dėl žalos arba kad ištaisantysis muito poveikis yra mažinamas panašios prekės kainų ir (arba) kiekių prasme, bei yra dempingo įrodymų, lyginant su anksčiau panašiai prekei nustatytomis normaliosiomis vertėmis.
<...>“
Remiantis to paties reglamento 14 straipsnio 1 dalimi:
„Laikinieji ar galutiniai antidempingo muitai nustatomi reglamentu ir valstybių narių renkami tokia forma pagal nurodytą tarifą ir tokius kitus kriterijus, kurie yra išdėstyti šiuos muitus nustatančiuose reglamentuose. Be to, tokie muitai renkami nepriklausomai nuo kitų paprastai importui taikomų muitų, mokesčių ar rinkliavų. <...>“
CFL-i reglamentai
2001 m. vasario 7 d. Reglamentu (EB) Nr. 255/2001, nustatančiu laikinąjį antidempingo muitą importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės integruotoms elektroninėms kompaktinėms fluorescentinėms lempoms (
OL L 38, p. 8
), Komisija nustatė laikinąjį antidempingo muitą šio tipo produktams, kuriems priskirtas KN ex 8539 31 90 kodas. Paskui Reglamentu Nr. 1470/2001 jiems buvo nustatytas galutinis antidempingo muitas. Šis reglamentas galiojo iki 2008 m. spalio 18 d.
Reglamento Nr. 1470/2001 1 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Galutinis antidempingo muitas nustatomas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektroninių kompaktinių fluorescentinių išlydžio lempų, veikiančių esant kintamajai srovei (įskaitant elektronines kompaktines fluorescentines išlydžio lempas, veikiančias esant tiek kintamajai, tiek nuolatinei srovei), su vienu ar keliais stiklo vamzdeliais, kurių visi apšvietimo elementai ir elektroniniai komponentai yra pritvirtinti prie lempos pagrindo ar į jį įmontuoti, kurioms taikomas KN kodas ex 8539 31 90 (TARIC kodas 8539 31 90*91 iki 2004 m. rugsėjo 10 d. ir TARIC kodas 8539 31 90*95 nuo 2004 m. rugsėjo 11 d.), importui.“
Reglamentu Nr. 1205/2007, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, paliktos galioti Reglamentu Nr. 1470/2001 nustatytos priemonės, o 2005 m. birželio 6 d. Tarybos reglamentu Nr. 866/2005, išplečiančiu galutinių antidempingo priemonių, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 1470/2001 importuojamoms integruotoms elektroninėms kompaktinėms fluorescentinėms lempoms (
CFL-i
), kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, taikymą tokiam pačiam produktui, įvežamam iš Vietnamo Socialistinės Respublikos, Pakistano Islamo Respublikos ir Filipinų Respublikos (
OL L 145, p. 1
), jų taikymo sritis išplėsta importui iš kitų šalių.
Reglamento Nr. 1205/2007 1 straipsnio 1 dalyje numatyta:
„Importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektroninėms kompaktinėms fluorescentinėms išlydžio lempoms, veikiančioms esant kintamajai srovei (įskaitant elektronines kompaktines fluorescentines išlydžio lempas, veikiančias esant tiek kintamajai, tiek nuolatinei srovei), su vienu ar keliais stiklo vamzdeliais, kurių visi apšvietimo elementai ir elektroniniai komponentai yra pritvirtinti prie lempos pagrindo ar į jį įmontuoti, klasifikuojamoms KN kodu ex85393190 (TARIC kodas 8539319095), nustatomas galutinis antidempingo muitas.“
Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas
Steinel Vertrieb
sukūrė šviesos detektorių, turintį pritaikytą kontrolės programinę įrangą. Tuo remdamasi ji pagamino ir užpatentavo įrenginį (toliau – prieblandos jungiklis), skirtą lempoms ir jas automatiškai įjungiantį bei išjungiantį pagal natūralią šviesą – tam neturi įtakos pačios lempos skleidžiama šviesa.
2007 ir 2008 m.
Steinel Vertrieb
iš Kinijos importavo atitinkamai 11, 15 ir 18 W galios prekių ženklu
Sensor Light Plus
pažymėtas energiją taupančias lempas, kurioms norėdama įforminti išleidimo į laisvą apyvartą nemokant muitų procedūrą pateikė deklaraciją ir priskyrė prie KN 8539 39 00 subpozicijos. Iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad prekių ženklu
Sensor Light Plus
pažymėti produktai yra esant kintamajai srovei veikiančios fluorescentinės lempos, kurias sudaro apsauginiame stikle esantis spiralės formos karštųjų katodų fluorescentinis vamzdelis ir lempos cokolis su balastiniu įtaisu ir
Steinel Vertrieb
sukurtu bei užpatentuotu prieblandos jungikliu.
Atlikusi patikrinimą
Hauptzollamt
konstatavo, kad
Steinel Vertrieb
importuotos energiją taupančios lempos priskirtinos prie KN 8539 31 90 subpozicijos, todėl šių lempų importui taikomas
CFL-i
reglamentuose numatytas antidempingo muitas. Todėl 2010 m. kovo 31 d., gegužės 17 d., liepos 13 d. ir rugpjūčio 30 d. sprendimais
Hauptzollamt
nurodė
Steinel Vertrieb
sumokėti iš viso 485240,07 EUR dydžio antidempingo muitą.
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pažymi, kad
Steinel Vertrieb
nurodė, o
Hauptzollamt
tam neprieštaravo, jog tuo metu, kai Reglamentu Nr. 255/2001 buvo nustatytas laikinasis antidempingo muitas, prieblandos jungiklį turinčias fluorescentines lempas Sąjungoje gamino tik
Steinel Vertrieb
ir
Osram GmbH
(toliau –
Osram
). Kinija tuo metu gamino tik tokio įrenginio neturinčias fluorescentines lempas.
Hauptzollamt
teigia, kad
Steinel Vertrieb
importuotos kompaktinės fluorescentinės lempos turi būti priskirtos prie KN 8539 31 90 subpozicijos, nes tai yra kompaktinės fluorescentinės lempos, veikiančios esant kintamajai srovei. Todėl šiems produktams turi būti taikomas
CFL-i
reglamentuose numatytas antidempingo muitas.
Šiomis aplinkybėmis
Finanzgericht Düsseldorf
nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šį prejudicinį klausimą:
„Ar [
CFL-i
reglamentai] turi būti aiškinami taip, kad jie taip pat taikomi
Steinel Vertrieb
importuotoms bei [nutartyje dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą] išsamiau aptariamoms kompaktinėms fluorescentinėms lempoms su prieblandos jungikliu?“
Dėl prejudicinio klausimo
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar tai, kad
Steinel Vertrieb
importuotoms prieblandos jungiklį turinčioms fluorescentinėms lempoms suteikiamas KN ex 8539 31 90 kodas, reiškia, kad joms taikomi
CFL-i
reglamentuose numatyti antidempingo muitai.
Šalių argumentai
Steinel Vertrieb
iš esmės teigia, kad tuo metu, kai 2001 m. buvo nustatytas antidempingo muitas, produktai, dėl kurių kyla ginčas, Kinijoje nebuvo gaminami. Pasauliniu mastu tik
Steinel Vertrieb
ir
Osram
turėjo patentus, susijusius su prieblandos jungiklį turinčių apšvietimo įrenginių gamyba. Ji pabrėžia, kad tiek iš
CFL-i
reglamentų esmės, tiek iš jų tikslo matyti, kad jie susiję tik su paprastomis energiją taupančiomis lempomis. Tačiau pagrindinėje byloje nagrinėjami produktai – tai išimtiniai aukštos kokybės produktai, kuriais nepadaroma žalos Europos gamintojams, nes panašius produktus gamina tik
Osram
. Be to, šiems produktams būdingas šviesos nustatymo metodas ir prieblandos jungiklis yra užpatentuoti, o Kinijoje ar Sąjungoje tokių pačių produktų nėra. Todėl nėra reikalo imtis veiksmų Sąjungos interesams apsaugoti.
Anot
Steinel Vertrieb
, atlikti tarpinės priemonės peržiūros pagal Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį neprašyta, nes pagrindinėje byloje nagrinėjami produktai ne vienus metus buvo klasifikuojami priskiriant prie 8539 39 00 subpozicijos ir nacionalinės valdžios institucijos tam neprieštaravo.
Anot Komisijos, Teisingumo Teismas turi atsižvelgti į prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo apibrėžtas faktines aplinkybes. Pastarasis teismas nusprendė, kad
Steinel Vertrieb
importuotos fluorescentinės lempos turi būti priskirtos prie KN 8539 31 90 subpozicijos, taigi jos patenka į
CFL-i
reglamentų taikymo sritį.
Komisija mano, kad
CFL-i
reglamentų formuluotė yra aiški, todėl galimas tik vienas jų aiškinimas. Ji atmeta teleologinį nagrinėjamos teisės normos aiškinimą, nes toks aiškinimas, jos nuomone, yra netinkamas nustatant Antidempingo reglamento taikymo sritį. Jei muitinės institucijos kiekvienu atveju turėtų nustatyti, ar tai, kad produktas patenka į Antidempingo reglamento taikymo sritį, atitinka šio reglamento tikslą ir buvimo priežastį, nacionalinės muitinės institucijos nebegalėtų vykdyti savo užduočių. Tokia pareiga būtų nesuderinama su praktiniais reikalavimais muitinės administracijai.
Be to, Komisija mano, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo konstatuota faktinė aplinkybė, jog nustatant laikinąjį antidempingo muitą fluorescentinės lempos, dėl kurių kyla ginčas, buvo gaminamos ne Kinijoje, o tik Sąjungoje, neturi jokios reikšmės siekiant nustatyti, ar
CFL-i
reglamentais nustatytas antidempingo muitas yra taikomas pagrindinėje byloje nagrinėjamoms fluorescentinės lempoms.
Šiuo klausimu Komisija mano, jog nėra neįprasta, kad visų pirma vartojimo prekių, kurių samprata greitai vystosi, atveju Antidempingo reglamento taikymo srities apibrėžimas yra toks bendras, kad apima ir tuos produktus, kurie priimant šį reglamentą dar neegzistavo arba kurie dar nebuvo gaminami dempingą taikančioje šalyje. Šiomis aplinkybėmis pagrindinės bylos atveju į
CFL-i
reglamentų taikymo sritį esą patenka ne tik fluorescentinės lempos, kurios jau buvo gaminamos Kinijoje įsigaliojant šioms nuostatoms.
Komisija priduria, kad Antidempingo reglamente jo taikymo sritis turi būti apibrėžta abstrakčiai ir bendrai, nurodant produktus, kuriuos jis apima pagal KN kodą arba pagal kitus požymius, jeigu šis kodas nepakankamai tikslus.
Teisingumo Teismo vertinimas
Iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad produktai, dėl kurių kyla ginčas, turi būti priskirti prie KN 8539 31 90 subpozicijos ir kad šie produktai taip pat pasižymi kitomis esminėmis savybėmis, numatytomis
CFL-i
reglamentų 1 straipsnio 1 dalyje.
Iš pradžių reikia priminti, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką procedūra pagal SESV 267 straipsnį yra grindžiama aiškiu nacionalinių teismų ir Teisingumo Teismo funkcijų atskyrimu, todėl tik bylą nagrinėjantis nacionalinis teismas, kuris turi prisiimti atsakomybę dėl būsimo sprendimo priėmimo, privalo įvertinti, atsižvelgdamas į bylos ypatumus, tiek prejudicinio sprendimo būtinumą tam, kad pats galėtų priimti sprendimą, tiek Teisingumo Teismui pateikiamų klausimų svarbą (žr. 2010 m. vasario 11 d. Sprendimo
Hoesch Metals and Alloys
,
C-373/08, Rink. p. I-951
, 59 punktą).
Šiomis aplinkybėmis nagrinėjant prejudicinį klausimą jo nereikia išplėsti taip, kad jis apimtų ir tai, ar
Steinel Vertrieb
importuoti produktai, dėl kurių kyla ginčas, patenka į
CFL-i
reglamentų taikymo sritį, atsižvelgiant į motyvus, kurių nenurodo prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, t. y. atsižvelgiant į nacionalinių valdžios institucijų atkliktą pagrindinėje byloje nagrinėjamų produktų priskyrimo prie KN tarifinių pozicijų vertinimą (pagal analogiją žr. minėto Sprendimo
Hoesch Metals and Alloys
60 punktą). Todėl iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą reikia daryti išvadą, kad nacionalinis teismas šiuo atžvilgiu klausimo Teisingumo Teismui nepateikė (žr. 1994 m. birželio 2 d. Sprendimo
AC-ATEL Electronics
,
C-30/93, Rink. p. I-2305
, 19 punktą).
Primintina, kad pagal Pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį antidempingo muitai nustatomi reglamentu ir valstybių narių renkami tokia forma pagal nurodytą tarifą ir tokius kitus kriterijus, kurie yra išdėstyti šiuos muitus nustatančiame reglamente.
Antidempingo reglamentų rezoliucinėse dalyse, siekiant apibrėžti produktus, kuriems šiomis dalimis nustatomas antidempingo muitas, jie apibrėžiami visų pirma remiantis KN tarifine subpozicija, kuriai šie produktai priklauso. Tačiau tokios nuorodos ne visuomet pakanka, kad būtų galima tiksliai identifikuoti produktus, su kuriais susijusios antidempingo nuostatos, nes šių subpozicijų formuluotė gali būti nepakankamai tiksli. Dėl šios priežasties Antidempingo reglamento rezoliucinėje dalyje apmokestinami produktai apibrėžti panaudojus papildomus atskyrimo kriterijus. Produktas apmokestinamas tik tuo atveju, jeigu jis priskiriamas prie Antidempingo reglamente numatytos KN subpozicijos ir kartu pasižymi visomis atitinkamo produkto savybėmis, o tai turi patikrinti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas.
Kiek tai susiję su pagrindine byla, pagal
CFL-i
reglamentus galutinis antidempingo muitas nustatomas Kinijos kilmės elektroninių kompaktinių fluorescentinių išlydžio lempų, veikiančių esant kintamajai srovei (įskaitant elektronines kompaktines fluorescentines išlydžio lempas, veikiančias esant tiek kintamajai, tiek nuolatinei srovei), su vienu ar keliais stiklo vamzdeliais, kurių visi apšvietimo elementai ir elektroniniai komponentai yra pritvirtinti prie lempos pagrindo ar į jį įmontuoti, kurioms taikomas KN kodas ex 8539 31 90, importui, taip pat to paties produkto importui iš Vietnamo, Pakistano ir Filipinų.
Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad pati kiekvieno
CFL-i
reglamento 1 straipsnio 1 dalies formuluotė, visų pirma žodžiai „kurioms taikomas KN kodas ex 8539 31 90“, leidžia daryti išvadą, jog produkto priskyrimas prie šios tarifinės pozicijos dar nereiškia, kad jam automatiškai taikomas šioje nuostatoje numatytas antidempingo muitas (pagal analogiją žr. 1993 m. birželio 24 d. Sprendimo
Dr. Tretter
,
C-90/92, Rink. p. I-3569
, 13 punktą ir 1996 m. kovo 28 d. Sprendimo
Birkenbeul
,
C-99/94, Rink. p. I-1791
, 15 punktą).
Šio aiškinimo negalima paneigti remiantis būtinybe vienodai taikyti muitų teisės aktus Sąjungoje, kylančia iš nagrinėjamos nuostatos pažodinio aiškinimo. Toks vienodas taikymas turi būti užtikrintas aiškia, tikslia ir išsamia atitinkamos Sąjungos teisės nuostatos formuluote (žr. 1993 m. balandžio 1 d. Sprendimo
Findling Wälzlager
,
C-136/91, Rink. p. I-1793
, 14 punktą).
Šio aiškinimo taip pat negali paneigti tai, kad pagal Pagrindinio reglamento 11 straipsnį gali būti peržiūrėti reglamentai, kuriais nustatomi antidempingo muitai, taikomi suinteresuotoms šalims. Ši peržiūra pateisinama tik esant tam tikroms sąlygoms (šiuo klausimu žr. minėto Sprendimo
Findling Wälzlager
15 punktą).
Taigi galiojančių galutinių antidempingo priemonių atveju Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 ir 4 dalyse numatyta galimybė atlikti tarpinę būtinybės toliau taikyti šias priemones peržiūrą, jei prašyme, kurį tinkamai pateikia eksportuotojas, importuotojas ar Sąjungos gamintojai, yra pateikiama pakankamai įrodymų, kad nebėra reikalo palikti galioti priemonę, arba kai naujas eksportuotojas, įsteigtas eksportuojančioje valstybėje, kurioje taikomi antidempingo muitai, gali įrodyti, kad vykstant tyrimui, kuriuo buvo grindžiamos priemonės, jis atitinkamų produktų neeksportavo.
Be to, reikia pažymėti, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką aiškinant Sąjungos teisės nuostatą reikia atsižvelgti ne tik į jos formuluotę, bet ir į kontekstą bei reglamentavimu, kuriam ji priklauso, siekiamus tikslus (žr. minėto Sprendimo
Birkenbeul
12 punktą).
Šiuo klausimu visų pirma iš Pagrindinio reglamento 1 straipsnio ir 9 straipsnio 4 dalies matyti, kad antidempingo priemonės gali būti taikomos tik produktams, dėl kurių buvo vykdomas antidempingo tyrimas, jei buvo konstatuota, kad atitinkami produktai į Sąjungą yra eksportuojami mažesne nei panašių produktų, dėl kurių vykdomas antidempingo tyrimas, kaina.
Taigi, kaip pagrindinėje byloje konstatavo prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, naujo tipo produktų, pagamintų ne šalyje, kurioje priimant Antidempingo reglamentą buvo vykdomas antidempingo tyrimas, atveju antidempingo muito taikymas šiems produktams priklauso ne tik nuo jų priskyrimo prie tame reglamente numatytos KN subpozicijos, bet ir nuo to, ar, kaip nurodyta šio sprendimo 31 punkte, šie produktai pasižymi visomis savybėmis, kurių pagal minėtą reglamentą reikia jiems identifikuoti.
Jei paaiškėtų, kad naujo tipo produktai, nors ir gali būti priskirti prie Antidempingo reglamente numatytos subpozicijos, nepasižymi visomis kitomis tame reglamente nurodytomis savybėmis, jiems negali būti taikomas antidempingo muitas prieš tai neišnagrinėjus, ar šie produktai į Sąjungos rinką eksportuojami taip pat dempingo kaina.
Be to, Pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad kai galiojančios antidempingo priemonės yra apeinamos dėl panašių produktų, kurie gali būti nežymiai pakeisti arba nepakeisti, importo iš trečiųjų valstybių, taip pat dėl nežymiai pakeistų panašių produktų ar jų sudedamųjų dalių importo iš valstybės, kuriai taikomos priemonės, gali būti pradėtas tyrimas, siekiant išnagrinėti būtinybę išplėsti galiojančias priemones taip, kad jos apimtų tokius panašius produktus.
Vis dėlto reikia konstatuoti, kad tokiems naujo tipo produktams gali būti taikomi
CFL-i
reglamentuose numatyti antidempingo muitai, jeigu nustatyta, kad, be priskyrimo prie šiuose reglamentuose numatytos KN subpozicijos, jie taip pat pasižymi tokiomis pačiomis savybėmis kaip ir šiuose reglamentuose iš pradžių numatyti produktai.
Kita vertus, iš viso to, kas pasakyta, matyti, kad
CFL-i
reglamentais nustatytų antidempingo muitų taikymo srities išplėtimas taip, kad į ją patektų naujo tipo produktai, kurie, nors ir pasižymi tokiomis pačiomis esminėmis savybėmis kaip numatytosios šiuose reglamentuose ir jiems taip pat priskiriamas KN kodas ex 8539 31 90, yra skirtingi produktai atsižvelgiant į tai, kad jie turi papildomų minėtuose reglamentuose nenurodytų savybių, yra nesuderinamas su Pagrindinio reglamento tikslu ir struktūra, visų pirma su jo 1 ir 11 straipsniais, susijusiais su peržiūros procedūra, ir 13 straipsniu, susijusiu su priemonių apėjimu.
Tam, kad būtų nustatyta, ar tai skirtingi produktai, visų pirma reikia patikrinti, ar jie pasižymi tokiomis pačiomis techninėmis ir fizinėmis savybėmis, ar jų galutinis esminis panaudojimas yra toks pats ir ar jų kokybės ir kainos santykis vienodas. Šiuo atžvilgiu taip pat turėtų būti įvertintas šių produktų tarpusavio pakeičiamumas ir konkurencija.
Šiomis aplinkybėmis į pateiktą klausimą reikia atsakyti, kad
CFL-i
reglamentai apima visus produktus, kurie pasižymi tokiomis pačiomis esminėmis savybėmis kaip numatytosios šiuose reglamentuose ir kurie taip pat priskiriami prie KN ex 8539 31 90 subpozicijos. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi įvertinti, ar, nepaisant pridėto prieblandos jungiklio, šios sąlygos yra tenkinamos pagrindinėje byloje nagrinėjamų produktų atveju, ar šie produktai – tai skirtingi produktai, atsižvelgiant į tai, kad jie turi papildomų minėtuose reglamentuose nenurodytų savybių.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.

Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (antroji kolegija) nusprendžia:

2001 m. liepos 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1470/2001, įvedantis galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantis laikinąjį muitą, kuriuo apmuitintos importuojamos integruotos elektroninės kompaktinės fluorescentinės lempos
(
CFL-i
),
kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, iš dalies pakeistas 2006 m. rugsėjo 1 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1322/2006, ir 2007 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1205/2007, nustatantis antidempingo muitus importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės integruotoms elektroninėms kompaktinėms fluorescentinėms lempoms po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį ir išplečiantis jų taikymo sritį importuojamam tam pačiam produktui, siunčiamam iš Vietnamo Socialistinės Respublikos, Pakistano Islamo Respublikos ir Filipinų Respublikos, apima visus produktus, kurie pasižymi tokiomis pačiomis esminėmis savybėmis kaip numatytosios šiuose reglamentuose ir kurie taip pat priskiriami prie Kombinuotosios nomenklatūros subpozicijos ex 8539 31 90, įtvirtintos 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo, iš dalies pakeisto 2000 m. sausio 31 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 254/2000, I priede. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi įvertinti, ar, nepaisant pridėto prieblandos jungiklio, šios sąlygos yra tenkinamos pagrindinėje byloje nagrinėjamų produktų atveju, ar šie produktai – tai skirtingi produktai, atsižvelgiant į tai, kad jie turi papildomų minėtuose reglamentuose nenurodytų savybių
.

Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: vokiečių.