CELEX: 62011CJ0361
Yhteinen tullitariffi
Yhdistetty nimikkeistö
Tariffiluokittelu
Lasertulostinmoduulin ja skannausmoduulin yhdistelmästä koostuvat monitoimitulostimet, jotka on varustettu kopiointitoiminnolla
Alanimike 8443 31 91
Asetuksen (EY) N:o 1031/2008 pätevyys

Ennakkoratkaisupyyntö koskee tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (
EYVL L 256, s. 1
) liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 31.1.2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 254/2000 (
EYVL L 28, s. 16
), olevan yhdistetyn nimikkeistön tulkintaa ja yhdistetyn nimikkeistön alanimikettä 8443 31 91 vastaavan tullin pätevyyttä siltä osin kuin kyse on lasertulostinmoduulin ja skannausmoduulin yhdistelmästä koostuvasta monitoimitulostimesta, joka on varustettu kopiointitoiminnolla.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Hewlett-Packard Europe BV (jäljempänä Hewlett-Packard) ja Inspecteur van de Belastingdienst/Douane West, kantoor Hoofddorp (Läntisen vero- ja tullipiirin Hoofddorpin toimiston verotarkastaja, jäljempänä tulliviranomainen) ja joka koskee huhtikuussa 2009 vapaaseen liikkeeseen luovutettujen monitoimitulostimien tariffiluokittelua.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Yhdistetty nimikkeistö
Euroopan unioniin tuotujen tavaroiden tariffiluokittelua säännellään yhdistetyssä nimikkeistössä. Pääasian tosiseikkojen tapahtumahetkellä voimassa ollut yhdistetyn nimikkeistön versio on versio, joka sisältyy asetuksen N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 19.9.2008 annettuun asetukseen N:o 1031/2008 (
EUVL L 291, s. 1
).
Yhdistetty nimikkeistö perustuu harmonoituun tavarankuvaus- ja tavarankoodausjärjestelmään (jäljempänä harmonoitu järjestelmä), jonka on laatinut sittemmin Maailman tullijärjestöksi muuttunut tulliyhteistyöneuvosto ja joka on otettu käyttöön harmonisoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskevalla 14.6.1983 Brysselissä tehdyllä kansainvälisellä yleissopimuksella (jäljempänä harmonoidusta järjestelmästä tehty yleissopimus), joka on 24.6.1986 tehdyn muutospöytäkirjan kanssa hyväksytty Euroopan talousyhteisön puolesta 7.4.1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY (
EYVL L 198, s. 1
).
Harmoinoidusta järjestelmästä tehdyn yleissopimuksen 3 artiklan 1 kappaleen mukaan kukin sopimuspuoli sitoutuu siihen, että sen tullitariffi- ja tilastonimikkeistöt ovat harmonoidun järjestelmän mukaisia, että se käyttää kaikkia harmonoidun järjestelmän nimikkeitä ja alanimikkeitä mitään lisäämättä tai muuttamatta niihin liittyvine numerokoodeineen ja että se noudattaa mainitun järjestelmän numerojärjestystä. Kukin sopimuspuoli sitoutuu myös siihen, että se soveltaa harmonoidun järjestelmän yleisiä tulkintasääntöjä sekä kaikkia osa-, ryhmä- ja alanimikehuomautuksia, ja siihen, ettei se muuta osien, ryhmien nimikkeiden tai alanimikkeiden soveltamisalaa.
Asetuksen N:o 2658/87 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1.   Seuraavia asioita koskevat toimenpiteet toteutetaan 10 artiklassa määriteltyä menettelyä noudattaen:
a)
yhdistetyn nimikkeistön ja Taricin soveltaminen, erityisesti kun on kyse:
—
tavaroiden luokittelusta 8 artiklassa tarkoitettuihin nimikkeistöihin,
—
[lisähuomautuksista],
– –
b)
yhdistetyn nimikkeistön muuttaminen tilastoinnin tai kauppapolitiikan tarpeiden kehitystä vastaavasti,
c)
liitteen II muuttaminen,
d)
yhdistetyn nimikkeistön muuttaminen sekä tullien mukauttaminen neuvoston tai komission päätösten mukaisesti,
e)
yhdistetyn nimikkeistön muuttaminen, jonka tarkoituksena on mukauttaa nimikkeistö tekniikan tai kaupan kehitykseen taikka yhtenäistää ja selventää tekstejä,
f)
yhdistetyn nimikkeistön muuttaminen harmonoidun järjestelmän nimikkeistön muutosten vuoksi,
– –
2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti annettavilla säännöksillä ei voida muuttaa:
—
tullien määriä,
– –”
Yhdistetyn nimikkeistön toisessa osassa, joka sisältää tullitaulukon, on XVI jakso, jonka otsikko on ”Koneet ja mekaaniset laitteet; sähkölaitteet; niiden osat; äänen tallennus- tai toistolaitteet, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteet sekä tällaisten tavaroiden osat ja tarvikkeet”. Kyseiseen jaksoon kuuluu 84 ryhmä, jonka otsikko on ”Ydinreaktorit, höyrykattilat, koneet ja mekaaniset laitteet; niiden osat”.
Yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmässä esitettyä tullitaulukkoa on muutettu moneen otteeseen. Kyseiseen taulukkoon, sellaisena kuin se oli muutettuna asetuksen N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 27.10.2005 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1719/2005 (
EUVL L 286, s. 1
), joka tuli voimaan 1.1.2006, sisältyi nimike 8471, jossa todettiin seuraavaa:
”8471 Automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt; magneettimerkkien lukijat ja optiset lukijat, koneet tietojen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa ja koneet tällaisten tietojen käsittelemistä varten, muualle kuulumattomat:
– –
8471 60 syöttöyksiköt ja tulostusyksiköt, myös jos ne sisältävät samassa kotelossa muistiyksikköjä:
8471 60 20 – – kirjoittimet
– –”
Alanimikkeeseen 8471 60 20 kuuluvat tavarat oli vapautettu tulleista.
Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeessä 9009 todettiin seuraavaa:
”9009 Valokopiolaitteet, joissa on optinen järjestelmä tai jotka perustuvat kontaktimenetelmään, sekä lämpökopiolaitteet:

laitteet sähköstaattista valokopiointia varten:
9009 11 00 ‐ ‐ jotka jäljentävät alkuperäiskuvan suoraan kopiolle (suora menetelmä)
9009 12 00 ‐ ‐ jotka jäljentävät alkuperäiskuvan kopiolle välimateriaalin kautta (epäsuora menetelmä).”
Alanimikkeeseen 9009 11 00 kuuluvat tavarat oli vapautettu tulleista, kun taas alanimikkeeseen 9009 12 00 sovellettiin 6 prosentin tullia.
Asetus N:o 1719/2005 kumottiin implisiittisesti 1.1.2007 alkaen asetuksen N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 17.10.2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1549/2006 (
EUVL L 301, s. 1
). Asetuksella N:o 1549/2006 poistettiin yhdistetyn nimikkeistön nimike 9009 ja alanimike 8471 60 20.
Asetuksella N:o 1031/2008, joka tuli voimaan 1.1.2009, ei palautettu kyseisiä yhdistetyn nimikkeistön nimikettä ja alanimikettä.
Asetuksella N:o 1549/2006 muutettiin lisäksi yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 8443, jossa nyttemmin todetaan seuraavaa:
”8443 Painokoneet ja -laitteet, joita käytetään painettaessa laattojen, levyjen sylinterien ja muiden nimikkeeseen 8442 kuuluvien painokomponenttien avulla; muut kirjoittimet, kopiokoneet ja telekopiolaitteet (telefaxlaitteet) yhdistettyinä tai erillisinä; niiden osat ja tarvikkeet:
– –
‐ muut kirjoittimet, kopiokoneet ja telekopiolaitteet (telefaxlaitteet), yhdistettyinä tai erillisinä:
8443 31 ‐ ‐ koneet, joilla voidaan suorittaa vähintään kaksi seuraavista tehtävistä: painaminen, kopiointi ja telekopioiden lähettäminen; ne voidaan yhdistää automaattiseen tietojenkäsittelykoneeseen tai verkkoon:
8443 31 10 ‐ ‐ ‐ kopiointiin ja telekopioiden lähettämiseen käytettävät koneet, joilla voidaan kopioida enintään 12 yksiväristä sivua minuutissa, myös jos niissä on painolaite
‐ ‐ ‐ muut:
8443 31 91 ‐ ‐ ‐ ‐ koneet, joilla kopiointi suoritetaan skannaamalla alkuperäinen teksti ja painamalla kopiot sähköstaattisella painolaitteella
– –”
Alanimikkeeseen 8443 31 91 kuuluviin tavaroihin sovelletaan 6 prosentin tullia.
Asetuksella N:o 1031/2008 ei muutettu tämän nimikkeen ja näiden alanimikkeiden sanamuotoa eikä alanimikkeeseen 8443 31 91 kuuluviin tavaroihin sovellettavan tullin määrää.
WTO-sopimukset
Neuvosto hyväksyi Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamissopimuksen ja sen liitteissä 1–4 olevat sopimukset (jäljempänä WTO-sopimukset), joihin kuuluu riitojen ratkaisusta annettuja sääntöjä ja menettelyjä koskeva sopimus (DSU), Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986–1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa 22.12.1994 tehdyllä päätöksellä 94/800/EY (
EYVL L 336, s. 1
).
Maailman kauppajärjestön yhteyteen perustettiin DSU:n mukaisesti riitojenratkaisuelin (jäljempänä DSB). DSU:n 3 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa:
”‐ ‐ Jäsenet tunnustavat, että [WTO:n riitojenratkaisujärjestelmä] suojaa jäsenten liitesopimusten mukaisia oikeuksia ja velvoitteita sekä selventää noiden sopimusten olemassa olevia määräyksiä kansainvälisen oikeuden tavanomaisten tulkintasääntöjen mukaisesti. DSB:n ratkaisuilla ja suosituksilla ei voida lisätä tai vähentää jäsenten liitesopimusten mukaisia oikeuksia ja velvoitteita.”
DSU:n 21 artiklassa, jonka otsikko on ”Suositusten ja päätösten täytäntöönpanon seuranta”, määrätään seuraavaa:
”1.   DSB:n päätösten ja suositusten nopea täyttäminen on tärkeää, jotta varmistetaan riitojen tehokas ratkaiseminen kaikkien jäsenten etujen mukaisesti.
– –
3.   DSB:n kokouksessa, joka pidetään 30 päivän kuluessa paneelin tai valituselimen raportin hyväksymisestä, asianomaisen jäsenen tulee ilmoittaa DSB:lle tarkoituksistaan täytäntöönpanna DSB:n suositukset ja päätökset. Jos on epätarkoituksenmukaista noudattaa heti suosituksia tai päätöksiä, asianomaiselle jäsenelle annetaan kohtuullinen määräaika sen tekemiseen. Kohtuullinen määräaika on:
a)
asianomaisen jäsenen ehdottama määräaika, [jonka] DSB on – –, hyväksynyt; tai jos sitä ei ole hyväksytty,
b)
riidan osapuolten yhteisesti sopima määräaika – –; tai jos sellaista sopimusta ei ole,
c)
sitovassa välimiesmenettelyssä sovittu määräaika – –
– –”
Tullitariffeja ja kauppaa koskeva vuoden 1994 yleissopimus (jäljempänä vuoden 1994 GATT-sopimus) ja erityisesti sen II:1b artiklan tulkinnasta tehty sopimus ovat osa WTO:n perustamissopimusta.
Yhteisö hyväksyi sopimuksen informaatioteknologiatuotteiden kaupasta, joka koostuu WTO:n Singaporessa pidetyssä ensimmäisessä yleiskokouksessa 13.12.1996 hyväksytystä informaatioteknologiatuotteiden kauppaa koskevasta ministerien julistuksesta liitteineen ja lisäyksineen (jäljempänä ITA-sopimus), ja sen toimeenpanoa koskevan tiedonannon informaatioteknologiatuotteiden tullien poistamisesta 24.3.1997 tehdyllä neuvoston päätöksellä 97/359/EY (
EYVL L 155, s. 1
).
ITA-sopimuksen 1 kohdassa määrätään, että kunkin osapuolen kauppajärjestelmän olisi kehityttävä tavalla, jolla edistetään informaatioteknologiatuotteiden markkinoillepääsyn mahdollisuuksia. ITA-sopimuksen 2 kohdan mukaan kukin sopimuspuoli sitoo ja poistaa tullit sekä kaikki muut maksut vuoden 1994 GATT-sopimuksen II:1b artiklassa tarkoitetulla tavalla tiettyjen vuoden 1996 harmonoidussa järjestelmässä luokiteltujen tuotteiden osalta; näihin kuuluvat ”automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt; magneettimerkkien lukijat ja optiset lukijat, koneet tietojen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa ja koneet tällaisten tietojen käsittelemistä varten, muualle kuulumattomat” ja ”laitteet sähköstaattista valokopiointia varten, jotka jäljentävät alkuperäiskuvan kopiolle välimateriaalin kautta (epäsuora menetelmä)”.
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että tulliviranomainen vaati tekemällään maksuunpanopäätöksellä Hewlett-Packardia maksamaan 1.–30.4.2009 vapaaseen liikkeeseen luovutettuja tavaroita koskevat tullit ja lisämaksut. Näihin maksuihin sisältyivät maksut, jotka liittyivät yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8443 31 91 kuuluvia monitoimitulostimia koskevaan tuonti-ilmoitukseen.
Tulliviranomainen hylkäsi 30.7.2009 tekemällään päätöksellä Hewlett-Packardin maksuunpanopäätöksestä tekemän oikaisuvaatimuksen. Hewlett-Packard nosti Rechtbank Haarlemissa kanteen tästä hylkäyspäätöksestä.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoi, että kyseiset tulostimet, jotka oli tarkoitettu kotitalouksien sekä pienten ja keskisuurten yritysten käyttöön, koostuivat lasertulostinmoduulin ja skannausmoduulin yhdistelmästä. Tulostimissa oli skannaustoiminto ja tulostustoiminto, kun ne yhdistettiin suoraan tai tietoverkon kautta automaattisiin tietojenkäsittelykoneisiin. Niissä oli lisäksi kopiointitoiminto, jota voitiin käyttää automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta erillään. Osassa kyseisistä tulostimista oli myös telefaksitoiminto.
Sekä tulostus että kopiointi suoritettiin samalla tulostinyksiköllä, joka muodosti kyseisten tulostinten pääosan. Vaikka kopiointitoiminto edellytti sitä, että asiakirja ensin skannattiin, tulostus- ja kopiointinopeus oli sama. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa lisäksi, että tiettyjä kyseessä olevien tulostinten paperilokeroita voitiin käyttää sekä kopioinnissa että tulostamisessa. Paperinsyöttölaitetta käytettiin kopiointi-, skannaus- ja telefaksitoimintoihin.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että ennen 1.1.2007 sovelletun yhdistetyn nimikkeistön mukaan monitoimitulostimet voitiin luokitella objektiivisesti todettavien ominaisuuksiensa ja ominaispiirteidensä perusteella alanimikkeeseen 8471 60 20 tai alanimikkeeseen 9009 11 00, joihin sovellettiin vapautusta tullista, taikka alanimikkeeseen 9009 12 00, johon sovellettiin 6 prosentin tullia.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa lisäksi, että yhdistetyissä asioissa
C-362/07 ja C-363/07, Kip Europe ym., 11.12.2008 annetussa tuomiossa (Kok., s. I-9489)
annettiin ohjeita monitoimilaitteiden luokittelemiseksi yhdistettyyn nimikkeistöön ja että näiden ohjeiden perusteella on mahdollista, että pääasiassa kyseessä olevien monitoimitulostinten kaltaiset monitoimitulostimet oli luokiteltava alanimikkeeseen 8471 60 20, jos ne oli tuotu maahan ennen 1.1.2007.
Kyseisen tuomioistuimen mukaan asetuksella N:o 1549/2006, joka tuli voimaan 1.1.2007, yhdistettyyn nimikkeistöön tehtyjen muutosten vuoksi tällaisia tulostimia ei kuitenkaan enää voida luokitella alanimikkeeseen 8471 60 20 vaan ne kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8443 31 91, johon sovelletaan 6 prosentin tullia.
Kansallinen tuomioistuin katsoo, että tästä seuraa, että vaikka nämä tulostimet luokiteltiin ennen 1.1.2007 yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8471 60 20, tullimaksu muuttui asetuksen N:o 1549/2006 voimaantulon seurauksena 0 prosentista 6 prosenttiin.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, rikkoiko komissio tässä tilanteessa asetuksen N:o 2658/87 9 artiklan 2 kohtaa, kun se muutti yhdistettyä nimikkeistöä asetuksella N:o 1549/2006.
Kyseinen tuomioistuin tukeutuu lisäksi cour d’appel de Paris’n (Ranska) 20.5.2010 antamaan tuomioon, joka koski monitoimitulostimia, joiden objektiivisesti todettavat ominaisuudet ja ominaispiirteet olivat samat kuin pääasiassa kyseessä olevilla tulostimilla. Kyseisen tuomion mukaan ”laite ei ole pääasiallisesti kopiointilaite eikä skanneri, tärkein ominaisuus on tulostustoiminto; tulostin edustaa nimittäin – – suurinta osaa laitteen tilavuudesta ja painosta sekä lisäksi sen arvosta; nyt käsiteltävänä olevat laitteet kuuluvat näin ollen [yhdistetyn nimikkeistön] nimikkeeseen 8471 60”.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa lisäksi, että Hewlett-Packardin mukaan pääasiassa kyseessä olevat tulostimet kuuluvat ITA-sopimuksen soveltamisalaan ja että ne on näin ollen vapautettava tullista.
Rechtbank Haarlem päätti näin ollen lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Kun otetaan huomioon [Rechtbank Haarlemin] tulostus- ja kopiointinopeudesta esittämä, miten on vastattava kysymykseen siitä, millainen merkitys nopeuksille on annettava, jos tulostus- ja kopiointinopeus määräytyvät saman tulostinyksikön perusteella ja toimintojen välinen nopeusero johtuu pelkästään siitä, että asiakirja on ennen kopiointia skannattava, jotta se voidaan tulostaa?
2)
Kun otetaan huomioon [Rechtbank Haarlemin] paperilokeroiden määrästä ja paperinsyöttölaitteista esittämä, onko näistä ominaisuuksista [edellä mainituissa] yhdistetyissä asioissa [Kip Europe ym.] annetussa tuomiossa esitettyjä ohjeita tulkittava siten, että usean paperilokeron sekä paperinsyöttölaitteen kuuluminen laitteeseen ovat objektiivisia ominaisuuksia, joiden perusteella voidaan päätellä, onko kyseessä kopiolaite vai kirjoitin?
3)
Kun otetaan huomioon [Rechtbank Haarlemin] riidanalaisten laitteiden oleellisen luonteen arvioinnista esittämät asiat sekä [cour d’appel de Paris’n] 20.5.2010 antamassaan tuomiossa esittämät edellytykset, jotka koskevat nyt käsiteltävänä olevia laitteita vastaavia laitteita, onko keskustulostinyksikön arvo ja paino katsottava tulostustoiminnon vai kopiointitoiminnon arvoksi ja painoksi ja onko skannaustoiminnon arvo ja paino katsottava kokonaan tai osittain kopiointitoiminnon arvoksi ja painoksi?
4)
Kun otetaan huomioon [Rechtbank Haarlemin] esittämä, onko yhdistetyn nimikkeistön nimikkeelle 8443 31 91 asetuksessa N:o 1031/2008 määritetty 6 prosentin tulli laillinen siltä osin kuin se koskee monitoimitulostimia, jotka [edellä mainituissa] yhdistetyissä asioissa [Kip Europe ym.] annetun tuomion mukaan olisi pitänyt luokitella yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8471 60 20, jos ne oli tuotu maahan ennen 1.1.2007?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Aluksi on muistutettava, että kansallisten tuomioistuinten ja unionin tuomioistuimen välille SEUT 267 artiklalla luodussa yhteistyömenettelyssä unionin tuomioistuimen tehtävänä on antaa kansalliselle tuomioistuimelle hyödyllinen vastaus, jonka perusteella kansallinen tuomioistuin voi ratkaista siinä vireillä olevan asian. Unionin tuomioistuimen on tämän vuoksi tarvittaessa muotoiltava sille esitetyt kysymykset uudelleen (asia
C-334/95, Krüger, tuomio 17.7.1997, Kok., s. I-4517, 22
ja 23 kohta ja asia C-249/11, Byankov, tuomio 4.10.2012, 57 kohta).
Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii neljällä ennakkoratkaisukysymyksellään – joita on syytä tarkastella yhdessä – selvittämään lähinnä, onko asetus N:o 1031/2008 pätevä siltä osin kuin siinä luokitellaan pääasiassa riidanalaisina olevien monitoimitulostinten kaltaiset lasertulostinmoduulin ja skannausmoduulin yhdistelmästä koostuvat monitoimitulostimet, joka on varustettu kopiointitoiminnolla ja jotka on laskettu vapaaseen liikkeeseen huhtikuussa 2009, yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8443 31 91.
Tässä yhteydessä on yhtäältä todettava, ettei asiassa ole riitautettu sitä, että sillä hetkellä, kun pääasiassa kyseessä olevien kaltaiset monitoimitulostimet laskettiin vapaaseen liikkeeseen, ne luokiteltiin yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8443 31 91, johon sovellettiin 6 prosentin tullia.
Toisaalta on todettava, ettei ennen 1.1.2007 sovellettuun yhdistettyyn nimikkeistöön sisältynyt mainittua alanimikettä 8443 31 91. Kyseinen alanimike otettiin yhdistettyyn nimikkeistöön asetuksella N:o 1549/2006 ja sittemmin toistettiin asetuksessa N:o 1031/2008.
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan neuvosto on kuitenkin antanut komissiolle, joka toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden tulliasiantuntijoiden kanssa, laajan harkintavallan tarkentaa tullinimikkeiden sisältöä tietyn tavaran luokittelemiseksi. Komission toimivalta toteuttaa asetuksen N:o 2658/87 9 artiklan 1 kohdan a, b, d ja e alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä, kuten antaa lisähuomautuksia, ei kuitenkaan oikeuta sitä muuttamaan sellaisten tullinimikkeiden sisältöä, jotka on otettu käyttöön yleissopimuksella perustetun harmonoidun järjestelmän perusteella, jonka soveltamisalaa unioni on sitoutunut yleissopimuksen 3 artiklassa olemaan muuttamatta (ks. asia
C-267/94, Ranska v. komissio, tuomio 14.12.1995, Kok., s. I-4845, 19
ja 20 kohta; asia
C-15/05, Kawasaki Motors Europe, tuomio 27.4.2006, Kok., s. I-3657
, 35 kohta ja yhdistetyt asiat
C-522/07 ja C-65/08, Dinter ja Europol Frost-Food, tuomio 29.10.2009, Kok., s. I-10333
, 32 kohta).
Asetuksen N:o 2658/87 9 artiklan 2 kohdasta seuraa, ettei komissiolla ole toimivaltaa muuttaa itsenäisesti tullien määriä.
Edellä todetusta seuraa, että jos katsottaisiin, että pääasiassa kyseessä olevien kaltaiset tulostimet, jotka on tuotu maahan ennen 1.1.2007, olisi pitänyt luokitella yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8471 60 20 ja että ne olisi näin ollen pitänyt vapauttaa tullista, kun taas samoihin tulostimiin, jotka on tuotu maahan kyseisen päivämäärän jälkeen, sovellettiin 6 prosentin tullia, komissio olisi ylittänyt sille asetuksen N:o 2658/87 9 artiklassa annetun toimivallan rajat.
Näin ollen on tutkittava – kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyytää –, oliko tällaiset tulostimet objektiivisesti todettavien ominaisuuksiensa ja ominaispiirteidensä perusteella luokiteltava ennen 1.1.2007 yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8471 60 20 vai alanimikkeeseen 9009 12 00.
Tästä on muistutettava, että yhdistetyn nimikkeistön nimike 8471 koski ”automaattisia tietojenkäsittelykoneita” ja sen alanimike 8471 60 20 ”kirjoittimia”. Yhdistetyn nimikkeistön nimike 9009 koski puolestaan ”valokopiolaitteita, joissa on optinen järjestelmä tai jotka perustuvat kontaktimenetelmään, sekä lämpökopiolaitteita” ja sen alanimike 9009 12 00 ”sellaisia laitteita sähköstaattista valokopiointia varten, jotka jäljentävät alkuperäiskuvan kopiolle välimateriaalin kautta (epäsuora menetelmä)”.
Hewlett-Packardin mukaan pääasiassa kyseessä olevien kaltaiset tulostimet luokiteltiin alanimikkeeseen 8471 60 20, jos ne oli tuotu maahan ennen 1.1.2007.
Yhdistynyt kuningaskunta ja komissio katsovat, että tällaiset tulostimet luokiteltiin alanimikkeeseen 9009 12 00.
Tästä on ensinnäkin muistutettava oikeuskäytännöstä ilmenevän, että yhdistetyn nimikkeistön nimike 9009 sisälsi paitsi ne valokopiolaitteet, joissa on optinen järjestelmä ja jotka jäljentävät alkuperäiskuvan suoraan kopiolle, myös ne laitteet, jotka jäljensivät alkuperäiskuvan kopiolle epäsuorasti välimateriaalin kautta eli myös sellaista menetelmää käyttämällä, jossa kuva muutetaan digitaalisiksi tiedostoiksi (ks. vastaavasti asia
C-67/95, Rank Xerox, tuomio 9.10.1997, Kok., s. I-5401
, 21 kohta).
Oikeuskäytännössä on todettu lisäksi, että kyseinen komission asetus oli pätevä siltä osin kuin sillä luokitellaan alanimikkeeseen 9009 12 00 laitteet, joilla voidaan suorittaa tulostus, skannaus ja kopiointi, sillä perusteella, että minkään näistä toiminnoista ei voida katsoa antavan näille laitteille niiden olennaista luonnetta, mutta ei esitetä lähtökohtana olevan, että kaikki laitteet, joissa on nämä toiminnot, on luokiteltava valokopiokoneiksi (ks. vastaavasti em. yhdistetyt asiat Kip Europe ym., tuomion 62 kohta).
Pääasiassa riidanalaisena olevien tulostinten ominaisuuksista – sellaisina kuin ne on esitetty edellä 25 ja 26 kohdassa – seuraa, että niillä on edellä mainituissa yhdistetyissä asioissa Kip Europe ym. kyseessä olleiden laitteiden tavoin useita toimintoja eli skannaus-, tulostus- ja kopiointitoiminnot – sekä lisäksi tietyissä laitteissa telefaksitoiminto –, joiden ei minkään voida katsoa antavan näille laitteille niiden olennaista luonnetta.
Näin ollen pääasiassa kyseessä olevat tulostimet olisi oikeuskäytännön mukaan pitänyt luokitella yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 9009 12 00, jos ne oli tuotu maahan ennen 1.1.2007.
Tästä seuraa, että on todettava, ettei komissio muuttanut pääasiassa riidanalaisina olevien monitoimitulostinten kaltaisiin monitoimitulostimiin sovellettavaa 6 prosentin tullia, kun se luokitteli ne yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8443 31 91. Kyseinen toimielin ei siis ylittänyt sille asetuksen N:o 2658/87 9 artiklassa annetun toimivallan rajoja.
On toiseksi todettava, että ITA-sopimuksen yhteydessä WTO:n paneeli julkaisi 16.8.2010 asioissa WT/DS375/R, WT/DS376/R ja WT/DS377/R (Euroopan yhteisöt ja niiden jäsenvaltiot – Tiettyjen informaatioteknologian tuotteiden tariffikohtelu) raporttinsa, jotka DSB hyväksyi 21.9.2010.
Näissä raporteissa täsmennettiin muun muassa, että ”koska kyseessä olevat [digitaaliset monitoimikoneet], jotka voidaan yhdistää automaattiseen tietojenkäsittelykoneeseen, eivät ole valokopiolaitteita, joissa on optinen järjestelmä ja jotka jäljentävät alkuperäiskuvan kopiolle välimateriaalin kautta (epäsuora menetelmä), [vuoden 1994 GATT-sopimuksen liitteenä olevan luettelon Euroopan yhteisöjen myönnytyksistä] alanimike 9009 12 ei voi tarkoittaa näitä laitteita riippumatta siitä, onko kopiointitoiminto ensisijainen, toissijainen tai samanarvoinen suhteessa näiden laitteiden muihin toimintoihin”.
Euroopan unionille näiden DSB:n hyväksymien kertomusten täytäntöön panemiseksi asetettu kohtuullinen määräaika päättyi 30.6.2011.
Komissio otti huomioon WTO:n paneelin raportit, kun se antoi 24.6.2011 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 620/2011 asetuksen N:o 2658/87 muuttamisesta (
EUVL L 166, s. 16
). Kyseinen asetus tuli sen 2 artiklan mukaisesti voimaan 1.7.2011.
Täytäntöönpanoasetuksen johdanto-osan toisen perustelukappaleen mukaan ”WTO:n paneelin raportin mukaan digitaalista kopiointia ei tulisi pitää GATT 1994 -sopimuksen mukaisena valokopiointina eikä kopiointinopeuden tulisi olla ainoa luokitteluperuste. Sen vuoksi [yhdistetyn nimikkeistön] alanimike 8443 31 ja sitä koskevan tullin määrä olisi muutettava”. Mainitun asetuksen liitteessä säädetään näin ollen, että yhdistetyn nimikkeistön alanimike 8443 31 91 poistetaan.
Komissio totesi istunnossa, että kyseisen alanimikkeen poistamisen seurauksena monitoimitulostimet voitiin luokitella joko yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8443 31 20, minkä vuoksi niihin voitiin soveltaa 2,2 prosentin tullia, tai yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8443 31 80 ja siten vapauttaa tullista. Kyseisissä alanimikkeissä todetaan seuraavaa:
”8443 31 20 – – – koneet, joiden pääasiallinen toiminto on digitaalinen kopiointi ja joilla kopiointi suoritetaan skannaamalla alkuperäinen teksti ja painamalla kopiot sähköstaattisella painolaitteella
– –
8443 31 80 – – – muut.”
Oikeuskäytännön mukaan WTO-sopimukset eivät luonteensa ja rakenteensa vuoksi periaatteessa kuulu niihin normeihin, joihin nähden unionin tuomioistuin valvoo unionin toimielinten toimenpiteiden lainmukaisuutta. Unionin tuomioistuimen on valvottava unionin toimen lainmukaisuutta WTO:n sääntöihin nähden vain, jos unionin tarkoituksena on ollut panna täytäntöön WTO:n yhteydessä hyväksymänsä erityinen velvoite taikka jos kyseisessä unionin toimessa nimenomaisesti viitataan WTO-sopimusten tiettyihin määräyksiin (ks. asia
C-377/02, Van Parys, tuomio 1.3.2005, Kok., s. I-1465, 39
ja 40 kohta ja yhdistetyt asiat C-319/10 ja C-320/10, X ja X BV, tuomio 10.11.2011, 35 kohta, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
Unionin tuomioistuimet eivät missään tapauksessa voi valvoa unionin toimien laillisuutta WTO:n sääntöihin nähden ennen kuin unionille DSU:n mukaisesti myönnetty kohtuullinen määräaika DSB:n suositusten ja päätösten noudattamista varten on päättynyt, koska muuten tällainen määräaika menettäisi merkityksensä (ks. vastaavasti asia
C-93/02 P, Biret International v. neuvosto, tuomio 30.9.2003, Kok., s. I-10497, 61
ja 62 kohta ja em. yhdistetyt asiat X ja X BV, tuomion 41 kohta).
Vaikka täytäntöönpanoasetus N:o 620/2011 kuvastaa unionin tahtoa ryhtyä toimenpiteisiin DSB:n hyväksymien WTO:n paneelin raporttien perusteella, joihin kyseisessä asetuksessa nimenomaisesti viitataan, asetus on kuitenkin annettu pääasian tosiseikkojen tapahtumahetken jälkeen eikä sillä sen 2 artiklan mukaan ole taannehtivaa vaikutusta.
Tästä seuraa, ettei tässä tilanteessa voida vedota taannehtivasti kyseisen paneelin raportteihin asetuksen N:o 1031/2008 pätevyyden arvioimiseksi siltä osin kuin kyse on pääasiassa kyseessä olevien kaltaisten tulostinten luokittelemisesta yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8443 31 91.
Kun otetaan huomioon edellä esitetty, esitettyihin kysymyksiin on vastattava, ettei ennakkoratkaisukysymysten tarkastelussa ole tullut esille sellaisia seikkoja, jotka vaikuttaisivat asetuksen N:o 1031/2008 pätevyyteen siltä osin kuin siinä luokiteltiin yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8443 31 91 pääasiassa riidanalaisina olevien kaltaiset lasertulostinmoduulin ja skannausmoduulin yhdistelmästä koostuvat monitoimitulostimet, jotka on varustettu kopiointitoiminnolla ja jotka on laskettu vapaaseen liikkeeseen huhtikuussa 2009.
Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.

Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (ensimmäinen jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:

Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelussa ei ole tullut esille sellaisia seikkoja, jotka vaikuttaisivat tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 19.9.2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1031/2008 pätevyyteen siltä osin kuin siinä luokiteltiin asetuksen N:o 2658/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 31.1.2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 254/2000, olevan yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8443 31 91 pääasiassa riidanalaisina olevien kaltaiset lasertulostinmoduulin ja skannausmoduulin yhdistelmästä koostuvat monitoimitulostimet, jotka on varustettu kopiointitoiminnolla ja jotka on laskettu vapaaseen liikkeeseen huhtikuussa 2009.

Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: hollanti.