CELEX: 62009TJ0008
Viešieji paslaugų pirkimai
EMSA vykdomos sutarčių sudarymo procedūros
Atsarginių laivų intervencija reaguojant į taršą naftos produktais
Pasiūlymo atmetimas
Ieškinys dėl panaikinimo
Pasiūlymo neatitiktis pirkimo objektui
Pasekmės
Vienodas požiūris
Proporcingumas
Pirkimo objekto aprašymas
Nepranešimas apie atrinkto pasiūlymo charakteristikas ir santykinius pranašumus
Motyvavimas
Sprendimas sudaryti sutartį
Suinteresuotumo pareikšti ieškinį nebuvimas
Prašymas pripažinti negaliojančia su laimėtoju sudarytą sutartį
Prašymas atlyginti nuostolius

Ginčo aplinkybės
1.
Pirkimas
2008 m. kovo 8 d.
Europos Sąjungos oficialiojo leidinio
priede (OL S 48, 2008) paskelbusi skelbimą apie pirkimą Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA) pradėjo derybų procedūrą EMSA/NEG/3/2008
dėl paslaugų, susijusių su atsarginių laivų intervencija, reaguojant į taršą naftos produktais, pirkimo. Tuo pačiu metu kaip
ir skelbimą apie pirkimą EMSA savo interneto tinklalapyje paskelbė kvietimą dalyvauti pirkime, o kartu ir dalyvavimo jame
sąlygas bei specifikacijų projektą. Skelbimo apie pirkimą VI punkto 3 dalyje buvo padaryta nuoroda apie minėtą paskelbimą
tiek, kiek jis susijęs su papildomai prieinama informacija.
Paslaugų pirkimo Dalis Nr. 2 buvo susijusi su intervencija Šiaurės jūroje.
Remiantis skelbimo apie pirkimą II punkto 2 dalies 1 papunkčiu, dalyvavimo sąlygų 3 punkto 4 dalimi ir specifikacijų projekto
5 punktu, Dalies Nr. 2 maksimali bendra vertė buvo 4 000 000 eurų.
Pagal skelbimo apie pirkimą II punkto 3 dalį, dalyvavimo sąlygų 3 punkto 3 dalį ir specifikacijų projekto 3 punkto 3 dalį
pirkimo sutarties trukmė buvo 36 mėnesiai nuo sprendimo dėl jos sudarymo priėmimo. Dalyvavimo sąlygose ir specifikacijų projekte
patikslinta, kad šis terminas galėjo būti pratęstas vieną kartą daugiausia trejiems metams.
Specifikacijų projekto 12 punkto 2 dalyje buvo numatyta, kad pasiūlymo, viršijančio numatytą kiekvienos dalies biudžetą, pateikimas
buvo pašalinimo iš pirkimo procedūros pagrindas.
2.
Ieškovių dalyvavimas derybų procedūroje
Ieškovės
Dredging International NV
ir
Ondernemingen Jan de Nul NV
kartu įsteigė bendrą įmonę
Joint Venture Oil Combat
(toliau – JVOC) ir 2008 m. balandžio 29 d. pateikė paraišką dalyvauti pirkimo Dalyje Nr. 2.
Pasibaigus kvietimo dalyvauti pirkime terminui, 2008 m. gegužės 30 d. EMSA išsiuntė ieškovėms kvietimą pateikti pasiūlymą,
prie kurio buvo pridėtos galutinės specifikacijos.
2008 m. birželio 18 d. surengtas ieškovių ir EMSA informacinis susirinkimas. Per šį susirinkimą EMSA patikslino, kad jei įsipareigojimai
pagal sutartį įvykdomi tinkamai, kontrahentams bus siūloma pratęsti sutartį trejiems metams. Be to, EMSA pažymėjo, kad svarbu
neviršyti biudžeto.
2008 m. liepos 15 d. JVOC pateikė savo pasiūlymą.
2008 m. rugpjūčio 14 d. laišku EMSA pateikė preliminarias pastabas dėl ieškovių pasiūlymo. Ji, be kita ko, pabrėžė, kad JVOC
pasiūlymas viršijo numatytą Dalies Nr. 2 biudžetą, todėl turėjo būti pakeistas, antraip JVOC bus pašalinta iš pirkimo procedūros.
2008 m. rugsėjo 1 d. laišku ieškovės atkreipė EMSA dėmesį į tai, kad pasinaudodamos specifikacijų suteikiama galimybe jos
savo pasiūlymą grindė šešeriais metais. Todėl, jų nuomone, vidutinės trejų metų laikotarpio išlaidos neviršijo numatyto Dalies
Nr. 2 biudžeto. Ieškovės šiuo atžvilgiu dar nurodė, kad pasiūlymas šešeriems metams buvo abipusiškai naudingas sprendimas.
Laišku, kurį ieškovės teigia gavusios 2008 m. rugsėjo 12 d., EMSA nurodė, kad pagal specifikacijas pasiūlymai turėjo būti
grindžiami trejų metų laikotarpiu. Todėl EMSA pakvietė ieškoves pasiūlyti šį reikalavimą atitinkančią kainą.
2008 m. rugsėjo 29 d. laišku ieškovės ginčijo EMSA pateiktą specifikacijų aiškinimą. Jos paliko savo pasiūlymą, grindžiamą
šešerių metų sutarties trukme, ir pakartojo, kad tokia trukmė šiuo atveju buvo optimaliausias sprendimas.
3.
EMSA sprendimai ir vėlesni susirašinėjimai
2008 m. spalio 29 d. laišku EMSA informavo ieškoves, kad jų pasiūlymas neatrinktas, nes jos nesilaikė kriterijaus, dėl kurio
pažeidimo pašalinama iš pirkimo procedūros. EMSA pažymėjo, kad ieškovės gali prašyti pranešti laimėtojo pavadinimą ir suteikti
papildomos informacijos apie priežastis, dėl kurių atmestas jų pasiūlymas; ieškovės tai padarė 2008 m. lapkričio 3 d. laišku.
2008 m. lapkričio 6 d. laišku EMSA atsakė į ieškovių prašymą ir nurodė, kad sutartį nuspręsta sudaryti su
DC International
(toliau – DCI) ir kad JVOC pasiūlymo atmetimo priežastis yra numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto nepaisymas.
2008 m. lapkričio 7 d. ir lapkričio 13 d. laiškais ieškovės ginčijo jų pasiūlymo atmetimą, paprašė pateikti vertinimo komiteto
ataskaitos kopiją ir suabejojo tuo, ar DCI atitiko vieną iš specifikacijose numatytų pašalinimo pagrindų ir jose nurodytus
techninius reikalavimus. 2008 m. lapkričio 13 d. laiške ieškovės, be kita ko, paprašė EMSA laikytis laukimo termino ir nepasirašyti
su DCI sutarties, kol negavo su pasiūlymų vertinimo procedūra susijusios informacijos. Šie prašymai buvo pakartoti ieškovių
2008 m. lapkričio 21 d. laiške.
2008 m. lapkričio 19 d. laiške, kurį ieškovės teigia gavusios 2008 m. lapkričio 24 d., EMSA atsakė, kad tik dalyviai, kurių
pasiūlymai buvo priimtini, turėjo teisę gauti informaciją apie atrinkto pasiūlymo pranašumus. EMSA nuomone, JVOC pasiūlymas
buvo nepriimtinas, nes ji nepaisė pašalinimo pagrindo, t. y. numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto. Atsakydama į ieškovių pareikštas
abejones EMSA pridūrė, kad DCI pasiūlyti laivai visiškai atitiko jų nurodytą pašalinimo pagrindą.
2008 m. lapkričio 27 d. laišku ieškovės ginčijo JVOC pasiūlymo nepriimtinumą ir pakartojo prašymą pateikti vertinimo komiteto
ataskaitos kopiją.
2008 m. lapkričio 28 d. laišku EMSA atsakė, kad išnagrinės ieškovių prašymą. 2008 m. gruodžio 16 d. ji išsiuntė naują laišką,
kuriame dar kartą patvirtino, kad JVOC pasiūlymas viršijo numatytą Dalies Nr. 2 biudžetą ir todėl vertinimo etape jis turėjo
būti atmestas. EMSA teigimu, tokiomis aplinkybėmis ieškovės galėjo gauti tik informaciją apie jų pasiūlymo atmetimo priežastis,
o ne smulkią informaciją apie atrinktą pasiūlymą.
Kadangi ieškovės 2008 m. gruodžio 16 d. laišką gavo tik 2009 m. sausio 5 d., per tą laiką jos savo prašymus pakartojo 2008 m.
gruodžio 17 d. laišku.
4.
Sutarties pasirašymas su DCI
EMSA pasirašė sutartį su DCI 2008 m. lapkričio 17 d.

Procesas ir šalių reikalavimai
Ši byla buvo pradėta ieškiniu, pateiktu Pirmosios instancijos teismo (dabar – Bendrasis Teismas) kanceliarijoje 2009 m. sausio
6 dieną.
Pakeitus Pirmosios instancijos teismo kolegijų sudėtį, teisėjas pranešėjas buvo paskirtas į ketvirtąją kolegiją ir todėl ši
byla paskirta šiai kolegijai.
Susipažinęs su teisėjo pranešėjo pranešimu 2009 m. spalio 19 d. Pirmosios instancijos teismas (ketvirtoji kolegija) nusprendė
pradėti žodinę proceso dalį. Taikydamas proceso organizavimo priemones pagal Pirmosios instancijos teismo procedūros reglamento
64 straipsnį šis teismas šalims raštu pateikė klausimus, kad šios į juos atsakytų raštu. Šalys į juos atsakė.
Šalys buvo išklausytos ir atsakė į Bendrojo Teismo žodžiu pateiktus klausimus 2010 m. gruodžio 15 d. vykusiame posėdyje.
Ieškovės Bendrojo Teismo prašo:
–        panaikinti 2008 m. spalio 29 d. EMSA sprendimą „atmesti JVOC pasiūlymą ir sutartį sudaryti su DCI“,
–        pripažinti negaliojančia EMSA ir DCI pasirašytą sutartį,
–        įpareigoti padengti JVOC nurodytus 725 500 eurų dydžio nuostolius atlyginant dėl minėto sprendimo patirtą žalą kartu su palūkanomis,
–        priteisti iš EMSA bylinėjimosi išlaidas.
EMSA Bendrojo Teismo prašo:
–        pripažinti ieškinį dėl panaikinimo nepagrįstu,
–        pripažinti prašymą atlyginti žalą nepriimtinu arba bent jau nepagrįstu,
–        priteisti iš ieškovių bylinėjimosi išlaidas.

Dėl teisės
1.
Dėl prašymo panaikinti
Ieškovės prašo panaikinti 2008 m. spalio 29 d. EMSA sprendimą atmesti JVOC pasiūlymą ir sudaryti sutartį su DCI. Grįsdamos
savo prašymą ieškovės nurodo keturis pagrindus.
Pirmąjį pagrindą sudaro dvi dalys. Pirma dalis susijusi su 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002
dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248; p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių
k., 1 sk., 4 t., p. 74, toliau – bendrasis finansinis reglamentas) 100 straipsnio 2 dalies, 2003 m. gruodžio 9 d. EMSA reglamento,
nustatančio išsamias EMSA finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (toliau – EMSA įgyvendinimo taisyklės), pareigos motyvuoti,
teisės į gynybą paisymo principo ir teisės į veiksmingą teisminę apsaugą pažeidimu dėl to, kad ieškovėms nepateikti tam tikri
dokumentai ir tariamai nepakankamai motyvuota, kodėl buvo atmestas JVOC pasiūlymas.
Antra ieškovių nurodyta dalis susijusi su 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio
išsamias bendrojo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (OL L 357, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k.,1 sk.,
4 t., p. 145, toliau – bendrosios įgyvendinimo taisyklės) 158a straipsnio 1 dalies ir teisės į gynybą paisymo principo pažeidimu.
Šis pažeidimas padarytas dėl to, kad EMSA atsisakė sustabdyti sutarties pasirašymą su DCI, kol ieškovėms bus pateikti jų prašomi
dokumentai.
Antrasis pagrindas susijęs su vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų pažeidimu dėl padarytos akivaizdžios klaidos vertinant
DCI pasiūlymą.
Trečiasis pagrindas susijęs su proporcingumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų pažeidimu dėl akivaizdžios klaidos
vertinant JVOC pasiūlymą.
Ketvirtasis pagrindas pateiktas dėl akivaizdžiai netinkamo ir nepagrįsto numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto.
Vis dėlto reikia pastebėti, kad JVOC pasiūlymas buvo atmestas ne vykstant tam pačiam pirkimo etapui, per kurį nuspręsta sutartį
sudaryti su DCI. Iš tiesų JVOC pasiūlymas buvo atmestas dar iki etapo, per kurį buvo lyginami kiti neatmesti pasiūlymai. Sprendimas
sudaryti sutartį su DCI savo ruožtu yra šio palyginimo rezultatas.
Tokiomis aplinkybėmis, nepaisant ieškinio formuluotės, reikia pripažinti, kad JVOC pasiūlymo atmetimas ir sprendimas sudaryti
sutartį su DCI yra du atskiri sprendimai (toliau atitinkamai – sprendimas atmesti ir sprendimas sudaryti sutartį) ir prašymus
juos panaikinti reikia nagrinėti atskirai.
Šiuo atžvilgiu tarp ieškovių nurodytų pagrindų su sprendimu atmesti susiję pirmojo pagrindo pirma dalis ir trečiasis bei ketvirtasis
pagrindai. Pirmojo pagrindo antra dalis ir antrasis pagrindas susiję su sprendimo sudaryti sutartį ir jo įgyvendinimo teisėtumu.
Be to, būtent prašymą panaikinti sprendimą atmesti reikia nagrinėti pirmiausia. Šiuo sprendimu EMSA atmetė ieškovių pasiūlymą,
pateiktą siekiant laimėti ginčijamą pirkimą. Taigi būtent šituo sprendimu pašalintos jų galimybės laimėti pirkimą, dėl kurio
jos pateikė pasiūlymą.
Toliau reikės išnagrinėti prašymo panaikinti sprendimą sudaryti sutartį priimtinumą ir prireikus pagrįstumą.

Dėl sprendimo atmesti
Nagrinėdamas sprendimo atmesti teisėtumą Bendrasis Teismas visų pirma nagrinės klausimą, ar JVOC pasiūlymas atitiko numatytą
Dalies Nr. 2 biudžetą, kuris iškeltas trečiajame pagrinde ir nurodytas pateikiant tam tikrus argumentus pirmojo pagrindo pirmoje
dalyje. Toliau bus nagrinėjamas ketvirtasis pagrindas, susijęs su šio biudžeto tinkamumu. Galiausiai reikės išnagrinėti pirmojo
pagrindo pirmoje dalyje pateiktus argumentus, susijusius su tam tikrų dokumentų nepateikimu ieškovėms ir tariamai nepakankamai
motyvuotu JVOC pasiūlymo atmetimu.
Dėl trečiojo pagrindo, susijusio su proporcingumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų pažeidimu, padarius akivaizdžią
klaidą vertinant JVOC pasiūlymą bei dėl pirmojo pagrindo pirmos dalies, kiek ji susijusi su JVOC pasiūlymo atitiktimi numatytam
Dalies Nr. 2 biudžetui
–       Šalių argumentai
Visų pirma ieškovės pažymėjo, kad pasilieka teisę išplėsti ir papildyti savo argumentus atsižvelgiant į EMSA turimus dokumentus,
kuriuos jos galėtų gauti pritaikius proceso organizavimo priemones.
Iš esmės ieškovės tvirtina, kad EMSA padarė akivaizdžią vertinimo klaidą ir dėl to pažeidė proporcingumo, vienodo požiūrio
ir nediskriminavimo principus, kai nusprendė, kad JVOC pasiūlymas turėjo būti atmestas, nes juo nepaisytas numatytas Dalies
Nr. 2 biudžetas.
Šiuo atžvilgiu ieškovės visų pirma teigia, kad numatytas Dalies Nr. 2 biudžetas nėra pašalinimo kriterijus, numatytas bendrojo
finansinio reglamento 93 ir 94 straipsniuose, nes jis susijęs ne su dalyvių patikimumu ar tinkamumu apskritai, bet yra esminis
jų pasiūlymo aspektas. Taigi dėl šio biudžeto nepaisymo atitinkamas pasiūlymas nėra nepriimtinas.
Antra, numatytas Dalies Nr. 2 biudžetas skelbime apie pirkimą ar dalyvavimo sąlygose nebuvo nurodytas kaip pašalinimo kriterijus,
kaip to reikalaujama pagal EMSA įgyvendinimo taisyklių 116 straipsnio 3 dalies a punktą ir bendrųjų įgyvendinimo taisyklių
130 straipsnio 3 dalį. Šiuo atžvilgiu vien biudžeto nurodymo minėtuose dokumentuose nepakanka. Be to, specifikacijų projektas,
kaip jame buvo nurodyta, buvo skirtas tik bendrai nurodyti dokumentus, kuriuos kandidatai turėjo pateikti.
Trečia, ieškovės mano, kad jos paisė numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto. Šiuo atžvilgiu jos paaiškina, jog tam, kad galėtų pateikti
ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą, jos pasirinko šešerių metų eksploatacijos laikotarpį, leidžiantį padengti investicijų
išlaidas per ilgesnį laiką ir taip sumažinti vieneto kainą. Ieškovių teigimu, šešerių metų sutarties trukmė lyg ir atitiko
EMSA lūkesčius, atsižvelgiant į tai, jog specifikacijų 3 punkto 3 dalyje buvo aiškiai numatytas sutarties pratęsimas trejiems
metams, ir per informacinį susirinkimą EMSA patvirtino, kad ji ieškojo ilgalaikio partnerio.
Ieškovės tvirtina, jog JVOC pasiūlytą bendrą kainą padalijus iš dviejų, kad būtų skaičiuojama už trejus metus, ji neviršija
numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto.
Ieškovės priduria, kad jei EMSA pratęstų trejiems metams su DCI sudarytą sutartį, ji neįvykdytų savo pareigos atrinkti naudingiausią
pasiūlymą ir pažeistų vienodo požiūrio principą, nes atmetė šešeriais metais grindžiamą JVOC pasiūlymą. Iš tikrųjų JVOC pasiūlymas
yra naudingiausias tokios trukmės laikotarpiui.
Ketvirta, ieškovės tvirtina, kad JVOC pasiūlymo atmetimas yra diskriminacinis ir neproporcingas. Ieškovių teigimu, EMSA nebuvo
įpareigota atmesti bet kokį pasiūlymą, viršijantį numatytą Dalies Nr. 2 biudžetą, o turėjo išnagrinėti, ar buvo priežasčių,
dėl kurių pasiūlymas galėjo būti tiesiogiai neatmestas, ir, be kita ko, pasiūlyto specialaus sprendimo galimus pranašumus.
EMSA ginčija ieškovių argumentų pagrįstumą.
–       Bendrojo Teismo vertinimas
Visų pirma reikia pastebėti, jog galimybė susipažinti su EMSA turimais dokumentais, kurios reikalauja ieškovės prašydamos
taikyti proceso organizavimo priemones, susijusi ne su informacija apie JVOC pasiūlymo atmetimą, bet tik su informacija apie
DCI pasiūlymą ir vertinimo komiteto atliktą jo įvertinimą. Šiomis aplinkybėmis galimybė susipažinti su šia informacija negali
turėti įtakos pagrindams ir argumentams, susijusiems su sprendimu atmesti, tarp kurių trečiasis pagrindas ir pirmojo pagrindo
pirma dalis.
Dėl esmės visų pirma reikia pažymėti, kad JVOC pasiūlymo atmetimo priežastis, kurią sprendime atmesti aiškiai įvardijo EMSA,
buvo šio pasiūlymo neatitikimas numatytam Dalies Nr. 2 biudžetui.
Kaip matyti iš ieškovių argumentų ir bylos medžiagos, tariamas minėto biudžeto viršijimas tėra pasekmė to, kad JVOC pasiūlymas
buvo grindžiamas šešerių metų sutarties trukme.
Tokiomis aplinkybėmis, be klausimo, ar buvo paisoma numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto, dar reikia išnagrinėti, ar buvo paisoma
sutarties trukmės, kaip antai numatytoji pirkimo paskelbimo dokumentuose. Taigi reikia įvertinti, ar ieškovės pagrįstai pateikė
pasiūlymą ir nurodė kainą, pagrįstus šešerių metų sutarties trukme.
Kaip buvo nurodyta šio sprendimo 4 punkte, pagal skelbimo apie pirkimą II punkto 3 dalį, dalyvavimo sąlygų 3 punkto 3 dalį
ir specifikacijų projekto 3 punkto 3 dalį pirkimo sutarties trukmė buvo 36 mėnesiai nuo sprendimo dėl jos sudarymo priėmimo.
Dalyvavimo sąlygose ir specifikacijų projekte patikslinta, kad šis terminas galėjo būti pratęstas vieną kartą daugiausia trejiems
metams. Be to, sutarties dėl laivų suteikimo projekto, pridėto prie specifikacijų projekto, V straipsnio 2 dalyje buvo nurodyta,
kad pratęsiama aiškiu rašytiniu šalių sutarimu.
Šiuo atveju tiesa, jog specifikacijų projekto įžanginės dalies 4 punkte buvo nurodyta, kad jame pateikiama informacija suteikta
dalyviams tik siekiant jiems padėti galbūt dalyvauti pasiūlymų pateikimo etape. Tačiau įžanginės dalies 5 punkte EMSA nurodė,
kad nors specifikacijos buvo pateiktos projekto forma, didesni pakeitimai nebuvo numatyti. Galiausiai galutinėse specifikacijose
buvo pakartota specifikacijų projekto formuluotė dėl numatomos sutarties trukmės.
Kalbant apie informacinį susirinkimą su ieškovėmis, reikia pažymėti, kad iš šio susirinkimo protokolo matyti, jog EMSA pripažino,
kad ieškojo ilgalaikio partnerio. Tačiau jos atstovai sutarties pratęsimą tiesiogiai siejo su tinkamu įsipareigojimų pagal
sutartį vykdymu, taip aiškiai pabrėždami, jog šis pratęsimas priklausė nuo šalių valios, ypač EMSA, ir kad jis nebuvo savaiminis.
Be to, ieškovių 2008 m. rugsėjo 12 d. gautame laiške EMSA specialiai atkreipė jų dėmesį į tai, kad numatoma sutarties trukmė
buvo treji metai, ir pabrėžė, kad visi pasiūlymai turėjo būti grindžiami šiuo laikotarpiu, kad būtų galima atlikti vienodo
požiūrio principą atitinkantį palyginimą. EMSA aiškiai paprašė ieškovių peržiūrėti jų finansinį pasiūlymą atsižvelgiant į
trejų metų sutarties trukmę ir numatytą Dalies Nr. 2 biudžetą.
Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, darytina išvada, kad iš skelbimo apie pirkimą, tuo pat metu paskelbtų dokumentų, į kuriuos
jame buvo padaryta nuoroda, ir vėlesnių EMSA pareiškimų aiškiai ir tiksliai matyti, kad numatoma sutarties trukmė buvo 36 mėnesiai
ir kad šios sutarties pratęsimas, dėl kurio jo trukmė pailgėtų dar tiek pat, nebuvo savaiminis, bet priklausė nuo EMSA pritarimo.
Šiomis aplinkybėmis ieškovių nebuvo prašoma pateikti pasiūlymo ir pasiūlyti kainą, pagrįstus šešerių metų trukme, o tai reiškia,
kad JVOC pasiūlymas neatitiko pirkimo paskelbimo dokumentų, kiek tai susiję su sutarties trukme.
Kalbant apie šios išvados pasekmes, reikia pastebėti, kad ieškovės teisingai teigia, jog nei tai, kad JVOC pasiūlymas neatitinka
numatytos sutarties trukmės, nei tai, kad dėl to viršijamas numatytas Dalies Nr. 2 biudžetas, nėra pašalinimo pagrindai, kaip
suprantama pagal bendrojo finansinio reglamento 93−96 straipsnius. Šios aplinkybės neatitinka minėtų nuostatų tikslo patikrinti
bendrą dalyvių patikimumą, jų sąžiningumą ir interesų konfliktų nebuvimą.
Be to, atitinkamos aplinkybės nėra atrankos kriterijai, kaip suprantama pagal bendrojo finansinio reglamento 97 straipsnio
1 dalį ir bendrųjų įgyvendinimo taisyklių 135−137 straipsnius, nes jos tiesiogiai nesusijusios su finansiniu, ekonominiu,
techniniu ir profesiniu ieškovių pajėgumu.
Šias išvadas patvirtina tai, kad pasibaigus paraiškų dalyvauti pirkime teikimo etapui, skirtam būtent patikrinti, ar paisyta
pašalinimo ir atrankos kriterijų, EMSA ieškovėms išsiuntė kvietimą pateikti pasiūlymą.
Kita vertus, klausimas, ar pasiūlymas atitinka numatytą sutarties trukmę, taigi ir biudžetą, nesusijęs su palyginimu su kitais
pateiktais pasiūlymais ir todėl neleidžia nustatyti, kuris iš šių pasiūlymų, atsižvelgiant į konkretų atvejį, yra ekonomiškai
naudingiausias ar grindžiamas mažiausia kaina. Todėl minėtos aplinkybės nėra sutarties sudarymo kriterijai, kaip jie suprantami
pagal bendrojo finansinio reglamento 97 straipsnį ir bendrųjų įgyvendinimo taisyklių 138 straipsnį.
Iš tikrųjų nagrinėjamos aplinkybės priskirtinos sąlygoms, kurių turi paisyti pasiūlymas, kad būtų patenkinti perkančiosios
organizacijos poreikiai. Todėl jas apima pirkimo objekto aprašymas.
Taigi numatyta paslaugų teikimo sutarties trukmė padeda nustatyti šių paslaugų pirkimo objektą, nes jos pagrindu apskaičiuojamos
kainos ir pradinių investicijų padengimas.
Be to, nurodydama biudžetą, t. y. absoliutų kainos parametrą, perkančioji organizacija nustato sąlygą, kurios reikia laikytis
siekiant įvykdyti sutartį, išsamiau apibrėždama pirkimo objektą.
Pirkimo objekto aprašymas minimas bendrojo finansinio reglamento 92 straipsnyje, pagal kurį „konkurso paskelbimo dokumentuose
pateikiamas išsamus, aiškus ir tikslus sutarties dalyko [pirkimo objekto] aprašymas ir nurodomi sutarčiai [per konkursą] taikomi
atmetimo [pašalinimo], atrankos ir sutarčių sudarymo kriterijai“. Iš šios nuostatos matyti, kad pirkimo objekto aprašymas
atskirtas nuo pašalinimo, atrankos ir sutarčių sudarymo kriterijų.
Dėl pasiūlymo neatitikties pirkimo objektui pasekmių bendrųjų įgyvendinimo taisyklių 146 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje
numatyta, kad „prašymai dalyvauti ir paraiškos, kurios neatitinka pagrindinių konkurso skelbimo dokumentuose išdėstytų reikalavimų
arba ten išdėstytų specialių reikalavimų, atmetami“.
Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad pirkimo sutarties sudarymo procedūros tikslas yra kiek įmanoma geriausiomis sąlygomis
patenkinti perkančiosios organizacijos poreikius. Todėl perkančioji organizacija turi turėti galimybę laisvai apibrėžti viešojo
pirkimo objektą pagal savo poreikius, o tai reiškia, kad ji negali būti įpareigota atsižvelgti į pasiūlymą, kurio tikslas
yra kitas nei jos siekiamas ir nurodytas pirkimo paskelbimo dokumentuose.
Be kita ko, paprastai dėl pirkimo objekto nepaisymo tampa neįmanoma veiksmingai palyginti pateiktus pasiūlymus, nes nebelieka
bendro jų vertinimo pagrindo.
Beje, jei perkančioji organizacija nukryptų nuo pirkimo paskelbimo dokumentų priimdama pirkimo objekto, koks apibrėžtas minėtuose
dokumentuose, neatitinkančius pasiūlymus, būtų pažeisti skaidrumo ir vienodo požiūrio principai.
Be to, iš teismo praktikos matyti, kad būtina, jog perkančioji organizacija galėtų tiksliai įvertinti pasiūlymo turinį ir,
be kita ko, jo atitiktį pirkimo paskelbimo dokumentuose numatytoms sąlygoms. Taigi, kai pasiūlymas yra neaiškus ir perkančioji
organizacija neturi galimybės greitai ir veiksmingai nustatyti, ką jis iš tikrųjų atitinka, ji neturi kito pasirinkimo, tik
atmesti šį pasiūlymą (2002 m. rugsėjo 27 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
Tideland Signal prieš Komisiją
, T‑211/02, Rink. p. II‑3781, 34 punktas). Tokia pati pasekmė kyla
a fortiori
, kai pasiūlymas, kaip šioje byloje, akivaizdžiai neatitinka pirkimo objekto.
Šiomis aplinkybėmis reikia pripažinti, kad pasiūlymo atitiktis pirkimo objektui, koks jis apibrėžtas pirkimo paskelbimo dokumentuose,
yra išankstinė sąlyga, kurią turi tenkinti bet kuris pasiūlymas tam, kad į jį būtų atsižvelgta vykstant pirkimo sutarties
sudarymo procedūrai. Neįvykdžius šios sąlygos perkančioji organizacija turi atmesti pasiūlymą, nelygindama jo su kitais pateiktais
pasiūlymais.
Nagrinėjamu atveju iš šio sprendimo 58 ir 63 punktų matyti, kad JVOC pasiūlymas neatitiko pirkimo paskelbimo dokumentų dėl
vieno iš pirkimo objekto apibrėžimo aspektų, t. y. numatytos sutarties trukmės. Todėl EMSA nepadarė vertinimo klaidos, kai
atmetė šį pasiūlymą, jo nepalyginusi su kitais prieš priimdama sprendimą sudaryti sutartį.
Dėl klausimo, ar numatyta sutarties trukmė ir Dalies Nr. 2 biudžetas buvo tinkamai apibrėžti atitinkamuose dokumentuose, pirma
buvo konstatuota, kad šios sąlygos pateko į pirkimo objekto apibrėžtį. Todėl reikia taikyti bendrojo finansinio reglamento
92 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „konkurso [pirkimo] paskelbimo dokumentuose pateikiamas išsamus, aiškus ir tikslus sutarties
dalyko aprašymas“. Tačiau bendrųjų įgyvendinimo taisyklių 130 straipsnio 3 dalies a punkte, kuriuo rėmėsi ieškovės, nurodyti
tik pašalinimo ir atrankos kriterijai ir todėl šioje byloje jis netaikomas.
Kalbant šiuo atžvilgiu apie numatytą sutarties trukmę, pakanka nurodyti šio sprendimo 53–57 punktus, kuriuose konstatuota,
jog iš pirkimo paskelbimo dokumentų buvo aiškiai ir tiksliai matyti, kad EMSA pageidaujama sutarties trukmė buvo 36 mėnesiai
ir kad sutarties pratęsimas, dėl kurio ši trukmė pailgėtų dar tiek pat, nebuvo savaiminis, bet, priešingai, priklausė nuo
šalių, tarp jų EMSA, susitarimo.
Dėl numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto šio sprendimo 3 punkte buvo nurodyta, kad, remiantis skelbimo apie pirkimą II punkto 2 dalies
1 papunkčiu, dalyvavimo sąlygų 3 punkto 4 dalimi ir specifikacijų projekto 5 punktu, Dalies Nr. 2 maksimali bendra vertė buvo
4 000 000 eurų. Be to, specifikacijų projekto 12 punkto 2 dalyje buvo nustatyta, kad pasiūlymo, viršijančio numatytą kiekvienos
dalies biudžetą, pateikimas buvo pašalinimo iš pirkimo procedūros pagrindas, kaip matyti iš šio sprendimo 5 punkto.
Dėl ieškovių šiuo atžvilgiu nurodomos aplinkybės, kad specifikacijų projektas buvo skirtas tik padėti dalyviams, pakanka nukreipti
į šio sprendimo 54 punktą. Dėl aplinkybės, kad, remiantis skelbimo apie pirkimo dalies, susijusios su Dalies Nr. 2 aprašymu,
5 punktu, biudžeto vertė buvo apytikrė, reikia pažymėti, kad ji buvo nustatyta imperatyviai tiek specifikacijų projekte, tiek
galutinėse specifikacijose.
Šiomis aplinkybėmis reikia pripažinti, kad ir numatyta sutarties trukmė, ir numatytas Dalies Nr. 2 biudžetas pirkimo paskelbimo
dokumentuose buvo apibrėžti aiškiai ir tiksliai, kaip to reikalaujama pagal bendrojo finansinio reglamento 92 dalį.
Be to, ieškovės nepateikia konkrečių argumentų, skirtų pagrįsti teiginiui, kad JVOC pasiūlymo atmetimas dėl jo neatitikimo
pirkimo objektui buvo diskriminacinis ar neproporcingas. Atvirkščiai, iš to, kas pasakyta šio sprendimo 68–70 punktuose, matyti,
kad tokia pasekmė buvo vienintelė suderinama su pirkimo sutarties sudarymo procedūros tikslu ir skaidrumo bei vienodo požiūrio
principais, nes, pirma, JVOC pasiūlymas neatitiko EMSA poreikių, kaip antai nurodyti pirkimo paskelbimo dokumentuose, ir,
antra, dėl numatytos sutarties trukmės nepaisymo buvo neįmanoma šio pasiūlymo palyginti su kitais pateiktais pasiūlymais.
Šiomis aplinkybėmis, kadangi iš šio sprendimo 53–57 punktų matyti, jog EMSA pageidaujama sutarties trukmė buvo treji metai,
teiginys, kad JVOC pasiūlymas buvo naudingesnis šešerių metų laikotarpiui nei DCI pasiūlymas, neturi reikšmės.
Antra, reikia konstatuoti, kad 2008 m. lapkričio 12 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
(T‑406/06, neskelbiamas Rinkinyje), kuriuo rėmėsi ieškovės, šioje byloje nėra svarbus. Byloje, kurioje priimtas tas sprendimas,
pasiūlymas, atitikęs pirkimo objektą ir kurį buvo galima lyginti su kitais pasiūlymais, lyginant nesurinko minimalaus balų
skaičiaus, nustatyto atsižvelgiant į įvairius sutarties sudarymo kriterijus. Šioje byloje, atvirkščiai, JVOC pasiūlymas buvo
atmestas iki pasiūlymų lyginimo etapo ir sprendimo sudaryti sutartį, nes nepaisyta pirkimo objekto.
Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, reikia atmesti trečiąjį pagrindą ir pirmojo pagrindo pirmą dalį, kiek ji susijusi su JVOC
pasiūlymo atitiktimi numatytam Dalies Nr. 2 biudžetui.
Dėl ketvirtojo pagrindo, susijusio su akivaizdžiai netinkamu ir nepagrįstu numatytu Dalies Nr. 2 biudžetu
–       Šalių argumentai
Ieškovės mano, kad numatytas Dalies Nr. 2 biudžetas buvo pernelyg mažas, todėl neleido dalyviams pateikti pasiūlymo, atitinkančio
visus EMSA keliamus reikalavimus. Remdamosi tuo jos daro išvadą, kad bet kuris pasiūlymas, kuriuo paisyta šio biudžeto, neatitiko
minėtų reikalavimų. Ieškovės šiuo atveju patikslina, kad trys iš keturių pradinių pasiūlymų viršijo biudžetą. Jos priduria,
kad du kartus ginčijo numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto taikymą.
EMSA ginčija ieškovės argumentų pagrįstumą.
–       Bendrojo Teismo vertinimas
Visų pirma reikia konstatuoti, kad ieškovės nepateikė konkrečių įrodymų, pagrindžiančių jų teiginius. Vienintelė konkreti
jų nurodyta aplinkybė yra didelė naftos surinkimo įrenginių įsigijimo kaina, kuri jų atveju siektų 1 960 000 eurų.
Ieškovės nepateikė argumentų, leidžiančių manyti, kad tokios išlaidos buvo būtinos siekiant įvykdyti visus EMSA keliamus reikalavimus
arba kad vien dėl tokių išlaidų buvo neįmanoma paisyti numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto.
Lygiai taip pat vien tai, kad trys iš keturių iš pradžių pateiktų pasiūlymų neatitiko numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto, neįrodo,
kad šis biudžetas buvo pernelyg mažas ar kad vienintelis jo paisęs pasiūlymas atitiko ne visus EMSA keliamus reikalavimus.
Visiškai įmanoma, jog tas pasiūlymas buvo vienintelis, kuriuo paisyta ir biudžeto, ir kitų numatytų reikalavimų.
Be to, bet kuriuo atveju, kaip buvo konstatuota šio sprendimo 68 punkte, perkančioji organizacija turi galėti laisvai apibrėžti
pirkimo objektą, taigi ir nustatyti sąlygas, kurias turi atitikti pateikti pasiūlymai. Taigi ji, be kita ko, gali nustatyti
sudarytinos sutarties trukmę ir biudžeto ribas, kurių turi būti paisoma teikiant pasiūlymus, atsižvelgiant į jos biudžeto
suvaržymus. Šiuo atžvilgiu ji neprivalo konsultuotis su potencialiais dalyviais dėl nustatomų sąlygų tinkamumo.
Jei perkančioji organizacija iš tikrųjų numato pernelyg mažą biudžetą, ji atsiduria rizikingoje padėtyje, kad joks tinkamas
pasiūlymas nebus pateiktas, todėl pirkimo procedūra turės būti pakartota pakeitus sąlygas. Vis dėlto ši aplinkybė nereiškia,
kad ji turi atsižvelgti į dalyvių pastabas ar
a fortiori
– į jų pageidavimus.
Ši išvada reiškia, kad aplinkybė, jog ieškovės nurodė EMSA, kad numatytas Dalies Nr. 2 biudžetas neva netinkamas, nėra svarbi.
Iš to, kas pasakyta, matyti, kad ketvirtąjį pagrindą reikia atmesti.
Dėl pirmojo pagrindo pirmos dalies tiek, kiek ji susijusi su tam tikrų dokumentų ieškovėms nepateikimu ir JVOC pasiūlymo atmetimo
motyvavimu
–       Šalių argumentai
Ieškovės tvirtina, kad EMSA pažeidė bendrojo finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalį, EMSA įgyvendinimo taisyklių 135 straipsnio
2 dalį, pareigą motyvuoti, teisės į gynybą ir teisės į veiksmingą teisminę apsaugą paisymo principą, nes, pirma, nepateikė
joms tam tikrų dokumentų ir, antra, nepakankamai teisiškai motyvavo JVOC pasiūlymo atmetimą.
Kalbant apie pirmąjį kaltinimą, reikia pažymėti, jog ieškovės primena, kad, nepaisant kelių prašymų, susijusių su dokumentų
pateikimu, EMSA atsisakė joms pateikti vertinimo komiteto ataskaitą ir DCI pasiūlymą ar svarbias šių dokumentų ištraukas.
Tačiau iš EMSA įgyvendinimo taisyklių 135 straipsnio 2 dalies, skaitomos su bendrojo finansinio reglamento 100 straipsnio
2 dalimi ir bendrųjų įgyvendinimo taisyklių 149 straipsniu, matyti, kad EMSA privalėjo pateikti informaciją apie atrinkto
pasiūlymo charakteristikas ir santykinius pranašumus priimtiną pasiūlymą pateikusiam dalyviui, kuris prašė tokią informaciją
pateikti.
Ieškovių teigimu, šios pareigos pateikti informaciją tikslas yra leisti dalyviui, kurio pasiūlymas atmestas, suprasti priežastis,
dėl kurių jo pasiūlymas buvo atmestas, ir įsitikinti, kad jis nebuvo diskriminuojamas, palyginti su kitais dalyviais. Dalyvis,
kurio pasiūlymas atmestas dėl specifikacijų nesilaikymo, turi teisę gauti visą būtiną informaciją, leidžiančią įrodyti, kad
ir kitų dalyvių pasiūlymai neatitiko specifikacijų ir todėl turėjo būti atmesti.
Ieškovės patikslina, kad net jei JVOC pasiūlymas iš tikrųjų nebuvo palygintas su DCI pasiūlymu ir todėl nėra informacijos
apie pastarojo santykinius pranašumus, vis tiek privaloma pranešti apie laimėjusio dalyvio pasiūlymo charakteristikas bei
perkančiosios organizacijos atliktą jo vertinimą.
Dėl JVOC pasiūlymo atmetimo motyvavimo ieškovės tvirtina, kad EMSA sprendime atmesti nenurodė priežasties, dėl kurios šis
pasiūlymas buvo atmestas, ir nepaminėjo teisių gynimo priemonių, kuriomis galima pasinaudoti ginčijant šį sprendimą.
Ieškovės šiuo atveju paaiškina, kad vien nurodymas sprendime atmesti, jog nepaisyta tam tikro pašalinimo kriterijaus, nėra
tinkamas motyvavimas, nes jis neleido suprasti priežasties, dėl kurios JVOC pasiūlymas buvo atmestas. Konkretus sprendimą
atmesti pagrindęs motyvas nurodytas tik 2008 m. lapkričio 6 d. laiške.
Galiausiai ieškovės tvirtina, kad pareigos pateikti atitinkamą informaciją ir pareigos motyvuoti pažeidimai yra jų teisių
į gynybą ir į veiksmingą teisminę apsaugą pažeidimai.
EMSA ginčija ieškovių pateiktų argumentų pagrįstumą.
–       Bendrojo Teismo vertinimas
Pagal bendrojo finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą „susitariančioji institucija [perkančioji organizacija]
visiems kandidatams arba konkurso dalyviams, kurių pasiūlymai arba paraiškos buvo atmestos, praneša motyvus, kuriais remiantis
buvo priimtas sprendimas, ir visiems konkurso dalyviams, kurių paraiškos yra priimtinos ir kurie raštu prašo tokios informacijos,
praneša apie laimėjusios paraiškos charakteristikas ir santykinius pranašumus bei konkurso dalyvio, kuris laimėjo konkursą,
pavadinimą“.
Bendrųjų įgyvendinimo taisyklių 149 straipsnyje, kurio turinys identiškas EMSA įgyvendinimo taisyklių 135 straipsnio turiniui,
patikslinama:
„1. Susitariančiosios institucijos [perkančiosios organizacijos] kuo greičiau praneša kandidatams ir konkurso dalyviams apie
priimtus sprendimus dėl konkurso laimėtojo <…>
2. Ne vėliau kaip per penkiolika kalendorinių dienų nuo raštiško prašymo gavimo dienos susitariančioji institucija [perkančioji
organizacija] praneša informaciją, numatytą [bendrojo] finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalyje.
3. Jeigu Bendrijos institucijos savo sąskaita sudaro viešųjų pirkimų sutartis , <...> susitariančioji institucija [perkančioji
organizacija] tuo pačiu metu individualiai kiekvienam konkurso nelaimėjusiam dalyviui ar kandidatui praneša laišku ir faksu
arba elektroniniu pranešimu, kad jų prašymas dalyvauti ar pasiūlymas neatrinkti <...>
Kiekvienu atveju susitariančioji institucija [perkančioji organizacija] nurodo konkurso pasiūlymo ar paraiškos atmetimo priežastis
ir teisines priemones ištaisyti padėtį.
<…>
Nelaimėję dalyviai ar kandidatai gali prašyti papildomos informacijos apie atmetimo priežastis, pateikdami raštišką prašymą
<...>, o kiekvienas dalyvis, pateikęs priimtiną pasiūlymą, gali gauti informaciją apie laimėjusio pasiūlymo savybes bei pranašumus
ir sužinoti laimėtojo pavadinimą, nepažeidžiant [bendrojo] finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalies antros pastraipos
nuostatų. Susitariančiosios institucijos [perkančiosios organizacijos] atsako ne vėliau kaip per penkiolika kalendorinių dienų,
skaičiuojant nuo prašymo gavimo dienos.“
Siekiant nustatyti pareigų, kurias turėjo EMSA ieškovių atžvilgiu pagal bendrojo finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalį,
bendrųjų įgyvendinimo taisyklių 149 straipsnį ir EMSA įgyvendinimo taisyklių 135 straipsnį, apimtį, reikia patikrinti, ar
JVOC pasiūlymas buvo priimtinas, kaip tai suprantama pagal šias nuostatas.
Šiuo atžvilgiu bendrųjų įgyvendinimo taisyklių 146 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje nustatyta, kad „priimtinais pripažįstami
tie kandidatų arba dalyvių pasiūlymai, kurie nėra atmetami ir atitinka atrankos kriterijus“.
Kadangi šioje nuostatoje tik minimi atmetimo ir atrankos kriterijai, joje neatsižvelgiama į šio sprendimo 59–72 punktuose
nurodytą aplinkybę, jog atitiktis pirkimo objektui yra išankstinė sąlyga, kurios nesilaikymas pateisina atitinkamo pasiūlymo
atmetimą, jo nepalyginus su kitais pateiktais pasiūlymais.
Taigi bendrųjų įgyvendinimo taisyklių 146 straipsnio 3 dalies trečios pastraipos formuluotė neatitinka bendrojo finansinio
reglamento 100 straipsnio 2 dalyje numatytos pareigos pranešti apie atrinkto pasiūlymo charakteristikas ir santykinius pranašumus
bei laimėtojo pavadinimą tikslo.
Šis tikslas yra leisti dalyviui, kurio pasiūlymas pasiekė etapą, einantį prieš sprendimo sudaryti sutartį priėmimą, buvo palygintas
su kitais pasiūlymais ir pripažintas mažiau naudingu, patikrinti, ar palyginta buvo teisingai, ir prireikus šį palyginimą
ginčyti. Toks patikrinimas negali būti atliktas neturint atitinkamos su atrinktu pasiūlymu susijusios informacijos.
Tačiau kai pasiūlymas atmetamas iki sprendimo sudaryti sutartį priėmimo etapo, tai paprastai atsitinka ne dėl palyginimo su
atrinktu pasiūlymu. Todėl atmetimo pagrįstumo patikrinimas nesiejamas su informacijos apie atrinktą pasiūlymą pateikimu.
Šiuo atžvilgiu dar reikia konstatuoti, kad, priešingai nei teigia ieškovės, bendrojo finansinio reglamento 100 straipsnio
2 dalyje numatyta pareiga pranešti neskirta leisti dalyviui patikrinti visų kitų pasiūlymų atitiktį pašalinimo ir atrankos
kriterijams bei pirkimo objektui. Jei taip būtų, šioje nuostatoje būtų numatyta pranešti informaciją ne tik apie atrinktą
pasiūlymą.
Galiausiai dalyvis, kurio pasiūlymas buvo atmestas iki etapo, einančio prieš sprendimo sudaryti sutartį priėmimą, turi galimybę
perkančiajai organizacijai pateikti pastabas dėl pažeidimų, kurie, jo manymu, būdingi kitų dalyvių pasiūlymams ir kurie nebuvo
nustatyti. Jeigu mano, kad perkančioji organizacija neatsižvelgė į pateiktas pastabas ir todėl priimant sprendimą sudaryti
sutartį buvo sukčiaujama ar padarytas finansinis pažeidimas, jis gali įspėti apie tai kompetentingas šioje srityje instancijas
ir, be kita ko, Europos kovos su sukčiavimu tarnybą.
Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, reikia pripažinti, kad pasiūlymas, kuris neatitinka pirkimo objekto, yra nepriimtinas pagal
bendrojo finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalį, bendrųjų įgyvendinimo taisyklių 149 straipsnį ir EMSA įgyvendinimo taisyklių
135 straipsnį.
Iš šio sprendimo 53–73 punktų matyti, kad JVOC pasiūlymas neatitiko pirkimo objekto dėl numatytos sutarties trukmės.
Todėl EMSA, vykdydama pareigą motyvuoti, kuri patikslinta bendrojo finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje,
bendrųjų įvykdymo taisyklių 149 straipsnyje ir EMSA įgyvendinimo taisyklių 135 straipsnyje, turėjo tik pranešti ieškovėms
apie jų pasiūlymo atmetimo priežastis ir prieinamas teisių gynimo priemones.
Kalbant, pirma, apie JVOC pasiūlymo atmetimo priežastis, reikia pažymėti, jog EMSA sprendime atmesti nurodė štai ką:
„Vertinimo komitetas nusprendė, kad Jūsų pasiūlymas, koks jis buvo pateiktas, buvo nepriimtinas atsižvelgiant į pirkimo sąlygas.
Komitetas nusprendė, kad vienas pašalinimo kriterijus nebuvo įvykdytas ir kad dėl to pasiūlymas neatitiko šiai pirkimo sutarties
sudarymo procedūrai keliamų reikalavimų.“
Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad motyvai turi aiškiai ir nedviprasmiškai atskleisti teisės akto rengėjo argumentus ir taip
leisti suinteresuotiesiems asmenims sužinoti priemonės priėmimo priežastis, kad galėtų apginti savo teises, o teismui – vykdyti
kontrolę (žr. 2009 m. gegužės 20 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
VIP Car Solutions prieš Parlamentą
, T‑89/07, Rink. p. II‑1403, 60 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką).
Be to, pagal nusistovėjusią teismo praktiką pareigos motyvuoti apimtis priklauso nuo akto pobūdžio ir jo priėmimo aplinkybių
(žr. 2006 m. vasario 14 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
TEA-CEGOS ir STG prieš Komisiją
, T‑376/05 ir T‑383/05, Rink. p. II‑205, 48 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką). Taigi sprendimą atmesti reikia vertinti
atsižvelgiant į aplinkybes, kuriomis vyko EMSA ir ieškovių pasikeitimas informacija vykstant pirkimo sutarties sudarymo procedūrai.
Numatomą sutarties trukmę ir tai, kaip svarbu paisyti numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto, ieškovės ir EMSA aptarė per 2008 m.
birželio 18 d. įvykusį informacinį susirinkimą. Tai, kad JVOC pasiūlymas neatitiko minėtos trukmės ir minėto biudžeto, vėliau
buvo nurodyta 2008 m. rugpjūčio 14 d. ir rugsėjo 1, 12 ir 29 d. laiškuose.
Tokiomis aplinkybėmis reikia pripažinti, kad iš sprendimo atmesti teksto ieškovės galėjo suprasti, kad nuoroda, jog JVOC pasiūlymas
buvo nepriimtinas atsižvelgiant į pirkimo sąlygas, jog tam tikras kriterijus, dėl kurio pažeidimo pašalinama iš pirkimo sutarties
sudarymo procedūros, nebuvo įvykdytas ir jog nebuvo laikytasi keliamų reikalavimų, konkrečiai reiškė, kad buvo nepaisyta numatomos
sutarties trukmės ir su ja susijusio numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto.
Be to, atsakydama į ieškovių 2008 m. lapkričio 3 d. prašymą EMSA joms išsiuntė 2008 m. lapkričio 6 d. laišką, kuriame tiesiogiai
nurodė, kad JVOC pasiūlymas buvo atmestas dėl to, kad nepaisyta numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto dėl numatytos sutarties trukmės
nepaisymo. Šį paaiškinimą EMSA pakartojo savo 2008 m. lapkričio 19 d. laiške.
Galiausiai pateikti motyvai leido ieškovėms ginti savo teises, nes, kaip matyti iš šio ieškinio, jos nurodė pagrindus ir argumentus
dėl numatyto Dalies Nr. 2 biudžeto ir su tuo susijusį klausimą dėl numatytos sutarties trukmės paisymo. Be to, Bendrasis Teismas
gali tinkamai įvertinti tuos pačius pagrindus ir argumentus, atsižvelgdamas į pateiktus motyvus.
Šiomis aplinkybėmis reikia padaryti išvadą, kad EMSA nepažeidė pareigos motyvuoti, kiek tai susiję su JVOC pasiūlymo atmetimo
motyvavimu.
Be to, reikia konstatuoti, kad nei sprendime atmesti, nei savo vėlesniuose raštuose EMSA nenurodė ieškovėms prieinamų teisių
gynimo priemonių.
Reikia atmesti EMSA šiuo tikslu pateiktą argumentą, kad ji manė, jog tokios priemonės neegzistavo. Iš tikrųjų šiuo atveju
EMSA bent turėjo išdėstyti tokią nuomonę per susirašinėjimus su ieškovėmis.
Tačiau reikia konstatuoti, kad prieinamų teisių gynimo priemonių nurodymas nesusijęs su sprendimo atmesti dalyku, todėl toks
nenurodymas negali paveikti to sprendimo teisėtumo. Ši aplinkybė vis dėlto galėtų būti svarbi, kalbant apie ieškovių pasinaudojimą
teise pareikšti ieškinį, ypač kiek tai susiję su ieškinio pareiškimo termino paisymu.
Reikia konstatuoti, kad ieškovės per nustatytą terminą pareiškė šį ieškinį, kuriuo, be kita ko, prašoma, panaikinti sprendimą
atmesti, ir kad nepateikė jokio argumento ar įrodymo, leidžiančio daryti išvadą, jog minėtame sprendime nenurodžius prieinamų
teisių gynimo priemonių joms buvo sutrukdyta veiksmingai pasinaudoti teise pareikšti ieškinį.
Šiomis aplinkybėmis reikia konstatuoti, kad nors EMSA sprendime atmesti nenurodė prieinamų teisių gynimo priemonių, ši aplinkybė
šioje byloje nėra svarbi.
Galiausiai, kadangi buvo konstatuota, jog EMSA neprivalėjo pateikti ieškovėms informacijos apie DCI pasiūlymą, kad ji tinkamai
motyvavo JVOC pasiūlymo atmetimą ir kad prieinamų teisių gynimo priemonių nenurodymas šioje byloje nėra svarbus, nematyti,
kaip EMSA galėjo pažeisti ieškovių teisę į gynybą ar jų teisę į veiksmingą teisminę apsaugą. Todėl su šiais aspektais susiję
ieškovių teiginiai, kurie nepagrindžiami konkretesniais argumentais, turi būti atmesti.
Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, reikia atmesti pirmojo pagrindo dalį, kiek ji susijusi su tam tikrų dokumentų ar informacijos
nepateikimu ieškovėms ir JVOC pasiūlymo atmetimo motyvavimu.
Kadangi visi ieškinio pagrindai ir argumentai, susiję su sprendimu atmesti, buvo atmesti, reikia atmesti prašymą jį panaikinti.

Dėl sprendimo sudaryti sutartį
Visų pirma reikia išnagrinėti ieškovių suinteresuotumą pareikšti ieškinį, susijusį su prašymu panaikinti sprendimą sudaryti
sutartį, nes suinteresuotumo pareikšti ieškinį nebuvimas yra su viešąja tvarka susijęs nepriimtinumo pagrindas, kurį Bendrijos
teismas gali nagrinėti savo iniciatyva (žr. 2004 m. rugsėjo 28 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
MCI prieš Komisiją
, T‑310/00, Rink. p. II‑3253, 45 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką).
Šalių argumentai
Ieškovių manymu, kadangi jos prašė panaikinti sprendimą atmesti, jos taip pat turi suinteresuotumą pareikšti ieškinį dėl sprendimo
sudaryti sutartį. Šiuo atžvilgiu jos tvirtina, kad, nepanaikinus sprendimo sudaryti sutartį, galimas sprendimo atmesti panaikinimas
netektų prasmės.
Be to, ieškovės teigia, jog taip pat turi suinteresuotumą įrodyti, kad visi kiti pasiūlymai turėjo būti atmesti vykstant pirkimo
procedūrai.
EMSA nuomone, dalyvis, kurio pasiūlymas buvo atmestas iki etapo, einančio prieš sprendimo sudaryti sutartį priėmimą, neturi
suinteresuotumo prašyti panaikinti sprendimą sudaryti sutartį.
Bendrojo Teismo vertinimas
Pagal teismo praktiką ieškinys dėl panaikinimo, pareikštas fizinio ar juridinio asmens, yra priimtinas tik tuo atveju, kai
ieškovas yra suinteresuotas ginčijamo akto panaikinimu. Toks suinteresuotumas reiškia, kad pats ginčijamo akto panaikinimas
gali turėti teisinių pasekmių ir kad taip dėl ieškinio baigties gali atsirasti nauda jį pareiškusiai šaliai (žr. 2009 m. gruodžio
10 d. Bendrojo Teismo sprendimo
Antwerpse Bouwwerken prieš Komisiją
, T‑195/08, Rink. p. II‑4439, 33 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką).
Pažymėtina, jog kai dalyvio pasiūlymas atmetamas iki etapo, einančio prieš sprendimo sudaryti sutartį priėmimą, ir dėl to
jis nepalyginamas su kitais pasiūlymais, atitinkamo dalyvio suinteresuotumo pareikšti ieškinį dėl sprendimo sudaryti sutartį
buvimas priklauso nuo sprendimo, kuriuo atmetamas jo pasiūlymas, panaikinimo. Tik tuomet, jei tas sprendimas panaikinamas,
sprendimo sudaryti sutartį panaikinimas prireikus gali turėti teisinių pasekmių dalyviui, kurio pasiūlymas buvo atmestas iki
etapo, einančio prieš sprendimo sudaryti sutartį priėmimą, ir jam suteikti naudą, kai panaikinamas sprendimas, priimtas atlikus
palyginimą, į kurį neteisingai nebuvo įtrauktas jo pasiūlymas.
Tačiau kai prašymas panaikinti sprendimą, kuriuo atmestas pasiūlymas, yra atmetamas, sprendimo sudaryti sutartį panaikinimas
negali turėti teisinių pasekmių dalyviui, kurio pasiūlymas buvo atmestas iki etapo, einančio prieš sprendimo sudaryti sutartį
priėmimą. Šiuo atveju sprendimas, kuriuo atmetamas pasiūlymas, sudaro kliūčių tam, kad atitinkamą dalyvį paveiktų vėlesnis
sprendimas sudaryti sutartį su kitu dalyviu.
Be to, iš šio sprendimo 108–109 punktų matyti, kad, atsižvelgiant į bendrojo finansinio reglamento ir bendrųjų įgyvendinimo
taisyklių nuostatų, susijusių su viešaisiais pirkimais, tekstą, dalyvis, kurio pasiūlymas buvo atmestas iki etapo, einančio
prieš sprendimo sudaryti sutartį priėmimą, neturi patikrinti visų pasiūlymų, priimtų per minėtą etapą, atitikties pašalinimo
ir atrankos kriterijams bei pirkimo objektui. Todėl atitinkamas dalyvis negali savo suinteresuotumo pareikšti ieškinį dėl
sprendimo sudaryti sutartį grįsti būtinybe atlikti tokį patikrinimą.
Šioje byloje prašymas panaikinti sprendimą atmesti buvo atmestas šio sprendimo 128 punkte. Šiomis aplinkybėmis iš to, kas
pasakyta šio sprendimo 133–135 punktuose, išplaukia, kad ieškovės neturi suinteresuotumo pareikšti ieškinį dėl sprendimo sudaryti
sutartį, todėl jų prašymas panaikinti tą sprendimą yra nepriimtinas.
2.
Dėl prašymo pripažinti negaliojančia su DCI pasirašytą sutartį
Ieškovės tvirtina, kad pirmojo pagrindo dviejose dalyse jų nurodytų pažeidimų pasekmė yra ta, kad EMSA ir DCI pasirašyta sutartis
turi būti pripažinta negaliojančia.
Pažymėtina, kad, pirma, išnagrinėjus pirmojo pagrindo pirmą dalį nebuvo nustatytas joks sprendimo atmesti trūkumas. Todėl,
kalbant apie šią dalį, reikia pažymėti, kad ieškovių argumentai grindžiami klaidinga prielaida.
Antra, reikia pastebėti, kad EMSA įvykdytas sutarties pasirašymas su DCI yra sprendimo sudaryti sutartį įgyvendinimo rezultatas.
Iš šio sprendimo 133–136 punktų matyti, kad ieškovės neturi suinteresuotumo pareikšti ieškinį dėl šio sprendimo. Šiomis aplinkybės
jos taip pat neturi suinteresuotumo, kad EMSA ir DCI pasirašyta sutartis būtų pripažinta negaliojančia, atsižvelgiant į argumentus
dėl sprendimo sudaryti sutartį teisėtumo, kaip antai pateiktieji pirmojo pagrindo antroje dalyje (žr. šio sprendimo 36 punktą).
3.
Dėl prašymo atlyginti žalą

Šalių argumentai
Ieškovės teigia, kad priėmus sprendimą atmesti ir sprendimą sudaryti sutartį joms buvo padaryta žala, kurią sudaro: didelės
galimybės, kad su ja bus sudaryta sutartis, praradimas, išlaidos, patirtos dėl dalyvavimo pirkimo sutarties sudarymo procedūroje
ir procese Bendrajame Teisme, ir jų prestižo sumažėjimas.
EMSA ginčija ieškovių prašymo priimtinumą ir pagrįstumą.

Bendrojo Teismo vertinimas
Pagal nusistovėjusią teismų praktiką tam, kad būtų pripažintas pagal EB 288 straipsnio antrą pastraipą pareikšto ieškinio
dėl žalos atlyginimo pagrįstumas, turi būti įvykdytos kelios sąlygos, t. y. veiksmai, kuriais kaltinamos institucijos, turi
būti neteisėti, žala – reali ir turi egzistuoti priežastinis ryšys tarp nurodytų veiksmų ir žalos (1982 m. rugsėjo 29 d. Teisingumo
Teismo sprendimo
Oleifici Mediterranei prieš EEB
, 26/81, Rink. p. 3057, 16 punktas ir 1996 m. liepos 11 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
International Procurement Servines prieš Komisiją
, T‑175/94, Rink. p. II‑729, 44 punktas). Jei nėra tenkinama nors viena iš šių sąlygų, visą ieškinį reikia atmesti, nesant
reikalo nagrinėti kitų sąlygų (1994 m. rugsėjo 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo
KYDEP prieš Tarybą ir Komisiją
, C‑146/91, Rink. p. I‑4199, 19 ir 81 punktai ir 2002 m. vasario 20 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
Förde-Reederei prieš Tarybą ir Komisiją
, T‑170/00, Rink. p. II‑515, 37 punktas).
Nagrinėjamu atveju reikia visų pirma priminti, kad šio sprendimo 34 ir 35 punktuose buvo konstatuota, jog ieškinio dėl panaikinimo
dalyką sudarė du skirtingi sprendimai, t. y. sprendimas atmesti ir sprendimas sudaryti sutartį.
Pirma, išnagrinėjus ieškovių pagrindus ir argumentus, susijusius su sprendimu atmesti, nenustatyta, kad jis būtų neteisėtas.
Todėl sąlyga, susijusi su tariamai neteisėtais EMSA veiksmais, aptariamo sprendimo atveju neįvykdyta.
Antra, šio sprendimo 132–136 punktuose nurodyta aplinkybė, kad ieškovės neturi suinteresuotumo pareikšti ieškinį dėl sprendimo
sudaryti sutartį, reiškia, kad žala, kurią jos teigia patyrusios, gali būti laikoma kilusia ne dėl minėto sprendimo, bet dėl
sprendimo atmesti. Taigi sąlyga, susijusi su priežastinio ryšio buvimu, sprendimo sudaryti sutartį atveju neįvykdyta.
Šiomis aplinkybėmis reikia atmesti prašymą dėl žalos atlyginimo kaip nepagrįstą ir nėra reikalo spręsti dėl jo priimtinumo.
4.
Dėl prašymo taikyti proceso organizavimo priemones
Ieškovės Bendrojo Teismo prašo taikyti proceso organizavimo priemones tam, kad būtų pateikta, pirma, vertinimo komiteto atskaita
ir DCI pasiūlymo kopija arba atitinkamos šių dokumentų ištraukos ir, antra, informacija, susijusi su galimu kainos padidinimu
vykdant su DCI sudarytą sutartį. Vis dėlto, kadangi minėti dokumentai bet kuriuo atveju nepaneigtų atlikto vertinimo, šį prašymą
reikia atmesti.
Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, reikia atmesti visą ieškinį.

Dėl bylinėjimosi išlaidų
Pagal Procedūros reglamento 87 straipsnio 2 dalį pralaimėjusiai šaliai nurodoma padengti bylinėjimosi išlaidas, jeigu laimėjusi
šalis to reikalavo. Kadangi nagrinėjamu atveju ieškovė pralaimėjo bylą, ji turi padengti bylinėjimosi išlaidas pagal EMSA
reikalavimus.
Remdamasis šiais motyvais,
BENDRASIS TEISMAS (ketvirtoji kolegija)
nusprendžia:
1.
Atmesti ieškinį.
2.
Priteisti iš
Dredging International NV
ir
Ondernemingen Jan de Nul NV
bylinėjimosi išlaidas.
Pelikánová
Jürimäe
van der Woude
Paskelbta 2011 m. rugsėjo 13 d. viešame posėdyje Liuksemburge.
Parašai.
Turinys
Ginčo aplinkybės
1.  Pirkimas
2.  Ieškovių dalyvavimas derybų procedūroje
3.  EMSA sprendimai ir vėlesni susirašinėjimai
4.  Sutarties pasirašymas su DCI
Procesas ir šalių reikalavimai
Dėl teisės
1.  Dėl prašymo panaikinti
Dėl sprendimo atmesti
Dėl trečiojo pagrindo, susijusio su proporcingumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų pažeidimu, padarius akivaizdžią
klaidą vertinant JVOC pasiūlymą bei dėl pirmojo pagrindo pirmos dalies, kiek ji susijusi su JVOC pasiūlymo atitiktimi numatytam
Dalies Nr. 2 biudžetui
–  Šalių argumentai
–  Bendrojo Teismo vertinimas
Dėl ketvirtojo pagrindo, susijusio su akivaizdžiai netinkamu ir nepagrįstu numatytu Dalies Nr. 2 biudžetu
–  Šalių argumentai
–  Bendrojo Teismo vertinimas
Dėl pirmojo pagrindo pirmos dalies tiek, kiek ji susijusi su tam tikrų dokumentų ieškovėms nepateikimu ir JVOC pasiūlymo atmetimo
motyvavimu
–  Šalių argumentai
–  Bendrojo Teismo vertinimas
Dėl sprendimo sudaryti sutartį
Šalių argumentai
Bendrojo Teismo vertinimas
2.  Dėl prašymo pripažinti negaliojančia su DCI pasirašytą sutartį
3.  Dėl prašymo atlyginti žalą
Šalių argumentai
Bendrojo Teismo vertinimas
4.  Dėl prašymo taikyti proceso organizavimo priemones
Dėl bylinėjimosi išlaidų
*
Proceso kalba: anglų.