CELEX: 62011CJ0361
Közös Vámtarifa
Kombinált Nómenklatúra
Tarifális besorolás
Lézernyomtató és szkennermodul összekapcsolásával előállított, másoló funkcióval rendelkező többfunkciós nyomtatók
8443 31 91 vámtarifaalszám
A 1031/2008/EK rendelet érvényessége

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2000. január 31-i 254/2000/EK tanácsi rendelettel (
HL L 28., 16. o.
; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 9. kötet, 357. o.) módosított, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (
HL L 256., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletében található Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: KN) értelmezésére, valamint a KN 8443 31 91 vámtarifaalszám lézernyomtató és szkennermodul összekapcsolásával előállított, másoló funkcióval rendelkező többfunkciós nyomtatókra vonatkozó vámtételének érvényességére vonatkozik.
E kérelmet a Hewlett-Packard Europe BV (a továbbiakban: Hewlett-Packard) és az Inspecteur van de Belastingdienst/Douane West, kantoor Hoofddorp (a Doune West-i adóhivatal hoofddorpi irodájának ellenőre; a továbbiakban: vámhatóság) között a 2009. április hónapban szabad forgalomba helyzett többfunkciós nyomtatók tarifális besorolásának tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
A KN
Az Európai Unióba importált áruk vámtarifális besorolását a KN szabályozza. Az alapeljárás tényállásának megvalósulása idején a KN-nek a 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2008. szeptember 19-i 1031/2008/EK bizottsági rendeletben (
HL L 291., 1. o.
) szereplő változata volt hatályban.
A KN azon harmonizált áruleíró és kódrendszeren (a továbbiakban: HR) alapul, amelyet a Vámegyüttműködési Tanács, jelenleg a Vámigazgatások Világszervezete dolgozott ki, és a harmonizált áruleíró és kódrendszerről szóló, 1983. június 14-én Brüsszelben aláírt nemzetközi egyezmény hozott létre, amely egyezményt – annak 1986. június 24-én kelt módosító jegyzőkönyvével együtt – az Európai Gazdasági Közösség nevében az 1987. április 7-i 87/369/EGK tanácsi határozat (
HL L 198., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyott jóvá.
Az HR-ről szóló egyezmény 3. cikkének (1) bekezdése szerint minden Szerződő Fél kötelezettséget vállal arra, hogy tarifa- és statisztikai nómenklatúrái megegyeznek a HR-rel, minden hozzátoldás és változtatás nélkül felhasználja annak valamennyi vámtarifaszáma és alszáma szövegét és a hozzájuk tartozó kódszámokat, és követi az említett rendszer számozási sorrendjét. Minden Szerződő Fél kötelezettséget vállal arra is, hogy alkalmazza a HR általános értelmezési szabályait, valamint a HR áruosztályainak, árucsoportjainak és alszámainak valamennyi megjegyzését, és nem módosítja az utóbbiak hatályát.
A 2658/87 rendelet 9. cikkének (1) és (2) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik:
„(1)   Az alábbiakban meghatározott tárgyköröket érintő intézkedéseket a 10. cikkben meghatározott eljárással összhangban kell elfogadni:
a)
a Kombinált Nómenklatúra és a TARIC alkalmazása, különösen az alábbiak tekintetében:
—
áruk besorolása a 8. cikkben említett nómenklatúrákba,
—
[kiegészítő] megjegyzések;
[...]
b)
a Kombinált Nómenklatúra módosítása a statisztikával vagy a kereskedelempolitikával kapcsolatos követelményekben bekövetkező változások figyelembevétele érdekében;
c)
a II. melléklet módosítása;
d)
a Kombinált Nómenklatúra módosítása, illetve a vámtételek kiigazítása a Tanács vagy a Bizottság által elfogadott határozatokkal összhangban;
e)
a Kombinált Nómenklatúra olyan módosítása, amelyek célja a Kombinált Nómenklatúra kiigazítása a technológia vagy a kereskedelem fejlődésének figyelembevételével, illetve amelyek a szövegek egységesítését vagy pontosítását szolgálják;
f)
a Kombinált Nómenklatúrának a Harmonizált Rendszer szerinti nómenklatúra megváltozásából eredő módosítása;
[...]
(2)   Az (1) bekezdés szerint elfogadott rendelkezések nem módosíthatják:
—
a vámtételeket,
[...]”
A KN-nek a vámtarifát tartalmazó második része tartalmazza a „Gépek és mechanikus berendezések; villamossági cikkek; ezek alkatrészei; hangfelvevő- és lejátszó készülékek, kép- és hangfelvevő- és lejátszó készülékek televízióhoz; ezek alkatrészei és tartozékai” elnevezésű XVI. áruosztályt. Ezen áruosztályban található a 84. fejezet, amelynek elnevezése: „Atomreaktorok, kazánok, gépek és mechanikus berendezések; ezek alkatrészei”.
A KN 84. fejezetében található vámtarifát tartalmazó táblázatot többször módosították. A 2658/87 rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2005. október 27-i 1719/2005/EK bizottsági rendeletből (
HL L 286., 1. o.
) eredő változata szerint – amely 2006. január 1-jén lépett hatályba – e táblázat tartalmazta a 8471 vámtarfiaszámot, amely az alábbiak szerint szólt:
„8471 Automatikus adatfeldolgozó gép és egységei; mágneses vagy optikai leolvasó, adatátíró gép a kódolt adat adathordozóra történő átírására és másutt nem említett gép ilyen adatok feldolgozásához:
[...]
8471 60 – Input- vagy outputegység, tárolóegységgel egy burkolatban is:
8471 60 20 – – Printer
[...]”
A 8471 60 20 vámtarifaalszám alá tartozó áruk vámmentesek voltak.
A KN 9009 vámtarifaszáma az alábbiak szerint rendelkezett:
„9009 Optikai rendszerű vagy kontakt fénymásoló és hőmásoló készülék:

‐ Elektrosztatikus fénymásoló készülékek:
9009 11 00 ‐ ‐ Az eredeti képet közvetlenül másoló (direkt eljárás)
9009 12 00 – – Az eredeti képet közvetetten másoló (indirekt eljárás)”
A 9009 11 00 alá tartozó áruk vámmentesek voltak, míg a 9009 12 00 vámtarifaalszám alá tartozó árukra 6%-os vámtétel vonatkozott.
Az 1719/2005 rendeletet 2007. január 1-jével kifejezetten hatályon kívül helyezte a 2658/87 rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2006. október 17-i 1549/2006/EK bizottsági rendelet (
HL L 301., 1. o.
). Az 1549/2006 rendelet megszünette a KN 9009 vámtarifaszámát és a 8471 60 20 vámtarifaalszámát.
A 2009. január 1-jén hatályba lépő 1031/2008 rendelet nem állította vissza a KN e vámtarifaszámát és vámtarifaalszámát.
Egyébiránt az 1549/2006 rendelet módosította a KN 8443 vámtarifaszámát, amely ezentúl az alábbiak szerint rendelkezik:
„8443 Nyomdaipari gép, amely nyomólapok, nyomóhengerek és más, a 8442 vtsz. alá tartozó nyomóalkatrészek segítségével működik; más nyomtatók, másológépek és faxgépek, kombinálva is; ezek alkatrészei és tartozékai:
[...]
‐ más nyomtatók, másológépek és faxgépek, kombinálva is:
8443 31 ‐ ‐ A nyomtatási, másolási vagy faxtovábbítási funkciókból legalább kettővel rendelkező, automatikus adatfeldolgozó géphez vagy hálózathoz való kapcsolódásra alkalmas készülék:
8443 31 10 ‐ ‐ ‐ Másolási és faxtovábbítási funkcióval rendelkező, percenként legfeljebb 12 monokróm oldal másolására alkalmas készülék, nyomtatási funkcióval is
‐ ‐ ‐ Más:
8443 31 91 ‐ ‐ ‐ ‐ Szkenneralapú másológép, elektrosztatikus nyomtatóval
[...]”
A 8443 31 91 vámtarifaalszám alá tartozó árukra 6%-os vámtétel vonatkozik.
Az 1031/2008 rendelet nem módosította sem e vámtarifaszám és e vámtarifaalszámok szövegét, sem a 8443 31 91vámtarifaalszám alá tartozó árukra vonatkozó vámtételt.
A WTO-egyezmények
A többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22-i 94/800/EK határozattal (
HL L 336., 1. o.
) a Tanács jóváhagyta a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezményt, valamint az ezen egyezmény 1–4. mellékletében található egyezményeket (a továbbiakban: WTO–egyezmények), amelyek között szerepel a vitarendezés szabályairól és eljárásairól szóló egyetértés (a továbbiakban: vitarendezési egyetértés).
A vitarendezési egyetértésnek megfelelően vitarendezési testületet [Dispute Settlement Body] (a továbbiakban: DSB) állítottak fel a WTO keretében. A. vitarendezési egyetértés 3. cikkének (2) bekezdése kimondja:
„[…] A tagok elismerik, hogy [a WTO vitarendezési rendszere] az [a jelen egyetértés 1. mellékletében szereplő] idetartozó megállapodások tagjai jogainak és kötelezettségeinek védelmét szolgálja, és az egyezmények rendelkezéseit tisztázza a nemzetközi közjog értelmezésének szokásos szabályai szerint. A DSB ajánlásai és határozatai az idetartozó megállapodásokban meghatározott jogokhoz és kötelezettségekhez : nem ethetnek hozzá, és nem is vehetnek el azokból.”
A vitarendezési egyetértés „Az ajánlások és határozatok végrehajtásának felügyelete” című 21. cikke előírja:
„(1)   A minden tag számára előnyös, hatékony vitarendezés biztosítása érdekében alapvető a DSB ajánlásainak vagy határozatainak azonnali betartása.
[...]
(3)   A vizsgálóbizottság vagy Fellebbezési Testület jelentésének elfogadásától számított harminc napon belül megtartott DSB ülésen az érintett tag köteles tájékoztatást adni a DSB ajánlásainak és határozatainak végrehajtására vonatkozó szándékáról. Ha a gyakorlatban nem lehetséges az ajánlások és határozatok azonnali alkalmazása, az érintett tag megfelelő időtartamot kap ennek megtételére. A megfelelő időtartam:
a)
az érintett tag által javasolt időtartam, […] melyet a DSB jóváhagy; vagy ilyen jóváhagyás hiányában;
b)
a vitában részt vevő felek között […] kialakított kölcsönös megállapodás szerinti időtartam; vagy ilyen megállapodás hiányában;
c)
[…] kötelező választottbírósági eljárás során meghatározott időtartam
[...]”
A 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) (a továbbiakban: 1994. évi GATT) és többek között a GATT II. cikke (1) bekezdése b) pontjának az értelmezéséről szóló egyetértés a WTO-t létrehozó egyezmény részét képezi.
A WTO 1996. december 13-án Szingapúrban tartott első konferenciáján elfogadott, az informatikai termékek kereskedelméről szóló miniszteri nyilatkozatból, valamint annak mellékleteiből és függelékeiből álló, az informatikai termékek kereskedelméről szóló megállapodást (a továbbiakban: ITA), valamint az annak végrehajtásáról szóló közleményt a Közösség nevében az információtechnológiai termékek vámjainak megszüntetéséről szóló, 1997. március 24-i 97/359/EK tanácsi határozat (
HL L 155., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 26. kötet, 3. o.) hagyta jóvá.
Az ITA az (1) bekezdésében meghatározza, hogy a szerződő felek kereskedelmi rendszerét olyan módon kell alakítani, amely erősíti az informatikai termékek piacra jutásának lehetőségeit. Az ITA (2) bekezdése szerint a szerződő felek rögzítik vagy megszüntetik az 1994. évi GATT II. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett vámokat és egyéb illetéket vagy díjakat az 1996. évi HR-ben besorolt egyes termékek tekintetében, amely között szerepelnek a következők: „automatikus adatfeldolgozó gép és egységei; mágneses vagy optikai leolvasó, adatátíró gép a kódolt adat adathordozóra történő átírására és másutt nem említett gép ilyen adatok feldolgozásához”, és „elektrosztatikus fénymásoló digitális készülékek: az eredeti képet közvetetten másoló (indirekt eljárás)”.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a vámhatóság fizetési felszólítást címzett a Hewlett-Packard részére a 2009. április 1-je és 2009. április 30. között szabad kereskedelembe bocsátott árukra vonatkozó vámtételek és kiegészítő vámtételek címén. E vámtételek magukban foglalták a behozatali vámáru-nyilatkozatban a KN 8443 31 91 vámtarifaalszám alatt bejelentett többfunkciós nyomtatókra vonatkozó vámtételeket.
2009. július 30-i határozattal a vámhatóság elutasította a Hewlett-Packard e fizetési felszólítással szemben benyújtot panaszát. A Hewlett-Packard keresetet indított e határozattal szemben a Rechtbank Haarlem előtt.
A kérdést előterjesztő bíróság szerint e háztartási, valamint a kis- és középvállalkozások által történő használatra szánt nyomtatókat lézernyomtató és szkennermodul összekapcsolásával állították elő. Szkenner és nyomtatási funcióval rendelkeztek, amikor közvetlenül vagy hálózattal egy automatikus adatfeldolgozó géphez voltak kapcsolva. Másoló funkcióval is rendelkeztek, amely funkcót az automatikus adatfeldolgozó géptől függetlenül lehetett használni. A szóban forgó nyomtatók közül bizonyos nyomtatók fax funcióval is rendelkeztek.
A nyomtatást és a másolást ugyanazon nyomtatási egység végezte el, amely a szóban forgó nyomtatók központi alkotórészét képezte. Ha a másoló funkcióhoz szükséges volt a dokumentum előzetes szkennelése, a nyomtatás sebessége a nyomtatási funkció és a másolási fukció keretében megegyezett. A kérdést előterjesztő bíróság megállapítja továbbá, hogy a szóban forgó nyomtatók közül bizonyos nyomtatókat ellátó különböző bemeneti tálcákat mind a másolás, mind a nyomtatás során használták. Az adagoló a másolási, a szennelési és a fax funcióhoz kellett.
A kérdést előterjesztő bíróság megállapítja, hogy a 2007. január 1-je előtt alkalmazandó KN szerint a többfunkciós nyomtatókat az objektív jellemzőik és tulajdonságaik alapján a 8471 60 20 vagy 9009 11 00 vámtarifaalszám alá kellett sorolni, amelyekre vámmentesség vonatkozott, vagy a 9009 12 00 vámtarifaalszám alá, amely 6%-os vámtétel alá tartozott.
A kérdést előterjesztő bíróság hozzáteszi, hogy a Bíróság a
C-362/07. és C-363/07. sz., Kip Europe és társai ügyben 2008. december 11-én hozott ítéletében (EBHT 2008., I-9489. o.)
iránymutatást adott a többfunkciós gépek KN-be történő besorolásához, és hogy ezen iránymutatások alapján lehetséges, hogy ha az olyan többfunkciós nyomtatókat, mint amilyenek az alapügyben szerepelnek, 2007. január 1-je előtt importálták volna, akkor azokat a 8471 60 20 vámtarifaalszám alá sorolták volna.
Márpedig a KN azon módosításai okán, amelyeket a 2007. január 1-jén hatálya lépett 1549/2006 rendelet vezetett be, az ilyen nyomtatókat nem lehetett többé a KN 8471 60 20 vámtarifaalszáma alá sorolni, és a KN 8443 31 91 vámtarifaalszáma alá tartoztak, amelyre 6%-os vámtétel vonatkozott.
Ebből következik, hogy ha e nyomtatókat 2007. január 1-je előtt a KN 8471 60 20 vámtarifaalszáma alá sorolták volna, a vámtétel az 1549/2006 rendelet hatálybalépését követően 0%-ról 6%-ra emelkedett volna.
A kérdést előterjesztő bíróság arra vár választ, hogy ilyen esetben a Bizottság megsértette-e a 2658/87 rendelet 9. cikkének (2) bekezdését a KN-nek az 1549/2006 rendelettel történő módosításával.
Egyébiránt a kérdést előterjesztő bíróság hivtkozik a cour d’appel de Paris [párizsi fellebbviteli bíróság] (Franciaország) 2010. május 20-i ítéletére, amely az alapügyben szóban forgó nyomtatókkal megyegyező objektív jellemzőkkel és tulajdonságokkal rendelkező többfunkciós nyomtatókat érintette. Ezen ítélet szerint „mivel a készülék elsősorban nem másoló és nem szkenner, a legfontosabb funkció a nyomtatás; a nyomtató ugyanis […] nemcsak mérete és súlya tekintetében, hanem értékét tekintve is a legnagyobb része a készüléknek; következésképpen a vita tárgyát képező készülékeket a [KN] 8471 60 vámtarifaalszám alá kell sorolni”.
A kérdést előterjesztő bíróság hangsúlyozza továbbá, hogy a Hewlett-Packard szerint az alapügyben szóban forgó nyomtatók az ITA alá tartoznak, ennélfogva vámmentesek.
E körülmények között a Rechtbank Haarlem úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
A nyomtatási és másolási sebesség tekintetében […] tett megállapításokra alapozva a Rechtbank [Haarlem] a következő kérdés megválaszolásában vár iránymutatást a Bíróságtól: milyen jelentőséget kell tulajdonítani annak a körülménynek, hogy a nyomtatási és másolási sebességet ugyanaz a nyomtatóegység határozza meg, és csupán azért különbözik e funkciók sebessége, mert a másolás során a nyomtatás előtt még szkennelni is kell?
2)
[…] a Rechtbank annak tisztázását kéri a Bíróságtól, hogy úgy kell-e értelmezni a [fent hivatkozott] C-362/07. és C-363/07. sz., [Kip Europe és társai] egyesített ügyekben hozott ítéletének a papírtartók számára és az adagoló meglétére vonatkozó megállapításait, hogy a több tartó és egy adagoló megléte olyan objektív jellemző, amely támpontot ad annak megállapításához, hogy inkább másolóról, és nem nyomtatóról van szó?
3)
A szóban forgó készülék lényeges jellemzőjére vonatkozó kérdés megítélése során az 5.9. pontban tett megfontolásokra alapozva, valamint a cour d’appel de Paris 2010. május 10-i ítéletében ezzel kapcsolatban megállapított, a jelen ügyben szóban forgóval megegyező készülékekre vonatkozó feltételek figyelembevétele mellett a Rechtbank [Haarlem] a következő kérdés tekintetében várja a Bíróság közelebbi útmutatását: A központi nyomtatóegység (a nyomtatóberendezés) értékét és súlyát a nyomtatási vagy a másolási funkcióhoz kell számítani, a szkenner értéke és súlya pedig teljes mértékben, részben, vagy egyáltalán nem része-e a másolási funkciónak?
4)
A Rechtbank [Haarlem] […] megfontolásai alapján az 1031/2008 rendelet értelmében érvényes-e a 8443 31 91 vtsz. szerinti 6%-os vámtétel olyan MFP esetében, amelyet 2007. január 1-jét megelőző behozatal esetén a Bíróság [a fent hivatkozott] C-362/07. és C 363/07. sz., [Kip Europe és társai] egyesített ügyekben hozott ítéletében megállapítottak értelmében a 8471 60 20 KN-kód alá kell besorolni?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Előzetesen emlékeztetni kell arra, hogy az EUMSZ 267. cikk által bevezetett, a Bíróság és a nemzeti bíróságok közötti együttműködés keretében a Bíróságnak a nemzeti bíróság részére hasznos választ kell adnia, amely megkönnyíti az előtte folyamatban lévő jogvita eldöntését. Ennek érdekében adott esetben a Bíróságnak át kell fogalmaznia a feltett kérdéseket (a
C-334/95. sz. Krüger-ügyben 1997. július 17-én hozott ítélet [EBHT 1997., I-4517. o.]
22. és 23. pontja, valamint a C-2439/09. sz. Byankov-ügyben 2012. október 4-én hozott ítélet 57. pontja).
A jelen esetben kitűnik az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból, hogy az együtt vizsgálandó négy kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt kívánja megtudni, hogy az 1031/2008 rendelet érvényes-e annyiban, amennyiben a KN 8443 31 91 vámtarifaalszáma alá sorolja az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló, lézernyomtató és szkennermodul összekapcsolásával előállított, másoló funkcióval rendelkező, 2009. áprilisban szabad forgalomba helyzett többfunkciós nyomtatókat.
E tekintetben egyrészt meg kell állapítani, hogy nem vitatott, hogy a szabad forgalomba helyezés időpontjában az alapügyben szóban forgóhoz hasonló többfunkciós nyomtatókat a KN 6%-os vámtétel alá tartozó 8443 31 91 vámtarifaalszáma alá sorolták.
Másrészt meg kell állapítani, hogy e 8443 31 91 vámtarifaalszám nem létezett a KN 2007. január 1-je előtt alkalmazandó változatában. A KN-be az 1549/2006 rendelet vezette be, az 1031/2008 rendelet pedig átvette.
Márpedig az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Tanács a tagállamok vámszakértőivel együttműködve széles mérlegelési jogkört biztosít a Bizottság számára arra vonatkozóan, hogy pontosítsa a vámtarifaszámoknak az egyes áruk besorolása során figyelembe veendő tartalmát. Azonban a 2658/87 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b), d) és e) pontja szerinti intézkedések – mint például kiegészítő megjegyzések – elfogadására irányuló hatásköre alapján a Bizottság nem jogosult arra, hogy módosítsa a HR-ről szóló egyezmény által létrehozott HR alapján megállapított vámtarifaszámok tartalmát, amely egyezmény 3. cikke szerint az Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy nem módosítja annak hatályát (lásd a
C-267/94. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 1995. december 14-én hozott ítélet [EBHT 1995., I-4845. o.]
19. és 20. pontját, a
C-15/05. sz. Kawasaki Motors Europe ügyben 2006. április 27-én hozott ítélet [EBHT 2005., I-3657. o.]
35. pontját, valamint a
C-522/07. és C-65/08. sz., Dinter és Europol Frost-Food egyesített ügyekben 2009. október 29-én hozott ítélet [EBHT 2009., I-10333. o.]
32. pontját).
Egyébiránt a 2658/87 rendelet 9. cikkének (2) bekezdéséből következik, hogy a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel a vámtételek önálló módosítására.
A fentiekből következik, hogy ha megállapításra kerül, hogy az alapügyben szóban forgóhoz hasonló, 2007. január 1-je előtt behozott nyomtatókat a KN 8471 60 20 vámtarifaalszáma alá kellett volna sorolni, és így vámmentesség vonatkozott volna rájuk, míg ugyanezen, de ezen időpontot követően behozott nyomtatókra 6%-os vámtétel vonatkozott, a Bizottság túllépte a 2658/87 rendelet 9. cikkében ráruházott hatáskört.
Ennélfogva – amint azt a kérdést előterjesztő bíróság kéri – meg kell vizsgálni, hogy objektív jellemzőikre és tulajdonságaikra tekintettel az ilyen nyomtatókat 2007. január 1-je előtt a KN 8471 60 20 vámtarifaalszáma vagy a 9009 12 00 vámtarifaalszáma alá kell-e sorolni.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a KN 8471 vtsz. az „automatikus adatfeldolgozó gépre” vonatkozik, és hogy az ezen nómenklatúra 8471 60 20 vámtarifaalszáma a „nyomtatókra” vonatkozik. A KN 9009 vtsz.-t illetően, az az „optikai rendszerű vagy kontakt fénymásoló és hőmásoló készülékeket” érintette, és annak 9009 12 00 vámtarifaalszáma az „elektrosztatikus fénymásoló készülékek: az eredeti képet közvetetten másoló (indirekt eljárás)”-ra vonatkozik.
A Hewlett-Packard szerint az alapügyben szóban forgóhoz hasonló nyomtatókat, ha 2007. január 1-je előtt hozták volna be, a 8471 60 20 vámtarifaalszám alá sorolták volna be.
A Holland Királyság és a Bizottság úgy érvel, hogy az ilyen nyomtatókat a 9009 12 00 vámtarifaalszám alá sorolták volna be.
E tekintetben, először is emlékzetetni kell arra, hogy a Bíróság gyakorlatából kitűnik, hogy a KN 9009 vtsz. alá tartoznak többek között az optikai rendszerű és a közvetlenül másoló fénymásoló készülékek, amelyek közvetítő közvetítő eszközzel rendelkeztek a közvetett másoláshoz, amely magában foglalta a kép digitális adatokká alakításából álló eljárást (lásd ebben az értelemben a
C-67/95. sz. Rank Xerox ügyben ítélet 1997. október 9-én hozott ítélet [EBHT 1997., I-5401. o.]
21. pontját).
Egyébiránt a Bíróság úgy ítélte meg, hogy mivel a nyomtatásra, szkennelésre és reprográfiára alkalmas készülékeket a 9009 12 00 vámtarifaalszám alá sorolja be azzal az indokkal, hogy az e műveletekhez tartozó funkciók közül egyikről sem állapítható meg, hogy meghatározza a készülékek lényeges jellemzőjét, anélkül hogy elvben előírná, hogy az e három funkcióval rendelkező valamennyi készüléket mind fénymásolóként kellene besorolni, az érintett bizottsági rendelet érvényes (lásd ebben az értelemben a fent hivatkozott Kip Europe és társai ügyben hozott ítélet 62. pontját).
A jelen esetben kitűnik az alapügyben szóban forgóhoz hasonló nyomtatók olyan jellemzőiből, mint amilyeneket a jelen ítélet 25. és 26. pontja említ, hogy a fent hivatkozott Kip Europe és társai ügyben hozott ítélet alapjául szolgáló ügyben szóben forgó készülékekhez hasonlóan, azok több fuknciót látnak el, úgymint a digitalizálást, a nyomtatást, a másolást, valamint közülük néhány a faxolást, amelyek közül egyik sem tekinthető a készülékek lényeges jellemzőjét meghatározónak.
A feltételek mellett, ha az alapügyben szóban forgó nyomtatókat 2007. január 1-je előtt importálták volna, a Bíróság ítélkezési gyakorlatát alkalmazva a KN 9009 12 00 vámtarifaalszáma alá sorolták volna.
Következésképpen meg kell állapítani, hogy az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló többfunkciós nyomtatókat a KN 8443 31 91 vámtarifaalszáma alá sorolva a Bizottság nem módosította a rájuk alkalmazandó 6%-os vámtételt. Ezen intézmény nem lépett tehát túl a 2658/87 rendelet 9. cikkében ráruházott hatáskörön.
Másodszor, az ITA keretében a WTO egy vizsgálóbizottsága közzétette 2010. augusztus 16-án jelentéseit a WT/DS375/R., WT/DS376/R. és WT/DS377/R. sz. ügyben (Európai Közösség és tagállamai – Bizonyos információtechnológiai termékekre vonatkozó tarifális elbánás), amelyeket 2010. szeptember 21-én fogadott el a DSB.
E jelentések többek között pontostották, hogy „mivel a [többfunkciós digitális gépek], amelyek a szóban forgó automatikus adatfeldolgozó géphez kapcsolódásra alkalmasak, nem optikai rendszerű fénymásolók, amelyek az eredeti képet közvetítő eszközzel közvetetten másolják (indirekt eljárás), nem vonatkozik rájuk [az 1994. évi GATT-hoz csatolt, az Európai Közösségeknek engedményes listájának] 9009 12 vámtarifaalszámában szereplő engedmény, a másolási funkciónak az e gépek egyéb funkcióihoz viszonyított elsődleges, másodlagos vagy ehhez hasonló jellegétől függetlenül”.
A DSB által elfogadott e jelentések végrehajtása vonatjkozásában az Unió számára előírt ésszerű határidő 2011. június 30-án lejárt.
A Bizottság figyelembe vette a WTO vizsgálóbizottságának jelentéseit a 2658/87 rendelet módosításáról szóló, 2011. június 24-i 620/2011/EU végrehajtási rendelet (
HL L 166., 16. o.
) elfogadásával. E rendelet a 2. cikke szerint 2011. július 1-jén lépett hatályba.
Az említett rendleet (2) preambulumbekezdése szerint „[a] WTO vizsgálóbizottságának jelentése alapján a digitális másolás az 1994-es GATT-nak megfelelően nem jelenthet fénymásolást, és a másolási sebesség nem lehet a besorolás egyetlen kritériuma. Ezért a [KN] I. mellékletének 8443 31 alszámát és a vonatkozó vámtételt ennek megfelelően módosítani kell”. E rendelet melléklete előírja tehát, hogy megszűnik a KN 8443 31 91 vámtarifaalszáma.
A tárgyalás során a Bizottság jelezte, hogy a megszüntetés következtében a többfunkciós nyomtatók a KN 8443 31 20 vámtarifaalszáma alá sorohatók, így 2,2%-os vámtétel vonatkozik rájuk, vagy az e nómenklatúra 8443 31 80 vámtarifaalszáma alá, és vámmentesség vonatkozik rájuk. E két vámtarifaalszám a következőképpen rendelkezik:
„8443 31 20 – – – Elsődlegesen digitális másolási funkcióval rendelkező gép, amelynél a másolás úgy történik, hogy az eredeti dokumentum szkennelése után a másolatokat elektrosztatikus nyomtatógép nyomtatja ki
[...]
8443 31 80 – – – Más”
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a WTO-megállapodások, jellegükre és szerkezetükre tekintettel, főszabály szerint nem szerepelnek azon jogi normák között, amelyek tekintetében a Bíróság vizsgálhatja az uniós intézmények jogi aktusainak jogszerűségét.[ Csak abban az esetben tartozik a Bíróság hatáskörébe a szóban forgó aktus jogszerűségének a WTO szabályai alapján történő felülvizsgálata, ha az Unió a WTO keretében vállalt különleges kötelezettséget kívánt végrehajtani, vagy az uniós jogi aktus kifejezetten a WTO-megállapodások meghatározott rendelkezéseire utal (lásd a
C-377/02. sz. Van Parys ügyben 2005. március 1-jén hozott ítélet [EBHT 2005., I-1465. o.]
39 és 40. pontját, valamint a C-319/10. és C-320/10. sz. X és X BV ügyben 2011. november 10-én hozott ítélet 35. pontját).
Mindenesetre az Uniónak előrt ésszerő határidő lejártát megelőző időszak tekintetében a vitarendezési egyetértés szerint a DSB ajánlásainak és határozatainak való megfelelés érdekében az uniós bíróságok azért nem vizsgálhatják felül az uniós jogi intézkedéseknek a WTO-szabályokra tekintetten fennálló jogszerűségét, mivel az az ilyen határidő hatástalanná tételét vonja maga után (lásd ebben az értelemben a
C-93/02. P. sz., Biret International kontra Tanács ügyben 2003. szeptember 30-án hozott ítélet [EBHT 2003., I-10497. o.]
61. és 62. pontját, valamint a fent hivatkozott X és X BV ügyben hozott ítélet 41. pontját).
Egyébiránt, bár a 620/2011 rendelet az Uniónak a WTO vizsgálóbizottsága DSB által elfogadott jelentéseinek figyelembevételére irányuló szándékát tükrözi, amely jelentésekre kifejezetten utal, e rendelet az alapügyben szereplő tényállás bekövetkezte után jött létre, és a 2. cikke megfosztja azt mindenféle visszaható hatálytól.
Következésképpen e körülmények között az 1031/2008 rendelet érvényességének értékelése keretében nem lehet visszamenőleg hivatkozni a vizsgálóbizottság jelentéseire, amennyiben az az alapügyben szóban forgóhoz hasonló nyomtatókat a KN 8443 31 91 vámtarifaalszáma alá sorolja.
A fentiekre tekintettel azt kell válaszolni az előterjesztett kérdésekre, hogy az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések vizsgálata során nem merült fel olyan tényező, amely befolyásolja az 1031/2008 rendelet érvényességét, annyiban, amennyiben az a KN 8443 31 91 vámtarifaalszáma alá sorolja az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló, lézernyomtató és szkennermodul összekapcsolásával előállított, másoló funkcióval rendelkező, 2009. áprilisban szabad forgalomba helyzett többfunkciós nyomtatókat.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (első tanács) a következőképpen határozott:

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések vizsgálata során nem merült fel olyan tényező, amely befolyásolja a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2008. szeptember 19-i 1031/2008/EK bizottsági rendelet érvényességét, annyiban, amennyiben az a 2000. január 31-i 254/2000/EK tanácsi rendelettel módosított 2658/87 rendelet I. mellékletében található Kombinált Nómenklatúra 8443 31 91 vámtarifaalszáma alá sorolja az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló, lézernyomtató és szkennermodul összekapcsolásával előállított, másoló funkcióval rendelkező, 2009. áprilisban szabad forgalomba helyzett többfunkciós nyomtatókat.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: holland.