CELEX: 62008TJ0001(01)
Eljárás
Ítélet értelmezése

A Törvényszék Hivatalához 2014. augusztus 7‑én benyújtott keresetlevelével a Lengyel Köztársaság – amely beavatkozó fél volt a 2011. május 17‑én hozott Buczek Automotive kontra Bizottság ítélet (T‑1/08, EBHT, EU:T:2011:216; a továbbiakban: alapítélet) alapjául szolgáló ügyben – a Törvényszék 1991. május 2‑i eljárási szabályzata 129. cikke alapján kérelmet terjesztett elő az említett ítélet rendelkező része 1. pontjának értelmezése iránt.
Az alapítélettel a Törvényszék többek között megsemmisítette a Lengyelország által a Technologie Buczek acélgyártó csoport részére nyújtott C 23/06 (ex NN 35/06) állami támogatásról szóló, 2007. október 23‑i 2008/344/EK bizottsági határozat (
HL 2008. L 116., 26. o.
) 1. cikkét. Miután a 2013. március 21‑i Bizottság kontra Buczek Automotive ítélet (C‑405/11 P,
EU:C:2013:186
) elutasította az Európai Bizottság által benyújtott fellebbezést, az alapítélet jogerőre emelkedett.
A Lengyel Köztársaságnak az alapítélet értelmezése iránt benyújtott kérelme lényegében annak tisztázására irányul, hogy a 2008/344 határozat 1. cikkének megsemmisítése
erga omnes
hatályú‑e. A Lengyel Köztársaság arra hivatkozik, hogy az alapítélet rendelkező része 1. pontjának és az alapítélet 35. pontjának szövegéből kitűnik, hogy a kimondott megsemmisítés a 2008/344 határozat 1. cikkének egészére vonatkozik és
erga omnes
hatállyal bír. Ezt az értelmezést szerinte az Európai Unió bíróságainak ítélkezési gyakorlata is megerősíti.
A Bizottság a 2014. szeptember 25‑én a Törvényszék Hivatalához benyújtott észrevételeiben előadja, hogy az értelmezés iránti kérelem elfogadhatatlan. Különösen arra hivatkozik, hogy a Lengyel Köztársaság a Törvényszéknek az alapítélet egy olyan gazdasági társaság tekintetében való végrehajtására és következményeire vonatkozó véleményét kívánja beszerezni, amely nem vett részt félként az eljárásban, és az nem az említett ítélet rendelkező része 1. pontjának kétértelműségének tisztázását igyekszik elérni.
Másodlagosan, abban az esetben, ha a Törvényszék mégis elfogadhatónak nyilvánítja az értelmezés iránti kérelmet, a Bizottság azt kéri a Törvényszéktől, hogy az alapítélet rendelkező részének 1. pontját úgy értelmezze, hogy az abban kimondott megsemmisítés csak
inter partes
hatállyal bír.
Emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az ítélet értelmezésére irányuló kérelem elfogadhatóságának feltétele, hogy a kérelem az érintett ítélet rendelkező részére – és azzal összefüggésben az indokolás lényegi részére – vonatkozzon, továbbá arra irányuljon, hogy megszüntesse a szöveg olyan homályosságát vagy többértelműségét, amely magának az ítéletnek az értelmét vagy terjedelmét érintheti azon részében, amelyben a Bíróság elé terjesztett ügyről kellett döntenie. Ugyanezen ítélkezési gyakorlat szerint az ítélet értelmezésére irányuló kérelem elfogadhatatlan, ha olyan kérdésekre vonatkozik, amelyekről abban az érintett ítéletben nem döntöttek, vagy ha a kérelemmel az eljáró bíróságtól az e bíróság által hozott ítélet alkalmazására, végrehajtására vagy következményeire vonatkozó állásfoglalást kívánnak szerezni (lásd: 1993. július 14‑i végzés, Raiola‑Denti és társai kontra Tanács, T‑22/91 INTP, EBHT,
EU:T:1993:64
, 6. pont és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat; 1997. július 24‑i végzés, Caballero Montoya kontra Bizottság, T‑573/93 INTP, EBHT‑KSZ,
EU:T:1997:126
, 27. pont és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Ezenkívül az ítélkezési gyakorlat szerint a beavatkozó félnek akkor is meg kell engedni, hogy értelmezés iránti kérelmet nyújtson be, ha a támogatott fél ezt nem tette meg (1988. április 20‑i végzés, Diezler és társai kontra EGSZB, 146/85‑ITRP és 431/85‑ITRP,
EU:C:1988:189
, 4. pont; 1999. január 19‑i ítélet, Bizottság kontra NTN és Koyo Seiko, C‑245/95 P‑INT, EBHT,
EU:C:1999:4
, 15. pont). Következésképpen a Lengyel Köztársaság, mint a T‑1/08 ügyben beavatkozó fél, annak ellenére is benyújthat értelmezés iránti kérelmet a jelen ügyben, hogy a Buczek Automotive sp. z o.o. társaságot, amely felperes volt az alapítélet alapjául szolgáló ügyben, időközben törölték a cégjegyzékből.
A Lengyel Köztársaság és a Bizottság eltérő állásponton van az alapítélet rendelkező része 1. pontjának hatályát, konkrétan pedig azon kérdést illetően, hogy az
erga omnes
, vagy csupán
inter partes
hatály.
E pont hatályát azért lehet nehéz értelmezni, mert az alapítélet rendelkező részének 2. pontja alapján a Törvényszék a 2008/344 határozat 3. cikkének (1) és (3) bekezdését, valamint 4. és 5. cikkét azon részében semmisítette meg, amely az alapítélet alapjául szolgáló eljárás felperesét, nevezetesen a Buczek Automotive‑ot érintette, míg az ítélet rendelkező részének 1. pontja csupán azt tartalmazza, hogy a „Törvényszék megsemmisíti a […] 2008/344 […] határozat 1. cikkét”.
A Bizottság állításával ellentétben a 2008/344 határozat 1. cikke teljes egészében részét képezte az alapeljárásban szereplő jogvita tárgyának. Ez kitűnik az alapítélet 35. részéből, amelyben a Törvényszék megállapította, hogy a Buczek Automotive‑nak ahhoz fűződött érdeke, hogy e rendelkezés teljes egészében történő megsemmisítését kérje. Következésképpen az értelmezés iránti kérelem olyan kérdésre vonatkozik, amellyel a Törvényszékhez az alapítélet alapjául szolgáló eljárás keretében fordultak. Egyébiránt nem tűnik úgy, hogy a Lengyel Köztársaság a Törvényszék által hozott ítélet alkalmazására, végrehajtására vagy következményeire vonatkozóan kívánna állásfoglalást szerezni.
Következésképpen az értelmezés iránti kérelmet elfogadhatónak kell nyilvánítani.
Ami az érdemi részt illeti: az alapítélet rendelkező részének szövegéből az következik, hogy az 1. pontjában a 2008/344 határozat 1. pontját, amellyel a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította a Lengyel Köztársaság által a Technologie Buczek csoport részére nyújtott állami támogatást, kifejezett korlátozás nélkül semmisíti meg, míg a 2. pontjában e határozatnak a szóban forgó támogatás visszafizetésére irányuló kötelezettségre vonatkozó rendelkezéseit csupán „a Buczek Automotive‑ot érintő részében” semmisíti meg. Következésképpen az alapítélet rendelkező részének 1. pontjában kimondott megsemmisítésre nem vonatkozik a 2. pontban foglalt korlátozás.
Ezt az értelmezést egyébként az alapítélet 35. pontja is megerősíti (lásd a fenti 10. pontot).
Mindezekből az következik, hogy az alapítélet rendelkező részének 1. pontját úgy kell értelmezni, hogy az a 2008/344 határozat 1. pontját
erga omnes
hatállyal semmisítette meg.
Az eljárási szabályzata 134. cikkének (1) bekezdése alapján a Törvényszék a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. Mivel a Bizottság pervesztes lett, a Lengyel Köztársaság kérelmének megfelelően kötelezni kell a költségek viselésére.

A fenti indokok alapján
A TÖRVÉNYSZÉK (első tanács)
a következőképpen határozott:

1)
A 2011. május 17‑én hozott Buczek Automotive kontra Bizottság ítélet (T‑1/08, EBHT,
EU:T:2011:216
) rendelkező részének 1. pontját úgy kell értelmezni, hogy a Törvényszék
erga omnes
hatállyal semmisíti meg a Lengyelország által a Technologie Buczek acélgyártó csoport részére nyújtott C 23/06 (ex NN 35/06) állami támogatásról szóló, 2007. október 23‑i 2008/344/EK bizottsági határozat 1. cikkét.

2)
A Törvényszék az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére.

3)
A jelen ítélet eredeti példányát mellékelni kell az értelmezett ítélet eredeti példányához, amelyre a jelen ítéletre hivatkozó széljegyzetet kell vezetni.

Kanninen
Pelikánová
Buttigieg
Kihirdetve Luxembourgban, a 2015. szeptember 18‑i nyilvános ülésen.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: lengyel.