CELEX: 62011CJ0361
Gemensamma tulltaxan
Kombinerade nomenklaturen
Tullklassificering
Flerfunktionsskrivare sammansatta av en laserutskriftsmodul och en skannermodul med kopieringsfunktion
Undernummer 8443 31 91
Giltigheten av förordning (EG) nr 1031/2008

Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av Kombinerade nomenklaturen i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (
EGT L 256, s. 1
; svensk specialutgåva område 11, volym 13, s. 22), i dess lydelse enligt rådets förordning (EG) nr 254/2000 av den 31 januari 2000 (
EGT L 28, s. 16
) (nedan kallad KN) med avseende på giltigheten av den i undernummer 8443 31 91 i KN ålagda tullen på flerfunktionsskrivare sammansatta av en laserutskriftsmodul och en skannermodul med kopieringsfunktion.
Begäran har framställts i ett mål mellan Hewlett-Packard Europe BV (nedan kallat Hewlett-Packard) och Inspecteur van de Belastingdienst/Douane West, kantoor Hoofddorp (skatt- och tullmyndighet i Hoofddorp, nedan kallad tullmyndigheten), angående tullklassificering av flerfunktionsskrivare vilka övergick till fri omsättning i april 2009.
Tillämpliga bestämmelser
Kombinerade nomenklaturen
Tullklassificeringen av varor som importeras till Europeiska unionen regleras i KN. Giltig KN vid tidpunkten för omständigheterna i målet var den som följer av kommissionens förordning (EG) nr 1031/2008 av den 19 september 2008 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (
EUT L 291, s. 1
).
KN grundar sig på systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (nedan kallat HS), vilket utarbetades av Tullsamarbetsrådet, sedermera Världstullorganisationen, och inrättades genom den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (nedan kallad HS-konventionen), som ingicks i Bryssel den 14 juni 1983. Konventionen godkändes, tillsammans med sitt ändringsprotokoll av den 24 juni 1986, på Europeiska ekonomiska gemenskapens vägnar genom rådets beslut 87/369/EEG av den 7 april 1987 (
EGT L 198, s. 1
; svensk specialutgåva, område 11, volym 12, s. 3).
Enligt artikel 3.1 i HS-konventionen förbinder sig varje fördragsslutande part att se till att dess tulltaxenomenklatur och statistik överensstämmer med HS, att använda alla nummer och undernummer i HS, utan tillägg eller förändring, och därtill hörande nummerkoder, samt att följa den numeriska ordningsföljden i HS. Varje fördragsslutande part förbinder sig också att tillämpa de allmänna reglerna för tolkningen av HS och alla anmärkningar till avdelningar, kapitel och undernummer samt att inte ändra omfattningen av desamma.
Artikel 9.1 och 9.2 i förordning nr 2658/87 har följande lydelse:
”1.   Åtgärder som hänför sig till de frågor som anges nedan skall vidtas i enlighet med det förfarande som definieras i artikel 10:
a)
Tillämpning av den kombinerade nomenklaturen och TARIC, särskilt beträffande:
—
klassificeringen av varor i de nomenklaturer som avses i artikel 8,
—
de [kompletterande anmärkningarna], …
– ...
b)
Ändringar av den kombinerade nomenklaturen för att tillgodose ändrade behov vad gäller statistik eller handelspolitik.
c)
Ändringar av bilaga 2.
d)
Ändringar av den kombinerade nomenklaturen och anpassningar av tullsatser i enlighet med de beslut som fattats av rådet eller kommissionen.
e)
Ändringar av den kombinerade nomenklaturen för att anpassa denna i enlighet med teknologisk eller kommersiell utveckling eller för harmonisering eller förtydligande av texter.
f)
Ändringar av den kombinerade nomenklaturen som en följd av ändringar i nomenklaturen för det harmoniserade systemet.
...
2.   Bestämmelserna enligt punkt 1 skall inte ändra
—
tullsatserna,
...”
Den andra delen av KN innehåller tulltaxan. I den delen finns en avdelning XVI med rubriken ”Maskiner och apparater samt mekaniska redskap; elektrisk materiel; delar till sådana varor; apparater för inspelning eller återgivning av ljud, apparater för inspelning eller återgivning av bilder och ljud för television samt delar och tillbehör till sådana apparater”. Kapitel 84 i denna avdelning har rubriken ”Kärnreaktorer, ångpannor, maskiner, och apparater och mekaniska redskap; delar till sådana varor”.
Tulltaxan i kapitel 84 i KN har ändrats flera gånger. Tulltaxans lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 1719/2005 av den 27 oktober 2005 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (
EUT L 286, s. 1
), vilken trädde i kraft den 1 januari 2006, innehöll ett nummer 8471 med följande lydelse:
”8471 Datorer och enheter till datorer; magnetiska och optiska läsare, maskiner för överföring av data till databärare på datamedier i kodad form samt maskiner för bearbetning av sådana data, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:
…
8471 60 – Inorgan och utorgan, även innehållande minnen inom samma hölje:
8471 60 20 – – Skrivare
...”
Varor hänförliga till undernummer 8471 60 20 var befriade från tull.
Nummer 9009 i KN hade följande lydelse:
”9009 Fotokopieringsapparater med optiskt system eller av kontakttyp samt värmekopieringsapparater:
—
Elektrostatiska fotokopieringsapparater:
9009 11 00 ‐ ‐ Apparater i vilka bilden av originalet överförs direkt till kopian (direkt process)
9009 12 00 ‐ ‐ Apparater i vilka bilden av originalet överförs till kopian via ett annat medium (indirekt process)”
Varor hänförliga till undernummer 9009 11 00 var befriade från tull, medan tullsatsen för varor hänförliga till undernummer 9009 12 00 uppgick till 6 procent.
Förordning nr 1719/2005 upphävdes indirekt den 1 januari 2007 genom kommissionens förordning (EG) nr 1549/2006 av den 17 oktober 2006 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (
EUT L 301, s. 1
). Genom förordning nr 1549/2006 utgick nummer 9009 och undernummer 8471 60 20 ur KN.
Genom förordning nr 1031/2008, vilken trädde i kraft den 1 januari 2009, har inte dessa nummer och undernummer återinförts i KN.
Genom förordning nr 1549/2006 ändrades dessutom nummer 8443 i KN. Numret har numera följande lydelse:
”8443 Tryckpressar som används för tryckning med tryckplåtar, tryckcylindrar och andra tryckformar enligt nr 8442; andra skrivare, kopieringsapparater och telefaxapparater, även kombinerade; delar och tillbehör:
...
– Andra skrivare, kopieringsapparater och telefaxapparater, även kombinerade
8443 31 ‐ ‐ Apparater som utför minst två av arbetsuppgifterna utskrift, kopiering och telefaxöverföring och kan anslutas till en maskin för automatisk databehandling eller till ett nätverk
8443 31 10 ‐ ‐ ‐ Maskiner för kopiering och telefaxöverföring, även med funktion för tryckning, och som har en kapacitet för kopiering på högst 12 enfärgade sidor per minut
‐ ‐ ‐ Andra:
8443 31 91 ‐ ‐ ‐ ‐ Maskiner för kopiering genom avläsning av originalet och tryck av kopiorna genom elektrostatiskt tryck
...”
Tullsatsen för varor hänförliga till undernummer 8443 31 91 uppgår till 6 procent.
Förordning nr 1031/2008 har inte ändrat vare sig lydelse i detta nummer och dess undernummer, eller tullsats för varor hänförliga till undernummer 8443 31 91.
WTO-avtalen
Genom beslut 94/800/EG av den 22 december 1994 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar – vad beträffar frågor som omfattas av dess behörighet –, av de avtal som är resultatet av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan (1986–1994) (
EGT L 336, s. 1
; svensk specialutgåva, område 11, volym 38, s. 4), godkände rådet avtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (WTO) och de avtal som anges i bilagorna 1–4 till detta avtal (nedan kallade WTO-avtalen), och däribland överenskommelsen om regler och förfaranden för tvistlösning (nedan kallad överenskommelsen).
WTO har i enlighet med överenskommelsen inrättat ett tvistlösningsorgan vid organisationen (nedan kallat DSB). Artikel 3.2 i överenskommelsen har följande lydelse:
”… Medlemmarna erkänner att [WTO:s system för tvistlösning] tjänar till att skydda rättigheter och skyldigheter enligt berörda avtal [i bilaga 1 till denna överenskommelse] och till att klargöra bestämmelserna i dessa avtal i enlighet med sedvanerättsliga regler för tolkning av allmän folkrätt. Rekommendationer och utslag från DSB kan inte öka eller minska rättigheter och skyldigheter som föreskrivs i de berörda avtalen.”
I artikel 21 i överenskommelsen, som har rubriken ”Övervakning av genomförandet av rekommendationer och utslag”, föreskrivs följande:
”1.   Ett skyndsamt uppfyllande av rekommendationer eller utslag från DSB är väsentligt för att åstadkomma en effektiv tvistlösning till gagn för alla medlemmar.
...
3.   Den berörda medlemmen skall vid ett möte med DSB, som hålls inom 30 dagar efter det att panelens eller överprövningsorganets rapport antagits, informera DSB om sina avsikter vad gäller genomförandet av DSB:s rekommendationer eller utslag. Om det är ogörligt att omgående efterkomma rekommendationerna och utslagen, skall den berörda medlemmen ges rimlig tid för att kunna göra detta. Rimlig tid skall vara
a)
den tid som medlemmen i fråga föreslår, under förutsättning att denna tidsperiod godkänns av DSB eller, om sådant godkännande inte ges,
b)
en tidsperiod som ömsesidigt överenskommes mellan parterna i tvisten … eller, i avsaknad av sådan överenskommelse,
c)
en tidsperiod fastställd genom bindande skiljedom …
...”
Allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) från år 1994 (nedan kallat Gatt 1994) och, särskilt, överenskommelsen om tolkningen av artikel II.1 b i Gatt, ingår i avtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (WTO).
Avtalet om handel med informationsteknikprodukter, som utgörs av den ministerförklaring om handel med informationsteknikprodukter som antogs den 13 december 1996 vid WTO:s första konferens i Singapore, med bilagor och tillägg (nedan kallat ITA), godkändes tillsammans med meddelandet om dess genomförande på gemenskapens vägnar genom rådets beslut 97/359/EG av den 24 mars 1997 om avskaffande av tullar på informationsteknikprodukter (
EGT L 155, s. 1
).
I punkt 1 i ITA preciseras att varje avtalsparts handelsordning bör utvecklas på ett sådant sätt att möjligheterna för informationsteknikprodukter att vinna inträde på marknaden förstärks. I punkt 2 i ITA stadgas att varje avtalspart ska binda och avskaffa tullar och andra avgifter av vilket slag det vara må, i den mening som avses i artikel II.1 b i Gatt 1994, avseende vissa produkter som klassificerats i HS för år 1996, däribland ”datorer och enheter till datorer; magnetiska och optiska läsare, maskiner för överföring av data till databärare på datamedier i kodad form samt maskiner för bearbetning av sådana data, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans” och ”elektrostatiska digitala fotokopieringsapparater i vilka bilden av originalet överförs till kopian via ett annat medium (indirekt process)”.
Målet vid den nationella domstolen och tolkningsfrågorna
Det framgår av beslutet om hänskjutande att tullmyndigheten har skickat ett betalningskrav till Hewlett-Packard avseende tull och tilläggstull för varor som övergick till fri omsättning under perioden 1–30 april 2009. Dessa tullar inbegrep dem som var hänförliga till importdeklarationen av flerfunktionsskrivare enligt undernummer 8443 31 91 i KN.
Genom beslut av den 30 juli 2009 lämnade tullmyndigheten Hewlett-Packards begäran om omprövning av betalningskravet utan avseende, vilket beslut Hewlett-Packard överklagade till Rechtbank Haarlem.
Enligt den nationella domstolen var skrivarna, vilka var avsedda att användas på hemmakontor och i små- och medelstora företag, sammansatta av en laserutskriftsmodul och en skannermodul. Skrivarnas utskrifts- och skannerfunktion krävde anslutning, direkt eller via ett nätverk, till en maskin för automatisk databehandling. Vidare hade de en kopieringsfunktion som fungerade självständigt utan anslutning till någon maskin för automatisk databehandling. Vissa av de aktuella skrivarna hade även faxfunktion.
Utskrifts- och kopieringsfunktionerna stöddes av samma utskriftsenhet, vilken utgjorde huvudkomponenten i de aktuella skrivarna. I det fall kopieringsfunktionen krävde att dokumentet först skannades var hastigheten densamma vid såväl utskrift som kopiering. Den nationella domstolen har även påpekat att de olika pappersmagasin som användes för att mata in papper i vissa av de aktuella skrivarna användes för både kopiering och utskrift. Dokumentmataren stödde kopierings-, skanner- och faxfunktionerna.
Den nationella domstolen har anfört att det följer av KN, i dess lydelse före den 1 januari 2007, att flerfunktionsskrivarna kunde klassificeras, beroende på deras objektiva kännetecken och egenskaper, enligt undernumren 8471 60 20 eller 9009 11 00, för vilka det föreskrivs en nolltullsats, eller enligt undernummer 9009 12 00, för vilket det föreskrivs en tullsats på 6 procent.
Den nationella domstolen har tillagt att domstolen, i sin dom av den 11 december 2008 i de förenade målen
C-362/07 och C-363/07, Kip Europe m.fl. (REG 2008, s. I-9489)
, har gett vägledning i hur flerfunktionsapparater ska klassificeras i KN och att det enligt denna vägledning är möjligt att flerfunktionsskrivare, av den typ som avses i det nationella målet, skulle ha klassificerats enligt undernummer 8471 60 20 om de hade importerats före den 1 januari 2007.
På grund av de ändringar i KN som införts genom förordning nr 1549/2006, vilken trädde i kraft den 1 januari 2007, kan sådana skrivare dock inte längre klassificeras enligt undernummer 8471 60 20 utan ska klassificeras enligt undernummer 8443 31 91 i KN, för vilket det föreskrivs en tullsats på 6 procent.
Om skrivarna kunde klassificeras enligt undernummer 8471 60 20 i KN före den 1 januari 2007, ökade alltså tullsatsen, efter det att förordning nr 1549/2006 hade trätt i kraft, från 0 procent till 6 procent.
Den nationella domstolen vill ha klarhet i om kommissionen under dessa förhållanden har agerat i strid med artikel 9.2 i förordning nr 2658/87 när den ändrade KN genom förordning nr 1549/2006.
Den nationella domstolen har vidare hänvisat till en dom från Cour d’appel de Paris (Frankrike) av den 20 maj 2010, angående flerfunktionsskrivare med samma objektiva kännetecken och egenskaper som de skrivare som avses i det nationella målet. Av domen framgår att ”då apparaten inte huvudsakligen är en kopieringsmaskin, och inte heller en skanner, är det utskriftsfunktionen som är huvudfunktionen … Skrivaren utgör nämligen inte bara den mest betydelsefulla delen av apparatens volym och vikt utan också av dess värde. De berörda apparaterna är därför hänförliga till undernummer 8471 60 [i KN]”.
Den nationella domstolen har vidare understrukit att Hewlett-Packard anser att de skrivare som avses i det nationella målet omfattas av ITA och därför borde vara tullfria.
Mot denna bakgrund beslutade Rechtbank Haarlem att vilandeförklara målet och ställa följande frågor till domstolen:
”1)
Vilken betydelse har det, mot bakgrund av Rechtbanks [Haarlem] överväganden angående utskrifts- och kopieringshastigheten, att utskrifts- och kopieringshastigheten bestäms av en och samma utskriftsenhet och att den enda orsaken till skillnaden i hastighet mellan dessa funktioner är att kopiering sker genom att dokumentet först skannas och därefter skrivs ut?
2)
Ska domstolens vägledning i domen [i de ovannämnda förenade målen] Kip Europe m.fl., mot bakgrund av Rechtbanks [Haarlem] överväganden angående antalet pappersmagasin och förekomsten av en dokumentmatare, tolkas så, att förekomsten av flera pappersmagasin och en dokumentmatare är objektiva kännetecken som utgör en indikation på att det snarare är fråga om en kopieringsapparat än en utskriftsenhet?
3)
Ska, mot bakgrund av Rechtbanks [Haarlem] överväganden angående bedömningen av vad som är de aktuella apparaternas huvudsakliga karaktär, bland annat på grundval av de kriterier som Cour d’appel i Paris formulerat i detta hänseende i domen av den 20 maj 2010 beträffande apparater liknande de nu aktuella, den centrala utskriftsenhetens (
print engine
) värde och vikt tillräknas utskriftsfunktionen eller kopieringsfunktionen och ska skannerns värde och vikt helt – eller eventuellt delvis – tillräknas kopieringsfunktionen?
4)
Är, mot bakgrund av Rechtbanks [Haarlem] överväganden, den tullsats på 6 procent som anges för KN-nummer 8443 31 91 i förordning nr 1031/2008 giltig så vitt avser flerfunktionsskrivare som enligt domstolens vägledning i domen i de [ovannämnda förenade målen Kip Europe m.fl.] skulle ha klassificerats enligt KN-nummer 8471 60 20 om de hade importerats före den 1 januari 2007?”
Prövning av tolkningsfrågorna
Domstolen erinrar inledningsvis om att det, inom ramen för det genom artikel 267 FEUF inrättade samarbetet mellan de nationella domstolarna och domstolen, ankommer på domstolen att ge den nationella domstolen ett användbart svar, så att den kan avgöra det mål som är anhängigt vid den. I detta syfte åligger det domstolen att i förekommande fall omformulera de frågor som har ställts till den (dom av den 17 juli 1997 i mål
C-334/95, Krüger, REG 1997, s. I-4517
, punkterna 22 och 23, och av den 4 oktober 2012 i mål C-249/11, Byankov, punkt 57).
Det framgår i förevarande fall av beslutet om hänskjutande att den nationella domstolen har ställt sina fyra frågor, vilka ska prövas tillsammans, för att få klarhet i huruvida förordning nr 1031/2008 är giltig i den mån flerfunktionsskrivare vilka, liksom dem som avses i det nationella målet, är sammansatta av en utskriftsmodul och en skannermodul med kopieringsfunktion och vilka övergick till fri omsättning i april 2009, klassificeras enligt undernummer 8443 31 91 i KN.
Det ska i det avseendet påpekas att det är utrett att flerfunktionsskrivare, av den typ som avses i det nationella målet, vid den tidpunkt då de övergick till fri omsättning klassificerades enligt undernummer 8443 31 91 i KN för vilket tullsatsen uppgår till 6 procent.
Vidare konstateras att undernummer 8443 31 91 inte fanns med i KN i dess lydelse före den 1 januari 2007. Numret infördes i KN genom förordning nr 1549/2006 och bibehölls i förordning nr 1031/2008.
Enligt domstolens fasta praxis har rådet tillerkänt kommissionen ett stort utrymme för att, i samarbete med tullexperter från medlemsstaterna, efter eget skön precisera innehållet i de tulltaxenummer som ska beaktas vid klassificeringen av en viss vara. Den behörighet som kommissionen har att besluta om åtgärder i enlighet med artikel 9.1 a, b, d och e i förordning nr 2658/87, såsom kompletterande anmärkningar, innebär emellertid inte att den har behörighet att ändra innehållet i de tulltaxenummer som har fastställts på grundval av HS, som har inrättats genom HS-konventionen, vars omfattning unionen enligt artikel 3 har åtagit sig att inte ändra (se dom av den 14 december 1995 i mål
C-267/94, Frankrike mot kommissionen, REG 1995, s. I-4845
, punkterna 19 och 20, av den 27 april 2006 i mål
C-15/05, Kawasaki Motors Europe, REG 2006, s. I-3657
, punkt 35, och av den 29 oktober 2009 i de förenade målen
C-522/07 och C-65/08, Dinter och Europol Frost-Food, REG 2009, s. I-10333
, punkt 32).
Vidare framgår det av artikel 9.2 i förordning nr 2658/87 att kommissionen inte är behörig att självständigt ändra tullsatserna.
Det framgår av det ovan anförda att kommissionen har överskridit sitt utrymme för skönsmässig bedömning enligt artikel 9 i förordning nr 2658/87 för det fall det fastställs att skrivare, av den typ som avses i det nationella målet, importerade före den 1 januari 2007 borde ha klassificerats enligt undernummer 8471 60 20 i KN och därmed borde ha varit befriade från tull, medan samma skrivare, importerade efter nämnda datum, var belagda med en tull på 6 procent.
Domstolen ska därför i enlighet med den hänskjutande domstolens begäran pröva om sådana skrivare, mot bakgrund av deras objektiva egenskaper, före den 1 januari 2007 skulle ha klassificerats enligt undernummer 8471 60 20 eller enligt undernummer 9009 12 00 i KN.
Det ska i det avseendet påpekas att nummer 8471 i KN avsåg ”datorer” och att undernummer 8471 60 20 i KN avsåg ”skrivare”. Vad nummer 9009 i KN beträffar avsåg detta ”fotokopieringsapparater med optiskt system eller av kontakttyp samt värmekopieringsapparater” och dess undernummer 9009 12 00 avsåg ”apparater i vilka bilden av originalet överförs till kopian via ett annat medium (indirekt process)”.
Hewlett-Packard har hävdat att skrivare av den typ som avses i det nationella målet skulle ha klassificerats enligt undernummer 8471 60 20 om de hade importerats före den 1 januari 2007.
Konungariket Nederländerna och kommissionen har gjort gällande att samma typ av skrivare skulle ha klassificerats enligt undernummer 9009 12 00.
Det framgår av domstolens praxis att nummer 9009 i KN omfattade, förutom fotokopieringsapparater med optiskt system och med överföring enligt direkt process, även sådana som använder sig av ett annat medium för att göra en indirekt överföring, bland annat när den indirekta överföringsprocessen utgörs av att bilden omvandlas till digitala data (se, för ett liknande resonemang, dom av den 9 oktober 1997 i mål
C-67/95, Rank Xerox, REG 1997, s. I-5401
, punkt 21).
Domstolen har vidare slagit fast att den berörda kommissionsförordningen var giltig i den mån apparater med utskrifts-, skanner-, och kopieringsfunktion skulle klassificeras enligt undernummer 9009 12 00, med motiveringen att ingen av dessa funktioner hos apparaterna kan anses ge dem deras huvudsakliga karaktär, utan att principiellt ange att samtliga apparater som har dessa tre funktioner ska klassificeras som fotokopieringsmaskiner (se, för ett liknande resonemang, domen i de ovannämnda förenade målen Kip Europe m.fl., punkt 62).
I förevarande fall framgår det av egenskaperna hos de i det nationella målet aktuella skrivarna, såsom de beskrivs ovan i punkterna 25 och 26, att de, på samma sätt som de apparater som avses i domen i de ovannämnda förenade målen Kip Europe m.fl., har flera funktioner, nämligen skanner-, utskrifts- och kopieringsfunktion, samt i vissa fall faxfunktion, och ingen funktion kan anses ge dem deras huvudsakliga karaktär.
Följaktligen skulle skrivare, av den typ som avses i det nationella målet, om de hade importerats före den 1 januari 2007, enligt domstolens praxis ha klassificerats enligt undernummer 9009 12 00 i KN.
Domstolen konstaterar därmed att kommissionen inte har ändrat den tullsats på 6 procent som togs ut på flerfunktionsskrivare av den typ som avses i det nationella målet, genom att klassificera dessa skrivare enligt undernummer 8443 31 91 i KN. Kommissionen har således inte överskridit sitt utrymme för skönsmässig bedömning enligt artikel 9 i förordning nr 2658/87.
Den 16 augusti 2010 avgav vidare en WTO-panel rapporter, i enlighet med ITA, i ärendena WT/DS375/R, WT/DS376/R och WT/DS377/R (Communautés européennes et leurs États membres – Traitement tarifaire de certains produits des technologies de l’information (Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater – Tullbehandling av vissa informationsteknikprodukter)), vilka DSB antog den 21 september 2010.
I rapporterna anges bland annat att, ”eftersom den aktuella [flerfunktionsskannern], vilken kan anslutas till en maskin för automatisk databehandling, inte utgör en fotokopieringsapparat med optiskt system i vilken bilden av originalet överförs till kopian via ett annat medium (indirekt process), omfattas den inte av det medgivande som återfinns i undernummer 9009 12 från [Europeiska gemenskapernas förteckning över medgivanden som bilagts Gatt 1994], oberoende av huruvida kopieringsfunktionen är primär eller sekundär i förhållande till eller i paritet med maskinens övriga funktioner”.
Den rimliga tidsfrist som unionen beviljats för att genomföra de av DSB antagna rapporterna löpte ut den 30 juni 2011.
Kommissionen har beaktat WTO-panelens rapporter genom att anta genomförandeförordning (EU) nr 620/2011 av den 24 juni 2011 om ändring av förordning nr 2658/87 (
EUT L 166, s. 16
). Enligt artikel 2 i genomförandeförordningen trädde förordningen i kraft den 1 juli 2011.
Enligt skäl 2 i nämnda förordning framgår det av ”WTO-panelens rapport [att] digital kopiering inte [utgör] fotokopiering i enlighet med Gatt 1994, och [att] kopieringshastigheten inte [är] det enda klassificeringskriteriet”. Undernummer 8443 31 i [KN] och motsvarande tullsats bör därför ändras i enlighet med detta”. I bilagan till denna förordning anges därför att undernummer 8443 31 91 i KN ska utgå.
Kommissionen har vid förhandlingen påstått att flerfunktionsskrivare, sedan nummer 8443 31 91 utgått, kunde klassificeras enligt undernummer 8443 31 20 i KN för vilket tullsatsen uppgick till 2,2 procent, eller enligt undernummer 8443 31 80 och vara befriade från tull. Dessa två undernummer har följande lydelse:
”8443 31 20 – – – Maskiner med digital kopiering som huvudfunktion, där kopieringen görs genom avläsning av originalet och tryck av kopiorna genom elektrostatiskt tryck
...
8443 31 80 – – – Andra”
Av domstolens fasta praxis framgår att WTO-avtalen, med hänsyn till deras beskaffenhet och systematik, i princip inte ingår bland de regler som domstolen ska beakta när den prövar lagenligheten av unionsinstitutionernas rättsakter. Det är endast om unionen avsett att fullgöra en särskild förpliktelse vilken den åtagit sig inom ramen för WTO, eller om en unionsrättsakt uttryckligen hänvisar till vissa bestämmelser i WTO-avtalen, som det åvilar domstolen att pröva lagenligheten av unionsrättsakten i fråga med hänsyn till WTO:s regler (se dom av den 1 mars 2005 i mål
C-377/02, Van Parys, REG 2005, s. I-1465
, punkterna 39 och 40, och av den 10 november 2011 i de förenade målen C-319/10 och C-320/10, X och X BV, punkt 35).
Unionsdomstolen kan inte pröva lagenligheten av gemenskapsrättsakter beträffande WTO-regler, i vart fall vad beträffar perioden före utgången av den rimliga tidsfrist unionen beviljats enligt WTO för att efterkomma DSB:s rekommendationer och utslag, utan att ta bort effekten av en sådan tidsfrist (se, för ett liknande resonemang, dom av den 30 september 2003 i mål
C-93/02 P, Biret International mot rådet, REG 2003, s. I-10497
, punkterna 61 och 62, och domen i de ovannämnda förenade målen X och X BV, punkt 41).
Även om genomförandeförordning nr 620/2011 ger uttryck för unionens vilja att efterfölja de av DSB antagna rapporterna från WTO-panelen, till vilka det uttryckligen hänvisas, antogs den efter det att omständigheterna i det nationella målet hade inträffat och har, enligt artikel 2 däri, ingen som helst retroaktiv verkan.
WTO-panelens rapporter kan därför inte åberopas retroaktivt i syfte att bedöma giltigheten av förordning nr 1031/2008 i den del skrivare, av den typ som avses i det nationella målet, ska klassificeras enligt undernummer 8443 31 91 i KN.
Av det anförda följer att de ställda frågorna ska besvaras så, att det vid prövningen av tolkningsfrågorna inte har framkommit någon omständighet som påverkar giltigheten av förordning nr 1031/2008 i den del flerfunktionsskrivare vilka, i likhet med dem som avses i det nationella målet, är sammansatta av en laserutskriftsmodul och en skannermodul med kopieringsfunktion och vilka övergick till fri omsättning i april 2009 ska klassificeras enligt undernummer 8443 31 91 i KN.
Rättegångskostnader
Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i målet vid den nationella domstolen utgör ett led i beredningen av samma mål, ankommer det på den nationella domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla.

Mot denna bakgrund beslutar domstolen (första avdelningen) följande:

Det har vid prövningen av tolkningsfrågorna inte framkommit någon omständighet som påverkar giltigheten av kommissionens förordning (EG) nr 1031/2008 av den 19 september 2008 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan, i den del flerfunktionsskrivare vilka, i likhet med dem som avses i det nationella målet, är sammansatta av en laserutskriftsmodul och en skannermodul med kopieringsfunktion och vilka övergick till fri omsättning i april 2009 ska klassificeras enligt undernummer 8443 31 91 i KN, som återfinns i bilaga I till förordning (EG) nr 254/2000 av den 31 januari 2000.

Underskrifter
(
*1
)	Rättegångsspråk: nederländska.