CELEX: 62011CJ0361
Ühine tollitariifistik
Kombineeritud nomenklatuur
Tariifne klassifitseerimine
Laserprintermooduliga ja kopeerimisfunktsiooniga skannermooduliga mitmeotstarbelised printerid
Alamrubriik 8443 31 91
Määruse (EÜ) nr 1031/2008 kehtivus

Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (
EÜT L 256, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/02 lk 382) (muudetud nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 254/2000 (
EÜT L 28, lk 16
; ELT eriväljaanne 02/09, lk 357)) I lisas oleva kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi „KN”) tõlgendamist ning KN-i alamrubriigile 8443 31 91 vastava tollimaksu kehtivust seoses laserprintermooduli ja kopeerimisfunktsiooniga skannermooduliga mitmeotstarbeliste printeritega.
See eelotsusetaotlus on esitatud kohtuvaidluse raames, mille pooled on Hewlett-Packard Europe BV (edaspidi „Hewlett-Packard”) ja Inspecteur van de Belastingdienst/Douane West, kantoor Hoofddorp (Lääne tollipiirkonna maksuteenistuse Hoofddorpi büroo inspektor, edaspidi „toll”) ja mis käsitleb 2009. aasta aprillis vabasse ringlusse lubatud laserprintermooduli ja kopeerimisfunktsiooniga skannermooduliga mitmeotstarbeliste printerite tariifset klassifitseerimist.
Õiguslik raamistik
KN
Euroopa Liitu imporditavate kaupade tariifset klassifitseerimist reguleerib KN. Põhikohtuasja asjaolude asetleidmise ajal kehtinud KN-i versioon kehtestati komisjoni 19. septembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1031/2008, millega muudetakse määruse nr 2658/87 I lisa (
ELT L 291, lk 1
).
KN põhineb kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemil (edaspidi „HS”), mille töötas välja Tollikoostöö Nõukogu (nüüd Maailma Tolliorganisatsioon) ja mis kehtestati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga (edaspidi „HS-i konventsioon”) ning selle 24. juuni 1986. aasta muutmisprotokolliga, mis kiideti Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (
EÜT L 198, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288).
HS-i konventsiooni artikli 3 lõike 1 kohaselt kohustub iga konventsiooniosaline tagama, et tema tollitariifi- ja statistikanomenklatuurid oleksid HS-iga kooskõlas, ja kasutama kõiki HS-i rubriike ja alamrubriike ilma täienduste või muudatusteta neile vastavate arvkoodidega ning järgima selle süsteemi numeratsiooni. Iga konventsiooniosaline kohustub kasutama HS-i üldisi tõlgendamisreegleid ning märkusi jaotise, grupi ja alamrubriigi kohta ning hoiduma muutmast jaotiste, gruppide ja alamrubriikide ulatust.
Määruse nr 2658/87 artikli 9 lõiked 1 ja 2 on sõnastatud järgmiselt:
„1.   Järgnevate küsimustega seotud meetmed võetakse vastu artiklis 10 määratletud korras:
a)
[kombineeritud nomenklatuuri] ja TARIC-i rakendamine, eriti seoses:
—
kaupade klassifitseerimisega artiklis 8 osutatud nomenklatuuridesse,
—
selgitavate märkustega,
[...]
b)
[kombineeritud nomenklatuuri] muudatuste tegemine statistika või kaubanduspoliitika nõuete arengule vastavalt;
c)
II lisa muudatuste tegemine;
d)
[kombineeritud nomenklatuuri] muudatuste tegemine ja tollimaksude kohandamine vastavalt nõukogu või komisjoni poolt vastu võetud otsustele;
e)
[kombineeritud nomenklatuuri] muudatuste tegemine eesmärgiga kohandada seda vastavalt tehnoloogilisele või kaubanduslikule arengule või eesmärgiga viia tekstid vastavusse või muuta need selgemaks;
f)
[kombineeritud nomenklatuuri] muudatuste tegemine, mis tuleneb harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri muudatustest;
[...]
2.   Lõike 1 alusel vastuvõetud sätted ei muuda:
—
tollimaksumäärasid,
[...]” [täpsustatud tõlge].
KN-i teises osas, milles on tabel tollimaksude kohta, asub XVI jaotis pealkirjaga „Masinad ja mehaanilised seadmed; elektriseadmed; nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud”. Selles jaotises on grupp 84 „Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed; nende osad”.
KN-i grupi 84 tollimaksude tabelit on korduvalt muudetud. Komisjoni 27. oktoobri 2005. aasta määrusest (EÜ) nr 1719/2005, millega muudetakse määruse nr 2658/87 I lisa (
ELT L 286, lk 1
), mis jõustus 1. jaanuaril 2006, tulenevas versioonis sisaldus rubriik 8471, mis oli sõnastatud nii:
„8471 Arvutid, nende plokid; optilised ning magnetriiderid, seadmed kodeeritud andmete kirjutamiseks andmekandjatele, mujal nimetamata seadmed nende andmete töötlemiseks:
[...]
8471 60 – sisend- või väljundseadmed, samas korpuses mäluseadet sisaldavad või mitte:
8471 60 20 – – printerid
[...]”.
Alamrubriiki 8471 60 20 kuuluv kaup oli tollimaksuvaba.
KN-i rubriik 9009 oli sõnastatud järgmiselt:
„9009 Optilise süsteemiga või kontakttüüpi valgus- ja termokopeerseadmed:

‐ elektrostaatilised valguskopeerseadmed:
9009 11 00 ‐ ‐ lähtekujutise ülekandmisega vahetult koopiale (vahetu protsess)
9009 12 00 – – lähtekujutise ülekandmisega koopiale vahepealse kandja abil (kaudne protsess)”.
Alamrubriiki 9009 11 00 kuuluv kaup oli tollimaksuvaba, samas kui alamrubriiki 9009 12 00 kuuluva kauba tollimaksu määr oli 6%.
Komisjoni 17. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1549/2006, millega muudetakse nõukogu määruse nr 2658/87 I lisa (
ELT L 301, lk 1
), tunnistati määrus nr 1719/2005 alates 1. jaanuarist 2007 sisuliselt kehtivuse kaotanuks. Määrus nr 1549/2006 jättis välja KN-i rubriigi 9009 ja alamrubriigi 8471 60 20.
Neid KN-i rubriike ja alamrubriike 1. jaanuaril 2009 jõustunud määrus nr 1031/2008 uuesti ei kehtestanud.
Lisaks muutis määrus nr 1549/2006 KN-i rubriiki 8443, mis nüüd on sõnastatud järgmiselt:
„8443 Trükimasinad, mis kasutavad trükkimiseks trükiplaate, -silindreid jm rubriiki 8442 kuuluvaid trükivorme; muud printerid, kopeer-paljundusseadmed ja faksiaparaadid, ühitatud või ühitamata; nende osad ja tarvikud:
[...]
‐ muud printerid, kopeer-paljundusseadmed ja faksiaparaadid, ühitatud või ühitamata:
8443 31 ‐ ‐ kahte või enamat printimise, kopeerimise, paljundamise või faksimise funktsiooni täitvad seadmed, mis on ühendatavad automaatse andmetöötlusseadmega või arvutivõrku:
8443 31 10 ‐ ‐ ‐ kopeerimis- ja faksifunktsiooniga seadmed, trükifunktsiooniga või trükifunktsioonita, kopeerimiskiirusega kuni 12 monokroomset lehekülge minutis
‐ ‐ ‐ muud:
8443 31 91 ‐ ‐ ‐ ‐ seadmed, mis skaneerivad originaali ja trükivad koopiad välja elektrostaatilise trükimasinaga
[...]”.
Alamrubriiki 8443 31 91 kuuluva kauba tollimaksumäär on 6%.
Määrus nr 1031/2008 selle rubriigi ja nende alamrubriikide sõnastust ning alamrubriiki 8443 31 91 kuuluva kauba tollimaksumäära ei muutnud.
WTO kokkulepped
22. detsembri 1994. aasta otsusega 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (
EÜT L 336, lk 1
; ELT eriväljaanne 11/21, lk 80), kiitis nõukogu heaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingu ja selle lepingu lisades 1–4 olevad kokkulepped (edaspidi „WTO kokkulepped”), sealhulgas vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe (edaspidi „käsituslepe”).
Käsitusleppe kohaselt asutatakse WTO-s vaidluste lahendamise organ (edaspidi „VLO”). Käsitusleppe artikli 3 lõige 2 sätestab:
„[…] Liikmed tõdevad, et [WTO vaidluste lahendamise süsteemi] eesmärk on kaitsta liikmete [käsitusleppe lisas 1 loetletud lepingute] järgseid õigusi ja kohustusi ning selgitada kõnesolevate lepingute sätteid rahvusvahelise avaliku õiguse tõlgendamise tavareeglite kohaselt. VLO soovituste ja otsustega ei või suurendada ega vähendada [lisas 1 loetletud lepingutes] ette nähtud õigusi ega kohustusi.”
Käsitusleppe artikkel 21 pealkirjaga „Järelevalve soovituste ja otsuste rakendamise üle” sätestab:
„1.   VLO soovituste või otsuste viivitamatu järgimine on oluliselt tähtis, tagamaks vaidluste tulemuslik lahendamine kõigi liikmete hüvanguks.
[...]
3.   VLO koosolekul, mis korraldatakse 30 päeva jooksul pärast vaekogu või apellatsioonikogu ettekande heakskiitmist, teavitab asjaomane liige VLO-d oma kavatsustest seoses VLO soovituste ja otsuste rakendamisega. Kui soovitusi ja otsuseid ei saa viivitamata järgida, tuleb asjaomasele liikmele jätta selleks põhjendatud ajavahemik. Põhjendatud ajavahemik on:
a)
asjaomase liikme poolt ette pandud ajavahemik, tingimusel et VLO sellega nõustub; või sellise nõusoleku puudumisel,
b)
vaidluspoolte vahel […] vastastikku kokkulepitud ajavahemik; või sellise kokkuleppe puudumisel,
c)
siduva vahekohtumenetlusega kindlaks määratud ajavahemik […]
[...]”.
WTO asutamislepingu osaks on 1994. aasta üldine tolli- ja kaubanduskokkulepe (GATT) (edaspidi „GATT 1994”) ning eelkõige memorandum kokkuleppest GATT-i II artikli lõike 1 punti b tõlgendamise kohta.
Nõukogu 24. märtsi 1997. aasta otsusega 97/359/EÜ infotehnoloogiatoodete tollimaksude kaotamise kohta (
EÜT L 155, lk 1
; ELT eriväljaanne 11/26, lk 3) kiideti ühenduse nimel heaks infotehnoloogiatoodetega kauplemise leping (edaspidi „ITKL”), mis koosneb Singapuris toimunud WTO esimesel konverentsil 13. detsembril 1996 vastu võetud infotehnoloogiatoodetega kauplemist käsitlevast deklaratsioonist ning selle lisadest ja manustest koos selle rakendamist käsitleva teatisega.
ITKL-i artikkel 1 määrab, et iga osapoole kauplemiskord peab arenema sel moel, et paraneksid infotehnoloogiatoodete turule pääsemise võimalused. ITKL-i artikli 2 kohaselt peab iga osapool siduma ja kõrvaldama tollimaksud ja igasugused muud kohustused ning maksud GATT 1994 II artikli I lõike punktis b toodud tähenduses teatavate 1996. aasta HS-is klassifitseeritud toodete puhul, sealhulgas „Arvutid, nende plokid; optilised ning magnetriiderid, seadmed kodeeritud andmete kirjutamiseks andmekandjatele, mujal nimetamata seadmed nende andmete töötlemiseks” ja „digitaalsed elektrostaatilised valguskopeerseadmed lähtekujutise ülekandmisega koopiale vahepealse kandja abil (kaudne protsess)”.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
Eelotsusetaotluse kohaselt saatis toll Hewlett-Packardile maksunõude, mille esemeks on 1.–30. aprillini 2009 vabasse ringlusse lubatud kaubalt tasutav tollimaks ja täiendav tollimaks. See tollimaks hõlmab KN-i alamrubriiki 8443 31 91 kuuluvate mitmeotstarbeliste printerite impordideklaratsioonil põhinevat tollimaksu.
Toll jättis 30. juuli 2009. aasta otsusega rahuldamata Hewlett-Packardi vaide selle otsuse peale. Hewlett-Packard esitas kõnealuse otsuse peale hagi Rechtbank Haarlemile.
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul oli neil kodus ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtetes kasutamiseks mõeldud printeritel laserprintermoodul ja skannermoodul. Arvutiga vahetult või võrgu kaudu ühendatuna oli neil printeritel skaneerimis- ja printimisfunktsioon. Printeritel oli samuti kopeerimisfunktsioon, mida sai kasutada ilma arvutita. Mõnel asjaomasel printeril oli ka faksifunktsioon.
Printimiseks ja koopia trükkimiseks oli üks ja sama printimisplokk, mis oli kõnealuste printerite põhiosa. Kuigi koopia tegemisel oli vaja enne dokument skannida, oli printimiskiirus nii printimis- kui ka kopeerimisfunktsiooni puhul sama. Eelotsusetaotluse esitanud kohus juhib samuti tähelepanu sellele, et teatavate asjaomaste printerite eri paberisalvesid võis kasutada nii kopeerimisel kui ka printimisel. Paberisöötja toetas kopeerimis-, skannimis- ja faksifunktsiooni.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus toob esile, et enne 1. jaanuari 2007 kehtinud KN-i alusel sai mitmeotstarbelised printerid nende omaduste ja objektiivsete tunnuste alusel klassifitseerida kas alamrubriiki 8471 60 20 või alamrubriiki 9009 11 00, mis nägid ette tollimaksuvabastuse, või hoopis alamrubriiki 9009 12 00, mille puhul kohaldus tollimaksumäär 6%.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus lisab, et 11. detsembri 2008. aasta otsuses liidetud kohtuasjades
C-362/07 ja C-363/07: Kip Europe jt (EKL 2008, lk I-9489)
andis Euroopa Kohus juhiseid mitmeotstarbeliste seadmete KN-i klassifitseerimise kohta, ning et nende juhiste põhjal on võimalik, et kui sellised mitmeotstarbelised printerid, millega on tegemist põhikohtuasjas, oleks imporditud enne 1. jaanuari 2007, oleks need klassifitseeritud alamrubriiki 8471 60 20.
Kuid määrusega nr 1549/2006, mis jõustus 1. jaanuaril 2007, KN-i tehtud muudatuste tõttu ei saa selliseid printereid enam klassifitseerida alamrubriiki 8471 60 20 ja need kuuluvad KN-i alamrubriiki 8443 31 91, millele vastav tollimaksumäär on 6%.
Sellest tuleneb, et kui need printerid oleks enne 1. jaanuari 2007 klassifitseeritud KN-i alamrubriiki 8471 60 20, oleks tollimaksumäär määruse nr 1549/2006 jõustumisel tõusnud 0%-lt 6%-le.
Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on kahtlus, et sellisel juhul on komisjon määrusega nr 1549/2006 KN-i muutes tegutsenud vastuolus määruse nr 2658/87 artikli 9 lõikega 2.
Lisaks tugineb eelotsusetaotluse esitanud kohus Cour d’appel de Paris’ (Prantsusmaa) 20. mai 2010. aasta otsusele, mis käsitleb samasuguste omaduste ja objektiivsete tunnustega mitmeotstarbelisi printereid kui need, millega on tegemist põhikohtuasjas. Viidatud kohtuotsus sedastab, et „kuna seade ei ole põhiotstarbelt ei koopiamasin ega ka skanner, on seega peamine printimisfunktsioon; tegelikult […] on printer seadme peamine osa mitte üksnes seadme mahtu ja kaalu, vaid ka selle väärtust arvestades; järelikult kuulub asjaomane kaup [KN-i] alamrubriiki 8471 60”.
Samuti rõhutab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et Hewlett-Packardi väitel kohaldub printeritele, millega on tegemist põhikohtuasjas, ITKL ja seega peavad need olema tollimaksuvabad.
Neil asjaoludel otsustas Rechtbank Haarlem menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Millist tähendust omab Rechtbank [Haarlemi] kaalutlusi printimis- ja kopeerimiskiiruse osas arvestades asjaolu, et printimis- ja kopeerimiskiiruse määrab sama printimisplokk ning nende funktsioonide kiirus erineb üksnes seetõttu, et kopeerimiseks tuleb enne printimist kõigepealt dokument skannida?
2.
Kas [eespool viidatud] Euroopa Kohtu otsuses Kip Europe jt antud asjakohaseid juhiseid tuleb seoses Rechtbank [Haarlemi] kaalutlustega paberisalvede arvu ja paberisöötja olemasolu kohta tõlgendada selliselt, et mitme paberisalve ja paberisöötja olemasolu on objektiivsed tunnused, mis viitavad sellele, et tegemist on pigem koopiamasinaga, mitte printeriga?
3.
Kas arvestades Rechtbank [Haarlemi] kaalutlusi seoses asjaomasete seadmete põhiomaduse määratlemisega, lähtudes seejuures eelkõige asjaomastest kriteeriumidest Cour d’appel de Paris’ 20. mai 2010. aasta otsuses, mis käsitleb seadmeid, mis on analoogsed käesoleval juhtumi seadmetega, tuleb keskse printimisploki (printimisseadme) väärtus ja kaal seostada printimis- või kopeerimisfunktsiooniga ja kas skanneri väärtus ja kaal tuleb seostada kopeerimisfunktsiooniga täielikult või osaliselt?
4.
Kas Rechtbank [Haarlemi] kaalutlusi arvestades on määruse nr 1031/2008 [KN-i] alamrubriigile 8443 31 91 vastav 6-protsendiline tollimaksumäär kehtiv mitmeotstarbeliste printerite puhul, mis [eespool viidatud] Euroopa Kohtu otsuses Kip Europe jt antud juhiste kohaselt tuli klassifitseerida [KN-i] alamrubriiki 8471 60 20, kui need imporditi enne 1. jaanuari 2007?”
Eelotsuse küsimused
Sissejuhatavalt on kohane meenutada, et ELTL artiklis 267 sätestatud siseriiklike kohtute ja Euroopa Kohtu vahelises koostöömenetluses on Euroopa Kohtu ülesanne anda siseriiklikule kohtule tarvilik vastus, mis võimaldaks viimasel poolelioleva kohtuasja lahendada. Selleks tuleb Euroopa Kohtul temale esitatud küsimused vajaduse korral ümber sõnastada (17. juuli 1997. aasta otsus kohtuasjas
C-334/95: Krüger, EKL 1997, lk I-4517
, punktid 22 ja 23, ning 4. oktoobri 2012. aasta otsus kohtuasjas C-249/11: Byankov, punkt 57).
Käesoleval juhul ilmneb eelotsusetaotlusest, et nelja küsimusega, mida tuleb käsitleda koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada saada, kas määrus nr 1031/2008 on kehtiv niivõrd, kuivõrd see klassifitseerib KN-i alamrubriiki 8443 31 91 sellised 2009. aasta aprillis vabasse ringlusse lubatud mitmeotstarbelised printerid, millega on tegemist põhikohtuasjas ja mis koosnevad laserprintermoodulist ja kopeerimisfunktsiooniga skannermoodulist.
Sellega seoses tuleb esiteks märkida, et vaidlust ei ole selle üle, et vabasse ringlusesse lubamise päeval klassifitseeriti sellised mitmeotstarbelised printerid, millega on tegemist põhikohtuasjas, KN-i alamrubriiki 8443 31 91 ja neile kehtis 6-protsendiline tollimaksumäär.
Teiseks tuleb tõdeda, et see alamrubriik 8443 31 91 puudus enne 1. jaanuari 2007 kohaldunud KN-i versioonis. See alamrubriik lisati KN-i määrusega nr 1549/2006 ja võeti üle ka määrusesse nr 1031/2008.
Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale on nõukogu andnud komisjonile, kes teeb koostööd liikmesriikide tolliekspertidega, teatavate kaupade klassifitseerimisel tariifirubriikide sisu täpsustamiseks laia kaalutlusõiguse. Komisjoni pädevus võtta määruse nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 punktides a, b, d ja e nimetatud meetmeid, näiteks võtta vastu selgitavaid märkusi, ei anna talle siiski õigust muuta tariifirubriikide sisu, mis on kindlaks määratud HS-i alusel, mille kehtestanud HS-i konventsiooni artikliga 3 on liit võtnud endale kohustuse mitte muuta HS-i ulatust (vt 14. detsembri 1995. aasta otsus kohtuasjas
C-267/94: Prantsusmaa
vs
. komisjon, EKL 1995, lk I-4845
, punktid 19 ja 20, 27. aprilli 2006. aasta otsus kohtuasjas
C-15/05: Kawasaki Motors Europe, EKL 2006, lk I-3657
, punkt 35, ning 29. oktoobri 2009. aasta otsus liidetud kohtuasjades
C-522/07 ja C-65/08: Dinter ja Europol Frost-Food, EKL 2009, lk I-10333
, punkt 32).
Lisaks nähtub määruse nr 2658/87 artikli 9 lõikest 2, et komisjonil puudub pädevus iseseisvalt tollimaksumäärade muutmiseks.
Eeltoodust järeldub, et kui peaks tuvastatama, et kui sellised mitmeotstarbelised printerid, millega on tegemist põhikohtuasjas, mis imporditi enne 1. jaanuari 2007, oleks tulnud klassifitseerida KN-i alamrubriiki 8471 60 20 ja seega oleks need olnud tollimaksuvabad, samas kui pärast mainitud kuupäeva imporditud samadele printeritele oleks kohaldunud 6-protsendiline tollimaksumäär, siis on komisjon ületanud talle määruse nr 2658/87 artiklis 9 antud pädevust.
Seega tuleb vastavalt eelotsusetaotluse esitanud kohtu palvele kontrollida, kas sellised printerid oleks nende omaduste ja objektiivsete tunnuste alusel enne 1. jaanuari 2007 tulnud klassifitseerida KN-i alamrubriiki 8471 60 20 või hoopis alamrubriiki 9009 12 00.
Sellega seoses on kohane meenutada, et KN-i rubriiki 8471 kuulusid „arvutid” ja selle nomenklatuuri alamrubriik 8471 60 20 hõlmas „printereid”. Mis puutub KN-i rubriiki 9009, siis sellesse kuulusid „optilise süsteemiga või kontakttüüpi valgus- ja termokopeerseadmed” ja selle nomenklatuuri alamrubriik 9009 12 00 hõlmas „elektrostaatilis[i] valguskopeerseadme[i]d lähtekujutise ülekandmisega koopiale vahepealse kandja abil (kaudne protsess)”.
Hewlett-Packardi väitel oleks sellised printerid, millega on tegemist põhikohtuasjas, klassifitseeritud alamrubriiki 8471 60 20 juhul, kui need oleks imporditud enne 1. jaanuari 2007.
Madalmaade Kuningriik ja komisjon väidavad, et sellised printerid oleks klassifitseeritud alamrubriiki 9009 12 00.
Sellega seoses tuleb esiteks meenutada, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt hõlmas KN-i rubriik 9009 lisaks elektrostaatilistele valguskopeerseadmetele lähtekujutise ülekandmisega vahetult koopiale ka seadmeid lähtekujutise ülekandmisega koopiale vahepealse kandja abil, mille puhul on tegemist kujutise digitaalkujule viimise protsessiga. (vt selle kohta 9. oktoobri 1997. aasta otsus kohtuasjas
C-67/95: Rank Xerox, EKL 1997, lk I-5401
, punkt 21).
Lisaks on Euroopa Kohus otsustanud, et kuna seadmed, millel on printimis-, skannimis- ja paljundamisfunktsioon, klassifitseeritakse alamrubriiki 9009 12 00 põhjendusega, et ükski neist funktsioonidest ei saa olla nende seadmete põhiomaduseks, sealjuures põhimõtteliselt kinnitamata, et kõik need seadmed, mille puhul on need kolm tingimust täidetud, tuleb klassifitseerida koopiamasinana, siis on kõnealune komisjoni määrus kehtiv (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Kip Europe jt, punkt 62).
Praegusel juhul nähtub põhikohtuasjas käsitletavate printerite käesoleva otsuse punktides 25 ja 26 mainitud tunnustest, et sarnaselt eespool viidatud kohtuotsuse Kip Europe jt aluseks olnud kohtuasjas käsitletud seadmetega on neil seadmetel mitu funktsiooni, nimelt skaneerimis-, printimis-, kopeerimis- ja mõnedel ka faksifunktsioon, millest ükski ei saa olla nende seadmete põhiomaduseks.
Neil tingimustel oleks põhikohtuasjas käsitletavad printerid, juhul kui need oleks imporditud enne 1. jaanuari 2007, klassifitseeritud Euroopa Kohtu praktika alusel KN-i alamrubriiki 9009 12 00.
Järelikult tuleb tuvastada, et klassifitseerides põhikohtuasjas käsitletavad mitmeotstarbelised printerid KN-i alamrubriiki 8443 31 91, ei muutnud komisjon neile kohalduvat 6-protsendilist tollimaksumäära. Seega ei ole asjaomane institutsioon ületanud oma pädevust, mis tuleneb määruse nr 2658/87 artiklist 9.
Teiseks avaldas WTO vaekogu ITKL-i kontekstis 16. augustil 2010 aruanded seoses juhtumitega WT/DS375/R, WT/DS376/R ja WT/DS377/R (Euroopa Ühendused ja liikmesriigid – Teatavate infotehnoloogiatoodete tariifne käsitlus), mille VLO 21. septembril 2010 heaks kiitis.
Neis aruannetes täpsustatakse eelkõige, et „kuivõrd asjaomased [mitmeotstarbelised digitaalseadmed], mida saab ühendada arvutiga, ei ole optilise süsteemiga koopiamasinad lähtekujutise ülekandmisega koopiale vahepealse kandja abil (kaudne protsess), siis ei saa need olla hõlmatud [GATT 1994 lisaks oleva Euroopa Ühenduste poolsete kontsessioonide loendi] alamrubriigis 9009 12 oleva kontsessiooniga, sõltumata sellest, kas kopeerimisfunktsioon on nende seadmete muude funktsioonidega võrreldes esmase-, teisese või võrdväärse tähtsusega”.
Euroopa Liidul kõnealuste VLO poolt vastu võetud aruannete rakendamiseks olev põhjendatud ajavahemik möödus 30. juunil 2011.
Komisjon arvestas WTO vaekogu aruannetega, kehtestades 24. juuni 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 620/2011, millega muudetakse nõukogu määrust nr 2658/87 (
ELT L 166, lk 16
). Vastavalt selle määruse artiklile 2 jõustus määrus 1. juulil 2011.
Selle määruse põhjendus 2 nendib, et „WTO vaekogu aruande kohaselt ei tohiks digitaalkopeerimist käsitada valguskopeerimisena GATT 1994 mõistes ning kopeerimiskiirus ei tohiks olla ainus klassifitseerimiskriteerium. Seepärast tuleks KN-i alamrubriiki 8443 31 ja vastavat tollimaksumäära vastavalt muuta”. Selle määruse lisa näeb ette, et KN-i alamrubriik 8443 31 91 jäetakse välja.
Kohtuistungil ütles komisjon, et nimetatud väljajätmise tulemusel saab mitmeotstarbelised printerid klassifitseerida kas KN-i alamrubriiki 8443 31 20 ja seetõttu kohaldub neile tollimaksumäär 2,2%, või selle nomenklatuuri alamrubriiki 8443 31 80 ja need on tollimaksuvabad. Nimetatud kaks alamrubriiki on sõnastatud järgmiselt:
„8443 31 20 – – – seadmed, mille põhifunktsioon on digitaalkopeerimine, mille käigus skaneeritakse originaal ja koopiad trükitakse välja/prinditakse elektrostaatilisel meetodil
[...]
8443 31 80 – – – muud”.
Vastavalt Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikale ei kuulu WTO kokkulepped nende olemust ja ülesehitust arvestades üldiselt nende normide hulka, mille alusel Euroopa Kohus kontrollib liidu institutsioonide aktide õiguspärasust. Üksnes eeldusel, et liit on soovinud rakendada WTO raames võetud erikohustust, või olukorras, kus liidu õigusakt viitab selgelt WTO kokkulepete konkreetsetele sätetele, lasub Euroopa Kohtul kohustus kontrollida asjaomase akti õiguspärasust WTO eeskirjade suhtes (vt 1. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas
C-377/02: Van Parys, EKL 2005, lk I-1465
, punktid 39 ja 40, ning 10. novembri 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-319/10 ja C-320/10: X ja X BV, punkt 35).
Igal juhul ei saa Euroopa Liidu Kohus liidul käsitusleppe alusel VLO soovituste või otsuste täitmiseks olevale põhjendatud ajavahemikule eelneva ajavahemiku jooksul kontrollida liidu aktide õiguspärasust WTO eeskirjade suhtes, sest vastasel juhul kaotaks sellise tähtaja seadmine oma mõtte (vt selle kohta 30. septembri 2003. aasta otsus kohtuasjas
C-93/02 P: Biret International
vs
. nõukogu, EKL 2003, lk I-10497
, punktid 61 ja 62, ning eespool viidatud kohtuotsus X ja X BV, punkt 41).
Lisaks, rakendusmäärus nr 620/2011 küll väljendab liidu tahet rakendada VLO heakskiidetud WTO vaekoja aruandeid, millele see määrus otsesõnu viitab, kuid see määrus on põhikohtuasja faktide asetleidmisest hilisem ja vastavalt artiklile 2 tagasiulatuva mõjuta.
Järelikult ei ole neil tingimustel põhikohtuasjas käsitletavate printerite KN-i alamrubriiki 8443 31 91 klassifitseerimise osas määruse nr 1031/2008 kehtivuse hindamisel võimalik tugineda tagasiulatuvalt vaekoja aruannetele.
Eeltoodu põhjal tuleb esitatud küsimustele vastata, et eelotsuseküsimuste käsitlemisel ei ole ilmsiks tulnud ühtki asjaolu, mis mõjutab määruse nr 1031/2008 kehtivust seoses sellega, et selle määruse kohaselt klassifitseeritakse KN-i alamrubriiki 8443 31 91 põhikohtuasjas käsitletavad, 2009. aasta aprillis vabasse ringlusse lubatud laserprintermooduli ja kopeerimisfunktsiooniga skannermooduliga mitmeotstarbelised printerid.
Kohtukulud
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (esimene koda) otsustab:

Eelotsuseküsimuste käsitlemisel ei ole ilmsiks tulnud ühtki asjaolu, mis mõjutab komisjoni 19. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1031/2008, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisa, kehtivust seoses sellega, et määruse kohaselt klassifitseeritakse määruse nr 2658/87 (muudetud nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 254/2000) I lisas oleva kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 8443 31 91 põhikohtuasjas käsitletavad, 2009. aasta aprillis vabasse ringlusse lubatud laserprintermooduli ja kopeerimisfunktsiooniga skannermooduliga mitmeotstarbelised printerid.

Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: hollandi.