CELEX: 62010CJ0323
Förordning (EEG) nr 3846/87
Jordbruk
Exportbidrag
Fjäderfäkött
Höns, urtagna och plockade

Respektive begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 av den 17 december 1987
om upprättandet av en exportbidragsnomenklatur för jordbruksprodukter (EGT L 366, s. 1; svensk specialutgåva, område 3, volym 25,
s. 19).
Respektive begäran har framställts av Finanzgericht Hamburg i fyra mål, dels – såvitt avser målen C‑323/10, C‑324/10 och C‑326/10
– mellan Gebr. Stolle GmbH & Co. KG (nedan kallat Gebr. Stolle) och Hauptzollamt Hamburg-Jonas, dels – såvitt avser mål C‑325/10
– mellan Doux Geflügel GmbH (nedan kallat Doux Geflügel) och Hauptzollamt Hamburg-Jonas, angående exportbidrag för fjäderfäkött.

Tillämpliga bestämmelser

Förordning (EEG) nr 2777/75
I artikel 8 i rådets förordning (EEG) nr 2777/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för
fjäderfäkött (EGT L 282, s. 77; svensk specialutgåva, område 3, volym 6, s. 213), senast ändrad genom rådets förordning (EG)
nr 679/2006 av den 25 april 2006 (EUT L 119, s. 1) (nedan kallad förordning nr 2777/75), har det för sektorn för fjäderfäkött
föreskrivits exportbidrag för att utjämna skillnaden mellan världsmarknadspriserna och priserna inom gemenskapen.
I artikel 10.1 i förordning nr 2777/75 görs följande precisering:
”De allmänna bestämmelserna om tolkningen av den kombinerade nomenklaturen och dess särskilda tillämpningsföreskrifter skall
gälla tullklassificeringen av produkter som omfattas av denna förordning. Den tullnomenklatur som följer av tillämpningen
av denna förordning skall införlivas i Gemensamma tulltaxan.”

Förordning nr 3846/87
Genom förordning nr 3846/87 inrättades en exportbidragsnomenklatur för de jordbruksprodukter som anges i bilaga I i samma
förordning. Förordningen grundar sig på den allmänt tillämpliga Kombinerade nomenklaturen, vilken inrättades genom rådets
förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256,
s. 1; svensk specialutgåva, område 11, volym 13, s. 22) (nedan kallad KN), men syftet med den var även att ta hänsyn till
exportbidragssystemets speciella karaktär, och särskilt behovet av att införa underavdelningar i KN för sådana produkter.
Bilaga I till förordning nr 3846/87 hade vid tidpunkten för omständigheterna i målen C‑324/10–C‑326/10 ändrats genom kommissionens
förordning (EG) nr 2765/1999 av den 16 december 1999 (EGT L 338, s. 1) och, vid tidpunkten för omständigheterna i målet C‑323/10,
genom kommissionens förordning (EG) nr 2091/2005 av den 15 december 2005 om offentliggörande för 2006 av den exportbidragsnomenklatur
för jordbruksprodukter som upprättats genom förordning (EEG) nr 3846/87 (EUT L 343, s. 1).
I sektorn för fjäderfäkött, såvitt avser färskt, kylt eller fryst sådant kött, görs följande distinktioner i bilaga I till
förordning nr 3846/87:
KN-nr
Varuslag
Produktkod
ex 0207
Kött och ätbara slaktbiprodukter av fjäderfä enligt nr 0105, färska, kylda eller frysta


- Höns:

ex 0207 12
-- Ostyckade, frysta

ex 0207 12 10
--- Plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås (så kallade 70 %-kycklingar):


---- Höns hos vilka yttersta spetsen av bröstbenet, lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade:


---- Andra
0207 12 10 9900
ex 0207 12 90
--- Plockade och urtagna, utan huvud och fötter och utan hals, hjärta, lever och krås (så kallade 65 %-kycklingar), eller
i annan form:


---- ”65 %-kycklingar”:


----- Höns hos vilka yttersta spetsen av bröstbenet, lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade:


----- Andra
0207 12 90 9190

---- Höns, plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås i varierande sammansättning:


----- Höns hos vilka yttersta spetsen av bröstbenet, lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade:


----- Andra
0207 12 90 9990



Produktkoden 0207 12 90 9990 infördes i bilaga I till förordning nr 3846/87 genom kommissionens förordning (EG) nr 2580/98
av den 30 november 1998 om ändring av förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 322, s. 31). I andra skälet i förordning nr 2580/98
görs följande precisering:
”Andra produkter än 70 %-kycklingar och 65 %-kycklingar har dykt upp på marknaden och de bör införlivas i exportbidragsnomenklaturen
för beviljande av exportbidrag. Denna bör följaktligen ändras.”
I de förordningar om exportbidrag inom sektorn för fjäderfäkött som var i kraft under de berörda perioderna föreskrevs exportbidrag
bland annat för de produkter som omfattades av produktkoderna 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190 och 0207 12 90 9990 i bilaga
I till förordning nr 3846/87.

Förordning nr 2658/87
I de allmänna bestämmelserna för tolkning av KN, som finns i förordning nr 2658/87, del 1, avsnitt I, under A, föreskrivs
bland annat följande:
”A.       Allmänna bestämmelser för tolkning av [KN]
Vid klassificering av varor enligt [KN] skall följande gälla:
1.      Benämningarna på avdelningar, kapitel och underavdelningar av kapitel är endast vägledande. Klassificeringen skall bestämmas
med ledning av lydelsen av HS-numren (med fyrställig sifferkod), av anmärkningarna till avdelningarna eller kapitlen och,
om inte annat föreskrivs i HS-numren eller i anmärkningarna, med ledning av följande bestämmelser.
2.       a)      Anges en viss vara i ett HS-nummer skall varan klassificeras enligt detta HS-nummer även när den är inkomplett eller inte
färdigarbetad, under förutsättning att varan i detta skick har den kompletta eller färdigarbetade varans huvudsakliga karaktär.
En komplett eller färdigarbetad vara (eller en vara som enligt denna regel skall klassificeras som komplett eller färdigarbetad),
som föreligger i delar som är avsedda att sättas ihop, skall klassificeras enligt samma tulltaxenummer som den hopsatta varan.
…”
Enligt artiklarna 9.1 a andra strecksatsen och 10 i förordning nr 2658/87 ska Europeiska kommissionen upprätta förklarande
anmärkningar till KN, vilka offentliggörs i
Europeiska unionens officiella tidning
.
Den förklarande anmärkningen till undernummer 0207 11 30, vilken enligt den förklarande anmärkningen till undernummer 0207 12 10
i tillämpliga delar gäller även för sistnämnda undernummer, har följande lydelse:
”Detta undernummer omfattar stekkycklingar, som är plockade kycklingar utan huvud och fötter, men med hals, helt urtagna,
men med hjärtat, levern och kråset åter inlagda i kroppen.”
Den förklarande anmärkningen till undernummer 0207 11 90, vilken enligt anmärkningen till undernummer 0207 12 90 i tillämpliga
delar gäller även för sistnämnda nummer, har följande lydelse:
”Detta undernummer omfattar stekkycklingar, som är plockade kycklingar utan huvud och fötter, helt urtagna. Det omfattar även
höns som föreligger i andra former än de som nämns i undernr 02071110 och 02071130, t.ex. oplockade, ourtagna kycklingar,
med huvud och fötter.”

Förordning (EG) nr 800/1999
I kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag
för jordbruksprodukter (EGT L 102, s. 11) återfinns gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för
jordbruksprodukter.
Artikel 21.1 första stycket i nämnda förordning har följande lydelse:
”Bidrag skall inte beviljas för produkter som inte är av sund, god och marknadsmässig kvalitet dagen för mottagandet av exportdeklarationen.”
Enligt artikel 51.1 i förordning nr 800/1999 åläggs en exportör som ”har ansökt om ett bidrag som är större än det som vederbörande
har rätt till” en sanktion.

Förordning (EEG) nr 2913/92
I artikel 70.1 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen
(EGT L 302, s. 1; svensk specialutgåva, område 2, volym 16, s. 4), föreskrivs följande:
”Om endast en del av de varor som omfattas av en deklaration undersöks, skall resultatet av denna partiella undersökning gälla
alla de varor som omfattas av deklarationen.
Deklaranten får dock begära en ytterligare undersökning av varorna om han anser att resultatet av den partiella undersökningen
inte är representativt för resten av de deklarerade varorna.”

Målen vid den nationella domstolen och tolkningsfrågorna

Mål C‑323/10
I en exportdeklaration som Gebr. Stolle lämnade in till det behöriga tullkontoret den 4 september 2006 anmälde företaget export
till Förenade arabemiraten av 2 163 kartonger innehållande kyckling, med produktkod 0207 12 90 9190 i exportbidragsnomenklaturen,
och ansökte om exportbidrag.
Vid tullklareringen tog det behöriga tullkontoret undan fyra kartonger som prover – varav två som reservprover – och skickade
dessa till Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt (tulltekniska prövnings- och utbildningsanstalten) vid Oberfinanzdirektion
Hamburg (Hamburgs centrala finansmyndighet), som fastställde att fyra av de kontrollerade kycklingarna inte kunde klassificeras
enligt den angivna produktkoden, eftersom de inte var helt urtagna. I två fall satt en del av tarmen fortfarande fast i fågelkroppen
och i två andra fall fanns luftstrupen fortfarande kvar.
Genom beslut av den 27 mars 2007 avslog Hauptzollamt Hamburg-Jonas (tullmyndighet) ansökan om exportbidrag såvitt avsåg 5
292,5 kg av den deklarerade mängden, vilket motsvarade 21,17 procent av den totala vikten. Hauptzollamt ålade även Gebr. Stolle
en sanktion om 1 402,51 euro.
Gebr. Stolle begärde omprövning av nämnda beslut, men Hauptzollamt Hamburg‑Jonas fann att det saknades anledning att ändra
detsamma. Den 7 maj 2008 överklagade Gebr. Stolle både avslagsbeslutet och omprövningsbeslutet av den 9 april 2008 till den
hänskjutande domstolen.
Finanzgericht Hamburg beslutade mot denna bakgrund att vilandeförklara målet och ställa följande tolkningsfråga till domstolen:
”Måste en slaktkropp med undernummer 0207 1290 vara helt urtagen (= fri från rester), med den följden att det är till nackdel
i klassificeringshänseende att det på en slaktkropp efter den maskinella urtagningen fortfarande sitter fast en del av tarmen
eller luftstrupen?”

Mål C‑324/10
I en exportdeklaration som Gebr. Stolle lämnade in till det behöriga tullkontoret den 9 juni 2000 anmälde företaget export
till Ryssland av 480 kartonger innehållande kyckling, med produktkod 0207 12 90 9990 i exportbidragsnomenklaturen, och ansökte
om exportbidrag.
Vid tullklareringen tog det behöriga tullkontoret undan två kartonger med vardera tolv slaktkroppar av fjäderfä – varav en
kartong som reservprov – och skickade dessa till Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt vid Oberfinanzdirektion Hamburg,
som fastställde att fyra av de undersökta kycklingarna inte kunde klassificeras enligt den angivna produktkoden på grund av
ett avvikande antal slaktbiprodukter. Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt konstaterade att de kroppar med avseende på
vilka en anmärkning hade gjorts innehöll följande slaktbiprodukter:
–        en hals, en lever, en mage och två hjärtan,
–        två halsar, ett hjärta, en lever och ett och ett halvt krås,
–        en hals, en lever, en mage och två hjärtan, respektive
–        en hals, en lever, en mage och två hjärtan.
Genom beslut av den 8 januari 2001 avslog Hauptzollamt Hamburg‑Jonas ansökan om exportbidrag såvitt avsåg 1 741,9 kg av den
deklarerade mängden, vilket motsvarade 33,6 procent av den totala vikten. Hauptzollamt ålade även Gebr. Stolle en sanktion
som fastställdes till 600,96 euro.
Gebr. Stolle begärde omprövning av nämnda beslut, men Hauptzollamt Hamburg‑Jonas fann att det saknades anledning att ändra
detsamma. Den 30 april 2003 överklagade Gebr. Stolle både avslagsbeslutet och omprövningsbeslutet av den 3 april 2003 till
den hänskjutande domstolen.
Finanzgericht Hamburg beslutade mot denna bakgrund att vilandeförklara målet och ställa följande tolkningsfrågor till domstolen:
”1)       Ska begreppet ’varierande sammansättning’, i den mening som avses i produktkoden 0207 12 90 9990, tolkas så, att slaktkroppen
får innehålla högst fyra av de slaktbiprodukter som anges i denna kod, varav en eller flera av varje sort, förutsatt att det
totala antalet inte överstiger fyra?
2)       Om den första frågan besvaras jakande: Omfattar undernummer 0207 12 10 även slaktkroppar i vilka någon av de slaktbiprodukter
som anges i detta undernummer förekommer flera gånger?”

Mål C‑325/10
I en exportdeklaration som Doux Geflügel lämnade in till det behöriga tullkontoret den 8 november 2000 anmälde företaget export
till Ryssland av 66 060 kartonger innehållande kyckling, med produktkod 0207 12 10 9900 i exportbidragsnomenklaturen, och
ansökte om exportbidrag.
Vid tullklareringen tog det behöriga tullkontoret undan fyra kartonger med vardera tio slaktkroppar av fjäderfä – varav två
kartonger som reservprover – och skickade dessa till Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt vid Oberfinanzdirektion Hamburg,
som fastställde att 17 av de undersökta kycklingarna inte kunde klassificeras enligt den angivna produktkoden, eftersom de
i 14 fall inte var helt plockade och, i tre fall, hade för många eller helt saknade inälvsorgan och slutligen för att de uppvisade
frakturer.
Genom beslut av den 30 mars 2001 avslog Hauptzollamt Hamburg‑Jonas ansökan om exportbidrag såvitt avsåg 369 508,5 kg av den
deklarerade mängden, vilket motsvarade 43,49 procent av den totala vikten. Tullmyndigheten ålade även Doux Geflügel en sanktion.
Därefter höjde Hauptzollamt Hamburg-Jonas den bidragsberättigade andelen av exportsändningen till 58,89 procent. Det följde
nämligen av praxis från EG‑domstolen (dom av den 7 september 2006 i mål C‑353/04, Nowaco Germany, REG 2006, s. I‑7357) och
från Bundesfinanzhof (dom av den 16 januari 2007, VII R 19/03) att även den fjäderfäkropp som vid undersökningen fått en anmärkning
på grund av utskjutande brutna ben gav rätt till exportbidrag.
Efter ett förfarande för omprövning utan framgång för Doux Geflügel överklagade detta företag både avslagsbeslutet av den
30 mars 2001 och omprövningsbeslutet av den 15 juni 2001 till den hänskjutande domstolen. Frågan i målet var huruvida Doux
Geflügel hade ett berättigat anspråk på kompletterande exportbidrag för resten av sändningen, som uppgick till 331 019,74
kg.
Finanzgericht Hamburg beslutade mot denna bakgrund att vilandeförklara målet och ställa följande tolkningsfråga till domstolen:
”Måste höns klassificerade enligt undernummer 0207 12 10 i [KN] vara plockade på ett sådant sätt att inga rester finns kvar,
eller får det efter den maskinella plockningen finnas kvar några små vingpennor, fjädrar, ving- eller stjärtpennslut och dun?”

Mål C‑326/10
I en exportdeklaration som Gebr. Stolle lämnade in till det behöriga tullkontoret den 20 oktober 2000 anmälde företaget export
till Ryssland av 405 kartonger innehållande kyckling, med produktkod 0207 12 90 9990 i exportbidragsnomenklaturen, och ansökte
om exportbidrag.
Vid tullklareringen tog det behöriga tullkontoret undan två kartonger med vardera tio slaktkroppar av fjäderfä – varav en
kartong som reservprov – och skickade dessa till Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt vid Oberfinanzdirektion Hamburg,
som fastställde att en av de tio kontrollerade kycklingarna, som innehöll slaktbiprodukter, inte kunde klassificeras enligt
den angivna produktkoden eftersom luftstrupen inte hade tagits bort från halsen.
Genom beslut av den 25 juli 2001 avslog Hauptzollamt Hamburg‑Jonas företagets ansökan om exportbidrag såvitt avsåg 543,20
kg av den deklarerade mängden, vilket motsvarade 9,58 procent av den totala vikten. Hauptzollamt ålade även Gebr. Stolle en
sanktion som fastställdes till 73,33 euro.
Gebr. Stolle begärde omprövning av nämnda beslut, men Hauptzollamt Hamburg‑Jonas fann att det saknades anledning att ändra
detsamma. Den 7 maj 2008 överklagade Gebr. Stolle både avslagsbeslutet och omprövningsbeslutet av den 10 april 2008 till den
hänskjutande domstolen.
Finanzgericht Hamburg beslutade mot denna bakgrund att vilandeförklara målet och ställa följande tolkningsfrågor till domstolen:
”1)      Kan en slaktkropp av fjäderfä omfattas av produktkod 0207 12 90 9990 i exportbidragsnomenklaturen när en icke tillåten kroppsdel
sitter ihop med en av de slaktbiprodukter som får förekomma enligt denna kod?
2)       Om den första frågan besvaras nekande: Ska det, vid tullmyndighetens undersökning av huruvida exportvaran motsvarar den i
exportdeklarationen angivna exportbidragskoden, vara tillåtet med ett utrymme för en felmarginal i den meningen att en anomali
inte ska anses vara till nackdel i bidragshänseende?”
Genom beslut av den 23 september 2010 förenade domstolens ordförande målen C‑323/10, C‑324/10, C‑325/10 och C‑326/10 vad gäller
det muntliga förfarandet och domen.

Prövning av tolkningsfrågorna

Mål C‑323/10
I detta mål har den nationella domstolen ställt sin fråga för att få klarhet i huruvida undernummer 0207 12 90 i bilaga I
till förordning nr 3846/87, i dess lydelse enligt förordning nr 2091/2005, ska tolkas så, att en slaktkropp av fjäderfä klassificerad
enligt detta undernummer ska vara helt urtagen, vilket innebär att det är till nackdel i klassificeringshänseende att exempelvis
en del av tarmen eller luftstrupen efter maskinell urtagning fortfarande sitter fast på slaktkroppen.
Undernummer 0207 12 90 omfattar höns som är ostyckade, frysta, plockade och urtagna, utan huvud och fötter och utan hals,
hjärta, lever och krås – så kallade 65 %-kycklingar.
Eftersom begreppet urtagen inte definieras i förordning nr 3846/87 ska, i enlighet med artikel 10.1 i förordning nr 2777/75,
de allmänna bestämmelserna om tolkning av KN och dess särskilda tillämpningsföreskrifter beaktas.
Enligt den allmänna bestämmelsen 1 i del 1, avsnitt I, under A, i KN, ska klassificeringen av varor i första hand bestämmas
med ledning av lydelsen av HS‑numren och av anmärkningarna till avdelningarna eller kapitlen. Benämningarna på avdelningar
och kapitel är endast vägledande.
Enligt fast rättspraxis ska det avgörande kriteriet för klassificering av varor i KN allmänt vara varornas objektiva kännetecken
och egenskaper, såsom de definieras i KN‑numren och i anmärkningarna till avdelningarna eller kapitlen (se, bland annat, dom
av den 18 juli 2007 i mål C‑142/06, Olicom, REG 2007, s. I‑6675, punkt 16, och av den 20 maj 2010 i mål C‑370/08, Data I/O,
REU 2010, s. I‑0000, punkt 29).
Även de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet, vilka utarbetas av Världstullorganisationen, kan som sådana
vara användbara vid tolkning av KN. Detsamma gäller för de förklarande anmärkningarna till KN, vilka utarbetas av kommissionen
(se, bland annat, dom av den 7 oktober 2004 i mål C‑379/02, Imexpo Trading, REG 2004, s. I‑9273, punkt 16).
Enligt den förklarande anmärkningen till KN avseende undernummer 0207 11 90, vilken enligt anmärkningen till undernummer 0207 12 90
i tillämpliga delar gäller även för sistnämnda undernummer, omfattar undernumret i fråga ”[bland annat][*] stekkycklingar,
som är plockade kycklingar utan huvud och fötter, helt urtagna”. [*I den svenska språkversionen saknas motsvarigheten till
det ord som finns med i den franska språkversionen (”notamment”). Övers. anm.]
Den nationella domstolen har påpekat att lydelsen av den tyska språkversionen av nämnda förklarande anmärkning skiljer sig
från den franska och den engelska språkversionen såvitt avser definitionen av begreppet urtagen. Medan det i den franska och
i den engelska språkversionen anges att en slaktkropp av fjäderfä, för att omfattas av undernummer 0207 12 90, måste vara
”helt urtagen”, anges det i den tyska språkversionen att samtliga slaktbiprodukter måste vara borttagna (”sämtliche Innereien
entfernt sind”). Den nationella domstolen vill följaktligen få klarhet i huruvida den tyska språkversionen av nämnda förklarande
anmärkningar korrekt återspeglar unionslagstiftarens avsikt.
Enligt klagandena i de nationella målen innebär den omständigheten att ordet ”sämtliche” (samtliga) har använts i den tyska
språkversionen inget annat än att alla organ måste tas bort, vilket i sin tur innebär att inget helt organ får finnas kvar
i kroppen. Rester av slaktbiprodukter får således i undantagsfall finnas kvar utan att det påverkar möjligheten till klassificering
enligt undernummer 0207 12 90. Klagandena anser dessutom att det följer av formuleringen av denna anmärkning och särskilt
av användningen av uttrycket ”bland annat”, att uppräkningen inte är uttömmande utan bara exemplifierande.
Domstolen påpekar härvid att skillnaderna mellan den tyska språkversionen och den franska respektive den engelska språkversionen
inte medför att ”urtagna” i undernummer 0207 12 90 ska tolkas olika beroende på språkversion. Även om uttrycket ”sämtliche
Innereien entfernt sind” på tyska inte är en bokstavlig översättning av orden ”complètement vidés” på franska och ”completely
drawn” på engelska, skiljer sig innebörden av denna specificering i den tyska språkversionen – att alla organ i en slaktkropp
som omfattas av undernummer 0207 12 90 måste vara borttagna – i realiteten inte från innebörden av samma specificering i den
engelska och den franska språkversionen, enligt vilken slaktkroppen måste vara helt urtagen.
Vad gäller användningen av uttrycket ”bland annat”, som återfinns i den förklarande anmärkningen till nämnda undernummer,
ska följande påpekas. Även om uppräkningen i anmärkningen till följd av användningen av detta uttryck inte är uttömmande,
kan anmärkningen inte anses innehålla även en underförstådd hänvisning till varor som har egenskaper som står i motsats till
dem som uttryckligen anges i den förklarande anmärkningen. I annat fall skulle anmärkningens tolkningsvärde äventyras.
Klagandena i de nationella målen har även gjort gällande att tillämpningen av den allmänna bestämmelsen 2 a i del 1, avsnitt
I, under A, för tolkningen av KN – enligt vilken en vara som anges i ett visst HS-nummer ska klassificeras enligt detta HS-nummer
även när den är inkomplett eller inte färdigarbetad, under förutsättning att varan i detta skick har den kompletta eller färdigarbetade
varans huvudsakliga karaktär – gör det möjligt att dra slutsatsen att förekomsten av slaktbiprodukter inte påverkar möjligheten
att klassificera en fjäderfäkropp enligt undernummer 0207 12 90.
Domstolen påpekar härvid att det i kommentaren till denna bestämmelse, utarbetad inom ramen för de allmänna bestämmelserna
för tolkning av Världstullorganisationens nomenklatur, preciseras att bestämmelsen vanligtvis inte är tillämplig på produkter
i avsnitten I–VI, närmare bestämt i kapitlen 1–38.
Domstolen har visserligen slagit fast, i dom av den 3 juni 1992 i mål C‑318/90, Boehringer Mannheim (REG 1992, s. I‑3495),
punkt 18, och i dom av den 10 december 1998 i mål C‑290/97, Bruner (REG 1998, s. I‑8333), punkt 30, att uttrycket ”vanligtvis
inte” inte innebär att det är helt uteslutet att tillämpa denna tolkningsbestämmelse på tulltaxenumren i de ovannämnda kapitlen.
Domstolen har emellertid preciserat att syftet med bestämmelsen är att göra det möjligt att likställa två produkter som ligger
mycket nära varandra, i sådan grad att de i allt väsentligt är identiska för användaren, och därvid bortse från skillnader
som endast hänger samman med varornas utseende (domen i det ovannämnda målet Bruner, punkt 32). En slaktkropp av fjäderfä
där alla slaktbiprodukter har tagits bort så att den är helt urtagen är för användaren emellertid inte i allt väsentligt identisk
med en kropp där rester av slaktbiprodukter fortfarande finns kvar efter urtagningen.
Det kan härvid konstateras att den förklarande anmärkningen till undernummer 0207 12 90, såväl i den franska och engelska
som i den tyska språkversionen, hänför sig till bland annat stekkycklingar. Såsom kommissionen har påpekat kännetecknas stekkycklingar
av att de tas ur på ett sådant sätt att det inte behövs någon ytterligare urtagning innan de är stekfärdiga.
Under alla omständigheter finner domstolen, med hänsyn till att det i nämnda anmärkning uttryckligen specificeras att alla
slaktbiprodukter måste vara borttagna för att en slaktkropp ska kunna klassificeras i enlighet med undernummer 0207 12 90,
att klagandena i de nationella målen inte har styrkt att det föreligger särskilda omständigheter som motiverar en tillämpning
av den aktuella allmänna bestämmelsen i förevarande mål.
Klagandena i de nationella målen har anfört att det strider mot proportionalitetsprincipen att inte godta klassificering av
en fjäderfäslaktkropp enligt undernummer 0207 12 90 i KN på grund av att den innehåller vissa organrester, eftersom detta
medför inte bara delvis avslag på ansökan om exportbidrag, utan även en sanktion. Det är i detta avseende tillräckligt att
konstatera att frågan om klassificeringen av varor föregår frågan om proportionaliteten av eventuella ekonomiska sanktioner
om klassificeringen inte följs, varför svaret på sistnämnda fråga inte kan vara avgörande för svaret på den förstnämnda.
Mot bakgrund av det ovan anförda ska tolkningsfrågan i mål C‑323/10 besvaras på följande sätt: Undernummer 0207 12 90 i bilaga
I till förordning nr 3846/87, i dess lydelse enligt förordning nr 2091/2005, ska tolkas så, att en slaktkropp av fjäderfä
klassificerad enligt detta undernummer ska vara helt urtagen, vilket innebär att det är till nackdel i klassificeringshänseende
att exempelvis en del av tarmen eller luftstrupen efter maskinell urtagning fortfarande sitter fast på slaktkroppen.

Mål C‑324/10
–        Den första tolkningsfrågan i mål C‑324/10
I detta mål vill den nationella domstolen för det första få klarhet i huruvida produktkoden 0207 12 90 9990 i bilaga I till
förordning nr 3846/87, i dess lydelse enligt förordning nr 2765/1999, ska tolkas så, att begreppet ”varierande sammansättning”
i nämnda kod innebär att slaktkroppen får innehålla högst fyra av de slaktbiprodukter som anges i koden – hals, hjärta, lever
och krås – varav ett eller flera av varje sort, förutsatt att det totala antalet inte överstiger fyra.
Produktkoden 0207 12 90 9990 avser höns, plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås
i varierande sammansättning.
Denna produktkod infördes i det avsnitt i bilaga I till förordning nr 3846/87 som avser sektorn för kött av fjäderfä, genom
förordning nr 2580/98. Enligt andra skälet i sistnämnda förordning infördes koden eftersom andra produkter än så kallade 70 %‑kycklingar
och 65 %-kycklingar hade dykt upp på marknaden och dessa borde införlivas med exportbidragsnomenklaturen.
Domstolen erinrar härvid om att 65 %-kycklingar i undernummer 0207 12 90 är fria från slaktbiprodukter. Vad beträffar 70 %‑kycklingar
enligt undernummer 0207 12 10 framgår det av den förklarande anmärkningen till undernummer 0207 11 30, vilken enligt den förklarande
anmärkningen till undernummer 0207 12 10 i tillämpliga delar gäller även för sistnämnda undernummer, att hjärtat, levern och
kråset åter läggs in i kroppen efter en urtagning vid vilken samtliga slaktbiprodukter tas bort.
Vad gäller kycklingar med produktkoden 0207 12 90 9990 skiljer de sig således från kycklingar med undernummer 0207 12 10 genom
att de förstnämnda kan ha hals, hjärta, lever och krås kvar ”i varierande sammansättning”.
Domstolen konstaterar att varken förordning nr 3846/87, lydelsen av produktkoden 0207 12 90 9990 eller de förklarande anmärkningarna
därtill innehåller någon definition av begreppet ”i varierande sammansättning”.
Den nationella domstolen och klagandena i de nationella målen anser att nämnda begrepp, med hänsyn till den berörda produktkodens
tillkomst och till andra skälet i förordning nr 2580/98, ska anses omfatta även slaktkroppar som innehåller fler än fyra av
de tillåtna slaktbiprodukterna, varav en eller flera av varje sort. De har särskilt påpekat att Förbundsrepubliken Tyskland,
vid det 661:e sammanträdet den 14 oktober 1998 i Förvaltningskommittén för ägg och fjäderfäkött, föreslog att exportbidragsnomenklaturen
skulle ändras på så sätt att produktkoden 0207 1290 9990 infördes, i syfte att förhindra att exportbidrag nekas för varor
med en sammansättning av slaktbiprodukter som uppvisar vissa mindre anomalier till följd av fel som inträffat under produktionen.
Eftersom sådana fel också kan medföra att slaktkroppen innehåller fler än fyra slaktbiprodukter, borde även sådana fall omfattas
av produktkoden i fråga. Produktkoden 0207 12 90 9990 är således en kod som fångar upp sådana produkter som, med hänsyn till
de slaktbiprodukter som finns i slaktkroppen, inte kan klassificeras i enlighet med någon av beskrivningarna i undernumren
0207 12 10 (70 %‑kycklingar) och 0207 12 90 (65 %‑kycklingar).
Hauptzollamt Hamburg-Jonas anser däremot inte att produktkoden 0207 12 90 9990 är av denna karaktär. Såsom det preciserades
vid det 662:a sammanträdet i Förvaltningskommittén för ägg och fjäderfäkött den 17 november 1998 medförde nämnda kod inte
att det skapades ett nytt varunummer. Den varierande sammansättning som avses i denna produktkod är således hänförlig till
de 5 procent som skiljer en 65 %‑kyckling från en 70 %‑kyckling. I annat fall skulle viktförhållandet inte längre vara naturligt.
Vad gäller preciseringarna vid det 661:a och det 662:a sammanträdet i Förvaltningskommittén för ägg och fjäderfäkött, framgår
det av fast rättspraxis att varken individuella ställningstaganden eller en gemensam förklaring från medlemsstaterna kan beaktas
vid tolkningen av en gemenskapsrättsakt när, såsom i detta fall, innehållet i ställningstagandet eller förklaringen inte på
något sätt uttrycks i rättsakten i fråga, och därför saknar rättslig betydelse (se, bland annat, dom av den 30 januari 1985
i mål 143/83, kommissionen mot Danmark, REG 1985, s. 427, punkt 13, svensk specialutgåva, volym 8, s. 31, och av den 26 februari 1991
i mål C‑292/89, Antonissen, REG 1991, s. I‑745, punkt 18, svensk specialutgåva, volym 11, s. I‑55).
Eftersom begreppet ”varierande sammansättning” inte definieras i förordning nr 3846/87, ska vid tolkningen av detta begrepp
hänsyn tas till systematiken och syftena med det system för exportbidrag inom vilket begreppet förekommer.
Vid export av fjäderfäkött beräknas storleken på exportbidraget för produkter med produktkoderna 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190
och 0207 12 90 9990 med utgångspunkt från de exporterade slaktkropparnas totala vikt. För att säkerställa den ändamålsenliga
verkan av systemet med exportbidrag på grundval av den totala vikten, och för att förhindra missbruk som består i att regelmässigt
lägga in fler än fyra slaktbiprodukter i kropparna och på så sätt på konstlad väg öka den referensvikt som används vid beräkningen
av bidraget för de exporterade slaktkropparna, ska begreppet ”varierande sammansättning” tolkas så, att de slaktbiprodukter
som anges i produktkoden 0207 12 90 9990, varav en eller flera av varje sort, undantagsvis får finnas i slaktkroppen under
förutsättning att det totala antalet inte överstiger fyra. Detta gäller trots att det varken i artikeldelen eller i skälen
i förordning nr 2580/98 anges att unionslagstiftaren med avseende på produktkoden 0207 12 90 9990 har föreskrivit en övre
eller nedre gräns för antalet tillåtna slaktbiprodukter som i varierande sammansättning läggs in i slaktkroppen.
Den första frågan i mål C‑324/10 ska således besvaras enligt följande: Produktkoden 0207 12 90 9990 i bilaga I till förordning
nr 3846/87, i dess lydelse enligt förordning nr 2765/1999, ska tolkas så, att begreppet ”varierande sammansättning” innebär
att slaktkroppen får innehålla högst fyra av de slaktbiprodukter som anges i koden, varav en eller flera av varje sort, förutsatt
att det totala antalet inte överstiger fyra.
Den andra tolkningsfrågan i mål C‑324/10
Den nationella domstolen har ställt den andra frågan för att få klarhet i, för det fall den första tolkningsfrågan besvaras
jakande, huruvida undernummer 0207 12 10 i bilaga I till förordning nr 3846/87, i dess lydelse enligt förordning nr 2765/1999,
ska tolkas så att det omfattar slaktkroppar av fjäderfä i vilka någon av de slaktbiprodukter som nämns i detta undernummer
förekommer flera gånger.
Domstolen erinrar om att undernummer 0207 12 10 avser höns som är ostyckade, frysta, plockade och urtagna, utan huvud och
fötter, men med hals, hjärta, lever och krås – så kallade 70 %‑kycklingar.
Såsom det har påpekats ovan i punkt 62 skiljer sig kycklingar med undernummer 0207 12 10 från kycklingar med produktkod 0207 12 90 9990,
genom att kycklingar av det förstnämnda slaget, efter borttagningen av samtliga slaktbiprodukter, får innehålla en av varje
av de i undernumret angivna slaktbiprodukterna, medan den sistnämnda typen av kycklingar får innehålla slaktbiprodukter i
varierande sammansättning.
Härav följer att undernummer 0207 12 10 enbart kan omfatta slaktkroppar av fjäderfä som innehåller en av varje av de angivna
slaktbiprodukterna hals, hjärta, lever och krås.
Den andra tolkningsfrågan i mål C‑324/10 ska således besvaras enligt följande: Undernummer 0207 12 10 i bilaga I till förordning
nr 3846/87, i dess lydelse enligt förordning nr 2765/1999, ska tolkas så, att det inte omfattar slaktkroppar av fjäderfä i
vilka någon av de slaktbiprodukter som anges i detta undernummer – hals, hjärta, lever och krås – förekommer flera gånger.

Mål C‑325/10
I detta mål har den nationella domstolen ställt sin fråga för att få klarhet i huruvida undernummer 0207 12 10 i bilaga I
till förordning nr 3846/87, i dess lydelse enligt förordning nr 2765/1999, ska tolkas så, att det omfattar slaktkroppar av
fjäderfä på vilka det efter den maskinella plockningen sitter kvar några små vingpennor, fjädrar, ving- eller stjärtpennslut
och dun.
Såsom det har påpekats ovan i punkt 71 avser undernummer 0207 12 10 höns som är ostyckade, frysta, plockade och urtagna, utan
huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås – så kallade 70 %‑kycklingar.
Eftersom begreppet plockad, som används i förordning nr 3846/87, inte har definierats ska, såsom följer av artikel 10.1 i
förordning nr 2777/75, hänsyn tas till de allmänna bestämmelserna om tolkning av KN och dess särskilda tillämpningsföreskrifter.
Med hänsyn till den rättspraxis som nämnts ovan i punkt 44 ska domstolen undersöka varornas objektiva kännetecken och egenskaper,
såsom de definieras i KN‑numren och i anmärkningarna till avdelningarna.
Domstolen erinrar härvid om att det framgår av den förklarande anmärkningen till undernummer 0207 11 30 – vilken enligt den
förklarande anmärkningen till undernummer 0207 12 10 i tillämpliga delar gäller även för sistnämnda undernummer – att undernummer
0207 12 10 ”omfattar stekkycklingar, som är plockade kycklingar …”. Vid klassificeringen av de berörda fjäderfäkropparna ska
det följaktligen fastställas huruvida närvaron av några små vingpennor, fjädrar, ving- eller stjärtpennslut och dun kan påverka
den berörda kycklingens egenskap av”stekkyckling”.
Den nationella domstolen, klagandena i de nationella målen och kommissionen har i detta avseende hänvisat till kvalitetskraven
enligt artiklarna 6 och 7 i kommissionens förordning (EEG) nr 1538/91 av den 5 juni 1991 om tillämpningsföreskrifter för förordning
(EEG) nr 1906/90 om vissa handelsnormer för fjäderfäkött (EGT L 143, s. 11; svensk specialutgåva, område 3, volym 37, s. 214).
Enligt artikel 6.2 andra strecksatsen i nämnda förordning utgör ett fåtal små fjädrar, fjäderspolar (ving- eller stjärtpennslut)
och dun (trådfjädrar) på bröst, klubba, gump, fotleder och vingspetsar efter plockningen inte hinder för klassificering av
en slaktkropp i klass A när den ska saluföras på gemenskapsmarknaden. Kycklingar i klass B får också saluföras, men i enlighet
med artikel 7.5 i nämnda förordning tillämpas mindre strikta regler på dem än på kycklingar i klass A. Det vore således ologiskt
att neka exportbidrag för slaktkroppar som får saluföras på marknaden i Europeiska unionen och tredjeländer utan några restriktioner
med motiveringen att varorna inte omfattas av en produktkod i exportbidragsnomenklaturen.
Hauptzollamt Hamburg-Jonas anser å sin sida att förordning nr 1538/91 inte är tillämplig på fjäderfäkött som ska exporteras
från unionen och att dess bestämmelser är irrelevanta för klassificeringen av produkterna eller för tolkningen av tullrätten.
Bestämmelserna är enligt nämnda myndighet enbart relevanta vid bedömningen av om varorna är av sund, god och marknadsmässig
kvalitet med avseende på rätten till exportbidrag.
Vad beträffar tillämpligheten av förordning nr 1538/91 i ett mål såsom det vid den nationella domstolen, ska det inledningsvis
erinras om att den förordningen har till syfte att fastställa tillämpningsföreskrifter för förordning nr 1906/90. I artikel 1.3
första strecksatsen i sistnämnda förordning föreskrivs uttryckligen att den inte ska gälla fjäderfäkött som ska exporteras
från gemenskapen.
Domstolen har emellertid i punkt 39 i domen i det ovannämnda målet Nowaco Germany funnit att bestämmelserna i förordning nr 1538/91,
genom vilka fastställs minimikvalitetsnormer och toleransmarginaler vid saluföring av fjäderfäkött på gemenskapsmarknaden,
särskilt artiklarna 6 och 7 i denna förordning, även är tillämpliga vid bedömningen av huruvida en vara för vilken exportbidrag
begärts är av ”sund, god och marknadsmässig kvalitet”.
Kravet i artikel 21.1 i förordning nr 800/1999 på att en vara ska vara av sund, god och marknadsmässig kvalitet och klassificeringen
av en vara enligt ett nummer i exportbidragsnomenklaturen i förordning nr 3846/87 utgör i allmänhet två i grunden skilda villkor
för beviljande av exportbidrag.
I det nu aktuella fallet tenderar emellertid dessa villkor, det vill säga att det ska vara fråga om en sådan plockad stekkyckling
som avses i undernummer 0207 12 10 och att den ska vara av sund, god och marknadsmässig kvalitet, att löpa samman.
Tolkningsfrågan i mål C‑325/10 ska således besvaras enligt följande: Undernummer 0207 12 10 i bilaga I till förordning nr 3846/87,
i dess lydelse enligt förordning nr 2765/1999, ska tolkas så, att det omfattar, med avseende på klassificering i exportbidragshänseende,
slaktkroppar av fjäderfä på vilka det efter den maskinella plockningen sitter kvar några små vingpennor, fjädrar, ving‑ eller
stjärtpennslut och dun, dock under förutsättning att dessa fjäderrester är förenliga med egenskapen stekkyckling och med kravet
på sund, god och marknadsmässig kvalitet.

Mål C‑326/10
Den första tolkningsfrågan i mål C‑326/10
Den nationella domstolen har ställt den första frågan i detta mål för att få klarhet i huruvida produktkoden 0207 12 90 9990
i bilaga I till förordning nr 3846/87, i dess lydelse enligt förordning nr 2765/1999, ska tolkas så att den koden omfattar
en slaktkropp av fjäderfä, när en icke tillåten slaktbiprodukt, i det här fallet luftstrupen, fortfarande sitter ihop med
en slaktbiprodukt som är tillåten enligt denna kod, i det här fallet halsen.
För att besvara denna fråga ska domstolen, med hänsyn till den rättspraxis som nämnts ovan i punkt 44, undersöka varornas
objektiva kännetecken och egenskaper, såsom de definieras i KN‑numren och i anmärkningarna till avdelningarna.
Produktkoden 0207 12 90 9990 avser höns, plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås
i varierande sammansättning.
Det framgår således av själva lydelsen av denna produktkod att slaktkroppar av kyckling inte kan klassificeras enligt denna
kod om de innehåller andra slaktbiprodukter än dem som uttryckligen anges i produktkoden i fråga. Särskilt formuleringen ”…
urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås i varierande sammansättning” utesluter att kroppen får
innehålla ett annat organ, såsom luftstrupen, utöver eller i stället för de angivna slaktbiprodukterna när det är fråga om
en produkt enligt produktkoden 0207 12 90 9990.
Vad beträffar den hänvisning som den nationella domstolen och klagandena i de nationella målen har gjort till de toleransmarginaler
som föreskrivs i förordning nr 1538/91 vad gäller kvalitetskraven på fjäderfäkött, ska det under alla omständigheter påpekas
att den bestämmelse som de har hänvisat till, närmare bestämt artikel 2.4 i förordning nr 1538/91, inte innehåller någon precisering
i frågan huruvida luftstrupen fortfarande får sitta ihop med halsen.
Den första tolkningsfrågan i mål C‑326/10 ska således besvaras enligt följande: Produktkoden 0207 12 90 9990 i bilaga I till
förordning nr 3846/87, i dess lydelse enligt förordning nr 2765/1999, ska tolkas så, att en slaktkropp av fjäderfä inte omfattas
av nämnda produktkod när luftstrupen fortfarande sitter ihop med halsen.
Den andra tolkningsfrågan i mål C‑326/10
Den nationella domstolen har ställt den andra frågan för att få klarhet i huruvida det vid tullmyndighetens kontroll av huruvida
exportvaran motsvarar det i exportdeklarationen angivna tulltaxenumret får finnas en toleransmarginal i den meningen att en
anomali inte ska anses vara till nackdel i bidragshänseende.
I förevarande mål tog det behöriga tullkontoret undan två kartonger med vardera tio slaktkroppar av fjäderfä som prover, varav
en kartong som reservprov. Det framgick av undersökningen av en av kartongerna att nio av kycklingarna kunde klassificeras
i enlighet med det tulltaxenummer som angetts i exportbidragsansökan medan en av dem inte kunde klassificeras på detta sätt.
Den nationella domstolen och klagandena i de nationella målen anser att den varukontroll genom vilken det ska fastställas
huruvida varorna överensstämmer med bestämmelserna i det deklarerade tulltaxenumret ska vara grundad på ett representativt
varuprov, med hänsyn till nedsättningen av exportbidraget och den möjliga sanktionen enligt artikel 51.1 i förordning nr 800/1999.
De menar att detta krav inte är uppfyllt när tullmyndigheterna undersöker ett enda varuprov och enbart en av produkterna är
oförenlig med tulltaxenumret i fråga.
Den nationella domstolen och klagandena i de nationella målen har hänvisat till kommissionens förordning (EG) nr 2457/97 av
den 10 december 1997 om provtagning för fysisk kontroll av benfria styckningsdelar av nötkött för vilka exportbidrag utgår
(EGT L 340, s. 29). De har därvid anfört att gemenskapslagstiftaren i denna förordning uttryckligen har medgett en felmarginal
vad gäller rätten till exportbidrag.
Vad beträffar de varor som omfattas av nämnda förordning föreskrivs det i artikel 3.1 första stycket i denna att tullmyndigheterna
ska undersöka om varje benfri styckningsdel av nötkött i den första kartongen är individuellt förpackad och att varje förpackning
endast innehåller en styckningsdel. Om dessa villkor inte är uppfyllda ska motsvarande undersökning göras för reservprovet.
I andra stycket preciseras att om det totalt i två kartonger finns endast en styckningsdel som inte är individuellt förpackad
eller om endast en förpackning innehåller mer än en styckningsdel räknas detta inte som oegentlighet och bidraget beviljas.
Den nationella domstolen och klagandena i de nationella målen har medgett att denna förordning avser enbart export av individuellt
förpackade benfria styckningsdelar av nötkött, men de anser att bestämmelserna i fråga ger uttryck för den proportionalitetsprincip
som gäller i gemenskapsrätten och som ska tillämpas i det nu aktuella fallet. Den omständigheten att reservprovet inte undersöktes
i det nationella målet får inte vara till nackdel för klagandena i de nationella målen.
Domstolen påpekar härvid att den extrapolering som Hauptzollamt Hamburg‑Jonas gjorde föreskrivs i artikel 70.1 första stycket
i förordning nr 2913/92. Enligt denna bestämmelse ska, om endast en del av de varor som omfattas av en deklaration undersöks,
resultatet av denna partiella undersökning gälla alla de varor som omfattas av deklarationen.
En sådan fiktiv enhetlig kvalitet tillämpas inte bara vid undersökningar med stöd av tullagstiftningen, eftersom artikel 70
är en av de allmänna tullbestämmelser som är tillämpliga på alla exportdeklarationer avseende varor för vilka bidrag utgår
utan att det påverkar tillämpningen av särskilda bestämmelser (se, för ett liknande resonemang, domen i det ovannämnda målet
Nowaco Germany, punkterna 47, 49 och 56).
Tillämpningen av artikel 70.1 första stycket i förordning nr 2913/92 är således relevant för den varuslagskontroll som tullmyndigheterna
gör i syfte att säkerställa att exportvaror överensstämmer med det tulltaxenummer som angetts i exportdeklarationen.
Vidare ska det påpekas att det vad beträffar kontroll av slaktkroppar av fjäderfä – i motsats till vad som är fallet med bestämmelserna
i förordning nr 2457/97 avseende nötkött – inte finns några bestämmelser i vilka det föreskrivs att det ska finnas ett visst
representativt förhållande mellan antalet slaktkroppar som inte uppfyller kraven och antalet undersökta slaktkroppar.
Under alla omständigheter är den rättsverkan som följer av tillämpningen av artikel 70.1 i förordning nr 2913/92 i samband
med kontrollen av de tulltaxenummer som angetts i exportdeklarationen förenlig med proportionalitetsprincipen.
Eftersom systemet med exportbidrag bygger på frivilliga deklarationer ska en exportör som har bestämt sig för att utnyttja
bidraget tillhandahålla de upplysningar som är nödvändiga för att fastställa rätten till bidraget och för att beräkna bidragsbeloppet.
En exportör som deklarerar en produkt inom ramen för ett förfarande för ansökan om exportbidrag anger underförstått att produkten
uppfyller alla nödvändiga bidragsvillkor.
Enligt artikel 70.1 andra stycket i förordning nr 2913/92 får en deklarant som anser att resultatet av den partiella undersökningen
inte är representativt för resten av de deklarerade varorna dessutom begära en ytterligare undersökning av varorna. Bestämmelsen
i sig gör det således möjligt att säkerställa att resultatet av den partiella undersökningen inte får oproportionerliga följder.
Med hänsyn till det ovan anförda ska den andra tolkningsfrågan i mål C‑326/10 besvaras enligt följande: Vid tullmyndighetens
kontroll av huruvida exportvaran motsvarar det i exportdeklarationen angivna tulltaxenumret ska resultatet av en partiell
undersökning av de deklarerade varorna gälla alla varor som omfattas av deklarationen, i enlighet med artikel 70.1 i förordning
nr 2913/92. Det får inte finnas en felmarginal som gör det möjligt att anse att en anomali inte är till nackdel i exportbidragshänseende.

Rättegångskostnader
Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i målet vid den nationella domstolen utgör ett led i beredningen av samma
mål, ankommer det på den nationella domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till
domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla.
Mot denna bakgrund beslutar domstolen (åttonde avdelningen) följande:
1)
Undernummer 0207 12 90 bilaga I till kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 av den 17 december 1987 om upprättandet av
en exportbidragsnomenklatur för jordbruksprodukter, i dess lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 2091/2005 av den
15 december 2005 om offentliggörande för 2006 av exportbidragsnomenklaturen för jordbruksprodukter, ska tolkas så, att en
slaktkropp av fjäderfä klassificerad enligt detta undernummer ska vara helt urtagen, vilket innebär att det är till nackdel
i klassificeringshänseende att exempelvis en del av tarmen eller luftstrupen efter maskinell urtagning fortfarande sitter
fast på slaktkroppen.
2)
Produktkoden 0207 12 90 9990 i bilaga I till förordning nr 3846/87, i dess lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 2765/1999
av den 16 december 1999, ska tolkas så, att begreppet ”varierande sammansättning” innebär att slaktkroppen får innehålla högst
fyra av de slaktbiprodukter som anges i koden, varav en eller flera av varje sort, förutsatt att det totala antalet inte överstiger
fyra.
3)
Undernummer 0207 12 10 i bilaga I till förordning nr 3846/87, i dess lydelse enligt förordning nr 2765/1999, ska tolkas så,
att det inte omfattar slaktkroppar av fjäderfä i vilka någon av de slaktbiprodukter som anges i detta undernummer – hals,
hjärta, lever och krås – förekommer flera gånger.
4)
Undernummer 0207 12 10 i bilaga I till förordning nr 3846/87, i dess lydelse enligt förordning nr 2765/1999, ska tolkas så,
att det omfattar, med avseende på klassificering i exportbidragshänseende, slaktkroppar av fjäderfä på vilka det efter den
maskinella plockningen sitter kvar några små vingpennor, fjädrar, ving‑ eller stjärtpennslut och dun, dock under förutsättning
att dessa fjäderrester är förenliga med egenskapen stekkyckling och med kravet på sund, god och marknadsmässig kvalitet.
5)
Produktkoden 0207 12 90 9990 i bilaga I till förordning nr 3846/87, i dess lydelse enligt förordning nr 2765/1999, ska tolkas
så, att en slaktkropp av fjäderfä inte omfattas av nämnda produktkod när luftstrupen fortfarande sitter ihop med halsen.
6)
Vid tullmyndighetens kontroll av huruvida exportvaran motsvarar det i exportdeklarationen angivna tulltaxenumret ska resultatet
av en partiell undersökning av de deklarerade varorna gälla alla varor som omfattas av deklarationen, i enlighet med artikel 70.1
i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen. Det får inte finnas
en felmarginal som gör det möjligt att anse att en anomali inte är till nackdel i exportbidragshänseende.
Underskrifter
*
Rättegångsspråk: tyska.