CELEX: 62010CJ0323
Nařízení (EHS) č. 3846/87
Zemědělství
Vývozní náhrady
Drůbeží maso
Oškubaná a vykuchaná drůbež druhu kur domácí

Žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce se týkají výkladu nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ze dne 17. prosince 1987, kterým
se zavádí nomenklatura zemědělských produktů pro vývozní náhrady (Úř. věst. L 366, s. 1; Zvl. vyd. 3/07, s. 325).
Tyto žádosti byly předloženy Finanzgericht Hamburg v rámci čtyř sporů mezi společností Gebr. Stolle GmbH & Co. KG (dále jen
„společnost Gebr. Stolle“) a Hauptzollamt Hamburg-Jonas (hlavní celní úřad Hamburk-Jonas), pokud jde o věci C‑ 323/10, C‑324/10
a C‑326/10, a mezi společností Doux Geflügel GmbH (dále jen „společnost Doux Geflügel“) a Hauptzollamt Hamburg-Jonas, pokud
jde o věc C‑325/10, jejichž předmětem jsou vývozní náhrady týkající se drůbežího masa.

Právní rámec

Nařízení (EHS) č. 2777/75
Článek 8 nařízení Rady (EHS) č. 2777/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s drůbežím masem (Úř. věst. L 282,
s. 77; Zvl. vyd. 03/02, s. 138), naposledy změněného nařízením Rady (ES) č. 679/2006 ze dne 25. dubna 2006 (Úř. věst. L 119,
s. 1, dále jen „nařízení č. 2777/75“), stanovil v tomto odvětví poskytování vývozních náhrad pokrývajících rozdíl mezi cenami
produktů na světovém trhu a cenami v Evropském společenství.
Článek 10 odst. 1 nařízení č. 2777/75 upřesňuje:
„Na sazební zařazení produktů, na něž se vztahuje toto nařízení, se použijí obecná pravidla pro výklad kombinované nomenklatury
a zvláštní pravidla pro její používání; celní nomenklatura vyplývající z používání tohoto nařízení se přejímá do společného
celního sazebníku.“

Nařízení č. 3846/87
Nařízení č. 3846/87 zavádí nomenklaturu zemědělských produktů pro vývozní náhrady, která je uvedena v jeho příloze I. Uvedené
nařízení zcela vychází z obecné kombinované nomenklatury, zavedené nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987
o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, Zvl. vyd. 3/07, s. 325, dále jen „KN“),
a jeho cílem je zohlednit specifičnost systému vývozních náhrad a zejména nezbytnost vytvořit podpoložky KN pro takové produkty.
Příloha I nařízení č. 3846/87 byla změněna nařízením Komise (ES) č. 2765/1999 ze dne 16. prosince 1999 (Úř. věst. L 338, s. 1;
Zvl. vyd. 3/28, s. 108) v okamžiku, kdy nastaly skutkové okolnosti věcí C‑324/10 až C‑326/10, a nařízením Komise (ES) č. 2091/2005
ze dne 15. prosince 2005, kterým se pro rok 2006 zveřejňuje nomenklatura zemědělských produktů pro vývozní náhrady stanovené
v nařízení (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 343, s. 1), v okamžiku, kdy nastaly skutkové okolnosti věci C‑323/10.
Pokud jde o čerstvé, chlazené nebo zmrazené drůbeží maso, rozlišuje příloha I nařízení č. 3846/87 následujícím způsobem:
Kód KN
Popis zboží
Kód produktů
ex 0207
maso a poživatelné droby z drůbeže čísla 0105, čerstvé, chlazené nebo zmrazené


- drůbež druhu kur domácí:

ex 0207 12
-- nedělená, zmrazená:

ex 0207 12 10
--- „70 % kuřata“ – oškubaná, vykuchaná bez hlavy a běháků, avšak s krkem, srdcem, játry a voletem [svalnatým žaludkem]


---- drůbež druhu kur domácí, u níž jsou špička hrudní kosti, stehenní a holenní kosti zcela osifikovány


---- ostatní
0207 12 10 9900
ex 0207 12 90
--- „65 % kuřata“ – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete [svalnatého žaludku] nebo v jiné
obchodní úpravě:


---- „65 % kuřata“:


----- drůbež druhu kur domácí, u níž jsou špička hrudní kosti, stehenní a holenní kosti zcela osifikovány


----- ostatní
0207 12 90 9190

---- drůbež druhu kur domácí, oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, avšak s krkem, srdcem, játry a voletem [svalnatým žaludkem]
v nepravidelném složení:


----- drůbež druhu kur domácí, u níž jsou špička hrudní kosti, stehenní a holenní kosti zcela osifikovány


----- ostatní
0207 12 90 9990
Nařízení Komise (ES) č. 2580/98 ze dne 30. listopadu 1998, kterým se mění nařízení (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 322, s. 31),
zavedlo kód produktu 0207 12 90 9990 v příloze I tohoto posledně uvedeného nařízení. Jeho druhý bod odůvodnění v tomto ohledu
uvádí:
„vzhledem k tomu, že se na trhu vyskytují i jiná než 70 % a 65 % kuřata a že by bylo vhodné zahrnout je do nomenklatury používané
pro náhrady, a to za účelem poskytnutí náhrad, je tudíž třeba ji pozměnit“.
(neoficiální překlad)
Nařízení, která stanoví vývozní náhrady v oblasti drůbežího masa a která byla v platnosti během posuzovaných období, stanovila
zejména nároky na vývozní náhrady pro produkty spadající pod kódy produktů 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190 a 0207 12 90 9990
přílohy I nařízení č. 3846/87.

Nařízení č. 2658/87
Všeobecná pravidla pro výklad KN, která jsou uvedena v její první části hlavě I bodu A, mimo jiné stanoví:
„A.      Všeobecná pravidla pro výklad [KN]
Zařazení zboží do [KN] se řídí těmito zásadami:
1.      Názvy tříd, kapitol a podkapitol jsou pouze orientační; pro právní účely jsou pro zařazení směrodatná znění čísel a příslušných
poznámek ke třídám nebo kapitolám a následující ustanovení, pokud znění těchto čísel nebo poznámek nestanoví jinak.
2.      a)      Každé uvedení výrobku v některém z čísel se vztahuje též na výrobek, který není kompletní nebo jehož zpracování není dokončeno,
pokud již má při předložení podstatné rysy kompletního nebo dokončeného výrobku. Totéž platí pro zařazení kompletního nebo
dokončeného výrobku (nebo výrobku zařazovaného podle tohoto pravidla jako kompletní nebo dokončený výrobek), který je předkládán
v nesmontovaném nebo rozloženém stavu.
[…]“
Na základě čl. 9 odst. 1 písm. a) druhé odrážky a článku 10 nařízení č. 2658/87 vydává Evropská komise ke KN vysvětlivky,
které se zveřejňují v
Úředním věstníku Evropské unie
.
Vysvětlivka k podpoložce 0207 11 30, která se podle znění vysvětlivky k podpoložce 0207 12 10 použije
mutatis mutandis
na tuto posledně uvedenou podpoložku, zní:
„Do této podpoložky [zejména] patří kuřata na pečení, což jsou oškubaná kuřata bez hlavy a běháků, avšak s krkem, kompletně
vykuchaná, ale do jejichž těla byly znovu vloženy srdce, játra a svalnatý žaludek.“
Vysvětlivka k podpoložce 0207 11 90, která se podle znění vysvětlivky k podpoložce 0207 12 90 použije
mutatis mutandis
na tuto posledně uvedenou podpoložku, zní:
„Do této podpoložky [zejména] patří kuřata na pečení, což jsou oškubaná kuřata bez hlavy a běháků a kompletně vykuchaná. Rovněž
sem patří drůbež [druhu kur domácí] předkládaná v jiné formě, než která je uvedena v podpoložkách 0207 11 10 a 0207 11 30,
např. neoškubaná, nevykuchaná kuřata s hlavou a běháky.“

Nařízení (ES) č. 800/1999
Nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad
pro zemědělské produkty (Úř. věst. L 102, s. 11; Zvl. vyd. 3/25, s. 129), definuje společná prováděcí pravidla k režimu vývozních
náhrad pro zemědělské produkty.
Článek 21 odst. 1 první pododstavec uvedeného nařízení stanoví:
„Žádná náhrada není poskytnuta pro produkty, které nemají řádnou a uspokojivou obchodní jakost v den přijetí vývozního prohlášení.“
Článek 51 odst. 1 nařízení č. 800/1999 stanoví, že pokud vývozce „požádal o náhradu vyšší, než je použitelná náhrada“, bude
sankcionován.

Nařízení EHS č. 2913/92
Článek 70 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst.
L 302, s. 1; Zvl. vyd. 02/04, s. 307), stanoví:
„Je-li kontrolována pouze část zboží, na které se vztahuje celní prohlášení, platí výsledek této částečné kontroly pro veškeré
zboží, na které se vztahuje celní prohlášení.
Domnívá-li se však deklarant, že výsledek částečné kontroly neplatí pro ostatní zboží, na které se vztahuje celní prohlášení,
může požadovat provedení dodatečné kontroly.“

Spory v původním řízení a předběžné otázky

Věc C‑323/10
Na základě vývozního prohlášení ze dne 4. září 2006 deklarovala společnost Gebr. Stolle u příslušného celního úřadu k vývozu
do Spojených arabských emirátů 2 163 kartonů kuřat spadajících pod kód produktu 0207 1290 9190 seznamu produktů společné organizace
trhů a zažádala pro výše uvedené zboží o poskytnutí vývozní náhrady.
V rámci odbavování vývozů odebral příslušný celní úřad 4 kartony jako vzorek – z toho 2 kartony jako náhradní vzorek – a poslal
je do Zolltechnische Prüfungs – und Lehranstalt bei der Oberfinanzdirektion Hamburg (Celní technický ústav pro ověřování a výuku
při regionálním finančním ředitelství v Hamburku), který následně konstatoval, že u 4 ze zkoumaných jatečně upravených těl
drůbeže není možné provést sazební zařazení pod deklarovaný kód produktu, protože tato těla nebyla úplně vykuchaná. Ve dvou
případech byla část střev dosud spojena s tělem zvířete a v ostatních dvou případech zůstala neodstraněna průdušnice.
Na základě částečně zamítavého rozhodnutí ze dne 27. března 2007 odepřel Hauptzollamt Hamburg-Jonas společnosti Gebr. Stolle
vývozní náhrady pro dílčí množství 5 292,5 kg, což odpovídá podílu na celkové hmotnosti ve výši 21,17 %. Uvedený celní úřad
rovněž uložil společnosti Gebr. Stolle pokutu ve výši 1 402,51 eur.
Společnost Gebr. Stolle podala po neúspěšném řízení o odvolání dne 7. května 2008 žalobu k předkládajícímu soudu, kterou napadla
uvedené rozhodnutí a rozhodní o odvolání ze dne 9. dubna 2008.
Za těchto podmínek se Finanzgericht Hamburg (finanční soud v Hamburku) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující
předběžnou otázku:
„Musí být jatečně upravené tělo drůbeže podpoložky 0207 1290 kompletně (to znamená beze zbytku) vykuchané, takže z hlediska
právní úpravy má na jeho sazební zařazení negativní dopad, pokud na jatečně upraveném těle po provedení strojového vykuchání
zůstane například část střev nebo průdušnice?“

Věc C‑324/10
Na základě vývozního prohlášení ze dne 9. června 2000 deklarovala společnost Gebr. Stolle u příslušného celního úřadu 480
kartonů kuřat k vývozu do Ruska spadajících pod kód produktu 0207 1290 9990 seznamu produktů společné organizace trhů a zažádala
pro výše uvedené zboží o poskytnutí vývozní náhrady.
V rámci odbavování vývozů odebral příslušný celní úřad 2 kartony po 12 jatečně upravených tělech drůbeže jako vzorek – z toho
1 karton jako náhradní vzorek – a poslal je do Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt bei der Oberfinanzdirektion Hamburg,
který následně konstatoval, že u 4 ze zkoumaných těl není možné provést sazební zařazení pod deklarovaný kód produktu, protože
tato těla obsahovala nezvyklý počet vnitřností. Konkrétně Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt zjistil u vzorků kuřat,
které byly shledány závadnými, následující vnitřnosti:
–        1 krk, 1 játra, 1 žaludek, 2 srdce,
–        2 krky, 1 srdce, 1 játra, 1,5 svalnatého žaludku,
–        1 krk, 1 játra, 1 žaludek, 2 srdce, a
–        1 krk, 1 játra, 1 žaludek, 2 srdce.
Na základě částečně zamítavého rozhodnutí ze dne 8. ledna 2001 odepřel Hauptzollamt Hamburg-Jonas společnosti Gebr. Stolle
vývozní náhrady pro dílčí množství 1 741,9 kg, což odpovídá podílu na celkové hmotnosti ve výši 33,6 %. Uvedený celní úřad
rovněž uložil společnosti Gebr. Stolle pokutu ve výši 600,96 eur.
Společnost Gebr. Stolle podala po neúspěšném řízení o odvolání dne 30. dubna 2003 žalobu k předkládajícímu soudu, kterou napadla
uvedené rozhodnutí a rozhodní o odvolání ze dne 3. dubna 2003.
Za těchto podmínek se Finanzgericht Hamburg rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1)      Musí být pojem ,nepravidelné složení‘ vykládán ve smyslu kódu produktu 0207 1290 9990 tak, že k jatečně upravenému tělu drůbeže
mohou být přidány celkově až čtyři v tomto kódu uvedené vnitřnosti – po jedné nebo po několika?
2)      V případě kladné odpovědi na první otázku: jsou do podpoložky 0207 1210 zahrnuta také jatečně upravená těla drůbeže, ke kterým
je vícekrát přidána některá z vnitřností, která je uvedena v této podpoložce?“

Věc C‑325/10
Na základě vývozního prohlášení ze dne 8. listopadu 2000 deklarovala společnost Doux Geflügel u příslušného celního úřadu
66 060 kartonů kuřat k vývozu do Ruska spadajících pod kód produktu 0207 1210 9900 seznamu produktů společné organizace trhů
a zažádala pro výše uvedené zboží o poskytnutí vývozní náhrady.
V rámci odbavování vývozů odebral příslušný celní úřad 4 kartony po 10 jatečně upravených tělech drůbeže jako vzorek – z toho
2 kartony jako náhradní vzorek – a poslal je do Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt bei der Oberfinanzdirektion Hamburg,
který následně konstatoval, že u 17 ze zkoumaných těl není možné provést sazební zařazení pod deklarovaný kód produktu, protože
tato zkoumaná těla nebyla kompletně oškubaná (14 vzorků) či obsahovala příliš mnoho vnitřností, nebo je naopak vůbec neobsahovala
či se u nich vyskytovaly zlomeniny kostí (3 vzorky).
Na základě částečně zamítavého rozhodnutí ze dne 30. března 2001 odepřel Hauptzollamt Hamburg-Jonas společnosti Doux Geflügel
vývozní náhrady pro dílčí množství 369 508,50 kg, což odpovídá podílu na celkové hmotnosti ve výši 43,49 %. Uvedený celní
úřad rovněž uložil společnosti Doux Geflügel pokutu.
Následně pak Hauptzollamt Hamburg-Jonas zvýšil podíl vývozní zásilky, na kterou lze poskytnout vývozní náhradu, na 58,89 %,
neboť z judikatury Soudního dvora (rozsudek ze dne 7. září 2006, Nowaco Germany, C‑353/04, Sb. rozh. s. I‑7357) a Spolkového
finančního soudu (Bundesfinanzhof) (rozsudek ze dne 16. ledna 2007, VII R 19/03) vyplynulo, že na jatečně upravená těla drůbeže
s otevřenou zlomeninou kosti, která byla při analýze vzorků shledána závadnými, lze poskytnout vývozní náhradu.
Společnost Gebr. Stolle podala po neúspěšném řízení o odvolání žalobu k předkládajícímu soudu proti rozhodnutí ze dne 30.
března 2001 a rozhodní o odvolání ze dne 15. června 2001. Předmětem sporu mezi účastníky tohoto soudního řízení je, zda může
společnost Doux Geflügel požadovat, aby jí byla poskytnuta vývozní náhrada pro zbývající dílčí množství ve výši 331 019,74
kg.
Za těchto podmínek se Finanzgericht Hamburg rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžnou otázku:
„Musí být drůbež druhu kur domácí podpoložky 0207 12 10 [KN] beze zbytku oškubaná, nebo může po provedení strojového oškubání
na jatečně upraveném těle drůbeže ještě zůstat několik malých stvolů, pírek, špiček brk a chloupků?“

Věc C‑326/10
Na základě vývozního prohlášení ze dne 20. října 2000 deklarovala společnost Gebr. Stolle u příslušného celního úřadu 405
kartonů kuřat k vývozu do Ruska spadajících pod kód produktu 0207 1290 9990 seznamu produktů společné organizace trhů a zažádala
pro výše uvedené zboží o poskytnutí vývozní náhrady.
V rámci odbavování vývozů odebral příslušný celní úřad 2 kartony po 10 jatečně upravených tělech drůbeže jako vzorek – z toho
1 karton jako náhradní vzorek – a poslal je do Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt bei der Oberfinanzdirektion Hamburg,
který následně konstatoval, že u 10 ze zkoumaných těl není možné provést sazební zařazení pod deklarovaný kód produktu, protože
u jednoho kuřete, ke kterému byly přidány vnitřnosti, nebyla z krku odstraněna průdušnice.
Na základě částečně zamítavého rozhodnutí ze dne 25. července 2001 odepřel Hauptzollamt Hamburg-Jonas společnosti Gebr. Stolle
vývozní náhrady pro dílčí množství 543,20 kg, což odpovídá podílu na celkové hmotnosti ve výši 9,58 %. Uvedený celní úřad
rovněž uložil společnosti Gebr. Stolle pokutu ve výši 73,33 eur.
Společnost Gebr. Stolle podala po neúspěšném řízení o odvolání dne 7. května 2008 žalobu k předkládajícímu soudu, kterou napadla
uvedené rozhodnutí a rozhodnutí o odvolání ze dne 10. dubna 2008.
Za těchto podmínek se Finanzgericht Hamburg rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1)      Spadá jatečně upravené tělo drůbeže do kódu produktu 0207 1290 9990 seznamu produktů společné organizace trhů i tehdy, když
na jedné z vnitřností, které jsou podle výše uvedeného kódu přípustné, zůstane přichycena nepřípustná část drůbeže?
2)      V případě záporné odpovědi na první otázku: je nutno při provádění celní kontroly, jejímž cílem je určit, zda produkty deklarované
k vývozu odpovídají kódu produktu seznamu produktů společné organizace trhů uvedenému ve vývozním prohlášení, uznat chybovou
toleranci v tom smyslu, že odchylka nemá z právního hlediska negativní dopad na poskytnutí vývozní náhrady?“
Předseda Soudního dvora se usnesením ze dne 23. září 2010 rozhodl spojit věci C‑323/10, C‑324/10, C‑325/10 a C‑326/10 pro
účely ústní části řízení a rozsudku.

K předběžným otázkám

Věc C‑323/10
V této věci je podstatou otázky předkládajícího soudu, zda musí být podpoložka 0207 12 90 přílohy I nařízení č. 3846/87, ve
znění nařízení č. 2091/2005, vykládána tak, že jatečně upravené tělo drůbeže spadající do této podpoložky musí být kompletně
vykuchané, takže z hlediska právní úpravy má na jeho sazební zařazení negativní dopad, pokud na jatečně upraveném těle po
provedení strojového vykuchání ještě zůstane například část střev nebo průdušnice.
Podpoložka 0207 1290 se vztahuje na následující produkty: tedy na nedělenou, zmrazenou drůbež druhu kur domácí, tzv. „65 %
kuřata“ – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a svalnatého žaludku.
Vzhledem k tomu, že v nařízení č. 3846/87 chybí definice pojmu „vykuchaná“, je třeba se v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení
č. 2777/75 řídit obecnými pravidly pro výklad KN a zvláštními pravidly pro její používání.
Podle obecného pravidla uvedeného v první části hlavě I bodu A KN je pro zařazení zboží směrodatné nejprve znění čísel a příslušných
poznámek ke třídám nebo kapitolám, přičemž názvy tříd a kapitol jsou pouze orientační.
Podle ustálené judikatury je třeba hledat rozhodující kritérium pro zařazení zboží do KN obecně v jeho objektivních charakteristikách
a vlastnostech, jak jsou definovány zněním čísel a poznámek ke třídám nebo kapitolám (viz zejména rozsudky ze dne 18. července
2007, Olicom, C‑142/06, Sb. rozh. s. I‑6675, bod 16, a ze dne 20. května 2010, Data I/O, C‑370/08, dosud nezveřejněný ve Sbírce
rozhodnutí, bod 29).
Vysvětlivky k harmonizovanému systému vytvořené Světovou celní organizací mimoto také poskytují poznatky využitelné pro výklad
KN. Totéž platí i o vysvětlivkách ke KN vytvořené Komisí (viz zejména rozsudek ze dne 7. října 2004, Imexpo Trading, C‑379/02,
Sb. rozh. s. I‑9273, bod 16)
Vysvětlivka KN k podpoložce 0207 11 90, která se podle znění vysvětlivky k podpoložce 0207 12 90 použije
mutatis mutandis
na tuto posledně uvedenou podpoložku uvádí, že do této podpoložky „patří [zejména] kuřata na pečení, což jsou oškubaná kuřata
bez hlavy a běháků, avšak s krkem, kompletně vykuchaná.
Předkládající soud uvádí, že znění německé jazykové verze uvedené vysvětlivky se liší od francouzské a anglické jazykové verze
v definici pojmu „vykuchaná“. Konkrétně v případě, kdy francouzská i anglická verze uvádí, že pro zařazení jatečně upravené
těla drůbeže do podpoložky 0207 12 90 musí být tělo „kompletně vykuchané“, německá verze uvádí, že všechny vnitřnosti musí
být odstraněny („sämtliche Innereien entfernt sind“). Předkládající soud se tudíž táže, zda německá verze uvedených poznámek
správně vyjadřuje vůli evropského zákonodárce.
Žalobkyně v původním řízení tvrdí, že použití pojmu „sämtliche“ (všechny) v německé verzi uvedené poznámky znamená pouze to,
že musí být odstraněny všechny orgány, takže žádný orgán v celku nesmí na jatečně upraveném těle zůstat, a že tedy zbytky
vnitřností mohou být výjimečně přítomné, aniž to má negativní dopad na jejich zařazení do podpoložky 0207 12 90. Podle jejich
názoru z formulace této vysvětlivky, a zvláště z použití pojmu „zejména“, mimo jiné vyplývá, že znění vysvětlivky není vyčerpávající
a omezuje se na uvádění příkladů.
V tomto ohledu je třeba uvést, že jazykové rozdíly mezi touto verzí a francouzskou a anglickou verzí neumožňují vykládat odlišným
způsobem pojem „vykuchaná“ uvedený v podpoložce 0207 12 90 podle použité verze. I když slovní spojení „sämtliche Innereien
entfernt sind“ v německém jazyce není doslovným překladem pojmu „complètement vidés“ ve francouzském jazyce a „completely
drawn“ v anglickém jazyce, specifikace uvedená v německé verzi, že musí být odstraněny všechny orgány jatečně upraveného těla
drůbeže patřící do podpoložky 0207 12 90, nemá ve skutečnosti odlišný smysl od verze francouzské a anglické, které uvádí,
že jatečně upravené tělo drůbeže musí být kompletně vykuchané.
Pokud jde o použití pojmu „zejména“ ve vysvětlivce k uvedené podpoložce, i kdyby z tohoto důvodu tato vysvětlivka neměla vyčerpávající
charakter, nelze mít za to, že zahrnuje i implicitní odkaz na zboží, jehož charakteristiky jsou zcela odlišné od charakteristik
zboží výslovně zmíněného v uvedené vysvětlivce, nemá-li dojít k narušení její výkladové hodnoty.
Žalobkyně v původním řízení rovněž tvrdí, že použití obecného pravidla 2 písm. a) uvedeného v první části hlavě I bodu A pro
výklad KN, podle kterého každé uvedení výrobku v některém z čísel se vztahuje též na výrobek, který není kompletní nebo jehož
zpracování není dokončeno, pokud již má při předložení podstatné rysy kompletního nebo dokončeného výrobku, umožňuje dojít
k závěru, že přítomnost zbytků vnitřností nemá z hlediska právní úpravy negativní dopad na sazební zařazení jatečně upraveného
těla drůbeže do podpoložky 0207 12 90.
V tomto ohledu je třeba hned na začátku uvést, že komentář k tomuto pravidlu, vytvořený v rámci obecných pravidel pro výklad
nomenklatury Světovou celní organizací, upřesňuje, že uvedené pravidlo se obecně nepoužije na výrobky tříd I až VI, tedy kapitol
1 až 38.
I když Soudní dvůr ve svých rozsudcích ze dne 3. června 1992, Boehringer Mannheim (C‑318/90, Recueil, s. I‑3495, bod 18) a ze
dne 10. prosince 1998, Bruner (C‑290/97, Recueil, s. I‑8333, bod 30) uznal, že slovní spojení „obecně ne“ neumožňuje zcela
vyloučit použití tohoto pravidla na sazební položky uvedené v těchto kapitolách, upřesnil, že cílem tohoto pravidla je umožnit
postavit na roveň dva výrobky, které jsou si z hlediska uživatele navzájem značně podobné až v podstatě totožné, tím, že se
odhlédne od rozdílů, které spočívají pouze v obchodní úpravě zboží (výše uvedený rozsudek Bruner, bod 32). Jatečně upravené
tělo drůbeže, jehož všechny vnitřnosti jsou odstraněny, takže je kompletně vykuchané, ale není z hlediska uživatele v zásadě
totožné s jatečně upraveným tělem drůbeže, jež po provedení vykuchání stále obsahuje zbytky vnitřností.
V tomto ohledu je zejména třeba konstatovat, že se vysvětlivka k podpoložce 0207 12 90 jak ve francouzské a anglické verzi,
tak i ve verzi německé, vztahuje zejména na kuřata na pečení. Jak uvádí Komise, kuřata na pečení jsou charakterizována skutečností,
že jsou vykuchána tak, aby již uživatel nemusel kuře k přípravě na pečení kuchat.
V každém případě a s ohledem na skutečnost, že znění uvedené vysvětlivky výslovně uvádí, že všechny vnitřnosti musí být odstraněny,
aby jatečně upravené tělo drůbeže mohlo být zařazeno do podpoložky 0207 12 90, žalobkyně v původním řízení neprokázaly existenci
zvláštních okolností, které by odůvodňovaly použití tohoto obecného pravidla v projednávané věci.
Co se konečně týče argumentu žalobkyň v původním řízení, podle kterého nezařazení jatečně upraveného těla drůbeže do podpoložky
0207 12 90 KN z důvodu, že obsahuje zbytky orgánu, je v rozporu se zásadou proporcionality, jelikož má za následek nejen částečné
odmítnutí poskytnout vývozní náhrady, ale i sankci, stačí konstatovat, že otázka zařazení zboží předchází otázce proporcionality
případných finančních důsledků v případě nedodržení tohoto zařazení. Odpověď na tuto poslední otázku nemůže tedy ovlivnit
odpověď na první otázku.
Vzhledem k výše uvedeným úvahám je třeba odpovědět na otázku položenou ve věci C‑323/10, že podpoložka 0207 12 90 přílohy
I nařízení č. 3846/87, ve znění nařízení č. 2091/2005, musí být vykládána tak, že jatečně upravené tělo drůbeže spadající
do této podpoložky musí být kompletně vykuchané, takže z hlediska právní úpravy má na jeho sazební zařazení negativní dopad,
pokud na jatečně upraveném těle po provedení strojového vykuchání ještě zůstane například část střev nebo průdušnice.

Věc C‑324/10
–        K první otázce ve věci C‑324/10
V této věci se předkládající soud zaprvé táže, zda kód produktu 0207 1290 9990 přílohy I nařízení č. 3846/87, ve znění nařízení
č. 2765/1999 musí být vykládán tak, že pojem ,nepravidelné složení‘ uvedený v tomto kódu umožňuje, aby v jatečně upravenému
těle drůbeže byly přítomny celkově až čtyři v tomto kódu uvedené vnitřnosti, tedy krk, srdce, játra a svalnatý žaludek, a to
v jednom nebo několika exemplářích.
Kód produktu 0207 12 90 9990 se vztahuje na následující produkty, tedy drůbež druhu kur domácí, oškubaná, vykuchaná, bez hlavy
a běháků, avšak s krkem, srdcem, játry a svalnatým žaludkem v nepravidelném složení.
Tento kód produktu byl zaveden do přílohy I nařízení č. 3846/87, do části týkající se drůbežího masa, nařízením č.°2580/98,
aby jak se uvádí v jeho druhém bodě odůvodnění, byly do nomenklatury zahrnuty vývozní náhrady i na jiné produkty, které se
vyskytují na trhu, než pouze na tzv. „65 % kuřata“ a „70 % kuřata“.
V tomto ohledu je třeba připomenout, že tzv. „65 % kuřata“ spadající do podpoložky 0207 12 90 jsou nabízena bez vnitřností.
Pokud jde o tzv. „70 % kuřata“ spadající do podpoložky 0207 12 10, z vysvětlivky k podpoložce 0207 11 30, která se podle znění
vysvětlivky k podpoložce 0207 12 10 použije
mutatis mutandis
na tuto posledně uvedenou podpoložku, vyplývá, že po provedení vykuchání za účelem odstranění všech jejich vnitřností jsou
srdce, játra a svalnatý žaludek znovu vloženy do jatečně upraveného těla drůbeže.
Co se týče kuřat spadajících do kódu produktu 0207 12 90 9990, tato kuřata se odlišují od kuřat spadajících do podpoložky
0207 12 10 tím, že v prvně uvedeném případě mohou být krk, srdce, játra a svalnatý žaludek obsaženy „v nepravidelném složení“.
Je třeba konstatovat, že nařízení č. 3846/87 ani znění kódu produktu 0207 12 90 9990 nebo vysvětlivek, které se k němu vztahují,
neobsahují definici pojmu „nepravidelné složení“.
Předkládající soud a žalobkyně v původním řízení mají za to, že vzhledem ke genezi dotyčného kódu produktu a druhému bodu
odůvodnění nařízení č. 2580/98, musí tento pojem zahrnovat i jatečně upravená těla drůbeže obsahující více než čtyři v tomto
kódu uvedené vnitřnosti, a to v jednom nebo několika exemplářích. Konkrétně uvádějí, že Spolková republika Německo navrhla
na 661. zasedání Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce, které se konalo dne 14. října 1998, změnu nomenklatury vývozních
náhrad zavedením kódu produktu 0207 1290 9990, aby se vyloučil případ, kdy za zboží, jehož složení vnitřností vykazuje malé
odchylky z důvodu poruch ve výrobním procesu, nemůže být poskytnuta žádná náhrada. Vzhledem k tomu, že přítomnost více než
čtyř vnitřností v jatečně upraveném těle může také vyústit v nedostatečnost tohoto typu, musí být tento případ rovněž zahrnut
dotčeným kódem produktu. Kód produktu 0207 12 90 9990 představuje tedy zůstatkovou položku otevřenou pro produkty, které s ohledem
na vnitřnosti obsažené v jatečně upraveném těle nemohou být zařazeny do žádné z forem obchodní úpravy popsaných v podpoložce
0207 12 10 („70 % kuřata“) nebo v podpoložce 0207 12 90 („65 % kuřata“).
Hauptzollamt Hamburg-Jonas naopak nepovažuje kód produktu 0207 12 90 9990 za zůstatkovou položku. Jak bylo upřesněno na 662.
zasedání Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce ze dne 17. dubna 1998, jeho zavedení neznamenalo vytvoření nové položky
zboží. Nepravidelné složení, na které tento kód produktu odkazuje, nesmí tudíž překročit podíl 5 %, který odlišuje tzv. „65 %
kuřata“ od „70 % kuřat“, jinak by hmotnostní poměr již nebyl přirozený.
Co se týče upřesnění formulovaných na 661. a 662. zasedání Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce, z ustálené judikatury
vyplývá, že individuální stanoviska ani společné prohlášení členských států nemohou být použity pro účely výkladu aktu Společenství,
pokud, tak jako v projednávané věc, se jejich obsah neodráží v jeho znění, a tudíž nemají žádný právní význam (viz zejména
rozsudky ze dne 30. ledna 1985, Komise v. Dánsko, 143/83, Recueil, s. 427, bod 13, a ze dne 26. února 1991, Antonissen, C‑292/89,
Recueil, s. I‑745, bod 18).
Vzhledem k tomu, že nařízení č. 3846/87 neobsahuje definici pojmu „nepravidelné složení“, je třeba pro výklad tohoto pojmu
přihlédnout k obecnému režimu a cílům systému vývozních náhrad, jehož je součástí.
V tomto ohledu je třeba uvést, že v rámci vývozu drůbežího masa se výše nároků na vývozní náhrady pro produkty spadající do
kódů produktů 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190 a 0207 12 90 9990 vypočítá v závislosti na celkové hmotnosti vyvážených jatečně
upravených těl. Aby byl zajištěn užitečný účinek systému náhrad na základě celkové hmotnosti a aby se zabránilo zneužitím
spočívajícím v tom, že se do jatečně upravených těl přidají více než čtyři vnitřnosti s cílem uměle navýšit referenční hmotnost
pro náhrady za vyvážená jatečně upravená těla, musí být pojem „nepravidelné složení“ vykládán tak, že vnitřnosti uvedené v kódu
produktu 0207 12 90 9990 mohou být po dvou nebo po několika náhodně přítomny v jatečně upraveném těle za podmínky, že není
překročen celkový počet čtyř kusů vnitřností, a to přesto, že znění nařízení č. 2580/98, ani jeho odůvodnění neupřesňují,
jaké minimální nebo maximální množství vnitřností přidaných do jatečně upraveného těla nepravidelného složení pro kód produktu
0207 12 90 9990 měl evropský zákonodárce na mysli.
Na první otázku položenou ve věci C‑324/10 je tedy třeba odpovědět tak, že kód produktu 0207 12 90 9990 přílohy I nařízení
3846/87, ve znění nařízení č. 2765/1999, musí být vykládán tak, že pojem ,nepravidelné složení‘ umožňuje pouze to, aby byly
v jatečně upraveném těle drůbeže přítomny maximálně čtyři v tomto kódu uvedené vnitřnosti, a to v jednom nebo několika exemplářích,
pokud je dodržen celkový počet čtyř.
–        Ke druhé otázce ve věci C‑324/10
Podstatou druhé otázky předkládajícího soudu je, zda v případě kladné odpovědi na první otázku, musí být podpoložka 0207 12
10 přílohy I nařízení 3846/87, ve znění nařízení č. 2765/1999, vykládána tak, že také zahrnuje jatečně upravené tělo drůbeže,
v němž je vícekrát přítomna některá z vnitřností uvedených v této podpoložce.
V tomto ohledu je třeba připomenout, že se podpoložka 0207 12 10 vztahuje na následující produkty, tedy nedělenou, zmrazenou
drůbež druhu kur domácí, tzv. „70 % kuřata“ – oškubaná, vykuchaná bez hlavy a běháků, avšak s krkem, srdcem, játry a svalnatým
žaludkem.
Jak je uvedeno v bodu 62 tohoto rozsudku, odlišují se kuřata spadající do podpoložky 0207 12 10 od kuřat spadajících do kódu
produktu 0207 12 90 9990 tím, že v prvně uvedeném případě po provedení vykuchání může každé jatečně upravené tělo obsahovat
po jednom exempláři od každé z vnitřností uvedených v této podpoložce, zatímco v posledně uvedeném případě mohou být tyto
vnitřnosti přítomny v nepravidelném složení.
Z toho vyplývá, že podpoložka 0207 12 10 může zahrnovat pouze jatečně upravená těla drůbeže, která obsahují po jednom exempláři
od každé z vnitřností uvedených v této podpoložce, tedy krk, srdce, játra a svalnatý žaludek.
Na druhou otázku položenou ve věci C‑324/10 je tedy třeba odpovědět tak, že podpoložka 0207 12 10 přílohy I nařízení 3846/87,
ve znění nařízení č. 2765/1999, musí být vykládána tak, že jatečně upravené tělo drůbeže, v němž je vícekrát přítomna některá
z vnitřností uvedených v této podpoložce, tedy krk, srdce, játra nebo svalnatý žaludek, nespadá do uvedené podpoložky.

Věc C‑325/10
Podstatou otázky předkládajícího soudu v této věci je, zda podpoložka 0207 12 10 přílohy I nařízení 3846/87, ve znění nařízení
č. 2765/1999, musí být vykládána tak, že se vztahuje na jatečně upravené tělo drůbeže, na kterém po provedení strojového oškubání
ještě zůstalo několik malých stvolů, pírek, špiček brk a chloupků.
Jak je uvedeno v bodě 71 tohoto rozsudku, podpoložka 0207 12 10 vztahuje na následující produkty, tedy nedělenou, zmrazenou
drůbež druhu kur domácí, tzv. „70 % kuřata“ – oškubaná, vykuchaná bez hlavy a běháků, avšak s krkem, srdcem, játry a svalnatým
žaludkem.
Vzhledem k tomu, že v nařízení č. 3846/87 chybí definice pojmu „oškubaná“, je třeba se v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení
č. 2777/75 řídit obecnými pravidly pro výklad KN a zvláštními pravidly pro její používání.
S ohledem na judikaturu uvedenou v bodě 44 tohoto rozsudku, je třeba hledat objektivní charakteristiky a vlastnosti zboží,
jak jsou definovány zněním čísel KN a poznámek ke třídám.
V tomto ohledu je třeba připomenout, že z vysvětlivky k podpoložce 0207 11 30, která se podle znění vysvětlivky k podpoložce
0207 12 10 použije
mutatis mutandis
na tuto posledně uvedenou podpoložku, vyplývá, že do této podpoložky „[zejména] patří kuřata na pečení, což jsou oškubaná
kuřata […]“. Pro účely sazebního zařazení dotčených jatečně upravených těl je tedy nutné určit, zda skutečnost, že na tělech
zůstalo několik malých stvolů, pírek, špiček brk a chloupků, může mít vliv na charakteristiku dotčeného kuřete připraveného
„na pečení“.
Předkládající soud, žalobkyně v původním řízení a Komise v tomto ohledu odkazují na kvalitativní požadavky uvedené v článcích
6 a 7 nařízení Komise (EHS) č. 1538/91 ze dne 5. června 1991, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 1906/90
o některých obchodních normách pro drůbeží maso (Úř. věst. L 143, s. 11; Zvl. vyd. 03/11, s. 272).
Článek 6 odst. 2 písm. b) druhá odrážka tohoto nařízení stanoví, že na prsou, stehnech, biskupu, stehenních kloubech a špičkách
křídel může být po provedení oškubání několik malých pírek, špiček brk a chloupků (filopeří), což nebrání zařazení jatečně
upraveného těla drůbeže do třídy jakosti A pro jeho uvedení na společný trh Společenství. Kromě toho mohou být na trh uvedena
i kuřata třídy jakosti B, ale podle čl. 7 odst. 5 uvedeného nařízení jsou normy, které se na ně použijí, méně přísné než normy,
které se použijí na kuřata třídy jakosti A. Bylo by tedy nelogické odmítnout poskytnutí vývozních náhrad na jatečně upravená
těla drůbeže, která mohou být uváděna bez omezení na trh v Evropské unii a ve třetích zemích z důvodu, že toto zboží nespadá
do jednoho z produktových kódů nomenklatury vývozních náhrad. .
Naopak podle názoru Hauptzollamt Hamburg-Jonas se nařízení č. 1538/91 nepoužije na drůbeží maso určené na vývoz z Unie a jeho
ustanovení nejsou relevantní pro posouzení sazebního zařazení produktů nebo výklad právních předpisů upravujících sazební
zařazení. Tato ustanovení se podle něj použijí pouze při posouzení řádné a uspokojivé obchodní jakosti produktů v rámci nároku
na vývozní náhradu.
Pokud jde o použitelnost nařízení č. 1538/91 v takové věci, jako je věc v původním řízení, je třeba nejprve připomenout, že
jeho cílem je určit prováděcí pravidla k nařízení č. 1906/90, které výslovně stanoví ve svém čl. 1 odst. 3 první odrážce,
že se nepoužije na drůbeží maso určené na vývoz ze Společenství.
Soudní dvůr nicméně v bodě 39 výše uvedeného rozsudku Nowaco Germany uvedl, že ustanovení nařízení č. 1538/91, která stanoví
minimální standardy jakosti a přípustné odchylky pro uvedení drůbežího masa na trh Společenství, zejména pak články 6 a 7
tohoto nařízení, se rovněž použijí za účelem určení „řádné a uspokojivé obchodní jakosti“ zboží, pro které je žádáno o vývozní
náhradu.
V tomto ohledu je třeba uvést, že požadavek řádné a uspokojivé obchodní jakosti produktu v čl. 21 odst. 1 nařízení č. 800/1999
a zařazení produktu do sazební položky nomenklatury vývozních náhrad stanovené nařízením č. 3846/87 představují zpravidla
dvě podstatně odlišné podmínky, jejichž splnění je vyžadováno pro poskytnutí vývozní náhrady.
V projednávaném případě je však třeba uvést, že uvedené podmínky, tedy zaprvé charakteristika oškubaného kuřete připraveného
na pečení uvedená v podpoložce 0207 12 10 a zadruhé požadavek řádné a uspokojivé obchodní jakosti mají tendenci se překrývat.
Na otázku položenou ve věci C‑325/10 je tedy třeba odpovědět tak, že podpoložka 0207 12 10 přílohy I nařízení 3846/87, ve
znění nařízení č. 2765/1999, musí být vykládána tak, že pro účely zařazení pro poskytnutí vývozní náhrady spadá jatečně upravené
tělo drůbeže, na kterém po provedení strojového oškubání ještě zůstalo několik malých stvolů, pírek, špiček brk a chloupků
do této podpoložky, pokud tyto zbytky po oškubání odpovídají charakteristice oškubaného kuřete připraveného na pečení, jakož
i řádné a uspokojivé obchodní jakosti.

Věc C‑326/10
–        K první otázce ve věci C‑326/10
Podstatou první otázky předkládajícího soudu v této věci je, zda kód produktu 0207 12 90 9990 musí být vykládán tak, že do
něj spadá jatečně upravené tělo drůbeže, pokud na jedné z jeho vnitřností, které jsou podle tohoto kódu přípustné, v daném
případě na krku, zůstane přichycena nepřípustná vnitřnost, v projednávaném případě průdušnice.
Aby bylo možné odpovědět na tuto otázku, je třeba s ohledem na judikaturu uvedenou bodě 44 tohoto rozsudku, hledat objektivní
charakteristiky a vlastnosti zboží, jak jsou definovány zněním čísel KN a poznámek ke třídě.
Kód produktu 0207 12 90 9990 se vztahuje na následující produkty, tedy drůbež druhu kur domácí, oškubaná, vykuchaná, bez hlavy
a běháků, avšak s krkem, srdcem, játry a svalnatým žaludkem v nepravidelném složení.
Ze samotného znění tohoto produktového kódu tedy vyplývá, že žádné jatečně upravené tělo drůbeže nemůže být do tohoto kódu
zařazeno, pokud obsahuje jiné vnitřnosti, než jsou vnitřnosti výslovně uvedené v tomto produktovém kódu. Konkrétně formulace
„[…] vykuchaná, bez hlavy a běháků, avšak s krkem, srdcem, játry a svalnatým žaludkem v nepravidelném složení“ vylučuje, aby
zboží spadající do produktového kódu 0207 12 90 9990 obsahovalo navíc nebo obsahovalo namísto vnitřností v tomto kódu uvedených
jiný orgán, jako je průdušnice.
Co se týče odkazu učiněného předkládajícím soudem a žalobkyněmi v původním řízení na zásadu přípustných odchylek stanovenou
nařízením č. 1538/91, pokud jde o kvalitativní požadavky, které se použijí na jatečně upravená těla drůbeže, je třeba v každém
případě uvést, že ustanovení, na které odkazují, tedy čl. 2 odst. 4 nařízení č. 1538/91, nijak neupřesňuje otázku, zda může
ke krku zůstat přichycena průdušnice.
Na první otázku položenou ve věci C‑326/10 je tedy třeba odpovědět tak, že produktový kód 0207 12 90 9990 přílohy I nařízení
č. 3846/87, ve znění nařízení č. 2765/1999, musí být vykládán tak, že do tohoto kódu nespadá jatečně upravené tělo drůbeže,
na jehož krku zůstala přichycena průdušnice.
–        Ke druhé otázce ve věci C‑326/10
Podstatou druhé otázky předkládajícího soudu je, zda při provádění celní kontroly, jejímž cílem je určit, zda produkty deklarované
k vývozu odpovídají sazebnímu číslu uvedenému ve vývozním prohlášení, uznat chybovou toleranci v tom smyslu, že odchylka nemá
z právního hlediska negativní dopad na poskytnutí vývozní náhrady.
V tomto ohledu je třeba připomenout, že v projednávané věci odebral příslušný celní úřad 2 kartony po 10 jatečně upravených
tělech drůbeže jako vzorek – z toho 1 karton jako náhradní vzorek. Z analýzy jednoho z uvedených kartónů vyplynulo, že 9 jatečně
upravených těl odpovídalo sazebnímu číslu uvedenému v žádosti o vývozní náhradu a jedno z nich nikoli.
Předkládající soud a žalobkyně v původním řízení mají za to, že s ohledem na snížení výše vývozní náhrady a na případnou pokutu,
která mohla být uložena na základě čl. 51 odst. 1 nařízení č. 800/1999, musí být kontrola zboží, jejímž cílem je určit, zda
toto zboží odpovídá ustanovením sazebního čísla uvedeného v prohlášení, založena na reprezentativním vzorku, což není případ,
kdy se celní orgány omezí jen na jeden vzorek a kdy daným ustanovením neodpovídá jediný kontrolovaný produkt.
V tomto ohledu předkládající soud a žalobkyně v původním řízení odkazují na nařízení Komise (ES) č. 2457/97 ze dne 10. prosince
1997 o odběru vzorků a přijetí některých prováděcích pravidel v souvislosti s fyzickou kontrolou vykostěných kusů hovězího
masa, pro které jsou poskytovány vývozní náhrady (Úř. věst. L 340, s. 29), ve kterém zákonodárce Společenství podle jejich
názoru výslovně uznal chybovou toleranci v nároku na vývozní náhrady.
Co se týče zboží, na které se toto nařízení vztahuje, jeho čl. 3 odst. 1 první pododstavec ukládá celním orgánům, aby ověřily,
zda je každý vykostěný kus hovězího masa z prvního kartonu vzorku zabalen jednotlivě a zda každé balení obsahuje pouze jeden
kus, a v případě, že tyto podmínky nejsou splněny, aby stejným způsobem ověřily náhradní vzorek. V druhém pododstavci téhož
ustanovení je upřesněno, že pokud se ukáže, že v obou dvou kartonech nebyl jednotlivě zabalen jeden jediný kus nebo že více
než jeden kus obsahovalo pouze jedno balení, nepovažuje se zásilka za nestandardní a je poskytnuta náhrada.
Předkládající soud a žalobkyně v původním řízení uznávají, že uvedené nařízení se týká pouze vývozu jednotlivě zabalených
vykostěných kusů hovězího masa, ale spatřují v těchto ustanoveních výraz zásady proporcionality zakotvené v právu Společenství,
která se by se měla v projednávaném případě použít. Podle jejich názoru skutečnost, že náhradní vzorek nebyl v projednávané
věci prozkoumám, by neměla být k újmě žalobkyň.
V tomto ohledu je třeba uvést, že extrapolace, kterou provedl Hauptzollamt Hamburg-Jonas, je stanovena v čl. 70 odst. 1 prvním
pododstavci nařízení č. 2913/92. Z tohoto ustanovení vyplývá, že je-li kontrolována pouze část zboží, na které se vztahuje
celní prohlášení, platí výsledek této částečné kontroly pro veškeré zboží, na které se vztahuje celní prohlášení.
Tato fikce jednotné jakosti se nevztahuje pouze na kontroly provedené na základě celní právní úpravy, neboť uvedený článek
70 je jedním z obecných celních ustanovení, která se vztahují na veškerá vývozní prohlášení týkající se zboží, jež je předmětem
náhrady, aniž by byla dotčena zvláštní ustanovení (viz v tomto smyslu výše uvedený rozsudek Nowaco Germany, body 47, 49 a 56).
Použití čl. 70 odst. 1 prvního pododstavce nařízení č. 2913/92 je tedy relevantní pro kontrolu povahy zboží prováděnou celními
orgány za účelem zabezpečení souladu zboží deklarovaného k vývozu se sazebním číslem uvedeným ve vývozním prohlášení.
Kromě toho, na rozdíl od ustanovení nařízení č. 2457/97, která se zaměřují na oblast hovězího masa, neexistuje v rámci kontroly
jatečně upravených těl drůbeže žádná právní úprava, jež by stanovila specifický poměr zastoupení mezi počtem neodpovídajících
jatečně upravených těl drůbeže a počtem analyzovaných těl.
Každopádně právní účinek, který vyplývá z použití čl. 70 odst. 1 nařízení č. 2913/92 v rámci kontroly sazebních čísel uvedených
ve vývozním prohlášení, je slučitelný se zásadou proporcionality.
Jelikož je systém vývozních náhrad založen na fakultativních prohlášeních, kdy se vývozce rozhodl využít tohoto systému z vlastní
vůle, musí vývozce dodat relevantní informace nutné pro stanovení nároku na náhradu a pro určení její výše. Vývozce tím, že
uvede produkt ve vývozním prohlášení v rámci řízení o vývozní náhradě, naznačuje, že produkt splňuje všechny nezbytné podmínky
této náhrady.
Kromě toho čl. 70 odst. 1 druhý pododstavec nařízení č. 2913/92 umožňuje, aby deklarant, který se domnívá, že výsledek částečné
kontroly neplatí pro ostatní zboží, na které se vztahuje celní prohlášení, může požadovat provedení dodatečné kontroly. Toto
ustanovení tedy samo o sobě umožňuje zajistit, aby výsledek částečné kontroly neměl nepřiměřené důsledky.
Vzhledem k výše uvedenému je třeba odpovědět druhou otázku položenou ve věci C‑326/10 tak, že při provádění celní kontroly,
jejíž cílem je určit, zda produkty deklarované k vývozu odpovídají sazebnímu číslu uvedenému ve vývozním prohlášení, platí
výsledky částečné kontroly deklarovaného zboží v souladu s čl. 70 odst. 1 nařízení č. 2913/92 pro veškeré zboží, na které
se vztahuje celní prohlášení. Nelze tedy uznat chybovou toleranci, která by umožňovala mít za to, že určitá anomálie nemá
z právního hlediska negativní dopad na poskytnutí vývozní náhrady.

K nákladům řízení
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu
před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření
Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.
Z těchto důvodů Soudní dvůr (osmý senát) rozhodl takto:
1)
Podpoložka 0207 12 90 přílohy I nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ze dne 17. prosince 1987, kterým se zavádí nomenklatura zemědělských
produktů pro vývozní náhrady, ve znění nařízení Komise (ES) č. 2091/2005 ze dne 15. prosince 2005, kterým se pro rok 2006
zveřejňuje nomenklatura zemědělských produktů pro vývozní náhrady stanovené v nařízení (EHS) č. 3846/87, musí být vykládána
tak, že jatečně upravené tělo drůbeže spadající do této podpoložky musí být kompletně vykuchané, takže z hlediska právní úpravy
má na jeho sazební zařazení negativní dopad, pokud na jatečně upraveném těle po provedení strojového vykuchání ještě zůstane
například část střev nebo průdušnice.
2)
Kód produktu 0207 12 90 9990 přílohy I nařízení č. 3846/87, ve znění nařízení Komise (ES) č. 2765/1999 ze dne 16. prosince
1999, musí být vykládán tak, že pojem „nepravidelné složení“ umožňuje pouze to, aby byly v jatečně upraveném těle drůbeže
přítomny maximálně čtyři v tomto kódu uvedené vnitřnosti, a to v jednom nebo několika exemplářích, pokud je dodržen celkový
počet čtyř.
3)
Podpoložka 0207 12 10 přílohy I nařízení č. 3846/87, ve znění nařízení č. 2765/1999, musí být vykládána tak, že jatečně upravené
tělo drůbeže, v němž je vícekrát přítomna některá z vnitřností uvedených v této podpoložce, tedy krk, srdce, játra nebo svalnatý
žaludek, nespadá do uvedené podpoložky.
4)
Podpoložka 0207 12 10 přílohy I nařízení č. 3846/87, ve znění nařízení č. 2765/1999, musí být vykládána tak, že pro účely
zařazení pro poskytnutí vývozní náhrady spadá jatečně upravené tělo drůbeže, na kterém po provedení strojového oškubání ještě
zůstalo několik malých stvolů, pírek, špiček brk a chloupků do této podpoložky, pokud tyto zbytky po oškubání odpovídají charakteristice
oškubaného kuřete připraveného na pečení, jakož i řádné a uspokojivé obchodní jakosti.
5)
Kód produktu 0207 12 90 9990 přílohy I nařízení č. 3846/87, ve znění nařízení č. 2765/1999, musí být vykládán tak, že do tohoto
kódu produktu nespadá jatečně upravené tělo drůbeže, na jehož krku zůstala přichycena průdušnice.
6)
Při provádění celní kontroly, jejíž cílem je určit, zda produkty deklarované k vývozu odpovídají sazebnímu číslu uvedenému
ve vývozním prohlášení, platí výsledky částečné kontroly deklarovaného zboží v souladu s čl. 70 odst. 1 nařízení Rady (EHS)
č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství, pro veškeré zboží, na které se vztahuje celní
prohlášení. Nelze tedy uznat chybovou toleranci, která by umožňovala mít za to, že určitá anomálie nemá z právního hlediska
negativní dopad na poskytnutí vývozní náhrady.
Podpisy.
*
Jednací jazyk: němčina.