CELEX: 62010CJ0323
Asetus (ETY) N:o 3846/87
Maatalous
Vientituki
Siipikarjanliha
Kukkoa ja kanaa, kynittynä ja puhdistettuna

Ennakkoratkaisupyynnöt koskevat maataloustuotteiden nimikkeistöstä vientitukia varten 17.12.1987 annetun komission asetuksen
(ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, s. 1) tulkintaa.
Finanzgericht Hamburg on esittänyt nämä pyynnöt neljässä asiassa, joista yhtäältä asioissa C-323/10, C-324/10 ja C-326/10
kantajana on Gebr. Stolle GmbH & Co. KG (jäljempänä Gebr. Stolle) ja vastaajana Hauptzollamt Hamburg-Jonas sekä toisaalta
asiassa C-325/10 kantajana on Doux Geflügel GmbH (jäljempänä Doux Geflügel) ja vastaajana Hauptzollamt Hamburg-Jonas ja jotka
koskevat siipikarjanlihan vientitukia.

Asiaa koskevat oikeussäännöt

Asetus (ETY) N:o 2777/75
Siipikarjanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29.10.1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 (EYVL L 282,
s. 77), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 25.4.2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 679/2006 (EUVL L 119,
s. 1; jäljempänä asetus N:o 2777/75), 8 artiklassa säädettiin vientitukien myöntämisestä kyseisellä alalla tuotteiden maailmanmarkkinahintojen
ja Euroopan yhteisön hintojen välisen eron kattamiseksi.
Asetuksen N:o 2777/75 10 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt ja erityissäännöt sen soveltamisesta koskevat tässä asetuksessa käsiteltävien
tuotteiden tariffiluokitusta; tämän asetuksen soveltamisesta johtuva tariffinimikkeistö sisällytetään yhteiseen tullitariffiin.”

Asetus (ETY) N:o 3846/87
Asetuksella N:o 3846/87 otetaan käyttöön maataloustuotteiden nimikkeistö vientitukia varten; nimikkeistö sisältyy asetuksen
liitteeseen I. Kyseinen asetus tosin perustuu tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetulla
neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, s. 1; jäljempänä yhdistetty nimikkeistö) vahvistettuun yleisesti sovellettavaan
nimikkeistöön, mutta asetuksella N:o 3846/87 on kuitenkin tarkoitus ottaa huomioon vientitukijärjestelmien erityispiirteet
ja erityisesti tarve luoda yhdistettyyn nimikkeistöön alanimikkeitä tällaisia tuotteita varten.
Asetuksen N:o 3846/87 liitettä I on muutettu asioiden C-324/10–C-326/10 tosiseikkojen tapahtuma-aikaan 16.12.1999 annetulla
komission asetuksella (EY) N:o 2765/1999 (EYVL L 338, s. 1) ja asian C-323/10 tosiseikkojen tapahtuma-aikaan asetuksessa (ETY)
N:o 3846/87 vahvistetun maataloustuotteiden vientitukinimikkeistön julkaisemisesta vuodeksi 2006 15.12.2005 annetulla komission
asetuksella (EY) N:o 2091/2005 (EUVL L 343, s. 1).
Siipikarjanliha-alalla asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I tuore, jäähdytetty tai jäädytetty siipikarjanliha on eroteltu seuraavasti:
”CN-koodi
Tavaran kuvaus
Tuotekoodi
ex 0207
Nimikkeen 0105 siipikarjan liha ja muut syötävät osat, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt:


– kanaa:

ex 0207 12
– – paloittelematon, jäädytetty:

– – paloittelematon, jäädytetty:

ex 0207 12 10
– – – kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta kaulan, sydämen, maksan ja kivipiiran kera (ns. 70-prosenttista
kanaa)


– – – – kanaa, jonka rintalastan pää, reisiluu ja koipiluu ovat täysin luutuneet


– – – muut
0207 12 10 9900
ex 0207 12 90
– – – kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia ja ilman kaulaa, sydäntä, maksaa ja kivipiiraa (ns. 65-prosenttista
kanaa) tai muussa muodossa


– – – – ns. 65-prosenttista kanaa


– – – – – kanaa, jonka rintalastan pää, reisiluu ja koipiluu ovat täysin luutuneet


– – – – – muut
0207 12 90 9190

– – – – kanaa, kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia mutta siten, että mukana on kaula, sydän, maksa ja kivipiira
[tavanomaisesta poikkeavassa koostumuksessa](
)


– – – – – kanaa, jonka rintalastan kärki, reisiluu ja sääriluu ovat täysin luutuneet


– – – – – muut
0207 12 90 9990”



Asetuksen (ETY) N:o 3846/87 muuttamisesta 30.11.1998 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2580/98 (EYVL L 322, s. 31)
on otettu käyttöön tuotekoodi 0207 12 90 9990 asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I. Sen johdanto-osan toisessa perustelukappaleessa
todetaan tästä seuraavaa:
”Markkinoille on tullut muita tarjontamuotoja kuin 70-prosenttista ja 65-prosenttista kanaa, jotka on syytä lisätä vientitukinimikkeistöön
vientituen myöntämistä varten; kyseistä nimikkeistöä olisi tämän vuoksi muutettava”.
Siipikarjanliha-alan vientitukia koskevissa asetuksissa, jotka olivat voimassa kyseessä olevina ajanjaksoina, säädettiin muun
muassa vientitukioikeuksista asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I oleviin tuotekoodeihin 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190 ja
0207 12 90 9990 kuuluville tuotteille.

Asetus (ETY) N:o 2658/87
Yhdistetyn nimikkeistön ensimmäisen osan I osaston A kohdan yleisissä tulkintasäännöissä todetaan muun muassa seuraavaa:
”A.       Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt
Tavarat luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön seuraavien periaatteiden mukaisesti.
1.      Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy nimikkeiden
sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista
muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.
2.      a)      Nimikkeessä oleva tavaraa koskeva viittaus tarkoittaa tätä tavaraa myös epätäydellisenä tai viimeistelemättömänä, jos sillä
tullille esitettäessä on täydellisen tai valmiin tavaran olennaiset ominaisuudet. Viittaus tarkoittaa myös tätä tavaraa täydellisenä
tai valmiina taikka tavaraa, jota edellä olevien määräysten mukaan on pidettävä täydellisenä tai valmiina, jos se esitetään
tullille kokoamattomana tai osiinsa purettuna.
– –”
Asetuksen N:o 2658/87 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan sekä 10 artiklan nojalla Euroopan komissio hyväksyy
yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Alanimikettä 0207 11 30 koskevan selittävän huomautuksen, jota sovelletaan alanimikettä 0207 12 10 koskevan selittävän huomautuksen
mukaan soveltuvin osin viimeksi mainittuun alanimikkeeseen, sanamuoto on seuraava:
”Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. paistovalmiit kanat, jotka ovat kynittyjä kanoja ilman päätä ja koipia mutta kaulan kanssa
ja jotka ovat täysin puhdistettuja, mutta joiden sisälle on asetettu takaisin sydän, maksa ja kivipiira.”
Alanimikettä 0207 11 90 koskevan selittävän huomautuksen, jota sovelletaan alanimikettä 0207 12 90 koskevan selittävän huomautuksen
mukaan soveltuvin osin viimeksi mainittuun alanimikkeeseen, sanamuoto on seuraava:
”Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. paistovalmiit kanat, jotka ovat kynittyjä ja täysin puhdistettuja kanoja ilman päätä ja
koipia. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kanat, jotka ovat jossain muussa muodossa kuin alanimikkeissä 02071110 ja 02071130
mainitut, esim. kynimättömät ja suolistamattomat kanat päineen ja koipineen.”

Asetus (ETY) N:o 800/1999
Maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15.4.1999 annetussa
komission asetuksessa (EY) N:o 800/1999 (EYVL L 102, s. 11) määritellään maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista
koskevat yhteiset yksityiskohtaiset säännöt.
Kyseisen asetuksen 21 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään seuraavaa:
”Tukea ei myönnetä tuotteille, jotka eivät ole vienti-ilmoituksen vastaanottamispäivänä laadultaan virheettömiä, kunnollisia
ja myyntikelpoisia.”
Asetuksen N:o 800/1999 51 artiklan 1 kohdan mukaan viejälle määrätään seuraamus, jos hän on ”hakenut sovellettavaa tukea suurempaa
tukea”.

Asetus (ETY) N:o 2913/92
Yhteisön tullikoodeksista 12.10.1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (EYVL L 302, s. 1) 70 artiklan 1 kohdassa
säädetään seuraavaa:
”Jos tarkastetaan ainoastaan osa ilmoituksessa tarkoitetuista tavaroista, tarkastuksen tulokset koskevat kaikkia ilmoituksessa
tarkoitettuja tavaroita.
Tavaranhaltija voi kuitenkin pyytää lisätarkastusta arvioidessaan, etteivät osittaisen tarkastuksen tulokset koske tarkastamatonta
osaa ilmoituksessa tarkoitetuista tavaroista.”

Pääasiat ja ennakkoratkaisukysymykset

Asia C-323/10
Gebr. Stolle ilmoitti toimivaltaiselle tullitoimipaikalle 4.9.2006 jättämällään vienti-ilmoituksella vievänsä Yhdistyneisiin
arabiemiirikuntiin 2 163 laatikollista kanoja, jotka kuuluvat yhteisen markkinajärjestelyn tavaraluettelon tuotekoodin 0207
12 90 9190 alle, ja se teki vientitukihakemuksen.
Tullauksen yhteydessä toimivaltainen tullitoimipaikka otti näytteeksi neljä laatikkoa, joista kaksi oli varanäytteitä, ja
toimitti ne Oberfinanzdirektion Hamburgin alaisuudessa toimivalle Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstaltille (tullitekninen
tutkimus- ja opetuslaitos); tämä totesi seuraavaksi, ettei neljää tutkittua siipikarjanruhoa voitu luokitella mainittuun koodiin,
koska ne eivät olleet täysin puhdistettuja. Kahdessa tapauksessa osa suolistosta oli vielä kiinni eläimen ruhossa, ja kahdessa
muussa tapauksessa henkitorvi oli vielä paikallaan.
Hauptzollamt Hamburg-Jonas (tulliviranomainen) epäsi 27.3.2007 tekemällään osittaisella hylkäyspäätöksellä vientituen 5 292,5
kilogramman osuudelta, joka oli 21,17 prosenttia kokonaispainosta. Se myös määräsi Gebr. Stollelle 1 402,51 euron suuruisen
seuraamuksen.
Tuloksettoman oikaisuvaatimusmenettelyn jälkeen Gebr. Stolle nosti 7.5.2008 kanteen ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa
edellä mainitusta päätöksestä sekä oikaisuvaatimuksesta 9.4.2008 tehdystä päätöksestä.
Tässä tilanteessa Finanzgericht Hamburg päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko alanimikkeeseen 0207 12 90 kuuluva ruho puhdistettava täysin (eli ilman jäännöksiä) siten, että tariffiin luokittelun
kannalta on haitallista, jos ruhoon jää sisäelinten koneellisen poiston jälkeen esimerkiksi vielä osa suolistosta tai henkitorvesta?”

Asia C-324/10
Gebr. Stolle ilmoitti toimivaltaiselle tullitoimipaikalle 9.6.2000 jättämällään vienti-ilmoituksella vievänsä Venäjälle 480
laatikollista kanoja, jotka kuuluvat yhteisen markkinajärjestelyn tavaraluettelon tuotekoodin 0207 12 90 9990 alle, ja se
teki vientitukihakemuksen.
Tullauksen yhteydessä toimivaltainen tullitoimipaikka otti näytteeksi kaksi laatikkoa, joista toinen oli varanäyte ja joista
kumpikin sisälsi 12 siipikarjanruhoa, ja toimitti ne Oberfinanzdirektion Hamburgin alaisuudessa toimivalle Zolltechnische
Prüfungs- und Lehranstaltille; tämä totesi seuraavaksi, ettei neljää tutkittua siipikarjanruhoa voitu luokitella mainittuun
koodiin, koska niissä oli poikkeava määrä sisäelimiä. Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt totesi kyseenalaisissa kananäytteissä
erityisesti seuraavat sisäelimet:
–        1 kaula, 1 maksa, 1 mahalaukku, 2 sydäntä
–        2 kaulaa, 1 sydän, 1 maksa, 1,5 kivipiiraa
–        1 kaula, 1 maksa, 1 mahalaukku, 2 sydäntä sekä
–        1 kaula, 1 maksa, 1 mahalaukku ja 2 sydäntä.
Hauptzollamt Hamburg-Jonas epäsi 8.1.2001 tekemällään osittaisella hylkäyspäätöksellä vientituen 1 741,9 kilogramman osuudelta,
joka oli 33,6 prosenttia kokonaispainosta. Se myös määräsi Gebr. Stollelle 600,96 euron suuruisen seuraamuksen.
Tuloksettoman oikaisuvaatimusmenettelyn jälkeen Gebr. Stolle nosti 30.4.2003 kanteen ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa
edellä mainitusta päätöksestä sekä oikaisuvaatimuksesta 3.4.2003 tehdystä päätöksestä.
Tässä tilanteessa Finanzgericht Hamburg päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)       Tarkoittaako alanimikkeen 0207 1290 9990 ilmaisu ’tavanomaisesta poikkeava koostumus’ sitä, että ruhon mukana saa olla yhteensä
enintään neljä siinä mainittua sisäelintä – yksi tai useampia kutakin?
2)       Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, kuuluvatko alanimikkeeseen 0207 12 10 myös ruhot, joissa on mukana useampia
kappaleita jotakin tässä alanimikkeessä mainituista sisäelimistä?”

Asia C-325/10
Doux Geflügel ilmoitti toimivaltaiselle tullitoimipaikalle 8.11.2000 jättämällään vienti-ilmoituksella vievänsä Venäjälle
66 060 laatikollista kanoja, jotka kuuluvat yhteisen markkinajärjestelyn tavaraluettelon tuotekoodin 0207 12 10 9900 alle,
ja se teki vientitukihakemuksen.
Tullauksen yhteydessä toimivaltainen tullitoimipaikka otti näytteeksi neljä laatikkoa, joista kaksi oli varanäytteitä ja joista
jokainen sisälsi kymmenen siipikarjanruhoa, ja toimitti ne Oberfinanzdirektion Hamburgin alaisuudessa toimivalle Zolltechnische
Prüfungs- und Lehranstaltille; tämä totesi seuraavaksi, ettei 17:ää tutkituista siipikarjanruhoista voitu luokitella mainittuun
koodiin, koska 14 näistä ruhoista ei ollut täysin kynittyjä tai koska kolmessa tapauksessa niissä oli liikaa tai ei lainkaan
sisäelimiä taikka niissä oli esiin työntyviä katkenneita luita.
Hauptzollamt Hamburg-Jonas epäsi 30.3.2001 tekemällään osittaisella hylkäyspäätöksellä vientituen 369 508,50 kilogramman osuudelta,
joka oli 43,49 prosenttia kokonaispainosta. Se myös määräsi Doux Geflügelille seuraamuksen.
Tämän jälkeen Hauptzollamt Hamburg-Jonas nosti vientitukikelpoisten vientilähetysten osuuden 58,89 prosenttiin, sillä yhteisöjen
tuomioistuimen (asia C-353/04, Nowaco Germany, tuomio 7.9.2006, Kok., s. I-7357) ja Bundesfinanzhofin (tuomio 16.1.2007, VII
R 19/03) oikeuskäytännöstä seuraa, että ruho, josta löytyy näytteen tutkimisen yhteydessä esiin työntyviä katkenneita luita,
antaa oikeuden vientitukeen.
Tuloksettoman oikaisuvaatimusmenettelyn jälkeen Doux Geflügel nosti kanteen ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa
30.3.2001 tehdystä päätöksestä sekä oikaisuvaatimuksesta 15.6.2001 tehdystä päätöksestä. Asianosaisten välinen riita koski
sitä, voiko Doux Geflügel vaatia vientituen täydennystä lopulle 331 019,74 kilogramman määrälle.
Tässä tilanteessa Finanzgericht Hamburg päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 0207 12 10 kuuluvien kanojen oltava puhtaaksi kynittyjä vai saako ruhossa olla
vielä koneellisen kynimisen jälkeen kiinnittyneinä joitakin pieniä untuvia, höyheniä, sulan tuppia ja karvoja?”

Asia C-326/10
Gebr. Stolle ilmoitti toimivaltaiselle tullitoimipaikalle 20.10.2000 jättämällään vienti-ilmoituksella vievänsä Venäjälle
405 laatikollista kanoja, jotka kuuluvat yhteisen markkinajärjestelyn tavaraluettelon tuotekoodin 0207 12 90 9990 alle, ja
se teki vientitukihakemuksen.
Tullauksen yhteydessä toimivaltainen tullitoimipaikka otti näytteeksi kaksi laatikkoa, joista toinen oli varanäyte ja joista
kumpikin sisälsi kymmenen siipikarjanruhoa, ja toimitti ne Oberfinanzdirektion Hamburgin alaisuudessa toimivalle Zolltechnische
Prüfungs- und Lehranstaltille; tämä totesi seuraavaksi, että kymmenestä tutkitusta siipikarjanruhosta yhtä ei voitu luokitella
mainittuun koodiin, koska kyseessä olleen kanan, johon oli lisätty sisäelimiä, kaulasta ei ollut irrotettu henkitorvea.
Hauptzollamt Hamburg-Jonas epäsi 25.7.2001 tekemällään osittaisella hylkäyspäätöksellä Gebr. Stollelta vientituen 543,20 kilogramman
osuudelta, joka oli 9,58 prosenttia kokonaispainosta. Se myös määräsi Gebr. Stollelle 73,33 euron suuruisen seuraamuksen.
Tuloksettoman oikaisuvaatimusmenettelyn jälkeen Gebr. Stolle nosti 7.5.2008 kanteen ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa
edellä mainitusta päätöksestä sekä oikaisuvaatimuksesta 10.4.2008 tehdystä päätöksestä.
Tässä tilanteessa Finanzgericht Hamburg päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)      Kuuluuko siipikarjanruho markkinajärjestelyn tavaraluettelon tuotekoodiin 0207 12 90 9990 myös silloin, jos jossakin tämän
tuotekoodin mukaan sallitussa sisäelimessä on kiinnittyneenä sellainen siipikarjan osa, jota ei ole sallittu?
2)       Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan kieltävästi, onko tullin tutkiessa sitä, vastaavatko vientituotteet vienti-ilmoituksessa
ilmoitettuja markkinajärjestelyn tavaraluettelon tuotekoodeja, sallittava virhemarginaali siten, että poikkeamat eivät ole
tuen kannalta haitallisia?”
Unionin tuomioistuimen presidentti päätti 23.9.2010 antamallaan määräyksellä yhdistää asiat C-323/10, C-324/10, C-325/10 ja
C-326/10 suullista käsittelyä ja tuomion antamista varten.

Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu

Asia C‑323/10
Tässä asiassa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähtökohtaisesti, onko asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I,
sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2091/2005, olevaa alanimikettä 0207 12 90 tulkittava siten, että siihen kuuluvan
siipikarjanruhon on oltava täysin puhdistettu niin, että sen tariffiin luokittelemisen kannalta on haitallista, jos ruhoon
jää sisäelinten koneellisen poiston jälkeen esimerkiksi vielä osa suolistosta tai henkitorvi.
Alanimike 0207 12 90 kattaa sanamuotonsa mukaan seuraavat tuotteet: kanaa, paloiksi leikkaamattomana, jäädytettynä, kynittynä
ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia ja ilman kaulaa, sydäntä, maksaa ja kivipiiraa (ns. 65-prosenttista kanaa).
Koska asetuksessa N:o 3846/87 ei määritellä käsitettä ”puhdistettu”, on viitattava asetuksen N:o 2777/75 10 artiklan 1 kohdan
mukaisesti yhteisen nimikkeistön yleisiin tulkintasääntöihin ja sen erityisiin soveltamissääntöihin.
Yhdistetyn nimikkeistön ensimmäisen osan I osaston A kohdan yleissäännön 1 mukaan tavaroiden luokittelu määräytyy ensin nimikkeiden
ja jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti, koska jaksojen ja ryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia.
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tavaroiden luokittelun yhdistettyyn nimikkeistöön ratkaisevana luokitteluperusteena on
yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty nimiketekstissä
sekä jaksojen tai ryhmien huomautusten teksteissä (ks. mm. asia C-142/06, Olicom, tuomio 18.7.2007, Kok., s. I-6675, 16 kohta
ja asia C-370/08, Data I/O, tuomio 20.5.2010, 29 kohta, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
Maailman tullijärjestön laatimia harmonoidun järjestelmän selityksiä voidaan sitä paitsi käyttää sellaisinaan yhdistetyn nimikkeistön
tulkinnassa. Tämä pätee myös komission laatimiin yhdistetyn nimikkeistön selittäviin huomautuksiin (ks. mm. asia C-379/02,
Imexpo Trading, tuomio 7.10.2004, Kok., s. I-9273, 16 kohta).
Alanimikettä 0207 11 90 koskevassa yhdistetyn nimikkeistön selittävässä huomautuksessa, jota sovelletaan alanimikettä 0207
12 90 koskevan selittävän huomautuksen mukaan soveltuvin osin viimeksi mainittuun alanimikkeeseen, todetaan, että tähän alanimikkeeseen
”kuuluvat mm. paistovalmiit kanat, jotka ovat kynittyjä ja täysin puhdistettuja kanoja ilman päätä ja koipia”.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa, että tämän selittävän huomautuksen saksankielisen version sanamuoto poikkeaa
ranskan- ja englanninkielisistä versioista käsitteen ”puhdistettu” (”vidé”) määritelmän osalta. Se huomauttaa erityisesti,
että kun ranskan- ja englanninkielisissä versioissa todetaan, että siipikarjan luokittelemiseksi alanimikkeeseen 0207 12 90
ruhojen on oltava ”täysin puhdistettuja”, saksankielisen version mukaan kaikkien sisäelinten on oltava poistettuina (”sämtliche
Innereien entfernt sind”). Näin ollen ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee, kuvaako kyseisten selittävien huomautusten
saksankielinen versio oikein eurooppalaisen lainsäätäjän tahtoa.
Pääasian kantajien mukaan ilmaisun ”sämtliche” (kaikki) käyttäminen kyseisen selittävän huomautuksen saksankielisessä versiossa
merkitsee yksinomaan sitä, että kaikkien sisäelinten on oltava poistettuina niin, että ruhossa ei saa olla yhtään kokonaista
elintä, mutta sisäelinten jäännöksiä voi poikkeuksellisesti olla jäljellä ilman, että tämä estää ruhojen luokittelun alanimikkeeseen
0207 12 90. Tämän selittävän huomautuksen muotoilusta ja erityisesti ilmaisun ”mm.” käyttämisestä seuraa lisäksi, että se
ei ole luonteeltaan tyhjentävä ja siinä mainitaan ainoastaan esimerkkejä.
Tästä on todettava, etteivät kyseisen version kielelliset poikkeavuudet ranskan- ja englanninkielisistä versioista mahdollista
alanimikkeeseen 0207 12 90 sisältyvän käsitteen ”puhdistettu” erilaista tulkintaa kulloinkin käytetyn version mukaan. Vaikkei
saksankielinen ilmaisu ”sämtliche Innereien entfernt sind” olekaan ranskankielisen ilmaisun ”complètement vidés” eikä englanninkielisen
ilmaisun ”completely drawn” kirjaimellinen käännös, saksankieliseen versioon sisältyvällä täsmennyksellä, jonka mukaan alanimikkeeseen
0207 12 90 kuuluvan ruhon kaikkien elinten on oltava poistettuina, ei ole varsinaisesti erilaista merkitystä kuin ranskan-
ja englanninkielisillä versioilla, joissa täsmennetään, että ruhon on oltava täysin puhdistettu.
Vaikkei kyseistä alanimikettä koskeva selittävä huomautus olekaan sen sisältämän ilmaisun ”mm.” vuoksi luonteeltaan tyhjentävä,
ei voida katsoa, että se sisältäisi myös implisiittisen viittauksen tuotteisiin, joiden ominaisuudet ovat päinvastaisia kuin
kyseisessä selittävässä huomautuksessa nimenomaisesti mainittujen tuotteiden, sillä uhalla, että sen tulkinnallista arvoa
loukattaisiin.
Pääasian kantajat väittävät myös, että yhdistetyn nimikkeistön ensimmäisen osan I osaston A kohdan yleisen tulkintasäännön
2 a kohdan soveltamisen perusteella voidaan päätellä, etteivät sisäelinten jäännökset haittaa ruhon luokittelua alanimikkeeseen
0207 12 90; tämän säännön mukaan nimikkeeseen sisältyvää tavaraa koskeva viittaus tarkoittaa tätä tavaraa myös epätäydellisenä
tai viimeistelemättömänä, jos sillä on täydellisen tai valmiin tavaran olennaiset ominaisuudet.
Tästä on todettava aluksi, että tätä sääntöä koskevassa kommentissa, joka on esitetty Maailman tullijärjestön nimikkeistön
yleisten tulkintasääntöjen yhteydessä, täsmennetään, ettei mainittua sääntöä normaalisti sovelleta I–VI jakson eli ryhmien
1–38 tuotteisiin.
Vaikka oikeuskäytännössä onkin myönnetty asiassa C-318/90, Boehringer Mannheim, 3.6.1992 annetussa tuomiossa (Kok., s. I-3495,
18 kohta) ja asiassa C-290/97, Bruner, 10.12.1998 annetussa tuomiossa (Kok., s. I-8333, 30 kohta), ettei ilmaisun ”ei normaalisti”
perusteella voida täysin sulkea pois sitä, että tätä sääntöä voitaisiin käyttää näihin ryhmiin kuuluvien tariffinimikkeiden
tulkinnassa, siinä on kuitenkin täsmennetty, että säännön tarkoituksena on, että sen avulla voidaan rinnastaa kaksi tuotetta,
jotka ovat äärimmäisen lähellä toisiaan siten, että ne ovat käytännössä samoja käyttäjän kannalta, jolloin ei oteta huomioon
pelkästään tuotteiden ulkonäköä koskevia eroja (em. asia Bruner, tuomion 32 kohta). Siipikarjanruho, josta kaikki sisäelimet
on poistettu niin, että se on täysin puhdistettu, ei kuitenkaan lähtökohtaisesti ole kuluttajan kannalta sama kuin ruho, jossa
on vielä sisäelinten jäännöksiä sisäelinten poiston jäljiltä.
Tästä on todettava erityisesti, että alanimikkeeseen 0207 12 90 liittyvä selittävä huomautus – yhtä lailla ranskan- ja englanninkielinen
kuin saksankielinenkin versio – koskee erityisesti paistovalmiita kanoja. Kuten komissio toteaa, paistovalmiille kanoille
on ominaista niiden puhdistaminen niin, että käyttäjän ei enää tarvitse poistaa sisäelimiä paistamista varten.
Joka tapauksessa on niin – kun otetaan samalla huomioon, että kyseisessä selittävässä huomautuksessa täsmennetään nimenomaisesti,
että kaikki sisäelimet on poistettava, jotta ruho voidaan luokitella alanimikkeeseen 0207 12 90 –, etteivät pääasian kantajat
ole osoittaneet erityisiä seikkoja, joiden perusteella tätä yleistä sääntöä voitaisiin soveltaa nyt käsiteltävässä asiassa.
Pääasian kantajien väitteestä, jonka mukaan se, ettei siipikarjanruhoa luokitella yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen
0207 12 90 sen vuoksi, että siinä on joitakin sisäelinten jäännöksiä, on ristiriidassa suhteellisuusperiaatteen kanssa, koska
sen lisäksi, että tämä aiheuttaa vientitukien maksamisen osittaisen epäämisen, siihen liittyy myös seuraamus, on riittävää
todeta, että tavaroiden luokittelua koskeva kysymys edeltää tämän luokittelun noudattamatta jättämisestä aiheutuvien mahdollisten
taloudellisten seuraamusten oikeasuhteisuutta koskevaa kysymystä. Jälkimmäiseen kysymykseen annettava vastaus ei siis voi
määrittää ensin mainittuun annettavaa vastausta.
Edellä esitettyjen toteamusten perusteella asiassa C-323/10 esitettyyn kysymykseen on siis vastattava, että asetuksen N:o
3846/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2091/2005, olevaa alanimikettä 0207 12 90 on tulkittava
niin, että siihen kuuluvan siipikarjanruhon on oltava täysin puhdistettu siten, että sen tariffiin luokittelun kannalta on
haitallista, jos ruhoon jää sisäelinten koneellisen poiston jälkeen esimerkiksi vielä osa suolistosta tai henkitorvesta.

Asia C-324/10
– Ensimmäinen kysymys asiassa C-324/10
Tässä asiassa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy aluksi, onko asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I, sellaisena kuin
se on muutettuna asetuksella N:o 2765/1999, olevaa tuotekoodia 0207 12 90 9990 tulkittava niin, että siinä käytetty ilmaisu
”tavanomaisesta poikkeava koostumus” sallii sen, että ruhossa on siinä nimetyistä sisäelimistä eli kaulasta, sydämestä, maksasta
ja kivipiirasta enintään neljä yhtenä tai useampana kappaleena.
Tuotekoodi 0207 12 90 9990 koskee seuraavia tuotteita: kanaa, kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta siten,
että mukana on kaula, sydän, maksa ja kivipiira, tavanomaisesta poikkeavassa koostumuksessa.
Tämä tuotekoodi otettiin siipikarjanliha-alalla asetuksen N:o 3846/87 liitteeseen I asetuksella N:o 2580/98 sen toisen perustelukappaleen
mukaan siksi, että vientitukinimikkeistöön sisällytettäisiin muut markkinoille tulleet tarjoamismuodot kuin 65-prosenttinen
ja 70-prosenttinen kana.
Tästä on muistutettava, että alanimikkeeseen 0207 12 90 kuuluvaa niin sanottua 65-prosenttista kanaa tarjotaan ilman sisäelimiä.
Alanimikkeeseen 0207 12 10 kuuluvan niin sanotun 70-prosenttisen kanan osalta alanimikettä 0207 11 30 koskevasta selittävästä
huomautuksesta, jota sovelletaan alanimikettä 0207 12 10 koskevan selittävän huomautuksen mukaan soveltuvin osin viimeksi
mainittuun alanimikkeeseen, ilmenee, että sisäelinten poistoprosessin jälkeen sydän, maksa ja kivipiira asetetaan takaisin
ruhon sisälle.
Näin ollen tuotekoodiin 0207 12 90 9990 kuuluvat kanat eroavat alanimikkeeseen 0207 12 10 kuuluvista kanoista, koska kaula,
sydän, maksa ja kivipiira voivat sisältyä ensin mainittuihin ”tavanomaisesta poikkeavassa koostumuksessa”.
On todettava, etteivät asetus N:o 3846/87, tuotekoodi 0207 12 90 9990 eivätkä niihin liittyvät selittävät huomautukset sisällä
käsitteen ”tavanomaisesta poikkeava koostumus” määritelmää.
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen ja pääasian kantajien mukaan tämän käsitteen on katettava myös ruhot, joissa on
enemmän kuin neljä mainituista sisäelimistä, yhtenä tai useampana kappaleena, kun otetaan huomioon kyseessä olevan tuotekoodin
syntyhistoria ja asetuksen N:o 2580/98 toinen perustelukappale. Ne huomauttavat erityisesti, että Saksan liittotasavalta ehdotti
14.10.1998 pidetyssä munien ja siipikarjanlihan hallintokomitean 661. kokouksessa vientitukinimikkeistön muutosta siten, että
otettaisiin käyttöön tuotekoodi 0207 1290 9990 sen välttämiseksi, ettei mitään vientitukea voitaisi myöntää tavaroille, joiden
sisäelinkoostumuksessa on tuotantoprosessin puutteista johtuvia pieniä poikkeamia. Koska yli neljän sisäelimen sisältyminen
ruhoon voi johtua myös tämäntyyppisistä puutteista, kyseessä olevan tuotekoodin pitäisi kattaa myös nyt käsiteltävä tapaus.
Tuotekoodi 0207 12 90 9990 on siis avoin kaatonimike tuotteille, joita ei sen vuoksi, että ruhoon sisältyy sisäelimiä, voida
luokitella mihinkään alanimikkeissä 0207 12 10 (70-prosenttinen kana) ja 0207 12 90 (65-prosenttinen kana) kuvailtuihin tarjontamuotoihin.
Hauptzollamt Hamburg-Jonas ei sitä vastoin katso, että tuotekoodi 0207 12 90 9990 olisi kaatonimike. Kuten 17.11.1998 pidetyssä
munien ja siipikarjanlihan hallintokomitean 662. kokouksessa täsmennettiin, sen käyttöönotto ei merkinnyt uuden tavaranimikkeen
luomista. Näin ollen tavanomaisesta poikkeava koostumus, johon tässä tuotekoodissa viitataan, pitäisi mahduttaa siihen 5 prosentin
marginaaliin, joka erottaa niin sanotun 65-prosenttisen kanan niin sanotusta 70-prosenttisesta kanasta ja jota ilman painotussuhde
ei enää olisi luonnollinen.
Vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee munien ja siipikarjanlihan hallintokomitean 661. ja 662. kokouksessa muotoiltujen
täsmennysten suhteen, että jäsenvaltioiden yksilöllisiä kannanottoja tai niiden yhteistä julistusta ei voida ottaa huomioon
tulkittaessa yhteisön toimea silloin, kun – kuten nyt käsiteltävässä asiassa – niiden sisältö ei kuvastu millään tavoin toimen
sanamuodosta, eikä sillä näin ollen ole oikeudellista merkitystä (ks. mm. asia 143/83, komissio v. Tanska, tuomio 30.1.1985,
Kok., s. 427, Kok. Ep. VIII, s. 31, 13 kohta ja asia C-292/89, Antonissen, tuomio 26.2.1991, Kok., s. I-745, 18 kohta).
Koska asetuksesta N:o 3486/87 puuttuu käsitteen ”tavanomaisesta poikkeava koostumus” määritelmä, sen tulkinnassa on otettava
huomioon vientitukijärjestelmän, johon se kuuluu, yleinen rakenne ja tavoitteet.
Tästä on todettava, että siipikarjanlihan viennin yhteydessä vientitukioikeuksien määrä tuotekoodeihin 0207 12 10 9900, 0207
12 90 9190 ja 0207 12 90 9990 kuuluville tuotteille määritetään vietyjen ruhojen kokonaispainon avulla. Kokonaispainoon perustuvan
vientitukijärjestelmän tehokkaan vaikutuksen takaamiseksi sekä sellaisten väärinkäytösten välttämiseksi, että ruhoihin lisätään
säännönmukaisesti yli neljä sisäelintä vietyjen ruhojen tukiin oikeuttavan viitepainon keinotekoiseksi lisäämiseksi, käsitettä
”tavanomaisesta poikkeava koostumus” on tulkittava niin, että tuotekoodissa 0207 12 90 9990 nimetyt sisäelimet voivat olla
sattumanvaraisesti ruhossa kahtena tai useampana kappaleena sillä edellytyksellä, että neljän kokonaismäärää noudatetaan,
vaikkei asetuksen N:o 2580/98 säädösosassa eikä sen perustelukappaleissa täsmennetäkään, että eurooppalainen lainsäätäjä olisi
halunnut säätää tuotekoodin 0207 12 90 9990 osalta tavanomaisesta poikkeavassa koostumuksessa oleviin ruhoihin lisättyjen
sisäelinten vähimmäis- tai enimmäismäärästä.
Näin ollen asiassa C-324/10 esitettyyn ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I, sellaisena
kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2765/1999, olevaa tuotekoodia 0207 12 90 9990 on tulkittava niin, että käsite ”tavanomaisesta
poikkeava koostumus” sallii ruhossa vain enintään neljä siinä mainittua sisäelintä, yhden tai useamman kutakin.
– Toinen kysymys asiassa C-324/10
Toisella kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähtökohtaisesti siltä varalta, että ensimmäiseen
kysymykseen vastataan myöntävästi, onko asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o
2765/1999, olevaa alanimikettä 0207 12 10 tulkittava niin, että siihen kuuluvat myös siipikarjanruhot, joissa on mukana useampia
kappaleita jotakin siinä mainituista sisäelimistä.
Tästä on muistutettava, että alanimike 0207 12 10 koskee seuraavia tuotteita: kanaa, paloiksi leikkaamattomana, jäädytettynä,
kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta kaulan, sydämen, maksan ja kivipiiran kera (ns. 70-prosenttista kanaa).
Kuten tämän tuomion 59 kohdassa on todettu, alanimikkeeseen 0207 12 10 kuuluvat kanat erottuvat tuotekoodiin 0207 12 90 9990
kuuluvista kanoista, koska ensin mainitussa tapauksessa kaikkien sisäelinten poistoprosessin jälkeen mukana on yksi kappale
kutakin tässä alanimikkeessä mainittua sisäelintä, kun taas jälkimmäisessä tapauksessa näitä sisäelimiä voi olla tavanomaisesta
poikkeavassa koostumuksessa.
Tästä seuraa, että alanimike 0207 12 10 voi kattaa vain siipikarjanruhot, joissa on yksi ainoa kappale kutakin siinä nimettyä
sisäelintä eli kaula, sydän, maksa ja kivipiira.
Asiassa C-324/10 esitettyyn toiseen kysymykseen on näin ollen vastattava, että asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I, sellaisena
kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2765/1999, olevaa alanimikettä 0207 12 10 on tulkittava niin, että siipikarjanruho,
jossa on mukana useampia kappaleita jotakin siinä mainituista sisäelimistä eli kaulaa, sydäntä, maksaa ja kivipiiraa, ei kuulu
kyseiseen alanimikkeeseen.

Asia C-325/10
Tässä asiassa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähtökohtaisesti, onko asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I,
sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2765/1999, olevaa alanimikettä 0207 12 10 tulkittava niin, että siihen kuuluvat
siipikarjanruhot, jossa on koneellisen kynimisen jälkeen vielä kiinnittyneinä joitakin pieniä untuvia, höyheniä, sulan tuppia
ja karvoja.
Kuten tämän tuomion 71 kohdassa todetaan, alanimike 0207 12 10 koskee seuraavia tuotteita: kanaa, paloiksi leikkaamattomana,
jäädytettynä, kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta kaulan, sydämen, maksan ja kivipiiran kera (ns. 70-prosenttista
kanaa).
Koska asetuksessa N:o 3846/87 ei määritellä käsitettä ”höyhen”, on viitattava asetuksen N:o 2777/75 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti
yhdistetyn nimikkeistön yleisiin tulkintasääntöihin ja sen erityisiin soveltamissääntöihin.
Tämän tuomion 44 kohdassa mainitun oikeuskäytännön perusteella on tutkittava tavaroiden objektiivisesti todettavia ominaispiirteitä
ja ominaisuuksia, sellaisina kuin ne on määritelty nimiketekstissä sekä jaksojen huomautusten teksteissä.
On huomattava, että alanimikettä 0207 11 30 koskevasta selittävästä huomautuksesta, jota sovelletaan alanimikettä 0207 12
10 koskevan selittävän huomautuksen mukaan soveltuvin osin viimeksi mainittuun alanimikkeeseen, ilmenee, että viimeksi mainittuun
nimikkeeseen ”kuuluvat mm. paistovalmiit kanat, jotka ovat kynittyjä kanoja – –”. Näin ollen kyseessä olevien ruhojen tariffiin
luokittelemiseksi on määritettävä, voivatko muutamat pienet untuvat, höyhenet, sulan tupet ja karvat vaikuttaa kyseessä olevan
kanan ”paistovalmiuden” ominaisuuteen.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, pääasian kantajat ja komissio viittaavat tässä yhteydessä siipikarjanlihan kaupan
pitämisen vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1906/90 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä
5.6.1991 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1538/91 (EYVL L 143, s. 11) 6 ja 7 artiklassa mainittuihin laatuvaatimuksiin.
Kyseisen asetuksen 6 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan mukaan rinnassa, jaloissa, selässä, jalkojen nivelten alueella
ja siivenkärjissä sallitaan muutama pieni höyhen, höyhentuppi (sulan tuppi) tai karva (rihmamainen sulka) kynimisen jälkeen
ruhon luokittelussa A-luokkaan sen saattamiseksi yhteisön markkinoille. Myös B-luokan kanat voidaan saattaa markkinoille,
mutta kyseisen asetuksen 7 artiklan 5 kohdan mukaan niihin sovellettavat normit ovat A-luokan kanoihin sovellettavia normeja
lievempiä. Olisi siis epäloogista evätä vientitukien maksaminen ruhoilta, jotka voidaan saattaa markkinoille ilman mitään
rajoituksia Euroopan unionissa ja kolmansissa maissa, siitä syystä, että tavara ei kuulu vientitukinimikkeistön mihinkään
tuotekoodiin.
Hauptzollamt Hamburg-Jonasin mukaan sitä vastoin asetusta N:o 1538/91 ei sovelleta unionin ulkopuolelle vietävään siipikarjanlihaan,
eivätkä sen säännökset ole merkityksellisiä tuotteen tariffin arvioimiseksi tai tariffilainsäädännön tulkitsemiseksi. Näillä
säännöksillä on merkitystä vain tuotteiden virheettömän, kunnollisen ja myyntikelpoisen laadun arvioimiseksi vientitukioikeuden
yhteydessä.
Asetuksen N:o 1538/91 sovellettavuudesta pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa asiassa on huomautettava aluksi, että asetuksen
tarkoituksena on määrittää yksityiskohtaiset soveltamissäännöt asetukselle N:o 1906/90, jonka 1 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä
luetelmakohdassa todetaan nimenomaisesti, ettei asetusta sovelleta vientiin yhteisön ulkopuolelle tarkoitettuun siipikarjanlihaan.
Edellä mainitussa asiassa Nowaco Germany annetun tuomion 39 kohdassa on kuitenkin katsottu, että asetuksen N:o 1538/91 säännöksiä,
joissa vahvistetaan vähimmäislaatuvaatimukset ja siipikarjanlihan yhteisön markkinoille saattamista koskevat sallitut poikkeamat,
ja erityisesti sen 6 ja 7 artiklaa sovelletaan myös määritettäessä sitä, onko tavara, jolle haetaan vientitukea, ”laadultaan
virheetön, kunnollinen ja myyntikelpoinen”.
Tästä on todettava, että asetuksen N:o 800/1999 21 artiklan 1 kohdassa asetettu tuotteen virheettömyyden, kunnollisuuden ja
myyntikelpoisuuden vaatimus sekä tuotteen luokittelu asetuksessa N:o 3846/87 säädetyn vientitukinimikkeistön johonkin tariffinimikkeeseen
muodostavat yleisesti vientituen myöntämiseen vaaditut kaksi olennaisesti erillistä edellytystä.
Nyt käsiteltävässä asiassa on kuitenkin todettava, että nämä edellytykset eli yhtäältä alanimikkeessä 0207 12 10 tarkoitettu
paistovalmiin kynityn kanan ominaisuus ja toisaalta virheettömän, kunnollisen ja myyntikelpoisen laadun vaatimus limittyvät
toisiinsa.
Näin ollen asiassa C-325/10 esitettyyn kysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I, sellaisena kuin
se on muutettuna asetuksella N:o 2765/1999, olevaa alanimikettä 0207 12 10 on tulkittava niin, että luokittelussa vientitukia
varten siipikarjanruho, jossa on vielä koneellisen kynimisen jälkeen kiinnittyneinä joitakin pieniä untuvia, höyheniä, sulan
tuppia ja karvoja, kuuluu tähän alanimikkeeseen, jos nämä höyhenten jäänteet ovat sopusoinnussa paistovalmiin kanan ominaisuuden
sekä tuotteen virheettömän, kunnollisen ja myyntikelpoisen laadun kanssa.

Asia C-326/10
– Ensimmäinen kysymys asiassa C-326/10
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee tässä asiassa ensimmäisellä kysymyksellään lähtökohtaisesti sitä, onko
asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2765/1999, olevaa tuotekoodia 0207 12
90 9990 tulkittava niin, että siihen kuuluu siipikarjanruho, jonka jossakin tässä tuotekoodissa sallitussa sisäelimessä –
nyt käsiteltävässä asiassa kaulassa – on kiinnittyneenä sellainen sisäelin, jota ei ole sallittu, nyt käsiteltävässä asiassa
henkitorvi.
Tähän kysymykseen vastaamiseksi on edellä 44 kohdassa mainitun oikeuskäytännön perusteella tutkittava tavaroiden objektiivisesti
todettavia ominaispiirteitä ja ominaisuuksia, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä sekä
jaksojen huomautusten teksteissä.
Tuotekoodi 0207 12 90 9990 koskee seuraavia tuotteita: kanaa kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta siten,
että mukana on kaula, sydän, maksa ja kivipiira tavanomaisesta poikkeavassa koostumuksessa.
Tuotekoodin sanamuodosta ilmenee näin ollen, että kananruhoa ei voida luokitella siihen, jos siinä on muita sisäelimiä kuin
kyseisessä tuotekoodissa nimenomaisesti mainitut. Erityisesti ilmaisu ”– – puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta siten,
että mukana on kaula, sydän, maksa ja kivipiira [tavanomaisesta poikkeavassa koostumuksessa]” sulkee pois sen, että tuotekoodiin
0207 12 90 9990 kuuluvassa tuotteessa voisi olla jokin muu sisäelin, kuten henkitorvi, siinä nimettyjen elinten lisäksi tai
sijaan.
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen ja pääasian kantajien esittämistä viittauksista asetuksella N:o 1538/91 säädettyihin
toleranssimarginaaleihin, jotka liittyvät siipikarjanruhoihin sovellettaviin laatuvaatimuksiin, on todettava joka tapauksessa,
että säännöksessä, johon ne viittaavat, eli asetuksen N:o 1538/91 2 artiklan 4 kohdassa ei täsmennetä mitenkään sitä, voiko
henkitorvi vielä olla kiinnittyneenä kaulaan.
Näin ollen asiassa C-326/10 esitettyyn ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I, sellaisena
kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2765/1999, olevaa tuotekoodia 0207 12 90 9990 on tulkittava niin, ettei siihen kuulu
siipikarjanruho, jossa kaulaan on vielä kiinnittyneenä henkitorvi.
– Toinen kysymys asiassa C-326/10
Toisella kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähtökohtaisesti sitä, onko tullitarkastuksessa,
jossa on tarkoitus määrittää, vastaavatko vientiä varten esitetyt tavarat vienti-ilmoituksessa ilmoitettua tariffinimikettä,
sallittava toleranssimarginaali niin, että poikkeamat eivät estä vientituen myöntämistä.
Tästä on muistutettava, että nyt käsiteltävässä asiassa toimivaltainen tullitoimisto on ottanut näytteeksi kaksi laatikkoa,
joista toinen on varanäyte ja joista kumpikin sisältää kymmenen siipikarjanruhoa. Toisen laatikon tarkastelussa ilmeni, että
yhdeksän ruhoa vastasi vienti-ilmoituksessa ilmoitettua tariffinimikettä ja että yksi ei vastannut sitä.
Kun otetaan huomioon vientituen määrän vähennys ja se mahdollinen seuraamus, joka voidaan määrätä asetuksen N:o 800/1999 51
artiklan 1 kohdan perusteella, ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen ja pääasian kantajien mukaan tavaroiden tarkastuksen,
jonka tarkoituksena on määrittää, vastaavatko ne ilmoitettua tariffinimikettä koskevia säännöksiä, on perustuttava edustavaan
näytteeseen; tällaisesta ei ole kyse silloin, kun tulliviranomaiset tyytyvät yhteen ainoaan näytteeseen ja kun yksi ainoa
tarkastettu tuote osoittautuu nimikettä vastaamattomaksi.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ja pääasian kantajat viittaavat tässä yhteydessä vientitukeen oikeuttavien luuttomiksi
leikattujen naudanlihapalojen fyysisten tarkastusten näytteenotosta 10.12.1997 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 2457/97
(EYVL L 340, s. 29), jossa yhteisön lainsäätäjä on niiden mukaan nimenomaisesti tunnustanut virhemarginaalin vientitukiin
liittyvässä oikeudessa.
Kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa velvoitetaan tulliviranomaiset tarkistamaan sen soveltamisalaan
kuuluvien tuotteiden osalta, onko jokainen ensimmäisessä laatikossa oleva pala yksittäispakattu ja sisältääkö jokainen pakkaus
enintään yhden palan, ja jos nämä edellytykset eivät täyty, tekemään samat tutkimukset varanäytteelle. Saman säännöksen toisessa
alakohdassa täsmennetään, että kun kahdessa laatikossa on vain yksi pala, jota ei ole yksittäispakattu, tai jos vain yhdessä
pakkauksessa on enemmän kuin yksi pala, sitä ei pidetä sääntöjenvastaisuutena ja tuki maksetaan.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ja pääasian kantajat myöntävät, että kyseinen asetus koskee vain yksittäispakattujen
luuttomiksi leikattujen naudanlihapalojen vientiä, mutta ne näkevät näissä säännöksissä yhteisön oikeudessa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen
ilmaisun, jota olisi sovellettava nyt käsiteltävässä asiassa. Niiden mukaan se, että varanäytettä ei ole tutkittu pääasiassa,
ei saa aiheuttaa vahinkoa kantajille.
Tästä on todettava, että Hauptzollamt Hamburg-Jonasin toteuttamasta ekstrapolaatiosta säädetään asetuksen N:o 2913/92 70 artiklan
1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa. Säännöksestä ilmenee, että jos ainoastaan osa ilmoituksessa tarkoitetuista tavaroista
tarkastetaan, tulokset koskevat kaikkia ilmoituksessa tarkoitettuja tavaroita.
Tätä yhdenmukaisen laadun olettamaa ei sovelleta ainoastaan tullilainsäädännön perusteella tehtäviin tarkastuksiin, koska
kyseinen 70 artikla on yksi yleisistä tullisäännöksistä, joita sovelletaan kaikkiin tuen kohteena olevien tavaroiden vienti-ilmoituksiin,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta erityissäännösten soveltamista (ks. vastaavasti em. asia Nowaco Germany, tuomion 47, 49 ja
56 kohta).
Asetuksen N:o 2913/92 70 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltaminen on siis merkityksellistä tulliviranomaisten
toteuttamalle tavaroiden luonteen tarkastukselle, jotta voidaan taata vientiä varten esitettyjen tavaroiden vastaavuus vienti-ilmoituksessa
mainitun tariffinimikkeen kanssa.
Toisin kuin asetuksen N:o 2457/97 säännöksissä, jotka koskevat naudanliha-alaa, siipikarjanruhojen tarkastuksesta ei myöskään
ole olemassa säännöksiä, joissa säädettäisiin erityisestä edustussuhteesta säännöstenvastaisten kananruhojen määrän ja tutkittujen
ruhojen määrän välillä.
Joka tapauksessa asetuksen N:o 2913/92 70 artiklan 1 kohdan soveltamisesta johtuva oikeusvaikutus vienti-ilmoituksessa mainittujen
tariffinimikkeiden valvontaan on suhteellisuusperiaatteen mukainen.
Koska vientitukijärjestelmä perustuu vapaaehtoisiin ilmoituksiin, viejän on toimitettava vientitukioikeuden vahvistamiseksi
ja sen määrän määrittämiseksi tarpeelliset tiedot, kun hän on omasta tahdostaan päättänyt hyötyä järjestelmästä. Kun viejä
ilmoittaa tuotteen vientitukimenettelyn yhteydessä, hän antaa ymmärtää, että tuote täyttää kaikki vientituen myöntämisen edellytykset.
Lisäksi asetuksen N:o 2913/92 70 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetään ilmoittajan mahdollisuudesta pyytää lisätarkastusta
arvioidessaan, etteivät ilmoitettujen tavaroiden osittaisen tarkastuksen tulokset koske tarkastamatonta osaa ilmoituksessa
tarkoitetuista tavaroista. Tämän säännöksen itsensä avulla voidaan siis taata, ettei osittaisen tarkastuksen tuloksella ole
suhteettomia seurauksia.
Edellä todetun perusteella asiassa C-326/10 esitettyyn toiseen kysymykseen on vastattava, että tullitarkastuksessa, jossa
on tarkoitus määrittää, vastaavatko vientiä varten esitetyt tavarat vienti-ilmoituksessa mainittua tariffinimikettä, ilmoitettujen
tavaroiden osittaisen tarkastuksen tulokset koskevat kaikkia ilmoituksessa tarkoitettuja tavaroita asetuksen N:o 2913/92 70
artiklan 1 kohdan mukaisesti. Virhemarginaalia, jonka perusteella voitaisiin katsoa, että poikkeama ei ole vientituen myöntämisen
kannalta vahingollinen, ei voida sallia.

Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asioiden käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä
olevien asioiden käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle,
ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (kahdeksas jaosto) on ratkaissut asiat seuraavasti:
1)
Maataloustuotteiden nimikkeistöstä vientitukia varten 17.12.1987 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3846/87 liitteessä
I, sellaisena kuin se on muutettuna maataloustuotteiden vientitukinimikkeistön julkaisemisesta vuodeksi 2006 15.12.2005 annetulla
komission asetuksella (EY) N:o 2091/2005, olevaa alanimikettä 0207 12 90 on tulkittava niin, että siihen kuuluvan siipikarjanruhon
on oltava täysin puhdistettu siten, että sen tariffiin luokittelun kannalta on haitallista, jos ruhoon jää sisäelinten koneellisen
poiston jälkeen esimerkiksi vielä osa suolistosta tai henkitorvesta.
2)
Asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 16.12.1999 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2765/1999,
olevaa tuotekoodia 0207 12 90 9990 on tulkittava niin, että käsite ”tavanomaisesta poikkeava koostumus” sallii ruhossa vain
enintään neljä siinä mainittua sisäelintä, yhden tai useamman kutakin.
3)
Asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2765/1999, olevaa alanimikettä 0207 12
10 on tulkittava niin, että siipikarjanruho, jossa on mukana useampia kappaleita jotakin siinä mainituista sisäelimistä eli
kaulaa, sydäntä, maksaa ja kivipiiraa, ei kuulu kyseiseen alanimikkeeseen.
4)
Asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2765/1999, olevaa alanimikettä 0207 12
10 on tulkittava niin, että luokittelussa vientitukea varten siipikarjanruho, jossa on vielä koneellisen kynimisen jälkeen
kiinnittyneinä joitakin pieniä untuvia, höyheniä, sulan tuppia ja karvoja, kuuluu tähän alanimikkeeseen, jos nämä höyhenten
jäänteet ovat sopusoinnussa paistovalmiin kanan ominaisuuden sekä tuotteen virheettömän, kunnollisen ja myyntikelpoisen laadun
kanssa.
5)
Asetuksen N:o 3846/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2765/1999, olevaa tuotekoodia 0207 12
90 9990 on tulkittava niin, ettei siihen kuulu siipikarjanruho, jossa kaulaan on vielä kiinnittyneenä henkitorvi.
6)
Tullitarkastuksessa, jossa on tarkoitus määrittää, vastaavatko vientiä varten esitetyt tavarat vienti-ilmoituksessa mainittua
tariffinimikettä, ilmoitettujen tavaroiden osittaisen tarkastuksen tulokset koskevat kaikkia ilmoituksessa tarkoitettuja tavaroita
yhteisön tullikoodeksista 12.10.1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 70 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Virhemarginaalia,
jonka perusteella voitaisiin katsoa, että poikkeama ei ole vientituen myöntämisen kannalta vahingollinen, ei voida sallia.
Allekirjoitukset
*
Oikeudenkäyntikieli: saksa.
–      Lainausta on korjattu unionin tuomioistuimessa, koska suomenkielinen versio on epätarkka.