CELEX: 62012CJ0546
Apeliacinis skundas
Augalų veislių teisinė apsauga Bendrijoje
Bendrijos augalų veislių tarnyba (BAVT)
Reglamentas (EB) Nr. 2100/94–20 ir 76 straipsniai
Reglamentas (EB) Nr. 874/2009
51 straipsnis
Prašymas pradėti procedūrą dėl teisinės apsaugos Bendrijoje pripažinimo negaliojančia
Tyrimo savo iniciatyva principas
Procedūra BAVT apeliacinėje taryboje
Esminiai įrodymai

Apeliaciniu skundu apeliantas prašo panaikinti Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimą
Schräder
/ OCVV – Hansson (LEMON SYMPHONY) (T‑133/08, T‑134/08, T‑177/08 ir T‑242/09,
EU:T:2012:430
, toliau – skundžiamas sprendimas), kuriuo tas teismas atmetė jo ieškinį dėl 2009 m. sausio 23 d. Bendrijos augalų veislių tarnybos (BAVT) Apeliacinės tarybos sprendimo (byla A 010/2007), susijusio su prašymu panaikinti augalų veislių teisinę apsaugą Bendrijoje, suteiktą veislei LEMON SYMPHONY (toliau – ginčijamas sprendimas).
Teisinis pagrindas
Pagal 1994 m. liepos 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2100/94 dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje (
OL L 227, p. 1; 2004 m.
specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 16 t., p. 390), iš dalies pakeisto 1995 m. spalio 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2506/95 (
OL L 258, p. 3; 2004 m.
specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 18 t., p. 255; toliau – Reglamentas Nr. 2100/94), 6 straipsnį augalų veislių teisinė apsauga Bendrijoje suteikiama veislėms, kurios, be kita ko, yra išskirtinės ir naujos.
Šio reglamento 7 straipsnyje numatyta:
„1.   Veislė yra laikoma išskirtine, jei ji tam tikru genotipu ar genotipų kombinacija savo požymiais aiškiai skiriasi nuo bet kurios kitos iki paraiškos pateikimo datos, nustatomos pagal 51 straipsnį, visuotinai žinomos veislės.
<...>“
Reglamento Nr. 2100/94 10 straipsnyje nustatyti su veislės, kuriai prašoma suteikti teisinę apsaugą Bendrijoje, naujumu susiję kriterijai.
Pagal šio reglamento 20 straipsnį, reglamentuojantį šios apsaugos pripažinimą negaliojančia:
„1.   [BAVT] skelbia augalų veislių teisinę apsaugą Bendrijoje negaliojančia, jei nustatoma, kad:
a)
augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje suteikimo metu nebuvo laikomasi 7 ar 10 straipsniuose keliamų reikalavimų
arba
b)
tais atvejais, kai augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje suteikimas buvo iš esmės grindžiamas pareiškėjo pateikta informacija ir dokumentais, tos teisės suteikimo metu nebuvo laikomasi 8 ir 9 straipsniuose keliamų reikalavimų
arba
c)
ta teisė buvo suteikta asmeniui, kuris neturi į ją teisės, jei ji nebuvo perduota asmeniui, kuris turi teisę į ją.
2.   Paskelbus augalų veislių teisinę apsaugą Bendrijoje negaliojančia, ji laikoma neturėjusia šiame reglamente nustatyto poveikio nuo pat jos suteikimo momento.“
To paties reglamento 54 ir 55 straipsniuose apibūdintos pagrindinė paraiškos ekspertizė ir techninė ekspertizė, kurios būtinos tam, kad augalų veislei būtų suteikta apsauga Bendrijoje.
Dėl taisyklių, nustatančių procedūrą BAVT, Reglamento Nr. 2100/94 75 straipsnyje numatyta:
„[BAVT] sprendimuose nurodomi juos pagrindžiantys motyvai. Jie yra grindžiami tiktai tais motyvais ar įrodymais, dėl kurių procesinių veiksmų šalys turėjo galimybę žodžiu ar raštu pareikšti savo nuomonę.“
Pagal to paties reglamento 76 straipsnį:
„Atlikdama jai pavestus procesinius veiksmus, [BAVT] tiria tik tuos faktus, kurie jai pačiai pateikiami ekspertizei pagal 54 ir 55 straipsnius. Ji nepaiso faktų ar įrodymų, kurie nebuvo pateikti per [BAVT] nustatytą laiką.“
Reglamento Nr. 2100/94 81 straipsnis suformuluotas taip:
„1.   Šiame reglamente ar vadovaujantis šiuo reglamentu priimtose nuostatose nesant procesinių nuostatų, [BAVT] taiko valstybėse narėse visuotinai pripažintus procesinės teisės principus.
<...>“
2009 m. rugsėjo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 874/2009 nustato Reglamento Nr. 2100/94 nuostatų, susijusių su BAVT atliekamomis procedūromis, įgyvendinimo taisykles (
OL L 251, p. 3
).
Kalbant apie dėl BAVT sprendimų pateiktus apeliacinius skundus, pažymėtina, kad minėto reglamento 51 straipsnyje nurodyta:
„Jei nenumatyta kitaip, su [BAVT] atliekamomis procedūromis susijusios nuostatos
mutatis mutandis
taikomos apeliaciniam nagrinėjimui; procedūrų šalys šiuo atžvilgiu laikomos apeliacinio nagrinėjimo šalimis.“
To paties reglamento 63 straipsnyje nustatyta:
„1.   Žodinio nagrinėjimo ir įrodymų rinkimo protokoluose registruojami žodinio nagrinėjimo ar įrodymų rinkimo svarbiausi dalykai, svarbūs procedūrų šalių pareiškimai, procedūrų šalių, liudytojų ar ekspertų liudijimai ir bet kokio patikrinimo [patikrinimo vietoje] rezultatai.
2.   Liudytojo, eksperto ar procedūros šalies liudijimo protokolai [jiems] perskaitomi arba pateikiami jiems susipažinti. Protokole turi būti įrašyta, kad šis formalumas atliktas ir kad parodymus davęs asmuo protokolui pritaria. Negavus tokio pritarimo, padaromas prierašas, su kuo nesutinkama.
3.   Protokolą pasirašo jį surašęs darbuotojas ir žodinę apklausą atlikęs arba įrodymus rinkęs darbuotojas.
4.   Procedūrų šalims pateikiama protokolų kopija ir prireikus vertimas.“
Ginčo aplinkybės ir ginčijamas sprendimas
Bendrasis Teismas taip apibūdino ginčo aplinkybes:
„5
1996 m. rugsėjo 5 d. į bylą įstojęs asmuo Jørn Hansson, remdamasis [R]eglamentu [Nr. 2100/94], pateikė [BAVT] paraišką dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje. Ši paraiška įregistruota numeriu 1996/0984. Augalų veislė, kurią taip buvo prašoma apsaugoti, yra veislė LEMON SYMPHONY, priklausanti rūšiai
Osteospermum ecklonis
.
<...>
BAVT įpareigojo
Bundessortenamt
(Federalinė augalų veislių tarnyba, Vokietija) atlikti LEMON SYMPHONY techninę ekspertizę pagal [R]eglamento [Nr. 2100/94] 55 straipsnio 1 dalį.
1996 m. lapkričio 6 d. laišku
Bundessortenamt
paprašė BAVT patiekti jai LEMON SYMPHONY augalinę medžiagą, kad ji galėtų atlikti techninę ekspertizę. Šiame laiške buvo pažymėta, kad tai turi būti „20 jaunų augalų, tinkančių pardavimui, neapgenėtų ir neapdorotų augimo reguliatoriais“.
1997 m. sausio 10 d. į bylą įstojęs asmuo nusiuntė
Bundessortenamt
prašomą augalinę medžiagą.
1997 m. sausio 13 d. laišku, kurį pasirašė už LEMON SYMPHONY techninę ekspertizę atsakinga
Bundessortenamt
darbuotoja dr. Menne,
Bundessortenamt
BAVT nurodė:
„<...> informuojame Jus, kad aptariamą ir mums atsiųstą veislės dauginamąją medžiagą sudaro pardavimui skirti augalai su žiedpumpuriais, apdoroti augimo reguliatoriais ir apgenėti. Todėl kyla grėsmė, kad techninė ekspertizė bus atlikta netinkamai.“
Vis dėlto techninė ekspertizė [vėliau, t. y. per 1997 m., buvo atlikta, tačiau
Bundessortenamt
šiandien] negali patvirtinti, ar buvo tiriama pati į bylą įstojusio asmens atsiųsta augalinė medžiaga, ar iš šios medžiagos atskirtos gyvašakės, kaip tai matyti iš bylos medžiagoje esančių 1997 m. sausio 30 d. ranka padarytų užrašų, kuriuose nurodoma: „
Bundessortenamt
atskyrė gyvašakes, palaukti, TK 30/01/97“. Per šią techninę ekspertizę, kuri buvo atlikta remiantis 1997 m. rugpjūčio 8 d.
Bundessortenamt
„požymių lentele VI“, kuri tuo metu galiojo kaip gairės, LEMON SYMPHONY buvo palyginta su tam tikromis kitomis
Osteospermum
veislėmis. Atlikusi šią techninę ekspertizę
Bundessortenamt
padarė išvadą, kad LEMON SYMPHONY atitinka DUS kriterijus, kad jai galėtų būti suteikta augalų veislių teisinė apsauga Bendrijoje.
1997 m. spalio 16 d.
Bundessortenamt
, remdamasi ta pačia „požymių lentele VI“, pataisė ekspertizės ataskaitą, prie kurios buvo pridėtas oficialus LEMON SYMPHONY aprašas. Iš jo matyti, kad požymis „Stiebo forma“ apibūdintas kaip „status“ (įvertinimas 1).
1999 m. balandžio 6 d. BAVT sprendimu LEMON SYMPHONY buvo suteikta augalų veislių teisinė apsauga Bendrijoje ir 1997 m.
Bundessortenamt
patvirtintas oficialus šios veislės aprašas buvo perkeltas į Bendrijos augalų veislių nuosavybės teisių registrą.
2001 m. lapkričio 7 d. ieškovas <...> remdamasis reglamentu [Nr. 2100/94], pateikė BAVT paraišką dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje. Ši paraiška įregistruota numeriu 2001/1758. Apsaugą prašyta suteikti augalų veislei SUMCOL 01, priklausančiai
Osteospermum ecklonis
rūšiai <...>.
Manydamas, kad auginant ir parduodant SUMOST 01 pažeidžiamos jo teisės į LEMON SYMPHONY, į bylą įstojęs asmuo Vokietijos civiliniuose teismuose pareiškė <...> ieškinį dėl tokio teisių pažeidimo, siekdamas, kad <...> būtų nurodyta nutraukti prekybą SUMOST 01 ir atlyginti žalą. Nurodęs atlikti teismo ekspertizę
Bundessortenamt
, kuri atliko „bandomąjį lyginamosios kultūros auginimą“ ir padarė išvadą, jog SUMOST 01 aiškiai nesiskiria nuo LEMON SYMPHONY,
Landgericht Düsseldorf
(Diuseldorfo apygardos teismas, Vokietija) patenkino šiuos [reikalavimus] 2005 m. liepos 12 d. sprendimu, kuris buvo patvirtintas apeliacine tvarka 2006 m. gruodžio 21 d.
Oberlandesgericht Düsseldorf
(Diuseldorfo apeliacinis apygardos teismas, Vokietija) sprendimu. Atliekant šią teismo ekspertizę [teigta], kad lyginant panaudota LEMON SYMPHONY augalinė medžiaga neatitiko augalinės medžiagos, tirtos 1997 m., siekiant, kad šiai veislei būtų suteikta augalų veislių teisinė apsauga Bendrijoje <...>.
Vokietijos civiliniuose teismuose vykstant procedūrai dėl teisių pažeidimo į bylą įstojęs asmuo teigė, kad LEMON SYMPHONY veislė niekada nebuvo stati. Šiuo klausimu jis pateikė 2003 m. lapkričio 21 d. ekspertizės ataskaitą <...>. Šioje ataskaitoje ekspertas pažymėjo:
„Atlikus 1997 m.
Bundessortenamt
tyrimą LEMON SYMPHONY buvo apibrėžta kaip stati veislė. Atliekant bandymus sukaupta patirtis ir stebėjimai, taip pat pastaruoju metu atlikti vertinimai ir tyrimai rodo, kad LEMON SYMPHONY nėra visiškai stačiai auganti veislė <...>. Veislė NAIROBI, su kuria lyginama dėl ekspertizės gairių TG/176/3 požymių lentelėje nurodyto jos stataus augimo, auga stačiai visą vegetacinį laikotarpį. NAIROBI forma iš esmės skiriasi nuo LEMON SYMPHONY. Kai kuriuose kituose vėlesniuose
Bundessortenamt
veislių aprašuose, pavyzdžiui, veislės SEIMORA, kitos SYMPHONY veislės, turinčios tuos pačius augimo požymius kaip ir LEMON SYMPHONY, apibūdinamos kaip pusiau stačios.“
Vykstant procesui Vokietijos civiliniuose teismuose dėl teisių pažeidimo BAVT įpareigojo
Bundessortenamt
atlikti SUMOST 01 techninę ekspertizę, kaip numatyta [R]eglamento [Nr. 2100/94] 55 straipsnio 1 dalyje. Atliekant šią techninę ekspertizę, būtent nuo 2001 m., LEMON SYMPHONY, be kita ko, buvo panaudota kaip lyginamoji veislė. Ši techninė ekspertizė buvo atlikta remiantis naujomis išskirtinumo, vienodumo ir stabilumo vertinimo gairėmis TG/176/3, kurias 2000 m. balandžio 5 d. nustatė Tarptautinė naujų augalų veislių apsaugos sąjunga (UPOV).
<...>
2004 m. spalio 7 d.
Bundessortenamt
<...> padarė išvadą, kad [SUMOST 01] aiškiai nesiskiria nuo kitų visuotinai žinomų veislių, visų pirma nuo LEMON SYMPHONY.
2004 m. spalio 26 d. ieškovas pateikė prašymą atšaukti LEMON SYMPHONY suteiktą augalų veislių teisinę apsaugą Bendrijoje pagal [R]eglamento [Nr. 2100/94] 21 straipsnį <...>, motyvuodamas tuo, kad bent nuo 2002 m. ši veislė nebeatitinka savo oficialaus aprašo, kuris 1997 m. buvo pateiktas Bendrijos augalų veislių nuosavybės teisių registrui. Grįsdamas šį prašymą jis iš esmės nurodo, kad 2001 m. atliekant LEMON SYMPHONY ekspertizę remiantis nuo 2001 m. taikomomis ekspertizės gairėmis TG/176/3 įvairūs šios veislės požymiai įvertinti kitaip, palyginti su tos pačios veislės 1997 m. oficialiu aprašu. Tai, jo nuomone, parodo, kad nagrinėjamai veislei trūksta stabilumo.
2004 m. gruodžio 7 d. BAVT nusprendė atlikti techninį patikrinimą pagal [R]eglamento [Nr. 2100/94] 64 straipsnį, kad nustatytų, ar yra užtikrintas nuolatinis LEMON SYMPHONY nekintamumas. 2004 m. gruodžio 15 d. apie šį sprendimą buvo pranešta ieškovui ir į bylą įstojusiam asmeniui. Techninė ekspertizė buvo atlikta taikant tas pačias gaires, kaip numatytosios BAVT 2002 m. spalio 31 d. patvirtintame išskirtinumo, vienodumo ir stabilumo vertinimo protokole CPVO-TP/176/1, kuris pats buvo grindžiamas ekspertizės gairėmis TG/176/3.
Iš 2005 m. sausio 5 d.
Bundessortenamt
elektroninio laiško BAVT matyti, kad paprastai požymių apraše nustatytų neatitikimų priežastis gali būti įvairūs veiksniai, kaip antai neatitikimai dėl aplinkosauginių veiksnių, įvertinimų skalės pakeitimas iš esmės pasikeitus lyginamųjų veislių, į kurias reikia atsižvelgti, skaičiui, taip pat įvertinimų pasikeitimas dėl naujų ekspertizės gairių taikymo. <...>
<...>
2005 m. rugsėjo 14 d.
Bundessortenamt
parengė ekspertizės ataskaitą, kurioje buvo nuspręsta palaikyti LEMON SYMPHONY. Prie šios ataskaitos buvo pridėtas tos pačios dienos naujas augalo aprašas, iš kurio, be kita ko, matyti, kad požymis „Stiebo forma“ buvo apibūdintas kaip „pusiau status iki horizontalaus“ (įvertinimas 4).
<...>
2006 m. gegužės 18 d. elektroniniu laišku
Bundessortenamt
BAVT nurodė:
„Pridedame 1997, 2003 ir 2004 m. padarytas LEMON SYMPHONY nuotraukas. Jose galima pamatyti, kad stiebo forma nepasikeitė.
<...>.“
2006 m. birželio 12 d. laišku BAVT vėl kreipėsi į
Bundessortenamt
ir nurodė: „Siekdami padėti [BAVT] nustatyti šį ryšį, dėl kiekvieno požymio, [paminėto] 1997 m. galiojusiame protokole dėl
Osteospermum
, norėtume pažymėti, koks buvo veislės LEMON SYMPHONY požymių raiškos laipsnis atliekant 2005 m. tyrimą ir koks yra santykis su pagal 2001 m. patvirtintą protokolą atliktais stebėjimais“.
<...>
Iš 2006 m. rugpjūčio 2 d.
Bundessortenamt
sprendimo ir atitinkamai 1997 ir 2005 m. LEMON SYMPHONY techninių ekspertizių rezultatų, kuriuos ši tarnyba nustatė ir apie kuriuos pranešė ieškovui 2006 m. rugpjūčio 25 d., palyginimo matyti, kad, šios tarnybos nuomone, požymio „Stiebo forma“ įvertinimo skirtumą galima paaiškinti aplinkybe, jog „požymių lentelėje VI“, kurią ši tarnyba naudojo 1997 m., nebuvo nė vienos lyginamosios veislės ir kad šiais metais LEMON SYMPHONY buvo stačiausia veislė. Be to, nuo 1997 m. gerokai padaugėjo
Osteospermum ecklonis
rūšies veislių ir iš dalies pasikeitė ekspertizės gairės, o tai lėmė būtinybę taisyti raiškos laipsnį.
2006 m. rugpjūčio 25 d. laišku BAVT pasiūlė į bylą įstojusiam asmeniui pataisyti oficialų LEMON SYMPHONY aprašą, pateiktą Bendrijos augalų veislių nuosavybės teisių registrui 1997 m., nauju 2005 m. rugsėjo 14 d. veislės aprašu. BAVT manė, kad šis pataisymas būtinas dėl, pirma, pažangos selekcijos srityje, kuri įvyko nuo 1997 m., kai buvo atlikta minėtos veislės ekspertizė, ir, antra, 2001 m. padarytų ekspertizės gairių pakeitimų.
2006 m. rugsėjo 22 d. laišku į bylą įstojęs asmuo pritarė šiam pasiūlymui.
2007 m. vasario 19 d. sprendimu (toliau – sprendimas atmesti) BAVT priėmė ieškovo protestus dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje suteikimo SUMOST 01 ir atmetė paraišką suteikti augalų veislių teisinę apsaugą Bendrijoje šiai veislei, motyvuodama iš esmės tuo, kad ši veislė akivaizdžiai nesiskiria nuo LEMON SYMPHONY, todėl nėra įvykdytos [R]eglamento [Nr. 2100/94] 7 straipsnyje išdėstytos sąlygos. <...>
2007 m. balandžio 11 d. ieškovas pateikė prašymą panaikinti augalų veislių teisinę apsaugą Bendrijoje, suteiktą LEMON SYMPHONY pagal [R]eglamento [Nr. 2100/94] 20 straipsnį, motyvuodamas iš esmės tuo, kad ši veislė niekada neegzistavo tokios formos, kokia buvo nurodyta oficialiame jos apraše, 1997 m. pateiktame Bendrijos augalų veislių nuosavybės teisių registrui.
2007 m. balandžio 18 d. BAVT į bylą įstojusiam asmeniui pranešė apie sprendimą savo iniciatyva pataisyti oficialų LEMON SYMPHONY aprašą, kaip numatyta [R]eglamento [Nr. 2100/94] 87 straipsnio 4 dalyje (toliau – sprendimas pataisyti aprašą). Prie šio laiško buvo pridėtas pataisytas pagal 2005 m. techninės ekspertizės rezultatus aprašas.
2007 m. gegužės 10 d. laišku (toliau – sprendimas dėl prašymo atšaukti) BAVT pranešė ieškovui, kad kompetentingas komitetas patikrino, ar [R]eglamento [Nr. 2100/94] 21 straipsnio taikymo sąlygos įvykdytos, ir padarė išvadą, jog šiuo atveju taip nėra <...>.
<...>
2007 m. gegužės 21 d. BAVT ieškovui pranešė apie sprendimą pataisyti aprašą ir pakeisti oficialų LEMON SYMPHONY aprašą, pateiktą Bendrijos augalų veislių nuosavybės teisių registrui 1997 m., 2005 m. aprašu.
2007 m. rugsėjo 26 d. BAVT atmetė prašymą panaikinti LEMON SYMPHONY suteiktą augalų veislių teisinę apsaugą Bendrijoje, kurį ieškovas pateikė pagal [R]eglamento [Nr. 2100/94] 20 straipsnį (toliau – sprendimas dėl prašymo panaikinti) <...>.
Procedūros BAVT Apeliacinėje taryboje bylose A 005/2007, A 006/2007 ir A 007/2007
2007 m. gegužės 10 d. ieškovas [BATV] Apeliacinei tarybai [toliau – Apeliacinė taryba] pateikė apeliacinį skundą dėl sprendimo atmesti, kuris buvo užregistruotas Nr. A 005/2007.
<...>
2007 m. birželio 11 d. ieškovas Apeliacinei tarybai pateikė apeliacinį skundą dėl sprendimo dėl prašymo atšaukti, kuris buvo užregistruotas Nr. A 006/2007.
<...>
2007 m. liepos 12 d. ieškovas Apeliacinei tarybai pateikė apeliacinį skundą dėl sprendimo pataisyti aprašą, kuris buvo užregistruotas Nr. A 007/2007.
<...>
Kaip matyti iš posėdžio protokolų, neatsižvelgdama į ieškovo protestus 2007 m. gruodžio 4 d. Apeliacinė taryba surengė žodinį nagrinėjimą visose trijose bylose A 005/2007, A 006/2007 ir A 007/2007 šiam nedalyvaujant. <...>
Šiose procedūrose dr. Menne dalyvavo kaip
Bundessortenamt
ekspertė ir BAVT tarnautoja. Ji, be kita ko, nurodė, kad 1997 m. LEMON SYMPHONY techninei ekspertizei pateikta augalinė medžiaga neabejotinai buvo apdorota augimo reguliatoriais, bet atliekant ekspertizę vis dėlto nekilo jokių problemų, nes „augalai augo visiškai įprastai“. Ji taip pat pažymėjo, kad atliekant šią techninę ekspertizę „augimo reguliatorių poveikis jau buvo išnykęs“, ir tvirtino, kad „LEMON SYMPHONY atveju nebuvo abejojama dėl 1997 m. liepos–rugpjūčio mėn. atliktų bandymų kokybės“. Į bylą įstojęs asmuo savo ruožtu tvirtino, kad „augimo reguliatoriai paprastai, o konkrečiai kalbant
Osteospermum
atveju, veikia tik 4–6 savaites“.
2007 m. gruodžio 4 d. sprendimu (byla A 006/2007) Apeliacinė taryba atmetė kaip priimtiną, bet nepagrįstą ieškovo apeliacinį skundą dėl sprendimo dėl prašymo atšaukti.
2007 m. gruodžio 4 d. sprendimu (byla A 005/2007) Apeliacinė taryba atmetė kaip priimtiną, bet nepagrįstą ieškovo apeliacinį skundą dėl sprendimo atmesti.
2007 m. gruodžio 4 d. sprendimu (byla A 007/2007) Apeliacinė taryba atmetė kaip nepriimtiną ieškovo apeliacinį skundą dėl sprendimo pataisyti aprašą.
Kiekvienoje iš šių trijų bylų Apeliacinė taryba iš pradžių konstatavo, kad šaukimas į žodinį nagrinėjimą buvo išsiųstas tinkamai. Šiuo klausimu ji pažymėjo, kad nors tiesa, jog nebuvo laikomasi [Reglamento Nr. 874/2009] 59 straipsnio 1 dalyje nustatyto vieno mėnesio termino, tačiau kadangi apie šaukimą ieškovui buvo pranešta tik 2007 m. lapkričio 6 d., tai nesukėlė pasekmių <...>
<...>
Procedūra BAVT Apeliacinėje taryboje byloje A 010/2007
2007 m. spalio 19 d. ieškovas Apeliacinei tarybai pateikė apeliacinį skundą dėl sprendimo dėl prašymo panaikinti, kuris buvo užregistruotas Nr. A 010/2007.
Grįsdamas šį apeliacinį skundą ieškovas iš esmės nurodė, kad augalinė medžiaga, kuri buvo tiriama 1997 m. atliekant LEMON SYMPHONY techninę ekspertizę, buvo su trūkumais. Jis pabrėžė, kad atsiųsti augalai galėjo būti dauginti gyvašakėmis ir kad paskui šios gyvašakės galėjo būti panaudotos atliekant techninę ekspertizę. <…> Jis taip pat pastebėjo, kad visos nuo 2001 m. taikomose ekspertizės gairėse kaip pavyzdys nurodytos veislės, išskyrus veislę NAIROBI, 1997 m. buvo lyginamos su LEMON SYMPHONY. Atsižvelgdamas į dr. Menne ir į bylą įstojusio asmens teiginius per 2007 m. gruodžio 4 d. posėdį bylose A 005/2007, A 006/2007 ir A 007/2007 ieškovas pasiūlė atlikus ekspertizę patikrinti jo teiginį, kad apdorojimo augimo reguliatoriumi poveikis tyrimui neapsiriboja 4–6 savaitėmis. Galiausiai ieškovas paaiškino, kad jo prašymas panaikinti buvo grindžiamas [R]eglamento [Nr. 2100/94] 20 straipsnio 1 dalies a punktu ir 7 straipsniu. Jo nuomone, kadangi veislė gali būti pripažinta išskirtine, tik jei aiškiai skiriasi požymiais, kuriuos lemia genotipas ar genotipų kombinacija, šiuo atveju negalima kalbėti apie išskirtinumą, jeigu požymius lemia mechaninis apdorojimas ir apdorojimas augimo reguliatoriais.
Gavęs šaukimą į posėdį ieškovas kitame 2009 m. sausio 12 d. pareiškime prieštaravo, kad dr. Menne jame dalyvautų ir kad į jos parodymus būtų atsižvelgta.
Šiame pareiškime ieškovas dar kartą pasiūlė atlikus ekspertizę įrodyti, kad 1997 m. atliktos LEMON SYMPHONY DUS ekspertizės rezultatai paaiškinami ne genotipu, o cheminiu ir mechaniniu apdorojimu arba aplinkybe, jog atsiųstos augalų gyvašakės buvo panaudotos. Be to, ieškovas aiškiai paprašė suteikti jam galimybę pateikti siūlomus įrodymus.
<...>
[Ginčijamu sprendimu] Apeliacinė taryba atmetė ieškovo apeliacinį skundą dėl sprendimo dėl prašymo panaikinti kaip priimtiną, bet nepagrįstą <...>“
Procesas Bendrajame Teisme ir skundžiamas sprendimas
2009 m. birželio 24 d. ieškovas pareiškė ieškinį dėl ginčijamo sprendimo.
2010 m. birželio 15 d. Bendrojo Teismo pirmininkas nutarė sujungti ieškinius, kuriuos pareiškė ieškovas dėl sprendimų A 007/2007 (byla T‑133/08), A 006/2007 (byla T‑134/08), A 005/2007 (byla T‑177/08) ir A 010/2007 (byla T‑242/09), kad būtų bendrai vykdoma rašytinė ir žodinė proceso dalys bei priimtas sprendimas.
Byla T‑242/09
Grįsdamas ieškinį byloje T‑242/09 ieškovas pateikė keturis panaikinimo pagrindus.
Dėl pirmojo ieškinio pagrindo, kuriuo nurodomas Reglamento Nr. 2100/94 76 ir 81 straipsnių pažeidimas, Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 126 punkte nusprendė, kad atsižvelgiant į patį minėto 76 straipsnio tekstą šios nuostatos netaikytinos šio reglamento 20 straipsnyje numatytai procedūrai dėl teisinės apsaugos Bendrijoje pripažinimo negaliojančia. Tuo remdamasis skundžiamo sprendimo 128 ir 129 punktuose jis padarė išvadą, kad augalų veislės neatitikimą Bendrijos teisinės apsaugos suteikimo sąlygoms privalo įrodyti suinteresuotoji šalis, ginčijanti tokią apsaugą.
Konstatavęs, kad Reglamentu Nr. 2100/94 įtvirtinta tvarka atitinka nuostatas, įtvirtintas Bendrijos dizaino srityje, taip pat bendruosius teisės principus, Bendrasis Teismas atmetė šį pagrindą kaip nereikšmingą.
Vis dėlto Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 134 punkte pridūrė, kad bet kuriuo atveju procedūra BAVT nėra tik inkvizitorinio pobūdžio, tad šalys privalo laiku nurodyti faktines aplinkybes, kurias BAVT, jų nuomone, turėtų konstatuoti, ir pateikti įrodymų, kuriais norėtų, kad ji remtųsi.
Remdamasis šia išvada, skundžiamo sprendimo 135–170 punktuose Bendrasis Teismas išnagrinėjo ieškovo pateiktus argumentus.
Dėl BAVT atsisakymo patenkinti ieškovo prašymą taikyti tyrimo priemonę Bendrasis Teismas pagal analogiją su Sprendime ILFO /
Haute Autorité
(51/65,
EU:C:1966:21
) padaryta išvada skundžiamo sprendimo 138 punkte konstatavo, kad ieškovas per visą procedūrą BAVT nepateikė jokių duomenų ar įrodymų, patvirtinančių jo teiginius. Jis nusprendė, kad nebuvo pažeistos taisyklės dėl įrodinėjimo pareigos ir įrodymų rinkimo, ir padarė išvadą, kad ieškovas siekė, kad Bendrasis Teismas iš naujo įvertintų reikšmingus faktus ir įrodymus.
Todėl Bendrasis Teismas nurodė, kad Apeliacinės tarybos konstatavimus ir faktinių aplinkybių vertinimus reikia skirti pagal tai, ar jie padaryti remiantis sudėtingais tyrimais, turint omenyje, kad, kiek tai susiję su sudėtingais vertinimais, kuriems reikia ekspertizės arba specialių mokslo žinių, Bendrasis Teismas gali tik patikrinti, ar nepadaryta akivaizdi vertinimo klaida.
Pirma, dėl klausimo, susijusio su augalinės medžiagos, naudotos 1997 m. atliekant techninę LEMON SYMPHONY veislės ekspertizę, pobūdžiu, Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 149 punkte konstatavo, kad Apeliacinei tarybai buvo žinoma, jog gyvašakių naudojimo metodas buvo įprastas. Šiuo atžvilgiu jis pagal analogiją taikė praktiką dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos (VRDT), kuria remdamosi VRDT tarybos neprivalo savo sprendimuose nustatyti, ar teisingi žinomi faktai.
Bendrasis Teismas nusprendė, kad klausimas dėl augimo reguliatorių poveikio augalų mėginiams, pateiktiems techninei LEMON SYMPHONY veislės ekspertizei, yra sudėtingas botaninis vertinimas. Skundžiamo sprendimo 149 punkte jis padarė išvadą, kad ieškovas nepateikė jokių įrodymų, kad būtų galima nustatyti akivaizdžią vertinimo klaidą.
Antra, kalbant apie ieškovo argumentus dėl originalaus LEMON SYMPHONY veislės aprašo pataisymo 2006 m., kiek tai susiję su požymiu „Stiebo forma“, skundžiamo sprendimo 161 punkte Bendrasis Teismas nusprendė, kad ieškovas vis dėlto neįrodė, kad šis požymis buvo lemiamas suteikiant teisinę apsaugą Bendrijoje šiai augalų veislei.
Be to, skundžiamo sprendimo 161 punkte Bendrasis Teismas pabrėžė, kad požymis „Stiebo forma“, kurio raiškos laipsnis gali būti nuo „stataus“ iki „krentančio“, nėra absoliutus požymis ir jis prireikus gali būti santykinio lyginamojo tos pačios rūšies veislių vertinimo objektas.
Todėl Bendrasis Teismas atmetė pirmąjį ieškinio pagrindą kaip iš dalies nepagrįstą ir iš dalies nereikšmingą.
Kalbant apie antrąjį ieškinio pagrindą, kuriame nurodomas Reglamento Nr. 2100/94 7 ir 20 straipsnių pažeidimas, reikia pažymėti, kad Bendrasis Teismas jį atmetė pasirėmęs nagrinėjant pirmąjį ieškinio pagrindą pateiktais įrodymais dėl medžiagos, naudotos 1997 m. atliekant techninę ekspertizę, cheminio ar mechaninio apdorojimo ir dėl iš gyvašakių gautos medžiagos naudojimo.
Dėl trečiojo ieškinio pagrindo, susijusio su Reglamento Nr. 2100/94 75 straipsnio pažeidimu, Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 181 ir 182 punktuose nurodė, kad teisė būti išklausytam nereiškia šalių teisės būti išklausytoms teismo dėl kiekvieno jo teisinio vertinimo klausimo. Konkrečiai kalbant, nagrinėdamas pirmąjį ieškinio pagrindą Bendrasis Teismas įrodė, kad gyvašakių naudojimas atliekant techninę ekspertizę yra įprasta ir ieškovui žinoma praktika.
Dėl ketvirtojo ieškinio pagrindo, kuriame nurodomas Reglamento Nr. 874/2009 63 straipsnio pažeidimas, Bendrasis Teismas iš esmės nusprendė, kad Apeliacinė taryba nepadarė jokios procedūros klaidos.
Todėl Bendrasis Teismas atmetė visą ieškinį.
Bylos T‑133/08, T‑134/08 ir T‑177/08
Dėl ieškinių bylose T‑133/08, T‑134/08 ir T‑177/08 Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 217 punkte nurodė, kad ieškovo atžvilgiu nesilaikyta minimalaus vieno mėnesio atvykimo į posėdį (2007 m. gruodžio 4 d.) Apeliacinėje taryboje termino.
Skundžiamo sprendimo 237 punkte Bendrasis Teismas padarė išvadą, kad padarytas esminis procesinis pažeidimas, dėl kurio reikia panaikinti tris ginčijamus sprendimus bylose T‑133/08, T‑134/08 ir T‑177/08. Tačiau jis atmetė prašymą dėl sprendimo pataisyti aprašą pakeitimo.
Dėl apeliacinio skundo
Apeliantas nurodo šešis apeliacinio skundo pagrindus, kurie susideda iš įvairių argumentų.
Pirmajame ir antrajame apeliacinio skundo pagrinduose apeliantas iš esmės kaltina Bendrąjį Teismą pažeidus įrodinėjimo ir įrodymų rinkimo taisykles, taip pat faktinių aplinkybių tyrimo savo iniciatyva principą. Trečiajame ir ketvirtajame apeliacinio skundo pagrinduose jis nurodo, kad pažeista teisėtumo kontrolės pareiga ir kad skundžiamas sprendimas nemotyvuotas. Penktajame ir šeštajame pagrinduose apeliantas iš esmės Bendrąjį Teismą kaltina tuo, kad šis neužtikrino jo teisės būti išklausytam ir neatliko išsamios ginčijamo sprendimo teisėtumo kontrolės.
Dėl pirmojo apeliacinio skundo pagrindo
Šalių argumentai
Pirmajame apeliacinio skundo pagrinde apeliantas iš esmės Bendrąjį Teismą kaltina tuo, kad šis padarė teisės klaidą, kai nusprendė, kad Apeliacinė taryba negalėjo veikti savo iniciatyva, taip pat pažeidė jo teisę į veiksmingą teisminę gynybą ir gero administravimo principą.
Visų pirma apeliantas kaltina Bendrąjį Teismą pažeidus Reglamento Nr. 874/2009 51 straipsnį, nes jis skundžiamo sprendimo 126 punkte nusprendė, kad Reglamento Nr. 2100/94 76 straipsnis netaikytinas procedūrai Apeliacinėje taryboje.
Antra, skundžiamo sprendimo 129 punkte padaryta išvada, kad procedūra dėl teisinės apsaugos pripažinimo negaliojančia BAVT ir jos Apeliacinėje taryboje yra adversarinio pobūdžio, neatitinka Reglamento Nr. 2100/94 20 straipsnio. Inkvizitorinis pobūdis, beje, gali būti patvirtintas palyginus su atitinkamomis nuostatomis dėl Bendrijos prekių ženklų ir pramoninio dizaino.
Trečia, teigiama, kad skundžiamo sprendimo 133 punkte Bendrasis Teismas iškraipė ieškovo argumentus pirmojoje instancijoje.
Ketvirta, Bendrasis Teismas pažeidė gero administravimo ir teisės į veiksmingą teisminę gynybą principus, nes atsisakė išnagrinėti Apeliacinei tarybai jo pateiktus įrodymus.
BAVT primena procedūrų joje ypatumus. Konkrečiai ji pabrėžia, kad pagal Reglamento Nr. 2100/94 20 straipsnį pradėta procedūra dėl teisinės apsaugos pripažinimo negaliojančia yra išimtinai
ex officio
pradedamas tyrimas. Todėl nėra šios procedūros šalių, o BAVT privalo objektyviai išnagrinėti visas reikšmingas aplinkybes. J. Hansson tvirtina, kad BAVT turi didelę diskreciją vertinti trečiojo asmens įrodymus, pateiktus pateisinti tokios procedūros pradžiai.
Nagrinėjamu atveju BAVT taikė šiuos principus ir atsisakė pradėti procedūrą dėl teisinės apsaugos pripažinimo negaliojančia, kurios prašė apeliantas.
BAVT ir J. Hansson manymu, likę apelianto argumentai geriausiu atveju yra nereikšmingi ar bent jau nepriimtini, nes jais siekiama ginčyti Bendrojo Teismo atliktą faktų vertinimą.
Teisingumo Teismo vertinimas
Kadangi apeliantas ginčija Bendrojo Teismo išvadas dėl įrodymų rinkimo ir įrodinėjimo pareigos, kiek tai susiję su Apeliacinėje taryboje pradėta procedūra, iš pradžių reikia patikrinti, ar tas teismas šiomis aplinkybėmis padarė teisės klaidą.
Šiuo klausimu pirmiausia pažymėtina, kad, kaip Bendrasis Teismas konstatavo skundžiamo sprendimo 126 punkte, pagal Reglamento Nr. 2100/94 76 straipsnio formuluotę savo iniciatyva tirti galima tik tuos faktus, kurie pateikti ekspertizei pagal šio reglamento 54 ir 55 straipsnius.
Antra, vadovaujantis Reglamento Nr. 874/2009 51 straipsniu, su BAVT atliekamomis procedūromis susijusios nuostatos
mutatis mutandis
taikomos apeliaciniam nagrinėjimui. Taigi faktų tyrimo savo iniciatyva principas taip pat taikytinas per tokią procedūrą Apeliacinėje taryboje.
Todėl Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą, kai nusprendė, kad faktų tyrimo savo iniciatyva principas netaikytinas procedūrai Apeliacinėje taryboje.
Vis dėlto dėl tokios teisės klaidos ri ją galimai lėmusių skundžiamo sprendimo 135 punkte išdėstytų argumentų negalima panaikinti skundžiamo sprendimo, nes, nepaisant visko, Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 136 punkto patikrino, ar apelianto Apeliacinėje Taryboje pateikti įrodymai atitiko su faktų tyrimo savo iniciatyva principu susijusius kriterijus.
Vadinasi, reikia patikrinti, ar Bendrasis Teismas šiuo atžvilgiu nepadarė teisės klaidos.
Tam reikia priminti, kad procedūra, per kurią priimtas ginčijamas sprendimas, – tai procedūra Apeliacinėje taryboje, nagrinėjusioje apeliacinį skundą dėl BAVT sprendimo, kuriuo atsisakyta pagal Reglamento Nr. 2100/94 20 straipsnio 1 dalį pripažinti negaliojančia augalų veislių teisinę apsaugą Bendrijoje.
Vadovaudamasi šia nuostata BAVT pripažįsta teisinę apsaugą Bendrijoje negaliojančia nuo jos suteikimo momento, jei nustato, kad Reglamento Nr. 2100/94 7 ar 10 straipsnyje nustatytos sąlygos nebuvo įvykdytos šios apsaugos suteikimo dieną.
Šiuo atžvilgiu pagal Reglamento Nr. 2100/94 6 straipsnį sąlygos dėl išskirtinumo ir naujumo yra teisinės apsaugos Bendrijoje suteikimo sąlygos
sine qua non
. Todėl neįvykdžius šių sąlygų suteikta apsauga yra neteisėta, tad, siekiant bendrojo intereso, ją reikia pripažinti negaliojančia nuo suteikimo momento.
Žinoma, nepagrįstai suteiktą teisinę apsaugą taip pat galima pripažinti neteisėta tenkinant trečiosios šalies interesą, ypač kai ši pateikė augalų veislės teisinės apsaugos paraišką, kuri buvo atmesta motyvuojant tuo, kad ta veislė kandidatė neturi skiriamojo požymio, palyginti su nepagrįstai saugoma veisle.
Vis dėlto tai negali pagrįsti trečiosios šalies reikalavimo bet kokiomis aplinkybėmis ir be specialių motyvų pripažinti negaliojančia šią apsaugą įvykus procedūrai dėl teisinės apsaugos suteikimo ir pasibaigus Reglamento Nr. 2100/94 59 straipsnyje nustatytiems terminams trečiųjų šalių protestams pateikti.
Šiuo klausimu primintina, kad, vykstant augalų veislės kandidatės teisinės apsaugos suteikimo procedūrai, remiantis to reglamento 54 ir 55 straipsniais atliekama pagrindinė paraiškos ekspertizė ir išsami, kompleksinė techninė ekspertizė.
Taigi BAVT turi didelę diskreciją dėl augalų veislės teisinės apsaugos panaikinimo, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 2100/94 20 straipsnį, nes dėl saugomos veislės buvo atlikta pirmesniame punkte apibūdinta ekspertizė. Todėl tik kilus rimtų abejonių, ar šio reglamento 7 ar 10 straipsniuose nustatytos sąlygos buvo tenkinamos minėto reglamento 54 ir 55 straipsniuose numatytos ekspertizės momentu, gali būti pateisinta pakartotinė saugomos veislės ekspertizė pradėjus pripažinimo negaliojančia procedūrą pagal Reglamento Nr. 2100/94 20 straipsnį.
Tokiomis aplinkybėmis trečioji šalis, reikalaujanti panaikinti augalų veislės teisinę apsaugą, turi pateikti įrodymų ir esminių faktinių aplinkybių, kurie galėtų pagrįsti rimtas abejones dėl atlikus minėto reglamento 54 ir 55 straipsniuose numatytą ekspertizę suteiktos augalų veislės teisinės apsaugos teisėtumo.
Todėl nagrinėjant skundą dėl ginčijamo sprendimo būtent apeliantas turi įrodyti, kad, kiek tai susiję su pagrindinės paraiškos ekspertizės ir techninės ekspertizės faktais ir įrodymais, kuriuos jis pateikė BAVT, pastaroji privalėjo atlikti Reglamento Nr. 2100/94 20 straipsnio 1 dalies a punkte numatytą kontrolę.
Taigi atsižvelgiant į šias aplinkybes galiausiai reikia išnagrinėti, ar Bendrasis Teismas nepadarė teisės klaidos kontroliuodamas Apeliacinės tarybos „faktų nagrinėjimo savo iniciatyva“ principo taikymą.
Dėl įrodymų, kuriuos apeliantas pateikė siekdamas pagrįsti tai, kad suteikta teisinė apsauga pripažinta negaliojančia, pažymėtina, kad, viena vertus, Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 138 punkte konstatavo, jog apeliantas niekada nepateikė jokių įrodymų ar duomenų, kurie galėtų būti įrodymai, patvirtinantys, kad mechaninis ir cheminis apdorojimas arba dauginimas gyvašakėmis, kaip antai atlikti šiuo atveju, galėjo iškraipyti LEMON SYMPHONY veislės techninę ekspertizę 1997 m.
Kita vertus, skundžiamo sprendimo 157 punkte Bendrasis Teismas priminė, kad per procedūrą apeliantas nepateikė jokių jo teiginius patvirtinančių duomenų ar konkrečių įrodymų, visų pirma dėl ilgalaikio augimo reguliatorių poveikio.
Galiausiai, kalbant apie argumentus dėl gero administravimo principo ir teisės į veiksmingą teisminę gynybą pažeidimo, iš bylos medžiagos matyti, kad grįsdamas savo apeliacinį skundą Apeliacinėje taryboje apeliantas tvirtino, kad augalinė medžiaga, tirta atliekant LEMON SYMPHONY veislės techninę ekspertizę 1997 metais, buvo su trūkumais, nes ekspertizei naudoti augalai, pirma, buvo mechaniškai ir chemiškai apdoroti ir, antra, tai buvo J. Hansson atsiųstos augalų gyvašakės.
Remiantis šiais konstatavimais ir atsižvelgiant į šio sprendimo 57 ir 58 punktuose nurodytus principus reikia pažymėti, kad Bendrasis Teismas nepadarė teisės klaidos rinkdamas įrodymus, kai nusprendė, kad apeliantas teisiniu požiūriu nepakankami pateikė faktinių duomenų ir įrodymų, kurie leistų nustatyti, kad atliekant LEMON SYMPHONY veislės techninę ekspertizę nebuvo tenkinama Reglamento Nr. 2100/94 7 straipsnyje numatyta sąlyga, o tai galėtų pateisinti teisinės apsaugos pripažinimą negaliojančia, kaip tai suprantama pagal šio reglamento 20 straipsnio 1 dalį.
Todėl argumentams dėl gero administravimo principo ir teisės į veiksmingą teisminę gynybą pažeidimo negalima pritarti.
Tuo remiantis darytina išvada, kad pirmasis apeliacinio skundo pagrindas turi būti atmestas.
Dėl antrojo apeliacinio skundo pagrindo
Šalių argumentai
Antrajame apeliacinio skundo pagrinde apeliantas Bendrąjį Teismą iš esmės kaltina tuo, kad šis skundžiamo sprendimo 136–138 punktuose pažeidė įrodinėjimo pareigos ir įrodymų rinkimo taisykles.
Su šiuo pagrindu susijusiu pirmuoju argumentu apeliantas teigia, kad Bendrasis Teismas suklydo, kai BAVT pateiktiems prašymams imtis tyrimo priemonių pritaikė Teisingumo Teismo praktiką byloje ILFO /
Haute Autorité
(51/65,
EU:C:1966:21
), pagal kurią šalies pateiktas prašymas taikyti tyrimo priemones nepriimtinas, jei ši nepateikia pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad reikia nutarti taikyti tokias tyrimo priemones.
Dėl to Bendrasis Teismas padarė keturias teisės klaidas. Pirma, minėtos teismo praktikos principai nesuderinami su Reglamento Nr. 2100/94 76 straipsniu. Antra, Bendrasis Teismas neįvykdė pareigos motyvuoti, nes nepaaiškino, kodėl reikia taikyti tą teismo praktiką. Trečia, jis pažeidė teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, nes įvedė sąlygą dėl tyrimo priemonės, kuri nebuvo paminėta vykstant procedūrai, priėmimo. Ketvirta, jis suklydo perteikdamas minėtą teismo praktiką, nes joje nenurodyta, jog tam, kad būtų imtasi tyrimo priemonės, būtina pateikti pakankamai įrodymų.
Antruoju argumentu apeliantas pabrėžia, jog netgi darant prielaidą, kad jis privalėjo pateikti pakankamai įrodymų savo argumentams pagrįsti, vis dėlto skundžiamame sprendime padaryta teisės klaida, nes Bendrasis Teismas iškraipė apelianto pateiktus faktus ir įrodymus, ypač susijusius su tiriamos augalinės medžiagos mechaninio ir cheminio apdorojimo poveikiu bei dauginimu gyvašakėmis.
BAVT ir J. Hansson teigia, kad skundžiamas sprendimas yra „teisingas“, neatsižvelgiant į tai, ar įrodinėjimo arba pirmų pakankamų įrodymų pareiga tenka apeliantui, nes Apeliacinė taryba įvertino jo pateiktus argumentus ir poziciją. Be to, Bendrasis Teismas nepadarė jokios teisės klaidos taikydamas taisykles, nustatytas siekiant taikyti tyrimo priemonę.
Teisingumo Teismo vertinimas
Dėl apelianto pirmojo argumento nurodytina, kad negalima Bendrojo Teismo kaltinti tuo, kad, viena vertus, jis pažeidė jam tenkančią pareigą motyvuoti.
Iš tiesų iš nusistovėjusios teismo praktikos matyti, jog pareiga motyvuoti, kuri Bendrajam Teismui tenka remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto 36 straipsniu, taikomu Bendrajam Teismui remiantis to paties statuto 53 straipsnio pirma pastraipa, ir Bendrojo Teismo procedūros reglamento 81 straipsniu, nereiškia, kad pastarasis teismas turi išsamiai ir vieną po kito išnagrinėti visus bylos šalių suformuluotus argumentus. Vadinasi, Bendrojo Teismo motyvavimas gali būti numanomas, jeigu juo remdamiesi suinteresuotieji asmenys gali suprasti šio teismo sprendimo motyvus, o Teisingumo Teismas – turėti pakankamai informacijos, kad galėtų vykdyti kontrolę (žr., be kita ko, Sprendimo
Nexans ir Nexans France / Komisija
, C‑37/13 P,
EU:C:2014:2030
, 21 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką).
Skundžiamo sprendimo 137 punkte Bendrasis Teismas pateisino Sprendime ILFO /
Haute Autorité
(51/65,
EU:C:1966:21
) nustatytų principų taikymą pagal analogiją Apeliacinei tarybai tuo, kad ji yra kvaziteisminė institucija.
Be to, pats faktų tyrimo savo iniciatyva principas pagal Reglamento Nr. 2100/94 76 straipsnį nedraudžia tokio taikymo, nes, kaip, beje, matyti iš šio sprendimo 53 ir 54 punktų, kiek tai susiję su šio reglamento 20 straipsnio 1 dalyje numatytos procedūros dėl teisinės apsaugos pripažinimo negaliojančia pradėjimu, būtent pareiškėjas turi pateikti esminių įrodymų, patvirtinančių, kad yra rimtų abejonių dėl ginčijamos apsaugos teisėtumo.
Kita vertus, kaip generalinė advokatė nurodė savo išvados 76 punkte, Reglamento Nr. 2100/94 81 straipsnyje numatyta, kad procedūroms BAVT taikomi valstybėse narėse bendrai pripažįstami bendrieji proceso teisės principai.
Todėl negalima Bendrajam Teismui priekaištauti reikalavus iš apelianto pateikti Apeliacinei tarybai pakankamai įrodymų tam, kad ji savo ruožtu imtųsi tyrimo priemonės.
Antra, iš skundžiamo sprendimo nematyti, kad Bendrasis Teismas neteisingai taikė Sprendime ILFO /
Haute Autorité
(51/65,
EU:C:1966:21
) nustatytus principus.
Iš tiesų Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 138 punkte konstatavo, kad apeliantas niekada nepateikė jokių įrodymų ar duomenų, patvirtinančių jo prašymą.
Tokiomis aplinkybėmis, apeliantas negali tvirtinti, kad Bendrasis Teismas neteisingai nusprendė, kad jis negalėjo reikalauti imtis tyrimo priemonės, atsižvelgiant į tai, kad jis nepateikė pakankamai įrodymų.
Apeliantas tvirtina, kad Bendrasis Teismas iškraipė jo per procedūrą BAVT pateiktus faktus ir įrodymus, kiek tai susiję, pirma, su medžiagos, kuri naudota LEMON SYMPHONY veislės techninei ekspertizei, mechaninio ir cheminio apdorojimo poveikiu ir, antra, su gyvašakių naudojimu šiai ekspertizei.
Visų pirma reikia priminti, jog remiantis SESV 256 straipsniu ir Teisingumo Teismo statuto 58 straipsnio pirma pastraipa galima teigti, kad tik Bendrasis Teismas yra kompetentingas, pirma, nustatyti faktines aplinkybes, išskyrus atvejus, kai jo išvados iš esmės neatitinka jam pateiktų bylos dokumentų, ir, antra, jas vertinti. Vis dėlto Bendrajam Teismui konstatavus ar įvertinus faktines aplinkybes, pagal SESV 256 straipsnį Teisingumo Teismas turi kompetenciją patikrinti šių faktinių aplinkybių teisinę kvalifikaciją ir teisines išvadas, kurias Bendrasis Teismas padarė jomis remdamasis (žr., be kita ko, Sprendimo
CB / Komisija
, C‑67/13 P,
EU:C:2014:2204
, 41 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką).
Pirma, apeliantas remiasi 1997 m. sausio 13 d.
Bundessortenamt
darbuotojos, atsakingos už LEMON SYMPHONY veislės techninę ekspertizę, laišku, kuriame nurodyta, kad „kyla grėsmė, kad techninė ekspertizė bus atlikta netinkamai, [nes atsiųsta medžiaga apdorota augimo reguliatoriais]“.
Šiuo klausimu, viena vertus, kaip matyti iš Bendrojo Teismo skundžiamo sprendimo 64 punkte pateiktų faktinių aplinkybių, minėta
Bundessortenamt
darbuotoja per 2007 m. gruodžio 4 d. posėdį Apeliacinėje taryboje bylose A 005/2007, A 006/2007 ir A 007/2007 patvirtino, kad „nebuvo abejojama dėl 1997 m. liepos–rugpjūčio mėn. atliktų bandymų kokybės“, nes augimo reguliatorių poveikis jau buvo išnykęs.
Kita vertus, Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 164 punkte nusprendė, kad kompetentinga nacionalinė tarnyba turi diskreciją atlikdama techninę ekspertizę ištirti ar nuspręsti, ar J. Hansson atsiųsta augalinė medžiaga iš tikrųjų yra netinkama arba, kaip šiuo atveju, dauginimo gyvašakėmis technika leidžia pašalinti trūkumus, kurių iš pradžių turėjo ši medžiaga.
Kadangi apeliantas niekada neginčijo
Bundessortenamt
darbuotojos tvirtinimo (pateikto vėliau nei įrodymai, kuriais jis remiasi), kad per LEMON SYMPHONY veislės techninę ekspertizę augimo reguliatorių poveikis jau buvo išnykęs, Bendrasis Teismas neiškraipė nei bylos faktinių aplinkybių, nei apelianto pateiktų įrodymų, kai nusprendė, kad pastarasis nepateikė jokio įrodymo, leidžiančio suabejoti Apeliacinės tarybos vertinimu.
Antra, kalbant apie apelianto tvirtinimus dėl rizikos, susijusios su veislę dauginant gyvašakėmis gautos medžiagos naudojimu per techninę ekspertizę, pakanka pažymėti, kad, minėto apelianto manymu, kadangi tokia rizika yra visuotinai žinoma, nebūtina pateikti įrodymų, patvirtinančių šią riziką nagrinėjamu atveju.
Šiomis aplinkybėmis Bendrasis Teismas galėjo tik konstatuoti, kad apeliantas neįvykdė reikalavimų, būtinų norint imtis tyrimo priemonės.
Todėl negalima Bendrojo Teismo kaltinti iškraipius bylos aplinkybes ar apelianto pateiktus įrodymus.
Tuo remiantis, antrajam apeliacinio skundo pagrindui negalima pritarti.
Dėl trečiojo apeliacinio skundo pagrindo
Šalių argumentai
Trečiajame apeliacinio skundo pagrinde apeliantas iš esmės tvirtina, kad skundžiamo sprendimo 141–151 punktuose Bendrasis Teismas pažeidė teisėtumo kontrolės pareigą ir iškraipė faktines aplinkybes.
Pirma, apeliantas Bendrąjį Teismą kaltina tuo, kad šis neatsižvelgė į tai, kad paprasta BAVT ekspertizė, susijusi su gyvašakių praktika, negali būti kvalifikuojama kaip „visuotinai žinomas faktas“. Bet kuriuo atveju šis „faktas“ buvo iškreiptas ir tokio kvalifikavimo teisėtumo nebuvo tikrintas.
Antra, skundžiamo sprendimo 147 punkte Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą, nes nemotyvavo savo išvados, kad Apeliacinės tarybos argumentai „atitinka objektyvią byloje esančią informaciją, kaip antai pateiktą bylos medžiagoje“.
Trečia, apeliantas nurodo tam tikras Bendrojo Teismo padarytas klaidas, kai jis remiasi tam tikrais bylos faktais, ypač skundžiamo sprendimo 147 punkte.
BAVT tvirtina, kad šiame apeliacinio skundo pagrinde iš esmės tik pakartojami kituose pagrinduose pateikti argumentai.
J. Hansson konstatuoja, kad apelianto nurodytos faktinės klaidos neturi poveikio skundžiamo sprendimo teisėtumui.
Teisingumo Teismo vertinimas
Pirmiausia reikia nurodyti, kad apelianto argumentais iš tiesų siekiama ginčyti Bendrojo Teismo atliktą faktų vertinimą, o to, kaip jau priminta šio sprendimo 81 punkte, Teisingumo Teismas nekontroliuoja nagrinėdamas apeliacinį skundą, nebent būtų iškraipytos faktinės aplinkybės.
Taigi, priekaištaudamas Bendrajam Teismui, jog šis konstatavo, kad J. Hansson perduotų augalų gyvašakių naudojimas atliekant techninę ekspertizę yra visuotinai žinomas faktas, apeliantas neišvengiamai daro prielaidą, kad iš gyvašakių gauta medžiaga yra netinkama šiai ekspertizei atlikti, nes priešingu atveju šis argumentas būtų nereikšmingas.
Tačiau tokiai aplinkybei išnagrinėti būtina įvertinti faktines aplinkybes, o tai daryti apeliacinėje instancijoje Teisingumo Teismo nėra kompetentingas.
Bet kuriuo atveju šiuo atžvilgiu apeliantas turi pateikti jo prieštaravimus patvirtinančių įrodymų, o to jis nepadarė, kaip tai nuspręsta šio sprendimo 84–85 punktuose.
Antra, netgi darant prielaidą, kad Bendrasis Teismas padarė klaidų nurodydamas BAVT ir
Bundessortenamt
darbuotojų pavardes, apeliantas nepaaiškina, kaip šios klaidos gali paveikti skundžiamo sprendimo teisėtumą. Bet kuriuo atveju nėra akivaizdu, kad dėl tokių klaidų kiltų abejonių dėl minėto sprendimo esmės.
Todėl reikia atmesti trečiąjį apeliacinio skundo pagrindą.
Dėl ketvirtojo apeliacinio skundo pagrindo
Šalių argumentai
Ketvirtajame apeliacinio skundo pagrinde, kuris siejamas su skundžiamo sprendimo 152–157 punktais, apeliantas iš esmės Bendrąjį Teismą kaltina nepateikus motyvų.
Pirmuoju su šiuo apeliacinio skundo pagrindu susijusiu argumentu apeliantas tvirtina, kad skundžiamas sprendimas prieštaringas, nes, viena vertus, skundžiamo sprendimo 10 punkte Bendrasis Teismas pripažino, kad dėl perduotos augalinės medžiagos mechaninio ir cheminio apdorojimo kilo rizika LEMON SYMPHONY veislės techninei ekspertizei, ir, kita vertus, to sprendimo 156 punkte Bendrasis Teismas nusprendė, kad apeliantas nepateikė jokių konkrečių duomenų, įrodančių, kad tirta augalinė medžiaga nebuvo tinkama šiai ekspertizei atlikti.
Antruoju argumentu apeliantas teigia, kad Bendrasis Teismas turėjo patikrinti, ar nurodytos aplinkybės sudaro reikšmingų duomenų visumą, į kurią reikia atsižvelgti vertinant kompleksinę situaciją, ir ar tais duomenimis galima pagrįsti išvadas, kurios buvo padarytos jais remiantis.
BAVT tvirtina, kad apeliantas ginčija tik Bendrojo Teismo atliktą faktinių aplinkybių konstatavimą. Be to, su ketvirtuoju apeliacinio skundo pagrindu susijęs antrasis argumentas neturi jokio pagrindo.
J. Hansson pabrėžia, kad būtent apeliantas turi nustatyti ar bent pateikti duomenų, patvirtinančių, kad augimo reguliatoriai lemia ne tik klaidingą kriterijų, pagrindžiančių teisinę apsaugą, vertinimą, bet ir klaidingą Reglamento Nr. 2100/94 7 straipsnyje numatyto išskirtinumo kriterijaus vertinimą.
Teisingumo Teismo vertinimas
Kadangi pateikdamas šį pagrindą apeliantas tvirtina, pirma, kad skundžiamas sprendimas prieštaringas, pakanka priminti, jog, kaip matyti iš šio sprendimo 84 straipsnio, Bendrasis Teismas konstatavo, kad
Bundessortenamt
nusprendė, kad nekilo abejonių dėl atliekant LEMON SYMPHONY veislės techninę ekspertizę naudotos augalinės medžiagos kokybės. Todėl skundžiamas sprendimas nėra prieštaringas dėl to, kad jo 156 punkte konstatuota, jog apeliantas nepateikė jokių duomenų, įrodančių priešingai.
Antra, konstatuotina, kad bet kuriuo atveju Bendrojo Teismo vertinimas, išdėstytas skundžiamo sprendimo 152–157 punktuose, kurį apeliantas ginčija pateikdamas ketvirtąjį apeliacinio skundo pagrindą, buvo pateiktas ir skundžiamo sprendimo 141–151 punktuose. Todėl, net jeigu būtų pritarta šiam ketvirtajam pagrindui, kurį apeliantas nurodė grįsdamas apeliacinį skundą, vis dėlto skundžiamas sprendimas nebūtų panaikintas.
Todėl reikia atmesti ketvirtąjį apeliacinio skundo pagrindą.
Dėl penktojo ir šeštojo apeliacinio skundo pagrindų
Šalių argumentai
Penktajame apeliacinio skundo pagrinde apeliantas ginčija Bendrojo Teismo vertinimą, pateiktą skundžiamo sprendimo 159–162 punktuose.
Pirma, jis mano, kad Bendrasis Teismas pažeidė Reglamento Nr. 2100/94 7 straipsnį, kai skundžiamo sprendimo 159 punkte pripažino, kad LEMON SYMPHONY veislės išskirtinumo požymis, kaip tai suprantama pagal tą nuostatą, buvo nustatytas „remiantis ne tik“ požymiu „Stiebo forma“„ar net visai ne juo“. Be to, Bendrasis Teismas taip pat neteisėtai išplėtė bylos dalyką.
Antra, apeliantas nurodo, kad skundžiamo sprendimo 160 punkte Bendrasis Teismas iškraipė faktines aplinkybes, nes padarė išvadą, kad pataisytas 2006 m. LEMON SYMPHONY veislės aprašas nesiskiria nuo 1997 m. originalaus aprašo. Be to, Bendrasis Teismas pažeidė Reglamento Nr. 2100/94 20 straipsnio 2 dalį, nes nenusprendė, kad veislė, kurios aprašas buvo pataisytas, neturėjo būti saugoma.
Šeštajame apeliacinio skundo pagrinde, kuriuo siekiama ginčyti Bendrojo Teismo vertinimą, išdėstytą skundžiamo sprendimo 165–168 punktuose, apeliantas pirmiausia teigia, kad teismas iškraipė faktines aplinkybes, nes apelianto argumentai neapsiribojo tik klausimu dėl santykinio ar absoliutaus „Stiebo formos“ požymio.
Toliau apeliantas Bendrąjį Teismą kaltina tuo, kad šis neteisėtai išplėtė bylos dalyką, įtraukęs argumentus, susijusius su byla T‑177/08.
Galiausiai Bendrasis Teismas pažeidė pareigą atlikti išsamios ginčijamo sprendimo teisėtumo kontrolę, nes nesutiko su apelianto kaltinimu, kad Apeliacinė taryba neatsižvelgė į apelianto argumentus.
Dėl penktojo apeliacinio skundo pagrindo BAVT tvirtina, kad skundžiamo sprendimo 159 punkte Bendrojo Teismo padarytą išvadą reikia suprasti taip, kad 1997 m. nebuvo jokios kitos panašios veislės.
J. Hansson mano, kad kritikuojamos išvados nėra lemiamos, kalbant apie išskirtinį saugomos veislės pobūdį.
Dėl šeštojo apeliacinio skundo pagrindo BAVT nurodo, kad apeliantas klaidingai aiškina skundžiamą sprendimą. Be to, nė vienas su stiebo forma susijęs teiginys negali būti lemiamas sprendžiant dėl skundžiamo sprendimo teisėtumo.
J. Hansson tvirtina, kad veislės išskirtinumo vertinimas pagrįstas veislės, dėl kurios pateikta paraiška, ir kitų žinomų tos pačios rūšies veislių lyginimu. Todėl išskirtinumo požymiai gali būti įvertinti tik atliekant tokį palyginimą.
Teisingumo Teismo vertinimas
Pirmiausia pažymėtina, kad, viena vertus, penktuoju ir šeštuoju apeliacinio skundo pagrindais apeliantas ginčija Bendrojo Teismo vertinimą, pateiktą skundžiamo sprendimo 159–162 ir 165–168 punktuose, susijusį su apelianto argumentais, kuriuos Bendrasis Teismas pripažino nereikšmingais, kaip jis tai nurodė to sprendimo 158 punkte.
Todėl, kadangi Bendrasis Teismas teisingai nusprendė, kad apeliantas nepateikė nei duomenų, nei įrodymų, kurie leistų suabejoti technine ekspertize, po kurios LEMON SYMPHONY veislei suteikta teisinė apsauga, jo argumentai dėl požymio „Stiebo forma“ raiškos laipsnio negali lemti skundžiamo sprendimo panaikinimo.
Taigi, atsižvelgiant į tai, jog apeliantui nepavyko įrodyti, kad LEMON SYMPHONY veislės techninei ekspertizei naudota augalinė medžiaga buvo netinkama ir kad dėl šios priežasties nebuvo tenkinami DUS kriterijai, argumentai dėl šios veislės aprašo pataisymo savaime yra nereikšmingi.
Kita vertus, kaip priminta šio sprendimo 81 punkte, per apeliacinį procesą nagrinėjami tik teisės klausimai, todėl faktų ir įrodymų vertinimas nėra, išskyrus jų iškraipymo atvejį, teisės klausimas, kuris pateikiamas Teisingumo Teismo kontrolei nagrinėjant apeliacinį skundą.
Šiuo klausimu apeliantas negali ginčyti su faktais susijusių Bendrojo Teismo vertinimų, ypač dėl LEMON SYMPHONY veislės požymio „Stiebo forma“ raiškos laipsnio.
Būtent atsižvelgiant į šiuos konstatavimus reikia išnagrinėti kiekvieną argumentą, pateiktą penktajam ir šeštajam apeliacinio skundo pagrindams pagrįsti.
Pirma, apeliantas teigia, kad pagal Reglamento Nr. 2100/94 7 straipsnį vertinant veislės išskirtinumo požymį būtinai vertinamas požymis „Stiebo forma“.
Vis dėlto kaltindamas Bendrąjį Teismą to straipsnio pažeidimu, kai tas teismas skundžiamo sprendimo 159 punkte konstatavo, kad augalų veislės išskirtinumo požymio vertinimas buvo nustatytas remiantis ne tik požymiu „Stiebo forma“ ar net visai ne juo, apeliantas neteisingai aiškina skundžiamą sprendimą.
Iš tiesų Bendrasis Teismas neteigė, kad vertinant Reglamento Nr. 2100/94 7 straipsnyje numatytą veislės išskirtinumo požymį nereikėjo atsižvelgti į požymį „Stiebo forma“. Vis dėlto akivaizdu, kad augalų veislės išskirtinumo požymio tyrimas neišvengiamai suponuoja, kad egzistuoja referencinės augalų veislės. Todėl būtent atsižvelgiant į tokių veislių egzistavimą turi būti nagrinėjamas požymis „Stiebo forma“ ir jis turi būti daugiau ar mažiau lemiamas, kiek tai susiję su saugotinos augalų veislės išskirtinumo požymiu.
Vadinasi, reikia atmesti su penktuoju apeliacinio skundo pagrindu susijusius pirmą ir antrą argumentus, taip pat su šeštuoju apeliacinio skundo pagrindu susijusį trečią argumentą.
Be to, Bendrojo Teismo negalima kaltinti nusprendus, kad požymio „Stiebo forma“ aprašo pataisymas nesukelia abejonių dėl LEMON SYMPHONY veislei suteiktos teisinės apsaugos. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad tas požymis nustatomas lyginant su kitomis augalų veislėmis, neišvengiamai prireikia taisyti aprašą, kai atsiranda kitų augalų veislių.
Tokiomis aplinkybėmis reikia atmesti su penktuoju apeliacinio skundo pagrindu susijusius trečią ir ketvirtą argumentus.
Galiausiai apeliantas tik prieštaraudamas pats sau gali kaltinti Bendrąjį Teismą tuo, kad, viena vertus, jis pateikė nuomonę dėl argumentų, susijusių su byla T‑177/08, nors pats apeliantas pateikė tuos argumentus, ir, kita vertus, neatliko išsamios ginčijamo sprendimo teisėtumo kontrolės, kiek tame sprendime neatsižvelgta į apelianto argumentus dėl požymio „Stiebo forma“ pobūdžio, ir kartu kaltinti Bendrąjį Teismą tuo, kad pateikė nuomonę dėl šio požymio pobūdžio. Todėl reikia atmesti su šeštuoju apeliacinio skundo pagrindu susijusius pirmą ir antrą argumentus.
Kadangi reikia atmesti penktąjį ir šeštąjį apeliacinio skundo pagrindus, remiantis visu tuo, kas išdėstyta, matyti, kad reikia atmesti visą apeliacinį skundą.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 138 straipsnio 1 dalį, taikomą apeliacinėse bylose pagal šio reglamento 184 straipsnio 1 dalį, pralaimėjusiai šaliai nurodoma padengti bylinėjimosi išlaidas, jei laimėjusi šalis to reikalavo. Kadangi BAVT reikalavo priteisti bylinėjimosi išlaidas ir R. Schräder pralaimėjo bylą, pastarasis turi jas padengti.

Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (pirmoji kolegija) nusprendžia:

1.
Atmesti apeliacinį skundą.

2.
Priteisti iš Ralf Schräder bylinėjimosi išlaidas.

Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: vokiečių.