CELEX: 62010CJ0323
Regula (EEK) Nr. 3846/87
Lauksaimniecība
Eksporta kompensācijas
Mājputnu gaļa
Izķidātas un noplūktas mājas vistas (Gallus domesticus)

Šie lūgumi sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Komisijas 1987. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3846/87,
ar ko izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām (OV L 366, 1. lpp.).
Šos lūgumus
Finanzgericht Hamburg
iesniedza saistībā ar tiesvedību starp
Gebr. Stolle GmbH
&
Co. KG
(turpmāk tekstā – “
Gebr. Stolle
”) un
Hauptzollamt Hamburg-Jonas
lietās C‑323/10, C‑324/10 un C‑326/10, no vienas puses, un starp
Doux Geflügel GmbH
(turpmāk tekstā – “
Doux Geflügel
”) un
Hauptzollamt Hamburg-Jonas
lietā C‑325/10, no otras puses, par mājputnu gaļas eksporta kompensācijām.

Atbilstošās tiesību normas

Regula (EEK) Nr. 2777/75
Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (OV L 282, 77. lpp.),
kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 25. aprīļa Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 1. lpp.; turpmāk tekstā
– Regula Nr. 2777/75), 8. pants attiecībā uz šo sektoru paredz eksporta kompensāciju piešķiršanu, lai segtu starpību starp
produktu cenām pasaulē un Eiropas Kopienā.
Regulas Nr. 2777/75 10. panta 1. punktā ir paredzēts:
“Vispārīgie noteikumi kombinētās nomenklatūras interpretēšanai un īpašie noteikumi tās piemērošanai attiecas uz šajā regulā
uzskaitīto produktu klasificēšanu, bet tarifu nomenklatūru, kas veidojas, piemērojot šo regulu, iekļauj kopējos muitas tarifos.”

Regula Nr. 3846/87
Regula Nr. 3846/87 izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, kura ietverta tās I pielikumā. Pamatojoties
uz kombinēto nomenklatūru, kas izveidota ar 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru
un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “KN”), Regula Nr. 3846/87 tiecas ņemt vērā eksporta kompensāciju
sistēmas specifiku un, īpaši, nepieciešamību izveidot šādu produktu KN apakškategorijas.
Regulas Nr. 3846/87 I pielikumā izdarīti grozījumi attiecīgi ar Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2765/1999
(OV L 338, 1. lpp.) lietu C‑324/10 līdz C‑326/10 faktisko apstākļu norises laikā un ar Komisijas 2005. gada 15. decembra Regulu
(EK) Nr. 2091/2005, ar ko 2006. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, kas izveidota
ar Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 343, 1. lpp.), lietas C‑323/10 faktisko apstākļu norises laikā.
Mājputnu gaļas sektorā attiecībā uz svaigu, dzesinātu vai saldētu mājputnu gaļu Regulas Nr. 3846/87 I pielikums izšķir šādas
kategorijas:
KN kods
Preču apraksts
Produkta kods
ex 0207
Svaiga, dzesināta vai saldēta mājputnu gaļa un subprodukti, kas ietilpst pozīcijā 0105


- mājas vistu (
Gallus domesticus
):

ex 0207 12
-- nesadalīti, saldēti:

ex 0207 12 10
--- noplūkti un pusķidāti, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, t.s. “70 % cāļi”:


---- mājas vistas (
Gallus domesticus
) ar pilnīgi pārkaulojušos krūšu kaula galu, ciskas un stilba kauliem


---- citi
0207 12 10 9900
ex 0207 12 90
--- noplūkti un izķidāti, bez galvas un kājām, kā arī bez kakla, sirds, aknām un šķilvja, t.s. “65 % cāļi”, vai citādi:


----“65 % cāļi”:


----- mājas vistas (
Gallus domesticus
) ar pilnīgi pārkaulojušos krūšu kaula galu, ciskas un stilba kauliem


----- citi
0207 12 90 9190

---- noplūktas un izķidātas mājas vistas (
Gallus domesticus
), bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, neierastā salikumā:


----- mājas vistas (
Gallus domesticus
) ar pilnīgi pārkaulojušos krūšu kaula galu, ciskas un stilba kauliem


----- citas
0207 12 90 9990



Komisijas
Regulās, kurās ir noteiktas mājputnu gaļas eksporta kompensācijas un kuras bija spēkā konkrētajā laika posmā, bija paredzētas,
īpaši Regulas Nr. 3846/87 I pielikuma produkta kodos 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190 un 0207 12 90 9990 ietilpstošo produktu
eksporta kompensācijas. 1998. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 2580/98, kura groza Regulu (EEK) Nr. 3846/87, ar ko izveido
lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām (OV L 322, 31. lpp.), šīs regulas I pielikumā ieviesa produkta
kodu 0207 12 90 9990. Tās preambulas otrajā apsvērumā ir paredzēts:
“ņemot vērā, ka tirgū bez 70 % cāļiem un 65 % cāļiem nonākuši citi un tā kā tomēr liekas ieteicami tos iekļaut nomenklatūrā
kompensācijām kompensāciju piešķiršanas nolūkos, tajā ir jāizdara grozījumi” [neoficiāls tulkojums].

Regula Nr. 2658/87
Vispārīgajos KN interpretācijas noteikumos, kas ietverti tās I sadaļas A daļā, cita starpā ir paredzēts:
“A.       Vispārīgie [KN] interpretācijas noteikumi
[KN] preces klasificē saskaņā ar šādiem principiem:
1.      Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu
un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.
2.      a)      Jebkura norāde uz kādu preci pozīcijas ierakstā attiecas arī uz negatavām vai nepabeigtām precēm, ja uzrādāmajām precēm piemīt
gatavas vai pabeigtas preces pamatīpašības. Tāda atsauce attiecas arī uz gatavām vai pabeigtām precēm (vai precēm, kas saskaņā
ar šo noteikumu klasificējamas kā gatavas vai pabeigtas), ja tās uzrāda nesaliktas vai izjauktas.
[..]”
Saskaņā ar Regulas Nr. 2658/87 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta otro ievilkumu un 10. pantu Eiropas Komisija pieņem KN skaidrojumus,
kas tiek publicēti
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
.
Skaidrojums attiecībā uz apakšpozīciju 0207 11 30, kurš šo skaidrojumu attiecībā uz apakšpozīciju 0207 12 10 izpratnē šai
pēdējai piemērojams
mutadis mutandis
, ir formulēts šādi:
“Konkrētā apakšpozīcija īpaši ietver cepešu cāļus, kuri ir pilnībā noplūkti, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, pilnīgi izķidāti,
bet kuriem sirds, aknas un šķilvis pēc to izņemšanas tikuši atlikti ķermeņa iekšienē.” [Neoficiāls tulkojums]
Skaidrojums attiecībā uz apakšpozīciju 0207 11 90, kurš skaidrojumu attiecībā uz apakšpozīciju 0207 12 90 izpratnē šai pēdējai
piemērojams
mutadis mutandis
, ir formulēts šādi:
“Šī apakšpozīcija īpaši ietver cepešu cāļus, kas ir pilnībā noplūkti, bez galvas un kājām un pilnīgi izķidāti. Tā ietver arī
mājas vistas (Gallus domesticus) un cāļus, kuri neatbilst nevienam no apakšpozīcijās 0207 11 10 un 0207 11 30 minētajiem aprakstiem,
piemēram, nenoplūkti cāļi ar galvu, kājām un zarnām.” [Neoficiāls tulkojums]

Regula (EK) Nr. 800/1999
Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulā (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju
sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (OV L 102, 11. lpp.), ir noteikti kopēji sīki izstrādāti noteikumi eksporta
kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem.
Minētās regulas 21. panta 1. punkta pirmajā daļā ir paredzēts:
“Kompensāciju nepiešķir produktiem, kuri nav veseli, īsti un kuriem nav tirgum atbilstoša kvalitāte tajā datumā, kad pieņem
eksporta deklarāciju.”
Atbilstoši Regulas Nr. 800/1999 51. panta 1. punktam eksportētājam var piemērot sankciju, ja tas “iesniedzis pieteikumu par
lielāku kompensāciju nekā pienāktos”.

Regula (EEK) Nr. 2913/92
Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 1. lpp.) 70. panta
1. punktā ir noteikts:
“Ja pārbauda tikai daļu no deklarācijā iekļautajām precēm, tad daļējās pārbaudes rezultātus attiecina uz visām deklarācijā
iekļautajām precēm.
Deklarētājs tomēr var pieprasīt preču tālāku pārbaudi, ja uzskata, ka daļējās pārbaudes rezultāti neattiecas uz pārējo deklarēto
preču daļu.”

Pamata prāvas un prejudiciālie jautājumi

Lieta C-323/10
Ar 2006. gada 4. septembrī kompetentajā muitas iestādē iesniegtu eksporta deklarāciju
Gebr. Stolle
deklarēja, ka tā uz Apvienotajiem Arābu Emirātiem izveda 2163 kastes cāļu, kuri ietilpst tirgu kopīgās organizācijas produktu
saraksta produkta kodā 0207 12 90 9190, un iesniedza pieteikumu eksporta kompensācijai.
Atmuitošanā kompetentā muitas iestāde izņēma četras kastes kā paraugus, no kurām divas kastes kā rezerves paraugus, un nosūtīja
tās
Oberfinanzdirektion Hamburgas
(Hamburgas Reģionālā finanšu direkcija)
Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstalt
(Muitu tehniskās pārbaudes un apmācības dienests), kurš vēlāk konstatēja, ka četri pārbaudīto mājputnu liemeņi nevarēja tikt
klasificēti norādītajā kodā, jo tie nebija pilnībā izķidāti. Divos gadījumos daļa zarnu vēl nebija atdalīta no dzīvnieka ķermeņa
un divos citos gadījumos nebija atdalīta traheja.
Ar 2007. gada 27. marta lēmumu, ar kuru tika daļēji noraidīts iesniegtais pieteikums,
Hauptzollamt Hamburg-Jonas
(muitas iestāde) atteicās piešķirt eksporta kompensāciju par kopējo apmēru 5292,5 kilogrami, kas atbilda 21,17 % no kopējā
svara. Tā arī piesprieda
Gebr. Stolle
naudas sodu EUR 1402,51 apmērā.
Pēc nesekmīgas pārsūdzības procedūras
Gebr. Stolle
2008. gada 7. maijā šo lēmumu apstrīdēja iesniedzējtiesā, iesniedzot apelācijas sūdzību par šo lēmumu un par lēmumu par 2008. gada
9. aprīļa sūdzību.
Šādos apstākļos
Finanzgericht Hamburg
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai apakšpozīcijā 0207 12 90 ietilpstošiem liemeņiem ir jābūt pilnībā izķidātiem tādējādi, ka ar klasifikāciju šajā tarifa
pozīcijā nav savienojams tas, ka, piemēram, daļa zarnu vai trahejas pēc iekšu izņemšanas procesa beigām joprojām nav atdalītas
no liemeņa?”

Lieta C-324/10
Ar 2000. gada 9. jūnijā kompetentajā muitas iestādē iesniegtu eksporta deklarāciju
Gebr. Stolle
deklarēja, ka tā uz Krieviju izveda 480 kastes cāļu, kuri ietilpst tirgu kopīgās organizācijas produktu saraksta produktu
kodā 0207 12 90 9990, un iesniedza pieteikumu eksporta kompensācijai.
Atmuitošanā kompetentā muitas iestāde izņēma divas kastes kā paraugus, no kurām vienu kasti kā rezerves paraugu, katrā no
tām esot divpadsmit mājputnu liemeņiem, un nosūtīja tās
Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstalt de l’Oberfinanzdirektion Hambourg
, kurš vēlāk konstatēja, ka četri pārbaudītie mājputnu liemeņi nevarēja tikt klasificēti norādītajā kodā pārāk lielā subproduktu
skaita dēļ. Proti,
Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstalt
cāļu paraugos, uz kuriem attiecas šis strīds, konstatēja šādus subproduktus:
–        1 kaklu, 1 aknu, 1 kuņģi, 2 sirdis;
–        2 kaklus, 1 sirdi, 1 aknu, 1,5 šķilvi;
–        1 kaklu, 1 aknu, 1 kuņģi, 2 sirdis un
–        1 kaklu, 1 aknu, 1 kuņģi, 2 sirdis.
Ar 2001. gada 8. janvāra lēmumu, ar kuru daļēji tika noraidīts iesniegtais pieteikums,
Hauptzollamt Hamburg-Jonas
atteicās piešķir eksporta kompensāciju par kopējo apmēru 1741,9 kilogrami, kas atbilda 33,6 % no kopējā svara. Tā arī piesprieda
Gebr. Stolle
naudas sodu EUR 600,96 apmērā.
Pēc nesekmīgas pārsūdzības procedūras
Gebr. Stolle
2003. gada 30. aprīlī iesniedzējtiesā apstrīdēja šo lēmumu un lēmumu par 2003. gada 3. aprīļa sūdzību.
Šādos apstākļos
Finanzgericht Hamburg
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)      Vai vārdi “neregulārs sastāvs” produkta koda 0207 12 90 9990 izpratnē ir jāinterpretē tādējādi, ka klasifikācija šajā pozīcijā
nav savienojama ar to, ka no liemeņa vienreiz vai vairākkārt nav atdalīti maksimāli četri no tajā norādītajiem subproduktiem,
ņemot vērā to, ka tiek ievērots kopējais skaits četri?
2)      Apstiprinošas atbildes uz pirmo jautājumu gadījumā, vai apakšpozīcija 0207 12 10 aptver arī liemeņus, no kuriem nav atdalīti
viens vai vairāki no šajā apakšpozīcijā minētajiem subproduktiem?”

Lieta C-325/10
Ar 2000. gada 8. novembrī kompetentajā muitas iestādē iesniegtu eksporta deklarāciju
Doux Geflügel
deklarēja, ka tā uz Krieviju izveda 66 060 kastes cāļu, kuri ietilpst tirgu kopīgās organizācijas produktu saraksta produktu
kodā 0207 12 10 9900, un iesniedza pieteikumu eksporta kompensācijai.
Atmuitošanā kompetentā muitas iestāde izņēma četras kastes kā paraugus, no kurām divas kastes kā rezerves paraugu, katrā no
tām esot desmit mājputnu liemeņiem, un nosūtīja tās
Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstalt de l’Oberfinanzdirektion Hambourg
, kurš vēlāk konstatēja, ka 17 no pārbaudītajiem mājputnu liemeņiem nevarēja tikt klasificēti norādītajā kodā, jo četrpadsmit
liemeņi nebija pilnībā noplūkti vai trīs gadījumos tāpēc, ka tie saturēja pārāk daudz vai nemaz iekšējos orgānus, vai visbeidzot
tāpēc, ka liemeņos tika konstatēti lūzumi.
Ar 2001. gada 30. marta lēmumu, ar kuru daļēji tika noraidīts iesniegtais pieteikums,
Hauptzollamt Hamburg-Jonas
atteicās piešķirt eksporta kompensāciju par kopējo apjomu 369 508,50 kilogrami, kas atbilda 43,49 % no kopējā svara. Tā arī
piesprieda
Doux Geflügel
naudas sodu.
Vēlāk
Hauptzollamt Hamburg-Jonas
palielināja eksporta daļas, kura varēja pretendēt uz kompensāciju,proporciju uz 58,89 %, jo no Tiesas (2006. gada 7. septembra
spriedums lietā C‑353/04
Nowaco Germany
, Krājums, I‑7357. lpp.) un
Bundesfinanzhof
(2007. gada 16. janvāra spriedums lietā VII R 19/03) judikatūras izrietēja, ka attiecībā uz lietā iesaistīto liemeni, kuram
selektīvā pārbaudē konstatēja atvērtu lūzumu, nebija liegts saņemt kompensāciju.
Pēc nesekmīgas pārsūdzības procedūras
Doux Geflügel
apstrīdēja iesniedzējtiesā 2001. gada 30. marta lēmumu un 2001. gada 15. jūnija lēmumu par sūdzību. Pušu domstarpības bija
par to, vai
Doux Geflügel
bija tiesīga saņemt papildu eksporta kompensāciju par atlikušo eksporta apjomu, kas sasniedza 331 019,74 kilogramus.
Šādos apstākļos
Finanzgericht Hamburg
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
Vai mājas vistām (
Gallus domesticus
), kas ietilpst [KN] apakšpozīcijā 0207 12 10, ir jābūt pilnībā noplūktām vai arī mājputna liemenim pēc mehāniskās noplūkšanas
drīkst būt dažas nelielas kontūrspalvas, spalvas, spalvu gali un matiņi?”

Lieta C-326/10
Ar 2000. gada 20. oktobrī kompetentajā muitas iestādē iesniegtu eksporta deklarāciju
Gebr. Stolle
deklarēja, ka tā uz Krieviju izveda 405 kastes cāļu, kuri ietilpst tirgu kopīgās organizācijas produktu saraksta produktu
kodā 0207 12 90 9990, un iesniedza pieteikumu eksporta kompensācijai.
Atmuitošanā kompetentā muitas iestāde izņēma divas kastes kā paraugus, no kurām vienu kasti kā rezerves paraugu, katrā no
tām esot desmit mājputnu liemeņiem, un nosūtīja tās
Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstalt de l’Oberfinanzdirektion de Hambourg
, kurš vēlāk konstatēja, ka viens no desmit pārbaudītajiem mājputnu liemeņiem nevarēja tikt klasificēts norādītajā kodā, jo
konkrētā cāļa gadījumā, no kura nebija atdalīti subprodukti, no kakla nebija atdalīta traheja.
Ar 2001. gada 25. jūlija lēmumu, ar kuru daļēji tika noraidīta iesniegtā prasība,
Hauptzollamt Hamburg-Jonas
atteicās piešķirt
Gebr. Stolle
eksporta kompensāciju par kopējo apmēru 543,20 kilogrami, kas atbilda 9,58 % no kopējā svara. Tā arī piesprieda
Gebr. Stolle
naudas sodu EUR 73,33 apmērā.
Pēc nesekmīgas pārsūdzības procedūras
Gebr. Stolle
2008. gada 7. maijā apstrīdēja iesniedzējtiesā šo lēmumu un lēmumu par 2008. gada 10. aprīļa sūdzību.
Šajos apstākļos
Finanzgericht Hamburg
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
1)      Vai mājputnu liemenis, kurā no subprodukta, kas atļauts ar produkta kodu 0207 12 90 9990, nav atdalīta neatļauta daļa, attiecas
uz šo tirgu kopīgās organizācijas produktu saraksta pozīciju?
2)      Noliedzošas atbildes uz pirmo jautājumu gadījumā: vai muitas pārbaudē ar mērķi noteikt, vai eksportam paredzētās preces atbilst
eksporta deklarācijā norādītajai tirgu kopīgās organizācijas produktu saraksta pozīcijai, ir pieļaujama nobīde tādējādi, ka
viena neatbilstība neliegtu saņemt kompensāciju?”
Ar 2010. gada 23. septembra rīkojumu Tiesas priekšsēdētājs nolēma apvienot lietas C‑323/10, C‑324/10, C‑325/10 un C‑326/10
mutvārdu procesā un sprieduma taisīšanai.

Par prejudiciālajiem jautājumiem

Lieta C‑323/10
Šajā lietā iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Regulas Nr. 3846/87, kurā izdarīti grozījumi ar Regulu Nr. 2091/2005, I pielikuma
apakšpozīcija 0207 12 90 ir jāinterpretē tādējādi, ka šajā apakšpozīcijā ietilpstošiem liemeņiem ir jābūt pilnībā izķidātiem
tādējādi, ka ar šo tarifa klasifikāciju nav savienojams tas, ka, piemēram, daļa zarnu vai trahejas pēc iekšu izņemšanas procesa
beigām joprojām nav atdalītas no liemeņa.
Apakšpozīcija 0207 12 90 attiecas uz šādiem produktiem, proti, nesadalītas, saldētas, noplūktas un izķidātas mājas vistas
(
Gallus domesticus
), bez galvas un kājām, kā arī bez kakla, sirds, aknām un šķilvja, t.s. “65 % cāļi”.
Tā kā Regulā Nr. 3846/87 vārds “izķidāts” nav definēts, atbilstoši Regulas Nr. 2777/75 10. panta 1. punktam ir jāatsaucas
uz vispārīgajiem KN interpretācijas noteikumiem un uz speciālajiem to piemērošanas noteikumiem.
Atbilstoši pirmajam vispārējam noteikumam, kurš izteikts [vispārīgo] KN [interpretācijas] noteikumu pirmās daļas I sadaļas
A apakšiedaļā, preču klasifikāciju vispirms nosaka pēc pozīciju un sadaļu vai nodaļu noteikumiem, bet sadaļu vai nodaļu nosaukumu
tekstam ir tikai norādes vērtība.
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru izšķirošais kritērijs preču klasifikācijai KN parasti ir jāatrod to objektīvajās īpašībās
un pazīmēs, kādas tās ir definētas pozīcijās un iedaļas vai nodaļas piezīmēs (skat. it īpaši 2007. gada 18. jūlija spriedumu
lietā C‑142/06
Olicom
, Krājums, I‑6675. lpp., 16. punkts, un 2010. gada 20. maija spriedumu lietā C‑370/08
Data I/O
, Krājums, I‑4401. lpp., 29. punkts).
Turklāt Pasaules Muitas organizācijas izstrādātie harmonizētās sistēmas nomenklatūras skaidrojumi paši par sevi nodrošina
noderīgu informāciju KN interpretācijai. Tāpat tas ir arī ar Komisijas izstrādātajiem KN skaidrojumiem (skat. it īpaši 2004. gada
7. oktobra spriedumu lietā C‑379/02
Imexpo Trading
, Krājums, I‑9273, 16. punkts).
KN skaidrojumos attiecībā uz apakšpozīciju 0207 11 90, kuri šo pašu skaidrojumu attiecībā uz apakšpozīciju 0207 12 90 izpratnē
mutatis mutandis
piemērojami šai pēdējai, norādīts, ka šī apakšpozīcija ietver arī “cepeša cāļus, kas ir noplūkti un pilnībā izķidāti cāļi
bez galvām un kājām (pēdām)”.
Iesniedzējtiesa norāda, ka vācu valodas versijā minētā skaidrojuma formulējums atšķiras no franču un angļu valodu versijās
minētā attiecībā uz vārda “izķidāts” skaidrojumu. Konkrētāk, ja franču un angļu valodas versijās attiecībā uz mājputnu liemeņa
klasifikāciju apakšpozīcijā 0207 12 90 norādīts, ka liemenim ir jābūt “pilnībā izķidātam”, tad vācu valodas versijā norādīts,
ka visiem subproduktiem ir jābūt atdalītiem (“sämtliche Innereien entfernt sind”). Līdz ar to iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot,
vai vācu valodas versijā ir pareizi atveidota Eiropas Savienības likumdevēja griba.
Prasītājas pamata lietā būtībā uzskata, ka vārda “sämtliche” (visi) lietojums minētā skaidrojuma vācu valodas versijā nozīmē
vienīgi to, ka visiem iekšējiem orgāniem ir jābūt atdalītiem, lai neviens vesels orgāns nepaliktu pievienots liemeņiem, tātad
izņēmuma kārtā subprodukta atlieku neatdalīšanas gadījumā ir pieļaujama produkta klasifikācija apakšpozīcijā 0207 12 90. Turklāt
no šī skaidrojuma formulējuma specifiski izrietētu, ka vārda “īpaši” lietojums norāda uz izsmeļoša uzskaitījuma neesamību
un uz piemēru uzskaitījumu.
Šajā ziņā ir jānorāda, ka šīs versijas valodnieciskās atšķirības attiecībā uz franču un angļu valodas versijām nepieļauj atšķirīgi
interpretēt izmantotās versijas apakšpozīcijā 0207 12 90 minēto vārdu “izķidāts”. Ja vācu valodā vārdi “sämtliche Innereien
entfernt sind” nav uzskatāmi par literāru tulkojumu no vārdiem “complètement vidés” franču valodā un vārdiem “completely drawn”
angļu valodā, specifiskai noteikšanai vācu valodā, ka visiem apakšpozīcijā 0207 12 90 ietilpstošā liemeņa orgāniem ir jābūt
atdalītiem, nav patiesi citāda nozīme nekā franču un angļu valodu versijās, kurās noteikts, ka liemenim ir jābūt izķidātam.
Attiecībā uz vārda “īpaši” lietojumu, kurš minēts skaidrojumā attiecībā uz šo apakšpozīciju, pat ja tādējādi šie skaidrojumi
nav izsmeļoši, nevar uzskatīt, ka tas iekļauj arī netiešu norādi uz precēm, kuru pazīmes ir pretrunā minētajā skaidrojumā
skaidri norādītajām šo preču pazīmēm, kas norādītu uz tā skaidrojošās nozīmes neņemšanu vērā.
Prasītājas pamata lietā arī uzsver, ka KN interpretācijas noteikumu pirmās daļas I sadaļas A apakšiedaļā norādītā 2.a) vispārīgā
noteikuma piemērošana, kurš nosaka, ka jebkura norāde uz kādu preci pozīcijas ierakstā attiecas arī uz negatavām vai nepabeigtām
precēm, ja uzrādāmajām precēm piemīt pabeigtas un gatavas preces pamatīpašības, ļauj secināt, ka subproduktu atliekas pieļauj
liemeņa klasificēšanu apakšpozīcijā 0207 12 90.
Šajā ziņā jau sākotnēji ir jāatzīmē, ka piezīme attiecībā uz šo tiesību normu Pasaules Muitas organizācijas vispārīgajos nomenklatūras
interpretācijas noteikumos precizē, ka minētā tiesību norma neattiecas uz I–VI sadaļas, proti, 1.–38. nodaļas, produktiem.
Lai arī Tiesa, protams, ir atzinusi savā 1992. gada 3. jūnija spriedumā lietā C‑318/90
Boehringer Mannheim
(
Recueil
, I‑3495. lpp., 18. punkts) un 1998. gada 10. decembra spriedumā lietā C‑290/97
Bruner
(
Recueil
, I‑8333. lpp., 30. punkts), ka vārdi “parasti nē” neļauj pilnībā izslēgt šīs tiesību normas piemērošanu attiecībā uz šajās
iedaļās minētajām tarifu pozīcijām, tomēr tā precizē, ka šīs tiesību normas mērķis ir pieļaut divu produktu, kuri ir tik ļoti
līdzīgi viens otram pēc lietotāja ieskata, ka, nebūdams informēts par atšķirībām, kas attiecas tikai uz preces ārieni, pielīdzināšanu
(iepriekš minētais spriedums lietā
Bruner
, 32. punkts). Mājputna liemenis, no kura atdalītas visas subproduktu atliekas, būtībā pēc lietotāja ieskata nav identisks
liemenim, kurā pēc iekšu izņemšanas procesa vēl nav atdalītas subproduktu atliekas.
Šajā ziņā ir īpaši jāatzīst, ka gan franču un angļu valodu versijās, gan vācu valodas versijā skaidrojums attiecībā uz apakšpozīciju 0207 12 90
attiecas galvenokārt uz cepešu cāļiem. Tādējādi, kā to norāda Komisija, cepešu cāļiem ir jābūt tā izķidātiem, lai lietotājam
nebūtu jāveic nekāds iekšu izņemšanas process to sagatavošanai cepšanai.
Jebkurā gadījumā un ņemot vērā, ka minētā skaidrojuma tekstā ir skaidri noteikts, ka visiem subproduktiem ir jābūt atdalītiem,
lai liemenis varētu tikt klasificēts apakšpozīcijā0207 12 90, prasītājas pamata lietā nav pierādījušas īpašu apstākļu esamību,
kuri pamatotu šī vispārīgā noteikuma piemērošanu konkrētajā lietā.
Visbeidzot, attiecībā uz prasītāju pamata lietā argumentu, saskaņā ar kuru mājputna liemeņa neklasificēšana KN apakšpozīcijā 0207 12 90
atsevišķu neatdalītu orgāna atlieku dēļ ir pretrunā samērīguma principam, ja tā rezultātā ne tikai daļēji tiek atteikta eksporta
kompensācija, bet vēl arī tiek uzlikta sankcija, pietiek konstatēt, ka pirms preču klasifikācijas jautājuma skatāms iespējamo
finansiālo seku samērīguma šīs klasifikācijas neievērošanas gadījumā jautājums. Atbilde uz šo pēdējo jautājumu tātad nevar
noteikt atbildi uz pirmo jautājumu.
Ievērojot iepriekš minētos apsvērumus, uz lietā C‑323/10 uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 3846/87, kurā izdarīti
grozījumi ar Regulu Nr. 2091/2005, I pielikuma apakšpozīcija 0207 12 90 ir jāinterpretē tādējādi, ka šajā pozīcijā iekļautajam
mājputna liemenim ir jābūt pilnībā izķidātam tādējādi, ka ar klasificēšanu šajā tarifu pozīcijā nav savienojams tas, ka, piemēram,
daļa zarnu vai trahejas pēc iekšu izņemšanas procesa vēl nav atdalīta no liemeņa.

Lieta C-324/10
–        Par pirmo jautājumu lietā C-324/10
Šajā lietā iesniedzējtiesa vispirms jautā, vai Regulas Nr. 3846/87, kurā izdarīti grozījumi ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma
produkta kods 0207 12 90 9990 ir jāinterpretē tādējādi, ka šajā kodā minētie vārdi “neregulārs sastāvs” pieļauj tikai maksimāli
četru subproduktu neatdalīšanu no liemeņa, kuru starpā tā norāda kaklu, sirdi, aknas un šķilvi vienā vai vairākos eksemplāros,
ja tiek ievērots kopējais skaits četri.
Produkta kods 0207 12 90 9990 attiecas uz šādiem produktiem, proti, noplūktas un pusķidātas mājas vistas (
Gallus domesticus
), bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi neregulārā sastāvā.
Šis produkta kods ar Regulu Nr. 2580/98 tika pārņemts Regulas Nr. 3846/87 I pielikumā nodaļā par mājputnu gaļu, saskaņā ar
tās preambulas otro apsvērumu, lai iekļautu eksporta kompensāciju nomenklatūrā citus bez t.s. “65 %” un “70 %” cāļiem, kuri
ir nonākuši tirgū.
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka apakšpozīcijā 0207 12 90 ietilpstošie t.s. 65 %” cāļi ir bez subproduktiem. Attiecībā uz apakšpozīcijā 0207 12 10
ietilpstošiem t.s. “70 %” cāļiem no skaidrojuma attiecībā uz apakšpozīciju 0207 11 30, kas saskaņā ar skaidrojumu attiecībā
uz apakšpozīciju 0207 12 10 ir šai pēdējai piemērojams
mutatis mutandis
, izriet, ka pēc iekšu izņemšanas procesa ar mērķi atdalīt visus to subproduktus, sirds, aknas un šķilvis no jauna tiek ievietoti
liemenī.
Tādējādi attiecībā uz apakšpozīcijā 0207 12 90 9990 ietilpstošiem cāļiem, [jāatzīst, ka] tie atšķiras no apakšpozīcijā 0207 12 10
ietilpstošiem cāļiem ar to, ka pirmajiem kakls, sirds, aknas un šķilvis var būt iekļauti “neregulārajā sastāvā”.
Ir jākonstatē, ka ne Regula Nr. 3846/87, ne produkta koda 0207 12 90 9990 apraksts, ne skaidrojumi attiecībā uz to nesatur
vārdu “neregulārs sastāvs” skaidrojumu.
Pēc iesniedzējtiesas un prasītāju pamata lietā uzskatiem, ņemot vērā konkrētā produkta koda veidošanos un Regulas Nr. 2580/98
preambulas otro apsvērumu, šo vārdu skaidrojumam ir arī jāaptver liemeņi, kuros ir vairāk par četriem norādītajiem subproduktiem
vienā vai vairākos eksemplāros. Īpaši tās norāda, ka Vācijas Federatīvā Republika Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas
661. sanāksmē 1998. gada 14. oktobrī ierosināja eksporta kompensāciju nomenklatūras grozījumus, ieviešot produkta kodu 0207 1290 9990,
lai novērstu to, ka nekāda kompensācija nevar tikt piešķirta precēm, kuru subproduktu sastāvā ir nelielas nepilnības, kuras
radušās ražošanas procesa kļūmju rezultātā. Arī tas, ka liemenī ir vairāk nekā četri subprodukti, var būt šāda tipa kļūmju
rezultāts, kam tad arī būtu jāietilpst konkrētajā produkta kodā. Produkta kods 0207 12 90 9990 tātad būtu atvērta atlikusī
pozīcija produktiem, kuri, ievērojot subproduktu skaitu liemenī, nevar tikt klasificēti nevienā no apakšpozīcijās 0207 12 10
(70 % cāļi) un 0207 12 90 (65 % cāļi) raksturotajām formām.
Savukārt
Hauptzollamt Hamburg-Jonas
neuzskata produktu kodu 0207 12 90 9990 par pāri palikušo produktu pozīciju. Kā arī tas tika precizēts Mājputnu gaļas un olu
pārvaldības komitejas 662. sanāksmē 1998. gada 17. novembrī, minētā ieviešana neradītu jaunu produktu pozīciju. Līdz ar to
neregulārs sastāvs, uz kuru šis produkta kods atsaucas, būtu jānosaka 5 % robežā, kas izšķirtu “65 %” cāli no t.s. “70 %”
cāļa, bez kura pārsvara attiecība vairs nebūtu dabiska.
Attiecībā uz vairākiem Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas 661. un 662. sanāksmē izteiktiem precizējumiem no pastāvīgās
judikatūras izriet, ka ne individuālas pozīcijas, ne kopējs dalībvalstu paziņojums nevar tikt atzīts par Kopienas tiesību
akta interpretāciju, kamēr, kā tas ir konkrētajā gadījumā, to saturs nav atspoguļots tās formulējumā un tam nav nekāda juridiska
spēka (skat. it īpaši 1985. gada 30. janvāra spriedumu lietā 143/83 Komisija/Dānija,
Recueil
, 427. lpp., 13. punkts, un 1991. gada 26. februāra spriedumu lietā C‑292/89
Antonissen
,
Recueil
, I‑745. lpp., 18. punkts).
Regulā Nr. 3846/87 nepastāvot vārdu “neregulārs sastāvs” skaidrojumam, to interpretācijā ir jāņem vērā eksporta kompensācijas
sistēmas, kurā tā iekļaujas, vispārējā struktūra un mērķi.
Šajā ziņā ir jāatzīst, ka mājputnu gaļas eksporta jomā par kodos 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190 un 0207 12 90 9990 iekļautajiem
produktiem piešķiramo eksporta kompensāciju apmērs tiek noteikts atkarībā no eksportēto liemeņu kopējā svara. Lai nodrošinātu
kompensāciju sistēmas lietderīgu efektivitāti un novērstu pārkāpumus, regulāri neatdalot no liemeņa vairāk nekā četrus subproduktus
ar mērķi mākslīgi palielināt atskaites svaru eksportēto liemeņu kompensācijām, vārdi “neregulārs sastāvs” ir jāinterpretē
tādējādi, ka produktu kodā 0207 12 90 9990 norādītie subprodukti nejauši var būt neatdalīti divos vai vairāk eksemplāros ar
nosacījumu, ka tiek ievērots kopējais skaits četri, neskatoties uz to, ka ne Regula Nr. 2580/98, ne tās apsvērumi neprecizē,
ka Eiropas Savienības likumdevējs attiecībā uz produkta kodu 0207 12 90 9990 ir paredzējis minimālo vai maksimālo pieļaujamo
no neregulāra sastāva liemeņa neatdalīto subproduktu skaitu.
Līdz ar to uz pirmo lietā C‑324/10 uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu
Nr. 2765/1999, I pielikuma produkta kods 0207 12 90 9990 ir jāinterpretē tādējādi, ka vārdu “neregulārs sastāvs” skaidrojums
nepieļauj vairāk nekā maksimāli četru no norādītajiem subproduktiem neatdalīšanu no liemeņa vienā vai vairākos eksemplāros,
ja tiek ievērots kopējais skaits četri.
–        Par otro jautājumu lietā C‑324/10
Ar savu otro jautājumu iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai apstiprinošas atbildes uz pirmo jautājumu gadījumā Regulas Nr. 3846/87,
kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma apakšpozīcija 0207 12 10 ir jāinterpretē tādējādi, ka šajā apakšpozīcijā
ietilpst mājputnu liemenis, kurā minētajā apakšpozīcijā norādītie subprodukti ir vairākos eksemplāros.
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka apakšpozīcija 0207 12 10 attiecas uz šādiem produktiem: noplūktas un pusķidātas mājas vistas (
Gallus domesticus
), bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, t.s. “70 % cāļi”.
Kā tas tika norādīts šī sprieduma 62. punktā, apakšpozīcijā 0207 12 10 ietilpstošie cāļi atšķiras no produkta kodā 0207 12 90 9990
ietilpstošajiem ar to, ka pirmajā gadījumā pēc visu subproduktu izņemšanas procesa paliek pa vienam eksemplāram no katra šajā
apakšpozīcijā norādītā subprodukta, savukārt otrajā gadījumā šie subprodukti var būt neatdalīti neregulārā sastāvā.
No minētā izriet, ka apakšpozīcija 0207 12 10 var attiekties tikai uz mājputnu liemeņiem, no kuriem nav atdalīti pa vienam
norādīto subproduktu eksemplāram, proti, kakls, sirds, aknas un šķilvis.
Līdz ar to uz otro lietā C‑324/87 uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 3846/87 apakšpozīcija 0207 12 10 jāinterpretē
tādējādi, ka mājputnu liemenis, kurā viens no šajā apakšpozīcijā norādītajiem subproduktiem, proti, kakls, sirds, aknas un
šķilvis, ir vairākos eksemplāros, neietilpst šajā apakšpozīcijā.

Lieta C‑325/10
Šajā lietā iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma
apakšpozīcija 0207 12 10 ir jāinterpretē tādējādi, ka tajā ietilpst mājputnu liemeņi, kuriem pēc mehāniskās noplūkšanas vēl
ir klāt dažas nelielas kontūrspalvas, spalvas, spalvu gali un matiņi.
Kā tas norādīts šī sprieduma 71. punktā, apakšpozīcija 0207 12 10 attiecas uz šādiem produktiem, proti, noplūktas un pusķidātas
mājas vistas (
Gallus domesticus
), bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, t.s. “70 % cāļi”.
Regulā Nr. 3846/87 nepastāvot vārda “noplūkts” skaidrojumam, atbilstoši Regulas Nr. 2777/75 10. panta 1. punktam ir jāatsaucas
uz vispārīgiem noteikumiem KN interpretēšanai un speciālajiem noteikumiem tās piemērošanai.
Ņemot vērā šī sprieduma 44. punktā minēto judikatūru, ir jānoskaidro preču objektīvās īpašības un pazīmes, kādas tās ir definētās
KN pozīciju formulējumā un tās sadaļu piezīmēs.
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka no skaidrojuma par apakšpozīciju 0207 11 30 izriet, ka tā
mutatis mutandis
piemērojama apakšpozīcijai 0207 12 10 un ka šī pēdējā pozīcija “īpaši ietver cepeša cāļus, kas ir noplūkti [..]”. Līdz ar
to konkrēto liemeņu tarifu klasifikācijas nolūkā ir jānosaka, vai dažu nelielu kontūrspalvu, spalvu, spalvu galu un matiņu
neatdalīšana ietekmē konkrētā cāļa atbilstību cepešu cālim.
Iesniedzējtiesa, prasītājas pamata lietā un Komisija šajā ziņā atsaucas uz Komisijas 1991. gada 5. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1538/91,
ar ko ievieš sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EEK) Nr. 1906/90 par dažiem mājputnu tirdzniecības standartiem īstenošanai,
6. un 7. pantā minētajām kvalitātes prasībām (OV L 143, 11. lpp.).
Atbilstoši šīs regulas 6. panta 2. punkta otrajam ievilkumam liemeņa iekļaušanu pārtikas klasē A tirdzniecībai Kopienas tirgū
pēc mehāniskās noplūšanas beigām neliedz tas, ka uz krūtīm, stilbiņiem, astes daļas, kāju locītavām un spārnu galiem ir dažas
mazas spalvas, spalvu gali un matiņi (
filoplumes
). Turklāt var pārdot arī B klasē ietilpstošos cāļus, bet atbilstoši minētās regulas 7. panta 5. punktam tiem piemērotajās
tiesību normās ir mazāk prasību nekā cāļu iekļaušanai A klasē. Tātad nebūtu loģiski atteikt eksporta kompensāciju pārskaitīšanu
par liemeņiem, attiecībā uz kuriem Eiropas Savienībā un trešās valstīs nepastāv nekādi ierobežojumi, pamatojoties uz to, ka
prece neatbilst nevienā no eksporta kompensāciju nomenklatūras produktu kodiem.
Tomēr, pēc
Hauptzollamt Hamburg-Jonas
domām, Regula Nr. 1538/91 neattiecas uz ārpus Savienības paredzētu mājputnu gaļas eksportu un tās noteikumi neattiecas uz
produktu tarifu novērtēšanu vai tarifu tiesību interpretāciju. Šie noteikumi tiek piemēroti, tikai izvērtējot, vai produkti
ir veseli, īsti un tiem ir tirgum atbilstoša kvalitāte, lai iegūtu tiesības uz kompensāciju.
Attiecībā uz Regulas Nr. 1538/91 piemērojamību tādā lietā, kā šī pamata lieta, ir jau sākotnēji jāatgādina, ka minētās regulas
mērķis ir ieviest īstenošanas noteikumus Regulai Nr. 1906/90, kuras 1. panta 3. punkta pirmajā ievilkumā ir skaidri noteikts,
ka tā neattiecas uz mājputnu gaļu, kas tiek eksportēta ārpus Kopienas.
Tomēr Tiesa sava iepriekš minētā sprieduma lietā
Nowaco Germany
39. punktā nolēma, ka Regulu Nr. 1538/91, kura nosaka minimālās kvalitātes prasības un pielaides robežas mājputnu gaļas tirdzniecībai
Kopienas tirgū, īpaši tās 6. un 7. pantu, piemēro arī, lai noteikti kādas preces “vesel[umu], īst[umu] un tirgum atbilstoš[u]
kvalitāt[i]”, par kuru ir iesniegts pieteikums eksporta kompensācijai.
Šajā ziņā ir jānorāda, ka Regulas Nr. 800/1999 21. panta 1. punktā paredzēta prasība par kāda produkta veselumu, īstumu un
tirgum atbilstošu kvalitāti un produkta klasifikācija kādā Regulā Nr. 3846/87 paredzētā eksporta kompensāciju nomenklatūras
tarifu pozīcijā vispārīgi veido divus būtiski atšķirīgus nosacījumus eksporta kompensāciju saņemšanai.
Konkrētajā gadījumā tomēr ir jāatzīmē, ka minētajiem nosacījumiem, proti, no vienas puses, apakšpozīcijā 0207 12 10 paredzēta
noplūkta un cepšanai sagatavota cāļa raksturojumam un, no otras puses, prasībai, ka produktiem ir jābūt veseliem, īstiem un
tirgum atbilstošā kvalitātē, ir tendence saplūst.
Tādējādi, uz lietā C‑325/10 uzdoto prejudiciālo jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar
Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma apakšpozīcija0207 12 10 ir jāinterpretē tādējādi, ka klasifikācijas mērķiem eksporta kompensācijām
šai apakšpozīcijai atbilst putna liemenis, uz kura pēc mehāniskās noplūkšanas vēl ir dažas nelielas kontūrspalvas, spalvas,
spalvu gali un matiņi, ja šo spalvu palieku esamība ir savienojama ar cepešu cāļu raksturojumu un ar prasību, ka produktiem
ir jābūt veseliem, īstiem un tirgum atbilstošā kvalitātē.

Lieta C‑326/10
–        Par pirmo jautājumu lietā C‑326/10
Ar savu pirmo jautājumu šajā lietā iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu
Nr. 2765/1999, I pielikuma produkta kods 0207 12 90 9990 ir jāinterpretē tādējādi, ka tajā ietilpst mājputna liemenis, kurā
neatļauts subprodukts, konkrētajā gadījumā traheja, vēl nav atdalīts no viena no šajā produkta kodā atļauta subprodukta, konkrētajā
gadījumā – kakla.
Lai atbildētu uz šo jautājumu, ievērojot šī sprieduma 44. punktā minēto judikatūru, ir jānoskaidro preču objektīvās īpašības
un pazīmes, kādas tās ir definētās KN pozīciju formulējumā un tās sadaļu piezīmēs.
Produkta kods 0207 12 90 9990 attiecas uz šādiem produktiem, proti, noplūktas un pusķidātas mājas vistas (
Gallus domesticus
), bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi neregulārā sastāvā.
Līdz ar to no šī paša produkta koda formulējuma izriet, ka neviens cāļa liemenis nevar tikt tajā klasificēts, ja tas satur
subproduktus, kuri nav skaidri norādīti minētajā produkta kodā. Īpaši formulējums “[..] pusķidātas, bez galvas un kājām, bet
ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi neregulārā sastāvā” izslēdz jebkāda cita orgāna, kā, piemēram, trahejas, neatdalīšanu no
produktu kodā 0207 12 90 9990 ietilpstošas preces papildus norādītajiem subproduktiem vai to vietā.
Attiecībā uz iesniedzējtiesas un prasītāju pamata lietā izdarīto atsauci uz Regulā Nr. 1538/91 paredzētajām pielaides robežām
attiecībā uz mājputnu liemeņiem piemērojamām kvalitātes prasībām, jebkurā gadījumā ir svarīgi norādīt, ka tiesību norma, uz
kuru tās atsaucas, proti, Regulas Nr. 1538/91 2. panta 4. punkts, nekādi neprecizē jautājumu, vai traheja vēl var būt neatdalīta
no kakla.
Tādējādi uz lietā C‑326/10 uzdoto pirmo jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999,
I pielikuma produkta kods 0207 12 90 9990 ir jāinterpretē tādējādi, ka mājputna liemenis, kura traheja vēl nav atdalīta no
kakla, neietilpst šajā produkta kodā.
–        Par otro jautājumu lietā C‑326/10
Ar savu otro jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai muitas kontroles laikā ar mērķi noteikt, vai eksportam
paredzētās preces atbilst eksporta deklarācijā norādītajai tarifa pozīcijai, jāpiemēro pielaides robežas, lai vienas nepilnības
dēļ nav jāatsaka kompensācija.
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka konkrētajā lietā kompetentā muitas iestāde izņēma divas kastes kā paraugus, no kurām vienu kasti
– kā rezerves paraugu, katrā no tām esot desmit mājputnu liemeņiem. Pēc veiktās vienas kastes pārbaudes tika konstatēts, ka
deviņi liemeņi atbilda pieteikumā eksporta kompensācijai deklarētajai tarifa pozīcijai un viens – nē.
Pēc iesniedzējtiesas un prasītāju pamata lietā domām, ievērojot eksporta kompensācijas apmēra samazinājumu un potenciālās
sankcijas, kuras varēja tikt piemērotas, pamatojoties uz Regulas Nr. 800/1999 51. panta 1. punktu, preču pārbaude, lai noskaidrotu,
vai tās atbilst deklarētās tarifa pozīcijas noteikumiem, ir jāpamato ar pārstāvošo paraugu, kā tas nav gadījumā, ja muitas
iestādes aprobežojas tikai ar viena parauga pārbaudi un tikai viens produkts izrādās neatbilstošs.
Šajā ziņā iesniedzējtiesa un prasītājas pamata lietā atsaucas uz Komisijas 1997. gada 10. decembra Regulu (EK) Nr. 2457/97
par paraugu ņemšanu saistībā ar tādu atkaulotu liellopu gaļas izcirtņu fiziskām pārbaudēm, uz kuriem attiecas eksporta kompensācijas
(OV L 340, 29. lpp.), kurā Kopienas likumdevējs, pēc to domām, ir skaidri atzinis pieļaujamās kļūdas robežas tiesībās uz eksporta
kompensācijām.
Saistībā ar precēm, uz kurām attiecas šī regula, tās 3. panta 1. punkta pirmajā daļā muitas iestādēm ir noteikts pienākums
pārbaudīt, vai katrs liellopu gaļas atkaulotais izcirtnis pirmajā kastē iesaiņots atsevišķi un vai katrā iesaiņojumā nav vairāk
par vienu izcirtni, un gadījumos, kad šis nosacījums nav izpildīts, tādā pašā veidā pārbaudīt rezerves paraugu. Šīs tiesību
normas otrajā daļā ir precizēts, ja no divām kastēm ir tikai viens izcirtnis, kurš nav iesaiņots atsevišķi, vai ja tikai vienā
iesaiņojumā ir vairāk par vienu izcirtni, tas netiek uzskatīts par pārkāpumu un kompensācija tiek piešķirta.
Iesniedzējtiesa un prasītājas pamata lietā atzīst, ka minētā regula attiecas tikai uz atsevišķi iesaiņotu liellopu gaļas izcirtņu
eksportu, bet tās saskata šajā tiesību normā Kopienu tiesībās iedibinātā samērīguma principa izpausmi, kurš būtu jāpiemēro
konkrētajā gadījumā.
Šajā ziņā ir jānorāda, ka
Hauptzollamt Hamburg-Jonas
veiktā ekstrapolācija ir noteikta Regulas Nr. 2913/92 70. panta 1. punkta pirmajā daļā. No šīs tiesību normas izriet, ka,
ja pārbauda tikai daļu no deklarācijā iekļautajām precēm, tad daļējās pārbaudes rezultātus attiecina uz visām deklarācijā
iekļautajām precēm.
Šī vienveidīgās kvalitātes fikcija neattiecas tikai, pamatojoties uz muitas tiesisko regulējumu, veiktajām pārbaudēm, jo minētais
70. pants ir viens no vispārīgām muitu reglamentējošām tiesību normām, kura attiecas uz visām eksporta deklarācijām saistībā
ar precēm, par kurām tiek prasīta kompensācija, nenonākot pretrunā speciālajām tiesību normām (šajā ziņā skat. iepriekš minēto
spriedumu lietā
Nowaco Germany
, 47., 49. un 56. punkts).
Regulas Nr. 2913/92 70. panta 1. punkta pirmās daļas piemērošana tātad ir piemērota muitas iestāžu veiktajai preču dabas pārbaudei
ar mērķi nodrošināt eksportam paredzēto preču atbilstību eksporta deklarācijā norādītajai tarifa pozīcijai.
Turklāt, pretēji Regulas Nr. 2457/97 tiesību normām, kuras galvenokārt attiecas uz liellopu gaļu, mājputnu liemeņu pārbaudei
nav tiesību normas, kurās būtu paredzēta specifiska pārstāvības attiecība starp neatbilstošu cāļu liemeņu skaitu un pārbaudītajiem
liemeņiem.
Jebkurā gadījumā tiesiskās sekas, kuras izriet no Regulas Nr. 2913/92 70. panta 1. punkta piemērošanas eksporta deklarācijā
norādīto tarifu pārbaudes jomā, ir savietojamas ar samērīguma principu.
Saskaņā ar eksporta kompensāciju sistēmu, kura balstās uz fakultatīvām deklarācijām, ja eksportētājs pēc savas gribas ir izlēmis
gūt no tām labumu, tam ir jānodrošina visa atbilstošā informācija, kas nepieciešama tiesību uz kompensāciju un tā apmēra noteikšanai.
Eksportētājs, kas eksporta kompensācijas procedūras ietvaros deklarē produktu, netiešā veidā apliecina, ka šis produkts atbilst
visiem nosacījumiem, kas ir jāizpilda, lai saņemtu attiecīgo kompensāciju.
Turklāt Regulas Nr. 2913/92 70. panta 1. punkta otrajā daļā ir paredzēta iespēja deklarētājam tomēr pieprasīt preču tālāku
pārbaudi, ja uzskata, ka daļējās pārbaudes rezultāti neattiecas uz pārējo deklarēto preču daļu. Šī tiesību norma tātad ļauj
pati par sevi garantēt, ka daļējas pārbaudes rezultātam ir nesamērīgas sekas.
Saistībā ar visu iepriekš minēto uz otro lietā C‑326/10 uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka muitas pārbaudes laikā ar mērķi noteikt,
vai eksportam paredzētās preces atbilst eksporta deklarācijā norādītajai tarifa pozīcijai, daļējas deklarēto preču pārbaudes
rezultāti atbilstoši Regulas Nr. 2913/92 70. panta 1. punktam attiecas uz visām deklarācijā minētajām precēm. Nedrīkst atzīt
pieļaujamo kļūdas robežu, kas ļautu uzskatīt, ka nepilnība neietekmē kompensāciju.

Par tiesāšanās izdevumiem
Attiecībā uz lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās
izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi,
nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (astotā palāta) nospriež:
1)
Komisijas 1987. gada 17. decembra Regulas (EEK) Nr. 3846/87, ar ko izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta
kompensācijām, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2005. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2091/2005, ar kuru 2006. gadam
publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, I pielikuma apakšpozīcija 0207 12 90 ir jāinterpretē
tādējādi, ka šajā apakšpozīcijā ietilpstošam mājputnu liemenim ir jābūt pilnībā izķidātam tādējādi, ka ar šo tarifa klasifikāciju
nav savienojams tas, ka, piemēram, daļa zarnu vai trahejas pēc iekšu izņemšanas procesa beigām joprojām nav atdalītas no liemeņa;
2)
Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2765/1999, I pielikuma produkta
kods 0207 12 90 9990 ir jāinterpretē tādējādi, ka vārdu “neregulārs sastāvs” skaidrojums nepieļauj vairāk nekā maksimāli četru
no norādītajiem subproduktiem neatdalīšanu no liemeņa vienā vai vairākos eksemplāros, ja tiek ievērots kopējais skaits četri;
3)
Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, apakšpozīcija 0207 12 10 jāinterpretē tādējādi, ka mājputnu
liemenis, kurā viens no šajā apakšpozīcijā norādītajiem subproduktiem, proti, kakls, sirds, aknas un šķilvis, ir vairākos
eksemplāros, neietilpst minētajā apakšpozīcijā;
4)
Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma apakšpozīcija0207 12 10 ir jāinterpretē
tādējādi, ka klasifikācijas mērķiem eksporta kompensācijām šai apakšpozīcijai atbilst mājputna liemenis, uz kura pēc mehāniskās
noplūkšanas vēl ir dažas nelielas kontūrspalvas, spalvas, spalvu gali un matiņi, ja šo spalvu palieku esamība ir savienojama
ar cepešu cāļu raksturojumu un ar prasību par pienācīgi labu tirdzniecības kvalitāti;
5)
Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma produkta kods 0207 12 90 9990 ir jāinterpretē
tādējādi, ka mājputna liemenis, kurā traheja vēl nav atdalīta no kakla, neietilpst šajā produkta kodā;
6)
muitas pārbaudes laikā ar mērķi noteikt, vai eksportam paredzētās preces atbilst eksporta deklarācijā norādītajai tarifa pozīcijai,
daļējas deklarēto preču pārbaudes rezultāti atbilstoši Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas
Muitas kodeksa izveidi 70. panta 1. punktam attiecas uz visām deklarācijā minētajām precēm. Nedrīkst atzīt pieļaujamo kļūdas
robežu, kas ļautu uzskatīt, ka nepilnība neietekmē kompensāciju.
[Paraksti]