CELEX: 62010CJ0021
Gemensam jordbrukspolitik
Finansiering genom EUGFJ
Förordningarna (EG) nr 1257/1999 och nr 817/2004
Gemenskapsstöd för utveckling av landsbygden
Stöd för produktionsmetoder för miljövänligt jordbruk
Stöd för miljövänligt jordbruk som inte är djurbidrag, vars beviljande förutsätter viss djurtäthet
Tillämpning av det integrerade administrations- och kontrollsystemet
System för identifiering och registrering av nötkreatur
De nationella myndigheternas skyldighet att informera om villkoren för beviljande av stöd

Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av artikel 22 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd
från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande
av vissa förordningar (EGT L 160, s. 80), i dess lydelse enligt rådets förordning (EG) nr 1783/2003 av den 29 september 2003
(EUT L 270, s. 70) (nedan kallad förordning nr 1257/1999), samt av artikel 68 i kommissionens förordning (EG) nr 817/2004
av den 29 april 2004 om tillämpningsföreskrifter för förordning nr 1257/1999 (EUT L 153, s. 30).
Begäran har framställts i ett mål mellan Károly Nagy, som är jordbrukare, och Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (Byrån
för jordbruk och landsbygdsutveckling, nedan kallad MVH), angående ett beslut att inte bevilja Károly Nagy stöd för miljövänligt
jordbruk efter en kontroll av de uppgifter han lämnade när han gav in sin ansökan om stöd.

Tillämpliga bestämmelser

Unionsrätten
I artikel 22 i kapitel VI, med rubriken ”Miljövänligt jordbruk och djurens välbefinnande”, i förordning nr 1257/1999 föreskrivs
följande:
”Stöd för produktionsmetoder inom jordbruket som är utformade för att skydda miljön, bevara landskapet (miljövänligt jordbruk)
eller förbättra djurens välbefinnande skall bidra till att målen för gemenskapens politik avseende jordbruket, miljön och
djurens välbefinnande uppnås.
Detta stöd skall bidra till
...
b)      miljömässigt gynnsamma metoder för extensifiering av jordbruk och skötsel av lågintensiva betessystem,
c)      bevarandet av hotade höga naturvärden i jordbruksmiljöer,
...”
Artikel 37.4 i förordningen har följande lydelse:
”Medlemsstaterna får införa ytterligare eller strängare krav för att bevilja stöd från gemenskapen till landsbygdens utveckling,
under förutsättning att sådana villkor står i överensstämmelse med målen och kraven i denna förordning.”
I artikel 58.4 i kommissionens förordning (EG) nr 445/2002 av den 26 februari 2002 om tillämpningsföreskrifter för förordning
nr 1257/1999 (EGT L 74, s. 1) föreskrivs att arealer och djur ska identifieras i enlighet med artiklarna 4 och 5 i rådets
förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem
inom gemenskapen (EGT L 355, s. 1; svensk specialutgåva, område 3, volym 46, s. 78).
I artikel 5 i förordning nr 3508/92, i dess lydelse enligt rådets förordning (EG) nr 820/97 av den 21 april 1997 (EGT L 117,
s. 1) (nedan kallad förordning nr 3508/92), föreskrivs följande:
”Det system för identifiering och registrering av djur som skall beaktas när bidrag beviljas enligt denna förordning, skall
upprättas i enlighet med artiklarna 4, 5, 6 och 8 i [rådets] direktiv 92/102/EEG [av den 27 november 1992 om identifikation
och registrering av djur (EGT L 355, s. 32; svensk specialutgåva, område 3, volym 46, s. 90)] och förordning (EG) nr 820/97.”
I skäl 38 i förordning nr 817/2004 anges följande:
”De administrativa bestämmelserna bör göra det möjligt att förbättra förvaltningen, övervakningen och kontrollerna av stödet
för utveckling av landsbygden. För att reglerna skall bli klara och enkla är det lämpligt att i möjligaste mån tillämpa det
integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i avdelning II kapitel IV i rådets förordning (EG) nr 1782/2003
av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken
och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare [och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2019/93, (EG) nr 1452/2001,
(EG) nr 1453/2001, (EG) nr 1454/2001, (EG) nr 1868/94, (EG) nr 1251/1999, (EG) nr 1254/1999, (EG) nr 1673/2000, (EEG) nr 2358/71
och (EG) nr 2529/2001 (EUT L 270, s. 1) (nedan kallat det integrerade administrations- och kontrollsystemet)], vars tillämpningsföreskrifter
fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2419/2001 [av den 11 december 2001 om fastställande av tillämpningsföreskrifter
för det integrerade administrations- och kontrollsystem för vissa av gemenskapens stödordningar som infördes genom rådets
förordning (EEG) nr 3508/92 (EGT L 327, s. 11)].”
I artikel 66.1 och 66.4 i förordning nr 817/2004 föreskrivs följande:
”1.      De ansökningar om stöd för utveckling av landsbygden som avser arealer eller djur och som lämnas in separat från ansökningar
enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 2419/2001, skall innehålla uppgifter om jordbruksföretagets alla arealer och djur som
berörs av kontroller av hur åtgärden tillämpas, inklusive arealer och djur som inte omfattas av någon ansökan om stöd.
...
4.      Arealer och djur skall identifieras i enlighet med artiklarna 18 och 20 i förordning (EG) nr 1782/2003.”
I artikel 67 i förordning nr 817/2004 föreskrivs följande:
”1.      Kontrollerna av de ursprungliga ansökningarna om anslutning till en stödordning och de efterföljande ansökningarna om utbetalning
skall genomföras på ett sätt som säkerställer en effektiv kontroll av att villkoren för beviljande av stöd efterlevs.
Beroende på vilken typ av stöd det rör sig om skall medlemsstaterna fatta beslut om metoder och förfaranden för kontrollerna
och om vilka personer som skall kontrolleras.
I alla tillämpliga fall skall medlemsstaterna använda det integrerade systemet för administration och kontroll …
...”
I artikel 68 i förordning nr 817/2004 föreskrivs följande:
”De administrativa kontrollerna skall vara omfattande och vid behov innehålla dubbelkontroller med bl.a. uppgifterna i det
integrerade systemet för administration och kontroll. Kontrollerna skall avse skiften och djur som omfattas av stöd, i syfte
att undvika felaktiga utbetalningar. Efterlevnaden av långvariga åtaganden skall också kontrolleras.”
I enlighet med artikel 17 i förordning nr 1782/2003 ska varje medlemsstat inrätta ett integrerat administrations- och kontrollsystem.
Artikel 18 i förordning nr 1782/2003 har följande lydelse:
”1.      Det integrerade [administrations- och kontroll]systemet skall omfatta
a)      en databas,
b)      ett identifieringssystem för jordbruksskiften,
c)      ett system för identifiering och registrering av stödrättigheter i enlighet med artikel 21,
d)      stödansökningar,
e)      ett integrerat kontrollsystem,
f)      ett enda system för att registrera identiteten på varje jordbrukare som lämnar in en stödansökan.
2.      Om artiklarna 67, 68, 69, 70 och 71 tillämpas skall det integrerade [administrations- och kontroll]systemet innefatta ett
system för identifiering och registrering av djur vilket inrättats i enlighet med direktiv 92/102/EEG … och [Europaparlamentets
och rådets] förordning (EG) nr 1760/2000 [av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering
av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204,
s. 1)].”
I artikel 20 i förordning nr 1782/2003 definieras identifieringssystemet för jordbruksskiften.
I artikel 16.3 andra stycket i kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 av den 21 april 2004 om närmare föreskrifter för
tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i förordning
nr 1782/2003 (EUT L 141, s. 18), föreskrivs följande:
”Medlemsstaterna får särskilt införa förfaranden enligt vilka uppgifter i databasen för nötkreatur kan användas för stödansökan,
förutsatt att databasen för nötkreatur ger den säkerhet och fungerar på ett sätt som krävs för en korrekt förvaltning av de
berörda stödsystemen. Dessa förfaranden kan bestå i ett system där jordbrukaren får ansöka om stöd för alla djur som, vid
ett datum som fastställs av medlemsstaten, berättigar till stöd på grundval av de uppgifter som finns i databasen för nötkreatur.
I detta fall skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att
a)      i enlighet med de bestämmelser som gäller för stödsystemet i fråga, de datum då de aktuella djurhållningsperioderna börjar
och slutar är klart fastställda och kända av jordbrukaren,
b)      jordbrukaren är medveten om att ett djur som befinns vara felaktigt identifierat eller registrerat i systemet för identifiering
och registrering av nötkreatur skall räknas som ett djur för vilket oegentligheter har upptäckts enligt artikel 59.
...”
Enligt artikel 5 i förordning nr 1760/2000 ska medlemsstaternas behöriga myndighet upprätta en databas om nötkreatur i enlighet
med artiklarna 14 och 18 i rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur
och svin inom gemenskapen (EGT 1964, 121, s. 1977; svensk specialutgåva, område 3, volym 1, s. 65).

Den nationella lagstiftningen
I artikel 5 i jordbruks- och landsbygdsutvecklingsministeriets förordning nr 150/2004 med särskilda bestämmelser om stöd för
miljövänligt jordbruk som redovisas i statens budget, samfinansieras av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden
för jordbruket och är föremål för den nationella utvecklingsplanen för landsbygden (
Magyar Közlöny
2004/116) (nedan kallad ministerförordning nr 150/2004) föreskrivs att stöd kan beviljas för användning av betesmark inom
ramen för program för miljövänligt jordbruk.
I artikel 32.2 i ministerförordningen uppställs villkoren för beviljande av det aktuella stödet. I artikeln föreskrivs att
den berörda jordbrukaren ska förfoga över åtminstone 1 hektar betesmark inom vissa känsliga naturområden som anges i bestämmelsen
och åtminstone 0,2 djurenheter per hektar för att stöd ska beviljas för användning av betesmark.
I artikel 16 i jordbruks- och landsbygdsutvecklingsministeriets förordning nr 131/2004 med allmänna bestämmelser om stöd som
redovisas i statens budget, samfinansieras av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket
och är föremål för den nationella utvecklingsplanen för landsbygden (
Magyar Közlöny
2004/127) föreskrivs följande:
”De uppgifter som lämnats i ansökan ska kontrolleras i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 66–70 i förordning [nr 817/2004].”
Det ungerska systemet för individuell identifiering och registrering av nötkreatur (Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszer, nedan kallat ENAR) definieras i artikel 2 i jordbruks- och landsbygdsutvecklingsministeriets förordning nr 99/2002
om individuell identifiering av antalet nötkreatur och i systemet för individuell identifiering och registrering av nötkreatur
(
Magyar Közlöny
2002/135), som det system för individuell identifiering och registrering av nötkreatur som tillämpas för registrering av
djurbesättningar och säkerställer övervakning av djuren. Detta system utgör dessutom grunden för systemet för registrering
av berörda specialområden (till exempel djurhälsa, villkor för uppfödning och reglering av marknaden).
I artikel 3 i förordningen föreskrivs att nötkreatur ska registreras i den nationella databasen så att de kan identifieras
och registreras individuellt.
I artikel 19 i förordningen föreskrivs att djurhållaren ska medverka till att hjordar och hållna djur registreras på ett exakt
och professionellt sätt.

Målet vid den nationella domstolen och tolkningsfrågorna
Den 26 november 2004 gav Károly Nagy in en ansökan till MVH om stöd för miljövänligt jordbruk för en period om fem år.
Eftersom stödet infördes genom det operativa programmet för betesmarker uppställs det i artikel 32.2 i ministerförordning
nr 150/2004 krav på djurhållning om åtminstone 0,2 djurenheter per hektar för att stöd ska beviljas för användning av betesmark.
I sin stödansökan uppgav Károly Nagy att han hade tolv nötkreatur, och den 10 augusti 2005 och den 6 oktober 2006 erhöll han
stöd för regleringsåren 2004/2005 och 2005/2006.
Av de kontroller på plats som genomfördes den 18 oktober 2006 och av de dubbelkontroller som genomfördes via ENAR avseende
den situation som förelåg då ansökan om stöd lämnades in, framgick att de tolv nötkreatur som det hänvisas till i ansökan
inte var registrerade vid tidpunkten för ingivandet av densamma.
MVH konstaterade genom beslut av den 15 december 2006 att Károly Nagy inte uppfyllde villkoren i artikel 32.2 i ministerförordning
nr 150/2004 för beviljande av det omtvistade stödet, eftersom de kontroller som genomförts inte bekräftade att det antal djur
som hade uppgetts vid tidpunkten för ingivandet av ansökan var korrekt. MVH beviljade följaktligen inte Károly Nagy stöd för
miljövänligt jordbruk för en period om fem år och ålade honom att återbetala det belopp som redan hade betalats ut, nämligen
5 230 euro.
Károly Nagy överklagade beslutet till jordbruks- och landsbygdsutvecklingsministeriet, som dock avslog överklagandet den 10 augusti 2007
med stöd av artikel 32.2 i ministerförordning nr 150/2004.
Károly Nagy överklagade ministeriets beslut till Fővárosi Bíróság och anförde att han vid tidpunkten för ingivandet av ansökan
om stöd hade det antal djur som krävs enligt bestämmelsen, men att han var ovetande om ENAR och det krav som uppställs för
beviljande av det omtvistade stödet på att de berörda djuren ska registreras i systemet, eftersom han inte hade informerats
om detta.
Fővárosi Bíróság fann att det var nödvändigt att få svar på frågan huruvida det när det gäller arealersättning endast är uppgifterna
i ENAR som är giltiga eller om den behöriga myndigheten i detta fall kan, eller ska, stödja sig på annan bevisning, och har
därför beslutat att vilandeförklara målet och ställa följande frågor till domstolen:
”1)      Ska artikel 22 i … förordning [nr 1257/1999] och artikel 68 i … förordning [nr 817/2004] tolkas så, att – med avseende på
de särskilda programmen för betesmark som omfattas av det stöd för miljövänligt jordbruk som avses i den förstnämnda artikeln
– kontrollen av de uppgifter som ingår i den databas som tillhör ENAR …, vilken införts i enlighet med artikel 68 i förordning
[nr 817/2004], ska omfatta arealersättning som är underkastad ett villkor avseende djurtäthet?
2)      Ska de ovannämnda bestämmelserna tolkas så, att det ska göras dubbelkontroller med det integrerade administrations- och kontrollsystemet
även då utbetalningen av stöd är underkastad ett villkor om djurtäthet, men det inte är fråga om djurbidrag?
3)      Ska de ovannämnda bestämmelserna tolkas så, att den behöriga myndigheten – vid beviljandet av arealersättning – får eller
ska kontrollera huruvida förutsättningarna för stöd faktiskt föreligger, oberoende av ENAR?
4)      Vilken kontrollskyldighet har de behöriga myndigheterna, mot bakgrund av tolkningen av de nämnda bestämmelserna, med hänsyn
till kravet på dubbelkontroll i de gemenskapsbestämmelserna? Kan kontrollen begränsas till en undersökning av de uppgifter
som finns i ENAR?
5)      Innebär de nämnda bestämmelserna att den nationella myndigheten har en skyldighet att informera om villkoren för att erhålla
ersättning (såsom till exempel registrering i ENAR)? Om så är fallet, vilken information ska lämnas och på vilket sätt?”

Prövning av tolkningsfrågorna

Den första och den andra frågan
Den nationella domstolen har ställt sin första och sin andra fråga, vilka ska prövas tillsammans, för att få klarhet i huruvida
det – vad avser stöd enligt artikel 22 i förordning nr 1257/1999, vilket är underkastat ett krav på djurtäthet – är tillåtet
enligt denna bestämmelse och artikel 68 i förordning nr 817/2004 för de behöriga myndigheterna att genomföra dubbelkontroller
med uppgifterna i det integrerade administrations- och kontrollsystemet och särskilt att grunda sig på uppgifter i en databas
för ett sådant nationellt system för individuell identifiering och registrering av nötkreatur som ENAR.
I artikel 37.4 i förordning nr 1257/1999 föreskrivs att medlemsstaterna får införa ytterligare eller strängare krav för att
bevilja stöd från gemenskapen till landsbygdens utveckling, under förutsättning att sådana villkor står i överensstämmelse
med målen och kraven i förordningen. I artikel 22 i förordningen föreskrivs bland annat att stöd beviljas för produktionsmetoder
inom jordbruket som är utformade för att bevara landskapet och att detta stöd ska bidra till miljömässigt gynnsamma metoder
för extensifiering av jordbruk och skötsel av lågintensiva betessystem.
Ett villkor avseende djurtäthet som uppställs i en nationell lagstiftning för beviljande av stöd för användning av betesmark
i ett känsligt naturområde, vilket syftar till att bevara betesmarkens rika flora och fauna och är tillämpligt vid beviljande
av stöd enligt artikel 22 i förordning nr 1257/1999, står följaktligen i överensstämmelse med målen och kraven i denna förordning.
Ett sådant villkor utgör ett villkor för beviljande av stöd som överensstämmer med artikel 37.4 i förordningen.
Enligt artikel 68 i förordning nr 817/2004 ska de administrativa kontrollerna vara omfattande. I bestämmelsen föreskrivs vidare
att kontrollerna vid behov ska innehålla dubbelkontroller med bland annat uppgifterna i det integrerade systemet för administration
och kontroll och att de ska avse skiften och djur som omfattas av stöd, i syfte att undvika felaktiga utbetalningar. Det framgår
dessutom av skäl 38 i förordningen att de administrativa bestämmelserna bör göra det möjligt att förbättra förvaltningen,
övervakningen och kontrollerna av stödet för utveckling av landsbygden, samt att det är lämpligt att i möjligaste mån tillämpa
det integrerade administrations- och kontrollsystemet för att reglerna ska bli klara och enkla.
Av detta följer att medlemsstaterna kan tillämpa artikel 68 på stöd enligt artikel 22 i förordning nr 1257/1999 med avseende
på vilket utbetalningen är underkastad ett villkor avseende djurtäthet, eftersom villkoret utgör ett villkor för beviljande
av stöd som överensstämmer med förordningen. Det ska följaktligen vid behov göras dubbelkontroller av de djur som är föremål
för stödet med bland annat uppgifterna i det integrerade administrations- och kontrollsystemet, som medlemsstaterna ska tillämpa
i enlighet med artikel 67.1 tredje stycket i förordning nr 817/2004.
I artikel 66.4 i förordning nr 817/2004 föreskrivs i detta hänseende att arealer och djur ska identifieras i enlighet med
artiklarna 18 och 20 i förordning nr 1782/2003. I artikel 18.2 i den senare förordningen föreskrivs särskilt att det integrerade
administrations- och kontrollsystemet innefattar ett system för identifiering och registrering av djur vilket inrättats i
enlighet med direktiv 92/102 och förordning nr 1760/2000.
Enligt artikel 156.2 a i förordning nr 1782/2003 är emellertid artikel 18.2 i densamma tillämplig på ansökningar om stöd som
görs med avseende på kalenderåret 2005 och framåt. Ansökningar som lämnats in tidigare omfattas av artikel 58.4 i förordning
nr 445/2002, vars lydelse liknar den i artikel 66.4 i förordning nr 817/2004. Artikel 58.4 i förordning nr 445/2002 hänvisar
till artikel 5 i förordning nr 3508/92, som även den hänvisar till ett sådant system för identifiering och registrering av
djur som inrättats i enlighet med direktiv 92/102 och förordning nr 820/97.
Mot bakgrund av det ovan anförda ska den första och den andra frågan besvaras enligt följande. Vad avser stöd som beviljas
enligt artikel 22 i förordning nr 1257/1999, vilket är underkastat ett villkor avseende djurtäthet, är det enligt denna bestämmelse
och artikel 68 i förordning nr 817/2004 tillåtet för de behöriga myndigheterna att genomföra dubbelkontroller med uppgifterna
i det integrerade administrations- och kontrollsystemet och särskilt att grunda sig på uppgifter i en databas för ett sådant
nationellt system för individuell identifiering och registrering av nötkreatur som ENAR.

Den tredje och den fjärde frågan
Den nationella domstolen har ställt sin tredje och sin fjärde fråga, vilka ska prövas tillsammans, för att få klarhet i huruvida
det enligt artikel 22 i förordning nr 1257/1999 och artikel 68 i förordning nr 817/2004 är tillåtet för den behöriga myndigheten
att, vid sin kontroll av huruvida villkoren för beviljande av stöd för miljövänligt jordbruk enligt artikel 22 är uppfyllda,
endast kontrollera uppgifterna i ett sådant nationellt system för individuell identifiering och registrering av nötkreatur
som ENAR när den beslutar att inte bevilja stödet, eller huruvida dessa bestämmelser tvärtom innebär en skyldighet för myndigheten
att genomföra ytterligare kontroller och, i förekommande fall, fastställa kontrollernas art.
Det ska först erinras om att när det gäller kontrollen av villkoren för beviljande av stöd för miljövänligt jordbruk enligt
artikel 22 i förordning nr 1257/1999, föreskriver artikel 68 i förordning nr 817/2004 att de administrativa kontrollerna ska
vara omfattande och vid behov innehålla dubbelkontroller med bland annat uppgifterna i det integrerade administrations- och
kontrollsystemet.
Betydelsen av det integrerade administrations- och kontrollsystemet framhålls dessutom i skäl 38 i förordning nr 817/2004,
vari anges att det är lämpligt att i möjligaste mån tillämpa det integrerade administrations- och kontrollsystemet. I artikel 66.1
och 66.4 samt artikel 67.1 tredje stycket i förordningen hänvisas på samma sätt till det integrerade systemet, som bland annat
syftar till att identifiera de djur som hålls i jordbruksföretaget. Såsom framgår av punkterna 35 och 36 ovan innefattar samma
integrerade system bland annat ett system för identifiering och registrering av djur.
Systemet för identifiering och registrering av djur ska alltid vara effektivt och tillförlitligt för att, bland annat, ge
de behöriga myndigheterna möjlighet att i fall av epizooti snabbt lokalisera ett djurs härkomst och att omedelbart vidta nödvändiga
åtgärder för att undvika risker för folkhälsan (se dom av den 24 maj 2007 i mål C‑45/05, Maatschap Schonewille-Prins, REG 2007,
s. I‑3997, punkt 41). Det ankommer på djurhållarna att registrera sina nötkreatur i systemets databas så att systemet blir
effektivt och tillförlitligt.
Av detta följer slutligen att databasen till systemet för identifiering och registrering av djur syftar till att säkerställa
att djuren kan spåras effektivt i realtid, vilket är av grundläggande betydelse med hänsyn till folkhälsan (se domen i det
ovannämnda målet Maatschap Schonewille-Prins, punkt 50). Databasen kan således anses som fullständigt tillförlitlig. Det är
följaktligen möjligt att endast utifrån uppgifterna i databasen fastställa huruvida villkoren för beviljande av det aktuella
stödet är uppfyllda, och till exempel villkoret avseende djurtätheten.
Mot bakgrund av det ovan anförda ska den tredje och den fjärde frågan besvaras enligt följande. Det är enligt artikel 22 i
förordning nr 1257/1999 och artikel 68 i förordning nr 817/2004 tillåtet för de behöriga myndigheterna att, vid sin kontroll
av huruvida villkoren för beviljande av stöd för miljövänligt jordbruk enligt artikel 22 är uppfyllda, endast kontrollera
uppgifterna i ett sådant nationellt system för individuell identifiering och registrering av nötkreatur som ENAR när de beslutar
att inte bevilja stödet, utan att nödvändigtvis genomföra ytterligare kontroller.

Den femte frågan
Den nationella domstolen har ställt sin femte fråga för att få klarhet i huruvida artikel 22 i förordning nr 1257/1999 och
artikel 68 i förordning nr 817/2004 föreskriver en skyldighet för de nationella myndigheterna att informera om villkoren för
beviljande av stöd för miljövänligt jordbruk enligt nämnda artikel 22, med avseende på vilket utbetalningen är underkastad
ett villkor avseende djurtäthet och, i förekommande fall, fastställa arten och omfattningen av en sådan skyldighet.
Det ska erinras om att det inte föreskrivs någon sådan skyldighet för de nationella myndigheterna vare sig i artikel 22 i
förordning nr 1257/1999 eller i artikel 68 i förordning nr 817/2004, och inte heller i någon annan bestämmelse i nämnda förordningar.
Det följer emellertid av artikel 16.3 andra stycket i förordning nr 796/2004 att vad beträffar de villkor som är tillämpliga
på ansökningar om djurbidrag får medlemsstaterna införa ett system enligt vilket jordbrukarna kan ansöka om stöd för samtliga
djur som kan omfattas av det aktuella stödet på grundval av uppgifterna i en sådan databas för nötkreatur som ENAR. I bestämmelsen
föreskrivs att medlemsstaterna i detta fall ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att jordbrukaren är medveten
om att ett djur som befinns vara felaktigt identifierat eller registrerat i systemet för identifiering och registrering av
nötkreatur ska räknas som ett djur för vilket oegentligheter har upptäckts, vilket kan få sådana rättsverkningar som att det
aktuella stödet sätts ned eller inte beviljas.
Enligt fast rättspraxis innebär emellertid principen om likabehandling och icke-diskrimineringsprincipen, vilken stadfästs
i artikel 20 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, att jämförbara situationer inte får behandlas
olika och att olika situationer inte får behandlas lika, såvida det inte finns sakliga skäl för en sådan behandling (se, bland
annat, dom av den 17 juli 1997 i mål C‑354/95, National Farmers’ Union m.fl., REG 1997, s. I‑4559, punkt 61, av den 11 november 2010
i mål C‑152/09, Grootes, REU 2010, s. I‑0000, punkt 66, och av den 1 mars 2011 i mål C‑236/09, Association belge des Consommateurs
Test-Achats m.fl., REU 2011, s. I‑0000, punkt 28).
De jordbrukare som i förevarande fall lämnat in ansökningar om stöd enligt artikel 22 i förordning nr 1257/1999, med avseende
på vilket utbetalningen är underkastad ett villkor avseende djurtäthet, och de som lämnat in ansökningar om djurbidrag befinner
sig i jämförbara situationer med avseende på de eventuella rättsverkningarna av felaktig identifiering eller registrering
i ett sådant system för identifiering och registrering av nötkreatur som ENAR.
De jordbrukare som lämnat in ansökningar om stöd enligt artikel 22 i förordning nr 1257/1999, med avseende på vilket utbetalningen
är underkastad ett villkor avseende djurtäthet, och som inte iakttar bestämmelserna om identifiering och registrering av nötkreatur,
riskerar nämligen samma rättsverkningar som de jordbrukare som lämnat in ansökningar om djurbidrag. Såsom framgår av punkt 43
ovan får nämligen de nationella myndigheterna vid sin kontroll av huruvida villkoren för beviljande av stödet är uppfyllda,
bland annat villkoret avseende djurtätheten, grunda sig endast på uppgifterna i ett sådant nationellt system för individuell
identifiering och registrering av nötkreatur som ENAR, när den beslutar att inte bevilja stödet.
Det skulle under dessa omständigheter strida mot principen om likabehandling att behandla situationen för jordbrukare som
lämnat in ansökningar om stöd enligt artikel 22 i förordning nr 1257/1999, med avseende på vilket utbetalningen är underkastad
ett villkor avseende djurtäthet, annorlunda än situationen för de jordbrukare som lämnat in ansökningar om djurbidrag. Det
skulle i så fall endast vara de sistnämnda jordbrukarna som hade rätt att få information från de nationella myndigheterna
om att djur som inte identifierats eller registrerats på korrekt sätt i system för identifiering och registrering av nötkreatur
ska räknas som djur för vilka oegentligheter har upptäckts, vilket kan få sådana rättsverkningar som att det aktuella stödet
sätts ned eller inte beviljas. Det finns inte heller sakliga skäl för en sådan särbehandling.
Mot bakgrund av det ovan anförda ska den femte frågan besvaras enligt följande. Vid kontrollen av huruvida villkoren för beviljande
av stöd för miljövänligt jordbruk enligt artikel 22 förordning nr 1257/1999 är uppfyllda, vilket stöd är underkastat ett villkor
avseende djurtäthet, har nationella myndigheter – när dessa myndigheter endast kontrollerar uppgifterna i ett sådant nationellt
system för individuell identifiering och registrering av nötkreatur som ENAR – enligt nämnda artikel 22 i förordning nr 1257/1999
och artikel 68 i förordning nr 817/2004, tolkade mot bakgrund av artikel 16 i förordning nr 796/2004, en skyldighet att informera
om villkoren för beviljande av stöd, vilket innebär att de ska informera den jordbrukare som ansökt om stödet om att djur
som inte identifierats eller registrerats på korrekt sätt i ovannämnda nationella system ska räknas som djur för vilka oegentligheter
har upptäckts, vilket kan få sådana rättsverkningar som att det aktuella stödet sätts ned eller inte beviljas.

Rättegångskostnader
Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i målet vid den nationella domstolen utgör ett led i beredningen av samma
mål, ankommer det på den nationella domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till
domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla.
Mot denna bakgrund beslutar domstolen (tredje avdelningen) följande:
1)
Vad avser stöd som beviljas enligt artikel 22 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska
utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa
förordningar, i dess lydelse enligt rådets förordning (EG) nr 1783/2003 av den 29 september 2003, vilket är underkastat ett
villkor avseende djurtäthet, är det enligt denna bestämmelse och artikel 68 i kommissionens förordning (EG) nr 817/2004 av
den 29 april 2004 om tillämpningsföreskrifter för förordning nr 1257/1999 tillåtet för de behöriga myndigheterna att genomföra
dubbelkontroller med uppgifterna i det integrerade administrations- och kontrollsystemet och särskilt att grunda sig på uppgifter
i en databas för ett sådant nationellt system för individuell identifiering och registrering av nötkreatur som det ungerska
systemet för individuell identifiering och registrering av nötkreatur (Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszer).
2)
Det är enligt artikel 22 i förordning nr 1257/1999, i dess ändrade lydelse, och artikel 68 i förordning nr 817/2004 tillåtet
för de behöriga myndigheterna att, vid sin kontroll av huruvida villkoren för beviljande av stöd för miljövänligt jordbruk
enligt artikel 22 är uppfyllda, endast kontrollera uppgifterna i ett sådant nationellt system för individuell identifiering
och registrering av nötkreatur som det ungerska systemet för individuell identifiering och registrering av nötkreatur när
de beslutar att inte bevilja stödet, utan att nödvändigtvis genomföra ytterligare kontroller.
3)
Vid kontrollen av huruvida villkoren för beviljande av stöd för miljövänligt jordbruk enligt artikel 22 förordning nr 1257/1999,
i dess ändrade lydelse, är uppfyllda, vilket stöd är underkastat ett villkor avseende djurtäthet, har nationella myndigheter
– när dessa myndigheter endast kontrollerar uppgifterna i ett sådant nationellt system för individuell identifiering och registrering
av nötkreatur som det ungerska systemet för individuell identifiering och registrering av nötkreatur – enligt nämnda artikel 22
i förordning nr 1257/1999 och artikel 68 i förordning nr 817/2004, tolkade mot bakgrund av artikel 16 i kommissionens förordning
(EG) nr 796/2004 av den 21 april 2004 om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det
integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i förordning nr 1782/2003, en skyldighet att informera om villkoren
för beviljande av stöd, vilket innebär att de ska informera den jordbrukare som ansökt om stödet om att djur som inte identifierats
eller registrerats på korrekt sätt i ovannämnda nationella system ska räknas som djur för vilka oegentligheter har upptäckts,
vilket kan få sådana rättsverkningar som att det aktuella stödet sätts ned eller inte beviljas.
Underskrifter
*
Rättegångsspråk: ungerska.