CELEX: 62010CJ0426
Apellatsioonkaebus
Pärast tähtaja möödumist esitatud hagiavalduse allkirjastatud originaal
Kõrvaldatav puudus

Bell & Ross BV (edaspidi „Bell & Ross”) taotleb oma apellatsioonkaebusega, et Euroopa Kohus tühistaks Euroopa Liidu Üldkohtu
18. juuni 2010. aasta määruse kohtuasjas T-51/10: Bell & Ross
vs.
Siseturu Ühtlustamise Amet (edaspidi „vaidlustatud kohtumäärus”), millega Üldkohus jättis hilinemise pärast ilmselge vastuvõetamatuse
tõttu läbi vaatamata Bell & Rossi tühistamishagi Siseturu Ühtlustamise Ameti kolmanda apellatsioonikoja 27. oktoobri 2009. aasta
otsuse (asi R 1267/2008‑3) peale, mis puudutas Klockgrossisten i Norden AB ning Bell & Rossi vahelist kehtetuks tunnistamise
menetlust.

Õiguslik raamistik

Euroopa Kohtu põhikiri
Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 21 teine lõik sätestab muu hulgas, et avaldusele lisatakse vajaduse korral meede, mille
tühistamist taotletakse. Kui seda dokumenti ei ole avaldusele lisatud, „palub kohtusekretär asjaomasel poolel esitada [see]
mõistliku tähtaja jooksul, kuid sel puhul ei aegu poole õigused isegi juhul, kui sellised dokumendid esitatakse pärast menetluse
algatamise tähtaja möödumist”.
Euroopa Kohtu põhikirja artikkel 45 on sõnastatud järgmiselt:
„Ajapikenduse andmine seoses suurte vahemaadega määratakse kodukorras.
Tähtaja möödumise tagajärjel ei piirata kellegi õigusi, kui asjaomane pool tõestab ettenägematute asjaolude või vääramatu
jõu olemasolu.”

Üldkohtu kodukord
Üldkohtu kodukorra artikkel 43 näeb ette:
„1.      Iga menetlusdokumendi originaalile peab olema alla kirjutanud poole esindaja või advokaat.
Menetlusdokument koos kõigi selles märgitud lisadega esitatakse koos viie ärakirjaga Üldkohtule ning lisaks üks ärakiri igale
poolele. Ärakirja õigsust tõestab selle esitanud pool.
[…]
6.      […] loetakse menetlustähtaegade järgimise üle otsustamisel menetlusdokumendi esitamiskuupäevaks kuupäeva, mil menetlusdokumendi
allkirjastatud originaali ärakiri […] jõuab Üldkohtu käsutuses oleva faksi või muu tehnilise sidevahendi teel kohtukantseleisse,
tingimusel et hiljemalt kümne päeva pärast esitatakse kohtukantseleisse menetlusdokumendi allkirjastatud originaal koos lõike 1
teises lõigus nimetatud lisade ja ärakirjadega. Sellele kümnepäevasele tähtajale ei kohaldata artikli 102 lõiget 2.
[…]”
Nimetatud kodukorra artikkel 44 sätestab:
„[…]
3.      Poolt abistav või esindav advokaat peab kohtukantseleile esitama tõendi, mis näitab, et tal on õigus esineda liikmesriigi
või muu EMP lepingu osalisriigi kohtus.
4.      Vajadusel lisatakse hagiavaldusele põhikirja artikli 21 teises lõigus nimetatud dokumendid.
5.      Kui hageja on eraõiguslik juriidiline isik, lisab ta hagiavaldusele:
a)      oma põhikirja või äsjase väljavõtte äriregistrist või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist või juriidilise isiku
olemasolu tõendava muu dokumendi;
b)      tõendid selle kohta, et hageja advokaadile on nõuetekohaselt andnud volitused selleks õigustatud isik.
5a.      […] liidu poolt või nimel sõlmitud era- või avalik-õiguslikus lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel esitatud hagiavaldusele
lisatakse ärakiri lepingust, milles see klausel sisaldub.
6.      Kui hagiavaldus ei vasta käesoleva artikli lõigetes 3–5 sätestatud nõuetele, määrab kohtusekretär hagejale mõistliku tähtaja
puuduste kõrvaldamiseks või puuduvate dokumentide esitamiseks. Kui hageja ei kõrvalda puudusi või ei esita nõutud dokumente
ettenähtud tähtaja jooksul, otsustab Üldkohus, kas nõutud tingimuste täitmata jätmine muudab hagiavalduse vorminõuete eiramise
tõttu vastuvõetamatuks.”

Kohtusekretäri ametijuhend
5. juuli 2007. aasta Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu kohtusekretäri ametijuhendi (ELT L 232, lk 1; edaspidi „kohtusekretäri
ametijuhend”) artikkel 7 näeb ette:
„1.      Kohtusekretär tagab, et toimikusse lisatud dokumendid on vastavuses põhikirjaga, Esimese Astme Kohtu kodukorraga, praktiliste
juhiste ning käesoleva ametijuhendi sätetega.
Vajadusel määrab ta tähtaja, et võimaldada pooltel esitatud dokumentide vormilised puudused kõrvaldada.
Kohtule esitatud dokumendi teisele poolele kättetoimetamisega oodatakse, kui dokument ei vasta praktiliste juhiste punktides 55
ja 56 viidatud kodukorra sätetele.
Dokumendi teisele poolele kättetoimetamisega oodatakse või vastavalt asjaoludele võidakse oodata, kui dokument ei vasta praktiliste
juhiste punktides 57 ja 59 viidatud kodukorra sätetele.
[…]
3.      Ilma et see piiraks esiteks kodukorra artikli 43 lõikes 6 sätestatud võimalust esitada dokumente faksi või muu tehnilise sidevahendi
abil, võtab kohtusekretär vastu ainult dokumente, millel on poole advokaadi või esindaja originaalallkiri.
[…]”

Praktilised juhised pooltele
Üldkohtu praktilised juhised pooltele 5. juulil 2007 kehtinud redaktsioonis (ELT L 232, lk 7; edaspidi „praktilised juhised”)
näevad B jaos „Menetlusdokumentide esitamine” muu hulgas ette:
„[…]
7.      Menetlusdokumendi lõpus peab olema poole advokaadi või esindaja originaalallkiri. Esindajate paljususe korral piisab, kui
menetlusdokumendi allkirjastab üks esindaja.
[…]
9.      Igale menetlusdokumendi ärakirjale, mida pool on kodukorra artikli 43 lõike 1 teise lõigu kohaselt kohustatud esitama, on
poole advokaat või esindaja kohustatud tegema märke, mis tõestab, et koopia vastab originaalile, ning selle märke allkirjastama.”
Praktiliste juhiste F jao „Puuduste kõrvaldamine menetlusdokumentides” punktid 55–59 täpsustavad tingimusi, mille korral võib
hagiavalduses puudusi kõrvaldada.
Nimetatud punkti 55 kohaselt määratakse puuduste kõrvaldamiseks mõistlik tähtaeg, kui hagiavaldus ei vasta kodukorra artikli 44
lõigetes 3–5 sätestatud järgmistele nõuetele:
„a)      tuleb esitada tõend advokaadi pädevuse kohta […];
b)      tuleb esitada tõend eraõigusliku juriidilise isiku olemasolu kohta […];
c)      on esitatud volitus […];
d)      tõend, et volituse on andnud nõuetekohaselt selleks õigustatud isik […];
e)      tuleb esitada vaidlustatud õigusakt (tühistamishagi) […]”
Praktiliste juhiste punkt 56 näeb ette:
„Intellektuaalomandivaidlustes, milles vaidlustatakse Siseturu Ühtlustamise Ameti apellatsioonikoja otsuse õiguspärasus, ei
toimetata hagiavaldust teistele pooltele kätte ning puuduste kõrvaldamiseks määratakse mõistlik tähtaeg, kui hagiavaldus ei
vasta kodukorra artiklis 132 sätestatud järgmistele nõuetele:
a)      tuleb märkida kõikide apellatsioonikoja menetluse poolte nimed ja aadressid (kodukorra artikli 132 lõike 1 esimene lõik);
b)      tuleb märkida kuupäev, mil hagejat apellatsioonikoja otsusest teavitati (kodukorra artikli 132 lõike 1 teine lõik);
c)      tuleb lisada apellatsioonikoja vaidlustatud otsus (kodukorra artikli 132 lõike 1 teine lõik).”
Praktiliste juhiste punkt 57 näeb muu hulgas ette:
„Hagiavalduse kättetoimetamisega oodatakse ja puuduste kõrvaldamiseks määratakse mõistlik tähtaeg, kui hagiavaldus ei vasta
järgmistele vorminõuetele:
[…]
b)      hagiavalduse lõpus peab olema advokaadi või esindaja originaalallkiri (praktiliste juhiste punkt 7);
[…]
o)      esitada tuleb piisav arv hagiavalduse tõestatud ärakirju (kodukorra artikli 43 lõike 1 teine lõik; praktiliste juhiste punkt 9).”
Praktiliste juhiste punkt 58 näeb ette, et kui hagiavaldus ei vasta sellistele vorminõuetele, mis puudutavad andmeid kohtudokumentide
kättetoimetamiseks, tõendit täiendavalt võetud advokaadi pädevuse kohta, kokkuvõtteid argumentidest ja lisade tõlget kohtumenetluse
keelde, toimetatakse hagiavaldus kätte ja määratakse puuduste kõrvaldamiseks mõistlik tähtaeg.
Viimaks on praktiliste juhiste punktis 59 sõltuvalt juhtumist ette nähtud puuduste kõrvaldamise põhimõte või võimalus, kui
hagiavalduse lehekülgede arv ületab praktilistes juhistes ettenähtut, ning sellisel juhul kättetoimetamise edasilükkamine.

Kohtuasja taust
Apellant esitas Üldkohtu kantseleisse 22. jaanuaril 2010 saabunud faksiga hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti kolmanda apellatsioonikoja
27. oktoobri 2009. aasta otsuse peale. Nimetatud hagiavaldus saabus kantseleisse enne hagi esitamise tähtaja möödumist 25. jaanuaril 2010.
Apellant teatas 28. jaanuari 2010. aasta kirjas Üldkohtu kantseleile, et ta saadab 22. jaanuaril 2010 faksiga saadetud hagiavalduse
originaali ja selle lisad ning samuti hagiavalduse originaalile vastavad seitse ärakirja ja Üldkohtu kodukorra artikli 44
lõigetes 3–5 nõutud dokumendid.
Kohtukantselei teatas 2. veebruaril 2010 apellandile, et 1. veebruaril 2010 saabunud dokumentide hulgast ei suudeta ilma kahtluseta
kindlaks teha hagiavalduse originaali.
Apellandi advokaat saatis kantseleile 3. veebruari 2010. aasta kirjaga tema toimikus olnud hagiavalduse eksemplari, esitades
järgmise selgituse:
„Kuna ma olen veendunud, et ma olen eelnevalt Teile saatnud dokumendi originaali koos kõigi fotokoopiatega, siis ei ole mul
võimalik Teile öelda, kas lisatud dokument on originaal või mitte. Minu jaoks on tegemist ärakirjaga, mida ma säilitan toimikus.
Ma jätan selle kontrollimise Teie hooleks ning jään seega ootama Teie seisukohta.”
Üldkohtu kantselei teatas 5. veebruaril 2010 apellandile, et ta jõudis järeldusele, et see dokument oli originaal, sest allkirja
niiske lapiga puudutades läks must tint pisut laiali.
Üldkohtu kantseleis registreeriti hagiavaldus 5. veebruari 2010. aasta kuupäevaga, see tähendab pärast kümnepäevase tähtaja
möödumist, mis hakkas kulgema alates hagi faksiga saatmisest vastavalt Üldkohtu kodukorra artikli 43 lõikele 6.
Apellant viitas 12. veebruaril 2010 saadetud kirjas vabandatavale eksimusele, et õigustada hagiavalduse allkirjastatud originaali
esitamist pärast eespool mainitud kümnepäevase tähtaja möödumist.
Üldkohus ei toimetanud hagiavaldust Siseturu Ühtlustamise Ametile kätte.

Vaidlustatud kohtumäärus
Üldkohus jättis vaidlustatud kohtumäärusega hagiavalduse ilmselge vastuvõetamatuse tõttu Üldkohtu kodukorra artiklile 111
tuginedes läbi vaatamata.
Üldkohus meenutas, et tema kodukorra artikli 43 lõige 6 näeb ette kümnepäevase tähtaja faksiga saadetud hagiavalduse originaali
esitamiseks. Kui võtta arvesse seda täiendavat tähtaega, siis oleks hagiavalduse originaal pidanud kantseleisse saabuma enne
selle tähtaja möödumist 1. veebruaril 2010. Kuivõrd aga hagiavalduse originaal jõudis kantseleisse 5. veebruaril 2010, esitati
hagi hilinenult – ilma, et ükski vabandatav eksimus võimaldaks teha hagi esitamise tähtajast erandit – järgmistel põhjustel:
„15      Hagiavaldus saabus Üldkohtu kantseleisse faksi teel 22. jaanuaril 2010 ja seega enne hagi esitamise tähtaja möödumist.
16      Vastavalt kodukorra artikli 43 lõikele 6 loetakse menetlustähtaegade järgimise üle otsustamisel menetlusdokumendi esitamiskuupäevaks
siiski kuupäev, mil menetlusdokumendi allkirjastatud originaali ärakiri jõuab Üldkohtu käsutuses oleva faksi teel kohtukantseleisse,
tingimusel et hiljemalt kümne päeva pärast alates faksi kättesaamisest esitatakse kohtukantseleisse menetlusdokumendi allkirjastatud
originaal.
17      Käesolevas asjas esitas aga hageja hagiavaldusele vastavad seitse kinnitamata ärakirja Üldkohtu kantseleisse 1. veebruaril 2010.
Hagiavalduse allkirjastatud originaal saabus Üldkohtu kantseleisse 5. veebruaril 2010, see tähendab pärast kodukorra artikli 43
lõikes 6 ette nähtud kümnepäevase tähtaja möödumist. Järelikult tuleb hagi esitamise tähtaja järgimise üle otsustamisel võtta
selle sätte kohaselt arvesse üksnes hagiavalduse allkirjastatud originaali esitamise päev, mis käesoleval juhul on 5. veebruar 2010.
Seega tuleb konstateerida, et hagiavaldus esitati pärast selle tähtaja möödumist (Üldkohtu 28. aprilli 2008. aasta määrus
kohtuasjas T‑358/07: PubliCare Marketing Communications
vs.
Siseturu Ühtlustamise Amet (Publicare), kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 13).
18      Hageja viitas oma 12. veebruari 2010. aasta kirjas vabandatavale eksimusele, et tehtaks erand asjaomasest tähtajast.
19      Selles osas tuleb meenutada, et seoses hagi esitamise tähtaegadega tuleb mõistet „vabandatav eksimus” tõlgendada kitsalt ning
see saab esineda üksnes erandlikel asjaoludel, eelkõige siis, kui asjaomane institutsioon on tegutsenud viisil, mis kas üksi
või olulisel määral võib arusaadavalt ajada segadusse heauskse isiku, kes näitab üles tavapäraselt informeeritud majandustegevuses
osalejalt nõutavat hoolsust (vt Üldkohtu 29. mai 1991. aasta otsus kohtuasjas T‑12/90: Bayer
vs.
komisjon, EKL 1991, lk II‑219, punkt 29, ja Üldkohtu 11. detsembri 2006. aasta määrus kohtuasjas T‑392/05: MMT
vs.
komisjon, kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 36 ja seal viidatud kohtupraktika).
20      Käesolevas asjas väidab hageja, et ta kasutas nõutavate ärakirjade tegemiseks üht teenuseosutajat ning ta võib selgitada hagiavalduse
allkirjastatud originaali esitamata jätmist üksnes sellega, et Üldkohtu kantseleile esitatud dokumentide ettevalmistamisel
aeti segi koopiad ja teenuseosutaja poolt tagasi antud hagiavalduse allkirjastatud originaal.
21      Lisaks väidab hageja, et tal on harjumus anda allkiri musta värvi tindiga, kui just ei ole ette nähtud mõnda muud värvi tindi
kasutamine.
22      Sellest järeldub, et arvestades tehtud koopiate kvaliteeti, oli äärmiselt raske eristada allkirjastatud originaali koopiast,
kuivõrd originaalallkiri oli koopiaga sama värvi.
23      Samuti näitab hageja väitel asjaolu, et Üldkohtu kantselei pidas hagiavalduse allkirjastatud originaali kindlakstegemiseks
vajalikuks proovida, kas niiske lapiga puudutades läheb allkirja tint laiali, hoolsust, mida ei saa pidevalt nõuda hagejalt.
24      Lõpuks lisab hageja, et […] praktilised juhised pooltele […] annavad punkti 57 – mis lubab mõistliku tähtaja jooksul kõrvaldada
puudused teatavatele vorminõuetele mittevastavas hagiavalduses – alapunktis o võimaluse esitada puuduvad hagiavalduse tõestatud
ärakirjad, mis võib vähendada hagejate valvsust vajaduse suhtes eristada hagiavalduse allkirjastatud originaali selle koopiatest.
25      Hageja ei suuda siiski eeltoodut silmas pidades tõendada erandlike asjaolude esinemist ega seda, et üles on näidatud tavapäraselt
informeeritud majandustegevuses osalejalt nõutavat hoolsust eespool punktis 19 viidatud kohtupraktika tähenduses.
26      Nimelt tunnistab hageja ise, et Üldkohtu kantseleisse saatmiseks mõeldud dokumentide ettevalmistamisel ajas ta need omavahel
segi.
27      Samuti ei näi, et raskust eristada hagiavalduse allkirjastatud originaali selle koopiatest ei saaks kõrvaldada sellise meetodi
kasutamisega, mis võimaldab hoida hagiavalduse allkirjastatud originaali teistest eraldi, vältimaks originaali esitamist Üldkohtu
kantseleile pärast kodukorra artikli 43 lõikes 6 ette nähtud kümnepäevase tähtaja möödumist.
28      Peale selle tuleb konstateerida ühelt poolt, et hagiavalduse allkirjastatud originaali Üldkohtu kantseleile esitamata jätmine
selle tähtaja jooksul ei ole praktiliste juhiste punktides 55–59 sätestatud hagiavalduses puuduste kõrvaldamise juhtude hulgas,
ning teiselt poolt võimaldab nimetatud juhiste punkti 57 alapunkt o hagejate huvides edasi lükata Üldkohtu hinnangut kodukorra
artikli 43 lõike 1 teises lõigus sätestatud vastuvõetavuse tingimuste osas, mis eeldavad hagiavalduse allkirjastatud originaali
eristamist selle ärakirjadest. Sellest järeldub, et eespool nimetatud punkti 57 alapunktis o lubatud puuduste kõrvaldamise
võimalus ei saa kaasa tuua seda, et väheneb hagejate valvsus vajaduse suhtes eristada hagiavalduse allkirjastatud originaali
selle ärakirjadest.
29      Igal juhul oli hageja ülesanne eristada hagiavalduse allkirjastatud originaali selle ärakirjadest.
30      Eeltoodust tuleneb, et hagi on esitatud hilinenult ning et see tuleb jätta ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata,
ilma et seda oleks vaja toimetada Siseturu Ühtlustamise Ameti kätte.”

Poolte nõuded
Oma apellatsioonkaebuses palub Bell & Ross Euroopa Kohtul:
–        tühistada vaidlustatud kohtumäärus;
–        tuvastada, et tühistamishagi kohtuasjas T‑51/10 on vastuvõetav ning sellest tulenevalt saata kohtuasi tagasi Üldkohtule sisulise
otsuse tegemiseks, ning
–        mõista Siseturu Ühtlustamise Ametilt välja nii apellatsioonimenetluse kui esimese astme menetluse kohtukulud.
Siseturu Ühtlustamise Amet palub Euroopa Kohtul:
–        jätta apellatsioonkaebus rahuldamata, ja
–        mõista kohtukulud välja apellandilt.

Apellatsioonkaebus
Apellant esitab oma apellatsioonkaebuse põhjenduseks kuus väidet.

Esimene väide, mille kohaselt on rikutud Üldkohtu kodukorra artiklit 111
Apellant väidab, et Üldkohtu kodukorra artiklit 111 rikkudes ei kuulatud ära kohtujuristi.
Vastuseks sellele väitele tuleb rõhutada, et Üldkohtu kodukorra artikkel 111, millele vaidlustatud kohtumäärus tugineb, näeb
tõepoolest ette kohtujuristi ärakuulamise, kuid sama kodukorra artikli 2 lõige 2 täpsustab siiski, et kohtujuristi puudutavaid
sätteid „kohaldatakse üksnes juhtudel, kui kohtunik on määratud kohtujuristiks”. Seevastu käesolevas asjas ei olnud Üldkohtu
menetluses ühtegi kohtunikku määratud kohtujuristiks.
Seega tuleb see väide põhjendamatuse tõttu tagasi lükata.

Teine väide, mille kohaselt on rikutud Üldkohtu kodukorra artiklit 43
Poolte argumendid
Apellant heidab Üldkohtule ette Üldkohtu kodukorra artikli 43 ebaõiget tõlgendamist, kuna viimane leidis, et hagi esitati
pärast tähtaja möödumist. Apellant rõhutab, et erinevalt asjaoludest, mis olid aluseks vaidlustatud kohtumääruse punktis 17
nimetatud eespool viidatud kohtuasjas PubliCare Marketing Communications
vs.
Siseturu Ühtlustamise Amet (Publicare) tehtud Üldkohtu määrusele, saabus enne hagi esitamise tähtaja möödumist kantseleisse
seitse hagiavalduse eksemplari. Apellant väidab, et asjakohane küsimus on hagiavalduse originaali kindlakstegemine. Nimetatud
artiklis 43 ei ole aga kuidagi täpsustatud hagiavalduse allkirjastamise korda (värv, kirjutusvahendi liik jms). Üldkohtu kasutatud
niiske lapi test on vaieldav, kuna mõni tint ei lähe laiali. Seega, mainimata meetodit, mis võimaldas tal originaali koopiast
eristada, lisas Üldkohus vaidlustatud kohtumääruses tingimusi, mis ei sisaldu tema kodukorra artiklis 43.
Siseturu Ühtlustamise Amet on arvamusel, et kõnealune väide on ilmselgelt põhjendamatu.
Euroopa Kohtu hinnang
Erinevalt apellandi väidetest ei näe vaidlustatud kohtumäärus ette ühtegi erinõuet hagiavalduste allkirjastamise tingimuste
osas ega kirjuta ka ette tõendamise viise, mille abil kindlaks teha hagiavaldusel nõutava originaalallkirja ehtsust.
Lisaks ei ole vaidlust selles, et kohtu kantseleisse pärast hagi esitamise tähtaja möödumist jõudnud hagiavalduse eksemplar
kandis advokaadi originaalallkirja.
Seega ei ole see väide põhjendatud.

Kolmas väide, mille kohaselt ei ole järgitud kohtusekretäri ametijuhendi artikli 7 lõiget 1 ning praktiliste juhiste punkti 57
alapunkti b
Poolte argumendid
Apellant väidab, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kuna ta ei võimaldanud kõrvaldada hagiavalduses puudusi vastavalt kohtusekretäri
ametijuhendi artikli 7 lõikele 1 ega praktiliste juhiste punkti 57 alapunktile b.
Siseturu Ühtlustamise Amet väidab, et see väide on vastuvõetamatu, kuna apellant ei ole tuginenud praktiliste juhiste punkti 57
alapunkti b rikkumisele. Sisuliselt väidab Siseturu Ühtlustamise Amet, et see väide ei ole põhjendatud.
Euroopa Kohtu hinnang
Seoses selle väite vastuvõetavusega tuleb märkida, et vaidlustatud kohtumäärus anti Üldkohtu kodukorra artikli 111 alusel,
mis ei nõua, et pooled tuleks enne sellise otsuse vastuvõtmist ära kuulata. Neil asjaoludel ei saa apellandile ette heita,
et ta jättis hagiavalduses esitamata selle esitamise tingimusi puudutavad argumendid. Seega ei ole kolmanda väite eesmärk
hagi eseme muutmine Üldkohtus. Väide on järelikult vastuvõetav.
Sisulises osas tuleb märkida, et Üldkohus tuvastas vaidlustatud kohtumääruse punktis 17, et hagiavalduse allkirjastatud originaal
jõudis Üldkohtu kantseleisse pärast tähtaja möödumist. Peale selle konstateeris Üldkohus nimetatud kohtumääruse punktis 28,
et hagiavalduse allkirjastatud originaali ette nähtud tähtajal esitamata jätmine ei ole praktiliste juhiste punktides 55–59
sätestatud hagiavalduses puuduste kõrvaldamise juhtude hulgas.
Kindel on see, et hagiavalduse originaal saabus Üldkohtu kantseleisse alles pärast hagi esitamise tähtaja möödumist.
Samas kehtestab Üldkohtu kodukorra artikli 43 lõige 1 nõude, et iga menetlusdokumendi originaalile peab olema alla kirjutanud
poole advokaat.
Kodukorra artikli 43 lõige 6 näeb ette, et menetlustähtaegade järgimise üle otsustamisel loetakse menetlusdokumendi esitamiskuupäevaks
kuupäeva, mil menetlusdokumendi allkirjastatud originaali ärakiri jõuab Üldkohtu käsutuses oleva faksi teel kohtukantseleisse,
tingimusel et hiljemalt kümne päeva pärast esitatakse kohtukantseleisse menetlusdokumendi allkirjastatud originaal.
Hagiavalduse allkirjastatud originaali esitamata jätmine ei kuulu Üldkohtu kodukorra artikli 44 lõikes 6 nimetatud kõrvaldatavate
puuduste hulka. Seega on ilma advokaadi allkirjata hagiavaldusel selline puudus, mille tulemusel on hagi menetlustähtaja möödumisel
vastuvõetamatu ning mida ei saa kõrvaldada (vt selle kohta eelkõige 27. novembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑163/07 P:
Diy-Mar Insaat Sanayi ve Ticaret ja Akar
vs.
komisjon, EKL 2007, lk I‑10125, punktid 25 ja 26).
Tuleb rõhutada, et nende menetlusnormide range kohaldamine vastab õiguskindluse nõudele ja vajadusele hoida õigusemõistmise
käigus ära mis tahes diskrimineerimine või suvaline kohtlemine. Euroopa Kohtu põhikirja artikli 45 teise lõigu kohaselt võib
menetlustähtaegadest kõrvale kalduda vaid erandlikel asjaoludel ehk ettenägematute asjaolude või vääramatu jõu olemasolul
(vt selle kohta eelkõige 26. novembri 1985. aasta otsus kohtuasjas 42/85: Cockerill-Sambre
vs.
komisjon, EKL 1985, lk 3749, punkt 10, ja 8. novembri 2007. aasta määrus kohtuasjas C‑242 P: Belgia
vs.
komisjon, EKL 2007, lk I‑9757, punkt 16).
Seega ei ole see väide põhjendatud.

Neljas ja viies väide, mis põhinevad vabandataval eksimusel või ettenägematul asjaolul
Poolte argumendid
Apellant tugineb vabandatavale eksimusele. Kuna nõutavate ärakirjade maht (kokku 2651 lehekülge) oli märkimisväärne, oli ta
sunnitud kasutama välist teenuseosutajat. Teenuseosutaja unustas Üldkohtule saadetu hulka lisada ühe dokumendi ning advokaadil
õnnestus see viga aegsasti parandada. Originaali ja ärakirjade segiajamine on tingitud erandlikest välistest asjaoludest,
mille põhjustaja on teenuseosutaja eksimus. Apellant leiab, et ta on toiminud heauskselt ja hoolsalt. Kõik kantseleisse saabunud
dokumendid olid allkirjastatud ja õigeaegselt esitatud. Apellant väidab samuti, et originaali ja ärakirjade segiajamise põhjustasid
ebatavalised asjaolud – originaali ja ärakirjade segiajamine teenuseosutaja poolt ning ebatäieliku lisa edastamine sama teenuseosutaja
poolt –, mis temast ei sõltu ja mis seetõttu kujutavad endast ettenägematuid asjaolusid. Apellant kasutas nende probleemide
lahendamiseks kõiki vahendeid.
Siseturu Ühtlustamise Amet leiab, et vabandatava eksimuse mõiste hõlmab üksnes erandlikke asjaolusid, mille korral asjaomane
institutsioon on eelkõige tegutsenud viisil, mis kas üksi või teatud määral võib isiku arusaadavalt segadusse ajada. Samas
on originaali ja ärakirja eristamine olulise tähtsusega. Apellant oleks pidanud originaali ärakirjadest selgelt eristama,
näiteks allkirjastades originaali sinise tindiga. Kui apellant oleks tegutsenud kiiremini, oleks puuduste kõrvaldamine hagi
esitamise tähtaja jooksul olnud võimalik. Siseturu Ühtlustamise Amet leiab lisaks, et originaali ja ärakirjade segiajamise
eest vastutab apellant.
Euroopa Kohtu hinnang
Üldkohus märkis vaidlustatud kohtumääruse punktis 19 õigesti, et seoses hagi esitamise tähtaegadega tuleb mõistet „vabandatav
eksimus” tõlgendada kitsalt ning see saab esineda üksnes erandlikel asjaoludel, eelkõige siis, kui asjaomane institutsioon
on tegutsenud viisil, mis iseenesest või olulisel määral võib arusaadavalt viia eksitusse heauskse isiku, kes näitab üles
tavapäraselt informeeritud majandustegevuses osalejalt nõutavat hoolsust.
Ettenägematu asjaolu mõiste hõlmab objektiivset elementi, mis on seotud huvitatud isiku jaoks tavapäratute ja temast sõltumatute
asjaoludega, ja subjektiivset elementi, mis kohustab huvitatud isikut vältima tavapäratu sündmuse tagajärgi, võttes tarvitusele
asjakohased meetmed ülemäärast kahju kandmata. Eeskätt tuleb huvitatud isikul tähelepanelikult jälgida algatatud menetluse
kulgu ning muu hulgas hoolsalt kinni pidada ettenähtud tähtaegadest (vt selle kohta 15. detsembri 1994. aasta otsus kohtuasjas
C‑195/91 P: Bayer
vs.
komisjon, EKL 1994, lk I‑5619, punkt 32, ja eespool viidatud kohtumäärus Belgia
vs.
komisjon, punkt 17).
Apellant väidab, et hagiavalduse originaali ja ärakirjade segiajamine toimus kolmandast isikust ettevõtja süül, kellele apellant
tegi ülesandeks suure hulga hagiavalduse esitamiseks vajalike koopiate tegemise.
Nagu märgib ka kohtujurist oma ettepaneku punktis 89, kuuluvad kohtukantseleisse esitatavate menetlusdokumentide ettevalmistamine,
jälgimine ja kontrollimine asjaomase poole advokaadi vastutuse alla. Järelikult ei saa asjaolu, et hagiavalduse originaali
ja koopiate segiajamine on toimunud apellandi poolt koopiaid tegema volitatud kolmandast isikust ettevõtja kaasamise tõttu,
ning ka teisi apellandi välja toodud asjaolusid pidada erandlikeks asjaoludeks või ebatavalisteks ja apellandist mittesõltuvateks
sündmusteks, mis võiksid olla apellandi jaoks põhjenduseks vabandatavale eksimusele või ettenägematutele asjaoludele.
Seega ei ole neljas ja viies väide põhjendatud.

Kuues väide, mille kohaselt on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet ja õiguspärase ootuse põhimõtet
Poolte argumendid
Apellant väidab, et kuna Üldkohus tunnistas hagi vastuvõetamatuks, kuigi hagiavalduse seitse eksemplari, mis kõik kandsid
advokaadi allkirja, saadi tähtaegselt, eiras kohus proportsionaalsuse põhimõtet ja õiguspärase ootuse põhimõtet. Nii kohtusekretäri
ametijuhendis (artikkel 7) kui ka praktilistes juhistes (punkti 57 alapunkt b) on ette nähtud, et puudused hagiavalduses saab
kõrvaldada nii, et hagiavaldusel on advokaadi originaalallkiri.
Siseturu Ühtlustamise Amet rõhutab, et õigust tõhusale kohtulikule kaitsele ei mõjuta menetlustähtaegade ja muude vorminõuete
range kohaldamine. Hagiavalduse hilinenult esitamisest tulenev vastuvõetamatus ei ole selle õigusega vastuolus ega ebaproportsionaalne.
Praktiliste juhiste punkti 57 alapunkt b ei saa oma olemuselt olla aluseks õiguspärasele ootusele originaalallkirjata hagiavalduses
puuduste kõrvaldamise osas ning see ei saa mingil viisil olla erandiks Üldkohtu kodukorra artikli 43 lõikes 6 sätestatud selgest
nõudest.
Euroopa Kohtu hinnang
Kuna hagiavalduse originaali ei esitatud ettenähtud tähtajal, oli apellandi hagi vastuvõetamatu.
Seda järeldust ei mõjuta apellandi tuginemine proportsionaalsuse põhimõttele. Nimelt nagu on eespool käesoleva kohtuotsuse
punktis 43 märgitud, vastab menetlusnormide range kohaldamine õiguskindluse nõudele ja vajadusele hoida õigusemõistmise käigus
ära mis tahes diskrimineerimine või suvaline kohtlemine.
Mis puudutab õiguspärase ootuse põhimõtte väidetavat rikkumist, siis tuleb meenutada, et Euroopa Kohus on korduvalt leidnud,
et sellele põhimõttele on õigus tugineda igal õigussubjektil, kelles liidu institutsioon on tekitanud põhjendatud lootusi.
Keegi ei saa ka tugineda selle põhimõtte rikkumisele, kui puuduvad haldusasutuse antud konkreetsed tagatised (24. novembri
2005. aasta otsus kohtuasjas C‑506/03: Saksamaa
vs.
komisjon, punkt 58). Samuti ei saa ettenägelik ning mõistlik ettevõtja, kes suudab ette näha oma huve puudutavate ühenduse
meetmete kehtestamist, tugineda sellele põhimõttele meetme vastuvõtmise korral (11. märtsi 1987. aasta otsus kohtuasjas 265/85:
Van den Bergh en Jurgens ja Van Dijk Food Products (Lopik)
vs.
komisjon, EKL 1987, lk 1155, punkt 44).
Käesolevas asja piisab tõdemisest, et apellant ei esitanud oma apellatsioonkaebuse põhjenduseks midagi sellist, mille põhjal
võiks järeldada, et Üldkohus andis talle konkreetseid tagatisi tema hagiavalduse nõuetele vastavuse kohta.
Sellest järeldub, et kuues väide ei ole põhjendatud.
Eespool esitatud kaalutlustest lähtudes tuleb jätta apellatsioonkaebus põhjendamatuse tõttu täies ulatuses rahuldamata.

Kohtukulud
Vastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artikli 69 lõikele 2, mida kodukorra artikli 118 alusel kohaldatakse apellatsioonkaebuste
suhtes, on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.
Kuna Siseturu Ühtlustamise Amet on apellandilt kohtukulude hüvitamist nõudnud ning viimane on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb
kohtukulud välja mõista apellandilt.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (teine koda) otsustab:
1.
Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.
2.
Mõista kohtukulud välja Bell & Ross BV‑lt.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: prantsuse.