CELEX: 62010CJ0021
Обща селскостопанска политика
Финансиране от ФЕОГА
Регламенти (ЕО) № 1257/1999 и № 817/2004
Подпомагане от Общността за развитието на селските райони
Подпомагане на агроекологичните методи на производство
Агроекологично подпомагане, което не е помощ за животни, но се отпуска при определена гъстота на животните
Прилагане на интегрираната система за администриране и контрол
Система за идентификация и регистрация на едрия рогат добитък
Задължение на националните органи за предоставяне на информация относно условията за допустимост

Преюдициалното запитване се отнася до тълкуването на член 22 от Регламент (ЕО) № 1257/1999 на Съвета от 17 май 1999 година
относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (ФЕОГА)
и за изменение и отмяна на някои регламенти (ОВ L 160, стр. 80; Специално издание на български език, 2007 г., глава 3, том 28,
стр. 134), изменен с Регламент (ЕО) № 1783/2003 на Съвета от 29 септември 2003 година (ОВ L 270, стр. 70; Специално издание
на български език, 2007 г., глава 3, том 49, стр. 246, наричан по-нататък „Регламент № 1257/1999“), както и на член 68 от
Регламент (ЕО) № 817/2004 на Комисията от 29 април 2004 година относно определяне на подробни правила за прилагането на Регламент
№ 1257/1999 (ОВ L 153, стр. 30; Специално издание на български език, 2007 г., глава 3, том 57, стр. 116).
Запитването е отправено в рамките на спор между г‑н Nagy, селскостопански производител, и Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal (Служба по селско стопанство и развитие на селските райони, наричана по-нататък „MVH“), по повод отказана на заинтересованото
лице агроекологична помощ след проверка на дадените от него сведения при подаване на молбата за подпомагане.

Правна уредба

Право на Съюза
Член 22 от глава VI от Регламент № 1257/1999, озаглавена „Агроекология и хуманно отношение към животните“, гласи:
„Предоставя се помощ за методи за селскостопанско производство, целящи защита на околната среда, опазване на природната среда
(агроекология) или подобряване на хуманното отношение към животните, с оглед да се постигнат целите на политиката на Общността
по отношение на земеделието, околната среда и хуманното отношение към животните във ферми.
Такава помощ насърчава:
[…]
б)      екологично-благоприятна екстензификация на земеделието и управление на ниско интензивни пасищни системи,
в)      запазване на застрашени обработваеми пространства, имащи висока природна стойност,
[…]“.
Член 37, параграф 4 от този регламент има следното съдържание:
„Държавите членки могат да установят допълнителни или по-рестриктивни условия по отношение на отпускането на общностни помощи
за развитие на селските райони, при условие че тези мерки са съгласувани с целите и изискванията, определени в настоящия регламент“.
Член 58, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 445/2002 на Комисията от 26 февруари 2002 година за определяне на подробни правила
за прилагане на Регламент № 1257/1999 (ОВ L 74, стр. 1) предвижда, че идентификацията на площите и на животните се извършва
в съответствие с членове 4 и 5 от Регламент (ЕИО) № 3508/92 на Съвета от 27 ноември 1992 година за изграждане на интегрирана
система за администриране и контрол на някои схеми на Общността за отпускане на помощ (ОВ L 355, стр. 1).
Член 5 от Регламент № 3508/92, изменен с Регламент (ЕО) № 820/97 на Съвета от 21 април 1997 година (ОВ L 117, стр. 1, наричан
по-нататък „Регламент № 3508/92“), гласи:
„Системата за идентификация и регистрация на животните, които се взимат предвид при отпускане на помощ, за която се прилагат
разпоредбите на този регламент, се създава в съответствие с членове 4, 5, 6 и 8 от Директива 92/102/ЕИО [на Съвета от 27 ноември
1992 година относно идентификацията и регистрацията на животните (ОВ L 355, стр. 32; Специално издание на български език,
2007 г., глава 5, том 11, стр. 210)] и с Регламент (ЕО) № 820/97“. [неофициален превод]
Съгласно съображение 38 от Регламент № 817/2004:
„Административните правила следва да позволяват по-добро управление, мониторинг и контрол на подпомагането на развитието на
селските райони. От съображения за опростяване следва да се прилага по възможност интегрираната административна и контролна
система, предвидена в дял II, глава IV от Регламент (ЕО) № 1782/2003 на Съвета от 29 септември 2003 година относно установяване
на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми
за подпомагане на земеделски производители [и за изменение на Регламенти (ЕИО) № 2019/93, (ЕО) № 1452/2001, (ЕО) № 1453/2001,
(ЕО) № 1454/2001, (ЕО) № 1868/94, (ЕО) № 1251/1999, (ЕО) № 1254/1999, (ЕО) № 1673/2000, (ЕИО) № 2358/71 и (ЕО) № 2529/2001
(ОВ L 270, стр. 1; Специално издание на български език 2007 г., глава 3, том 49, стр. 177, наричана по-нататък „интегрирана
система за администриране и контрол“)], като подробните правила за прилагането ѝ се съдържат в Регламент (ЕО) № 2419/2001
на Комисията от 11 декември 2001 година, за установяване на подробни правила за прилагането на интегрираната система за администриране
и контрол на някои схеми за помощи на Общността, установени с Регламент (ЕИО) № 3508/92 на Съвета (ОВ L 327, стр. 11)“.
Член 66, параграфи 1 и 4 от Регламент № 817/2004 имат следното съдържание:
„1.      Молбите за подпомагане за развитие на селските райони за площ или животни, които са подадени отделно от молбите за подпомагане
съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 2419/2001, посочват всички площи и животни в стопанството, които са важни за проверка
на молбите за въпросната мярка, включително и тези, за които не се иска помощ.
[…]
4.      Животните и парцелите земя се определят в съответствие с членове 18 и 20 от Регламент (ЕИО) № 1782/2003“.
Член 67 от Регламент № 817/2004 предвижда:
„1.      Първоначалните молби за присъединяване към схема и последващите молби за плащане се проверяват по начин, който гарантира ефективна
проверка на съответствието с условията за отпускане на помощ.
Държавите членки определят подходящи методи и средства за проверка на всяка мярка за подпомагане, както и лицата, които са
обект на проверки.
Във всички подходящи случаи държавите членки използват интегрираната система за администриране и контрол. […]
[…]“.
Член 68 от Регламент № 817/2004 гласи:
„Административните проверки са изчерпателни и включват кръстосани проверки, когато е уместно, inter alia с данни от интегрираната
система за администриране и контрол. Те се отнасят към парцелите и животните, включени в помощната мярка, с цел избягване
на всякакви необосновани плащания на помощ. Съответствието с дългосрочните ангажименти също трябва да бъде проверено“.
В съответствие с член 17 от Регламент № 1782/2003 всяка държава членка създава интегрирана система за администриране и контрол.
Член 18 от Регламент № 1782/2003 има следното съдържание:
„1.      Интегрираната система [за администриране и контрол] се състои от следните елементи:
a)      компютризирана база данни;
б)      система за идентификация на селскостопанските парцели;
в)      система за идентификация и регистрация на правата за плащане, посочени в член 21;
г)      молби за помощи;
д)      интегрирана система за контрол;
е)      единна система за регистриране самоличността на всеки земеделски стопанин, който подава молба за помощ.
2.      При прилагане на членове 67, 68, 69, 70 и 71 интегрираната система [за администриране и контрол] се състои от система за идентификация
и регистрация на животните, създадена в съответствие с Директива 92/102/ЕИО […] и Регламент (ЕО) № 1760/2000 [на Европейския
парламент и на Съвета от 17 юли 2000 г. за създаване на система за идентификация и регистрация на едър рогат добитък и относно
етикетирането на говеждо месо и продукти от говеждо месо и за отмяна на Регламент (ЕО) № 820/70 на Съвета (ОВ L 204, стр. 1;
Специално издание на български език, 2007 г., глава 3, том 34, стр. 186)]“.
Член 20 от Регламент № 1782/2003 определя системата за идентификация на селскостопанските парцели.
Член 16, параграф 3, втора алинея от Регламент (ЕО) № 796/2004 на Комисията от 21 април 2004 година за определяне на подробни
правила за прилагане на интегрираната система за администриране и контрол, кръстосано спазване и модулация, предвидени в Регламент
№ 1782/2003 (ОВ L 141, стр. 18; Специално издание на български език, 2007 г., глава 3, том 56, стр. 210), гласи:
„Държавите членки могат по-специално да въведат процедури, с които данните, съдържащи се в компютърната база данни за животни
от рода едър рогат добитък да могат да бъдат използвани за целите на молбата за помощ, при условие че компютърната база данни
предлага необходимото ниво на сигурност и осъществяване за правилното функциониране на въпросните схеми за помощи. Такива
процедури могат да се състоят от система, според която даден земеделски производител кандидатства за помощ по отношение на
всички животни, които на определена от държавата членка дата [отговарят на] изискванията за помощ въз основа на данните, съдържащи
се в компютърната база данни за едър рогат добитък. В този случай държавите членки вземат необходимите мерки, за да гарантират,
че:
a)      в съответствие с разпоредбите, приложими за въпросната схема за помощи, началната и крайната дата на съответния период на
задържане са ясно идентифицирани и известни на земеделския производител;
б)      земеделският производител е наясно, че всички животни, за които се констатира, че не са правилно идентифицирани или регистрирани
в системата за идентификация и регистрация за животни от рода на едрия рогат добитък, се считат за животни с установени нередности,
посочени в член 59.
[…]“.
По силата на член 5 от Регламент № 1760/2000 компетентният орган в държавите членки създава компютризирана база данни относно
едрия рогат добитък в съответствие с членове 14 и 18 от Директива 64/432/ЕО на Съвета от 26 юни 1964 година относно проблеми,
свързани със здравето на животните, които засягат търговията в Общността с говеда и свине (ОВ 121, 1964 г., стр. 1977).

Национална правна уредба
Член 5 от Постановление № 150/2004 на министерството на земеделието и развитието на селските райони за приемане на специални
разпоредби във връзка с ползването на предвидените в държавния бюджет агроекологични помощи, финансирани съвместно с Европейския
фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието, секция „Гарантиране“, и посочени в националния план за развитие на селските
райони (
Magyar Közlöny
2004/116, наричано по-нататък „министерско постановление № 150/2004“), предвижда, че в рамките на агроеклогичната програма
за управление на пасбищата могат да се отпускат помощи.
Член 32, параграф 2 от това министерско постановление определя условията за допустимост на съответната помощ, според които
съответният земеделец трябва да разполага, от една страна, най-малко с един хектар пасбище в някои застрашени природни райони,
изброени в посочената разпоредба, и от друга страна, с минимум 0,2 глави едър рогат добитък на хектар с оглед използването
на земите като пасбища.
Член 16 от Постановление № 131/2004 на министерството на земеделието и развитието на селските райони за приемане на общи разпоредби
относно ползването на предвидените в държавния бюджет помощи, финансирани съвместно с Европейския фонд за ориентиране и гарантиране
на земеделието, секция „Гарантиране“, и посочени в националния план за развитие на селските райони (
Magyar Közlöny
2004/127), има следното съдържание:
„Съдържащите се в молбата сведения се проверяват в съответствие с разпоредбите на членове 66—70 от Регламент [№ 817/2004]“.
В член 2 от Постановление № 99/2002 на министерството на земеделието и развитието на селските райони относно индивидуалната
идентификация на главите едър рогат добитък и системата за индивидуална идентификация и регистрация на животните от вида едър
рогат добитък (
Magyar Közlöny
2002/135), унгарската система за индивидуална идентификация и регистрация на животните от вида едър рогат добитък (Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszer, наричана по-нататък „ENAR“) се определя като системата за индивидуална идентификация
и регистрация на видовете едър рогат добитък, която е свързана с регистрацията на стадата и гарантира проследяването на животните,
като освен това е основа на системата за регистрация в съответните специализирани сектори (здравословно състояние на животните,
условия за отглеждане, регулиране на пазара и т.н.).
Член 3 от това постановление предвижда, че животните от вида едър рогат добитък трябва да се регистрират в националната база
данни с оглед на тяхната индивидуална идентификация и регистрация.
Член 19 от това постановление уточнява, че лицето, което отглежда животни, трябва да оказва съдействие за точната и професионална
регистрация на отглежданото стадо или животни.

Спорът в главното производство и преюдициалните въпроси
На 26 ноември 2004 г. г‑н Nagy подава до MVH молба за петгодишна агроекологична помощ.
Тази помощ е въведена като част от оперативна програма за управление на пасбищата и по силата на член 32, параграф 2 от министерско
постановление № 150/2004 условие за получаването ѝ е отглеждането на минимум 0,2 глави едър рогат добитък на хектар с оглед
използването на земите като пасбища.
В молбата си г‑н Nagy декларира, че отглежда дванадесет говеда и на 10 август 2005 г. и на 6 октомври 2006 г. получава плащания
на основание на тази помощ съответно за стопанските години 2004/2005 и 2005/2006.
Осъществени на място проверки на 18 октомври 2006 г., както и извършени чрез регистъра на ENAR кръстосани проверки на положението
към деня на подаване на молбата за помощ, разкриват, че дванадесетте посочени в тази молба говеда не са били регистрирани
към момента на подаване на същата
С решение от 15 декември 2006 г. MVH приема, че г‑н Nagy не отговаря на определените в член 32, параграф 2 от министерско
постановление № 150/2004 условия за допустимост на спорната помощ, тъй като извършените проверки не са позволили да се потвърди
декларираният брой животни в момента на подаване на молбата за помощ. Поради това MVH отнема на г‑н Nagy възможността да се
ползва от петгодишната агроекологична помощ и иска от него да възстанови вече получените суми в размер общо на 5 230 EUR.
Г‑н Nagy подава жалба по административен ред до министерството на земеделието и развитието на селските райони, което на 10 август
2007 г. потвърждава посоченото решение, като се основава на член 32, параграф 2 от министерско постановление № 150/2004.
Г‑н Nagy оспорва решението на министерството пред Fővárosi Bíróság, като поддържа, че към момента на подаване на молбата за
помощ е разполагал с необходимия според тази разпоредба брой животни, но не му е било известно съществуването на ENAR, нито
това, че възможността да се ползва спорната помощ зависи от регистрацията на съответните животни в тази система, тъй като
не му била предоставена никаква информация във връзка с това.
Тъй като смята, че му е необходимо да получи отговор на въпроса дали само данните на ENAR могат да се считат за достоверни
при плащания за площ, или в този случай компетентният орган може или трябва да използва други доказателства, Fővárosi Bíróság
решава да спре производството и да постави на Съда следните преюдициални въпроси:
„1)      Могат ли член 22 от Регламент [№ 1257/1999] и член 68 от Регламент [№ 817/2004] да се тълкуват в смисъл, че при прилагане
на специфични програми за управление на постоянните пасбища, които спадат към агроекологичното подпомагане, предвидено в член 22
от Регламент [№ 1257/1999], трябва предвиденият в член 68 от Регламент [№ 817/2004] контрол на данните, съдържащи се в базата
данни на ENAR […] да обхване и плащанията за площ, които зависят от условие за гъстота на животните?
2)      Могат ли двете посочени по-горе разпоредби да се тълкуват в смисъл, че когато условие за помощта е гъстотата на животните,
без да става въпрос за плащания за животни, също следва да се приложат кръстосаните проверки от интегрираната система за администриране
и контрол?
3)      Могат ли посочените по-горе разпоредби да се тълкуват в смисъл, че когато се произнася по помощи за площ, компетентният орган
може или трябва да провери действителното изпълнение на условията за помощ, независимо от системата ENAR?
4)      Въз основа на тълкуването на посочените по-горе разпоредби какво включва задължението за контрол, наложено на компетентния
орган от изискването за кръстосана проверка и контрол, предвидено в посочените по-горе общностни разпоредби? Може ли контролът
да се ограничи единствено до проверката на данните от системата ENAR?
5)      Налагат ли посочените по-горе разпоредби на компетентния орган задължение да предоставя информация относно условията за получаване
на помощ (като например задължението за регистриране в ENAR)? При утвърдителен отговор, по какъв начин и в каква степен?“.

По преюдициалните въпроси

По първия и втория въпрос
С първия и втория въпрос, които е уместно да бъдат разгледани заедно, запитващата юрисдикция по същество иска да установи
дали за помощите на основание член 22 от Регламент № 1257/1999, които зависят от условие за гъстота на животните, тази разпоредба
и член 68 от Регламент № 817/2004 допускат компетентните органи да извършват кръстосани проверки с данните от интегрираната
система за администриране и контрол, и по-конкретно да се основават на данните, съдържащи се в базата данни на национална
система за индивидуална идентификация и регистрация на видовете едър рогат добитък като системата ENAR.
В началото следва да се отбележи, че член 37, параграф 4 от Регламент № 1257/1999 позволява на държавите членки да въведат
допълнителни или по-рестриктивни условия за отпускане на общностни помощи за развитие на селските райони, при условие че тези
мерки са съгласувани с целите и изискванията, определени в този регламент. В това отношение член 22 от посочения регламент
предвижда по-конкретно, че подпомагането се предоставя за методите за селскостопанско производство, предназначени за защита
на природното пространство и че това подпомагане е предназначено да насърчава преминаването към екстензивни методи на селскостопанска
дейност, благоприятни за околната среда и за управлението на системите от пасбища със слаба интензивност.
Ето защо предвидено в националната правна уредба условие за гъстота на животните, с оглед използването като пасбище на разположен
в застрашено природно пространство терен, което условие има за цел опазването на богатството на флората и фауната на пасбищата
и се прилага при отпускането на помощи въз основа на член 22 от Регламент № 1257/1999, е в съответствие с определените в този
регламент цели и изисквания. Такова условие представлява съобразено с член 37, параграф 4 от този регламент условие за допустимост
на тези помощи.
След това е уместно да се отбележи, че член 68 от Регламент № 817/2004 предвижда, че административните проверки са изчерпателни.
Тази разпоредба уточнява освен това, че те включват кръстосани проверки, когато е уместно, с данни inter alia от интегрираната
система за администриране и контрол и че тези проверки се отнасят до парцелите и животните, включени в помощната мярка, за
да се избегнат всякакви необосновани плащания на помощ. Освен това от съображение 38 от този регламент е видно, че „административните
правила следва да позволяват по-добро управление, мониторинг и контрол на подпомагането на развитието на селските райони“
и че от съображения за опростяване следва да се прилага по възможност интегрираната система за администриране и контрол.
От това следва, че държавите членки могат да прилагат този член 68 по отношение на помощите на основание член 22 от Регламент
№ 1257/1999, които са поставени в зависимост от условие за гъстота на животните, след като това е съвместимо с посочения регламент
условие за допустимост на тези помощи. Поради това кръстосаните проверки относно животните, за които се получават посочените
помощи, се извършват, inter alia, винаги когато е подходящо, с данните от интегрираната система за администриране и контрол,
която държавите членки използват в съответствие член 67, параграф 1, трета алинея от Регламент № 817/2004.
Във връзка с това член 66, параграф 4 от Регламент № 817/2004 предвижда, че животните и парцелите земя се определят в съответствие
с членове 18 и 20 от Регламент № 1782/2003. По-конкретно член 18, параграф 2 от втория посочен регламент предвижда, че тази
интегрирана система за администриране и контрол включва система за идентификация и регистрация на животните, създадена в съответствие
с Директива 92/102 и с Регламент № 1760/2000.
Следва обаче да се отбележи, че по силата на член 156, параграф 2, буква a) от Регламент № 1782/2003 член 18, параграф 2 от
този регламент се прилага по отношение на молбите за плащане, подадени, считано от календарната 2005 г. Ето защо по отношение
на по-рано подадените молби следва да се използва член 58, параграф 4 от Регламент № 445/2002, който има сходно съдържание
с това на член 66, параграф 4 от Регламент № 817/2004 и препраща към член 5 от Регламент № 3508/92, в който също се споменава
такава система за идентификация и регистрация на животните, създадена в съответствие с Директива 92/102 и с Регламент № 820/97.
С оглед на всички изложени по-горе съображения на първия и втория въпрос следва да се отговори, че по отношение на помощите
на основание член 22 от Регламент № 1257/1999, които са поставени в зависимост от условие за гъстота на животните, тази разпоредба
и член 68 от Регламент № 817/2004 допускат компетентните национални органи да извършват кръстосани проверки с данните от интегрираната
система за администриране и контрол, и по-конкретно да използват данните, съдържащи се в базата данни на национална система
за индивидуална идентификация и регистрация на видовете едър рогат добитък като системата ENAR.

По третия и четвъртия въпрос
С третия и четвъртия въпрос, които също е уместно да бъдат разгледани заедно, запитващата юрисдикция по същество иска да установи
дали член 22 от Регламент № 1257/1999 и член 68 от Регламент № 817/2004 допускат компетентните органи при проверката на условията
за допустимост на агроекологични помощи по член 22 да проверяват единствено данните от национална система за индивидуална
идентификация и регистрация на видовете едър рогат добитък като ENAR, за да откажат тази помощ или напротив, тези разпоредби
задължават посочените органи да извършват други проверки и ако ги извършват, да определят какви да бъдат те.
В началото следва да се припомни, че по отношение на проверката на условията за допустимост на агроекологична помощ по член 22
от Регламент № 1257/1999 член 68 от Регламент № 817/2004 предвижда, че административните проверки са изчерпателни и включват
кръстосани проверки, когато е уместно, inter alia, с данни от интегрираната система за администриране и контрол.
Впрочем значението на интегрираната система за администриране и контрол се подчертава в съображение 38 от Регламент № 817/2004,
което гласи, че следва да се прилага по възможност тази интегрирана система. Член 66, параграфи 1 и 4 и член 67, параграф 1,
трета алинея от този регламент също се позовават на посочената интегрирана система, която е предназначена именно да идентифицира
притежаваните в стопанството животни. Както следва от точки 35 и 36 от настоящото решение, същата интегрирана система включва
система за идентификация и регистрация на животните.
След това следва да се отбележи, че системата за идентификация и регистрация на животните трябва да бъде напълно ефикасна
и надеждна във всеки момент, така че по-конкретно да позволява на компетентните органи в случай на епизоотия да локализират
в най-кратки срокове произхода на едно животно и да предприемат незабавно необходимите мерки за предотвратяването на каквато
и да било опасност за общественото здраве (вж. Решение от 24 май 2007 г. по дело Maatschap Schonewille-Prins, C‑45/05, Сборник,
стр. I‑3997, точка 41). В отговор на този стремеж към постоянна ефикасност и надеждност притежателите на животни са длъжни
да регистрират говедата си в компютърната база данни на посочената система.
Накрая от това следва, че целта на компютърната база данни на системата за идентификация и регистрация на животните е да се
гарантира възможност за тяхното ефективно проследяване в реално време, която е от съществено значение по съображения за обществено
здраве (вж. Решение по дело Maatschap Schonewille-Prins, посочено по-горе, точка 50). При това положение целта на тази база
данни е да бъде напълно надеждна. Следователно посочената база данни сама по себе си позволява да се удостовери, че са изпълнени
условията за получаване на съответната помощ, като това относно гъстотата на животните.
С оглед на всички изложени по-горе съображения на третия и четвъртия въпрос следва да се отговори, че член 22 от Регламент
№ 1257/1999 и член 68 от Регламент № 817/2004 допускат при проверка на условията за допустимост на агроекологична помощ по
член 22 компетентните органи да проверяват единствено данните, включени в национална система за индивидуална идентификация
и регистрация на видовете едър рогат добитък като ENAR, и въз основа на тях да откажат тази помощ, без непременно да трябва
да извършват други проверки.

По петия въпрос
С петия си въпрос запитващата юрисдикция иска да установи дали член 22 от Регламент № 1257/1999 и член 68 от Регламент № 817/2004
налагат на компетентните национални органи задължение за предоставяне на информация относно условията за допустимост на агроекологична
помощ, предвидена в член 22 и поставена в зависимост от условия за гъстота на животните и, ако това е така, да се определят
естеството и обхватът на това задължение.
В това отношение е важно да се отбележи, че нито член 22 от Регламент № 1257/1999 и член 68 от Регламент № 817/2004, нито
която и да е друга разпоредба от тези регламенти, не въвеждат такова задължение за компетентните национални органи.
Все пак от член 16, параграф 3, втора алинея от Регламент № 796/2004 следва, че за условията, приложими по отношение на молбите
за помощи „за животни“, държавите членки могат да въведат система, която позволява на земеделските стопани да искат помощ
за всички животни, за които съответната помощ е допустима, въз основа на данните, съдържащи се в компютърна база данни за
едрия рогат добитък като тази на ENAR. Тази разпоредба уточнява, че в този случай задължение на държавите членки е да вземат
необходимите мерки, за да гарантират, че земеделският производител е наясно, че всички животни, за които се констатира, че
не са правилно идентифицирани или регистрирани в системата за идентификация и регистрация на едрия рогат добитък, се считат
за животни с установени нередности, които могат да доведат до правни последици като намаляване или изключване на съответната
помощ.
Според постоянната съдебна практика обаче принципът на равно третиране, прогласен в член 20 от Хартата на основните свободи
на Европейския съюз, изисква да не се третират по различен начин сходни положения и да не се третират еднакво различни положения,
освен ако такова третиране не е обективно обосновано (вж. по-специално Решение от 17 юли 1997 г. по дело National Farmers’
Union и др., C‑354/95, Recueil, стр. I‑4559, точка 61, Решение от 11 ноември 2010 г. по дело Grootes, C‑152/09, все още непубликувано
в Сборника, точка 66, както и Решение от 1 март 2011 г. по дело Association belge des Consommateurs Test-Achats и др., C‑236/09,
все още непубликувано в Сборника, точка 28).
В настоящия случай се налага изводът, че земеделските производители, които са подали молба за получаване на помощ, предвидена
в член 22 от Регламент № 1257/1999 и поставена в зависимост от условие за гъстота на животните, и тези, които са подали молба
за помощ „за животни“, са в сходно положение от гледна точка на правните последици, които могат да възникнат в резултат на
липса на идентификация или на неправилна регистрация в система за идентификация и регистрация на говедата като системата ENAR.
Наистина, също както за тези земеделски стопани, за земеделските стопани, които са подали молба, за да получат помощта, предвидена
в член 22 от Регламент № 1257/1999 и поставена в зависимост от условие за гъстота на животните, и които не спазват правилата
за идентификация и регистрация на говедата, е възможно да настъпят същите правни последици, след като, както следва от точка 42
от настоящото решение, националните органи могат при проверката на условията за допустимост на помощ, а именно на това за
гъстотата на животните, да се основат единствено на данните от националната система за индивидуална идентификация и регистрация
на видовете едър рогат добитък като системата ENAR, за да откажат отпускането на тази помощ.
При това положение би било несъвместимо с принципа на равно третиране да се третират по различен начин положението на земеделските
стопани, подали молба за получаване на помощта, предвидена член 22 от Регламент № 1257/1999 и поставена в зависимост от условие
за гъстота на животните, и положението на земеделските стопани, подали молба за помощ „за животни“, тъй като само последните
земеделски производители имат право да бъдат информирани от националните органи, че всяко животно, което не е идентифицирано
или правилно регистрирано в системата за идентификация и регистрация на едрия рогат добитък, ще се счита за животно с установени
нередности, които могат да доведат до правни последици като намаляване или изключване на съответната помощ. Такова различно
третиране освен това няма да бъде обективно обосновано.
С оглед на всички изложени дотук съображения на петия въпрос следва да се отговори, че член 22 от Регламент № 1257/1999 и
член 68 от Регламент № 817/2004, тълкувани в светлината на член 16 от Регламент № 796/2004, въвеждат за националните органи,
когато те проверяват единствено данните от национална система за индивидуална идентификация и регистрация на видовете едър
рогат добитък като системата ENAR, за да проверят условията за кандидатстване за агроекологична помощ, предвидена в член 22
и поставена в зависимост от условие за гъстота на добитъка, задължение да информират заинтересувания от тази помощ земеделски
производител, че всички животни, които не са правилно идентифицирани или регистрирани в тази национална система, ще се включат
в общия брой на животните с установени нередности, които могат да доведат до правни последици като намаляване или изключване
на съответната помощ.

По съдебните разноски
С оглед на обстоятелството, че за страните по главното производство настоящото дело представлява отклонение от обичайния ход
на производството пред запитващата юрисдикция, последната следва да се произнесе по съдебните разноски. Разходите, направени
за представяне на становища пред Съда, различни от тези на посочените страни, не подлежат на възстановяване.
По изложените съображения Съдът (трети състав) реши:
1)
По отношение на помощите, предвидени в член 22 от Регламент (ЕО) № 1257/1999 на Съвета от 17 май 1999 година относно подпомагане
на развитието на селските райони от Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (ФЕОГА) и за изменение и
отмяна на някои регламенти, изменен с Регламент (ЕО) № 1783/2003 на Съвета от 29 септември 2003 година, и поставени в зависимост
от условие за гъстота на добитъка, тази разпоредба и член 68 от Регламент (ЕО) № 817/2004 на Комисията от 29 април 2004 година
относно определяне на подробни правила за прилагането на Регламент № 1257/1999 допускат компетентните органи да правят кръстосани
проверки с данните от интегрираната система за администриране и контрол, и по-конкретно да се основават на данните, съдържащи
се в базата данни на национална компютърна система за индивидуална идентификация и регистрация на видовете едър рогат добитък,
като унгарската система за индивидуална идентификация и регистрация на видовете едър рогат добитък (Egységes Nyilvántartási
és Azonosítási Rendszer).
2)
Член 22 от Регламент № 1257/1999 и член 68 от Регламент № 817/2004 допускат компетентните органи при проверка на условията
за кандидатстване за агроекологична помощ, предвидена в посочения член 22, да проверяват единствено данните от национална
система за индивидуална идентификация и регистрация на видовете едър рогат добитък като унгарската система за индивидуална
идентификация и регистрация на видовете едър рогат добитък, и въз основа на тях да откажат тази помощ без непременно да трябва
да извършват други проверки.
3)
Член 22 от Регламент № 1257/1999, изменен, и член 68 от Регламент № 817/2004, тълкувани в светлината на член 16 от Регламент
(ЕО) № 796/2004 на Комисията от 21 април 2004 година за определяне на подробни правила за прилагане на интегрираната система
за администриране и контрол, кръстосано спазване и модулация, предвидени в Регламент № 1782/2003, въвеждат за националните
органи, когато те проверяват единствено данните от национална система за индивидуална идентификация и регистрация на видовете
едър рогат добитък като унгарската система за индивидуална идентификация и регистрация на видовете едър рогат добитък ENAR,
за да проверят условията за допустимост на агроекологична помощ, предвидена в посочения член 22 и поставена в зависимост от
условие за гъстота на добитъка, задължение да информират относно тези условия за кандидатстване, което се състои в информиране
на заинтересувания от тази помощ земеделски производител, че всички животни, които не са правилно идентифицирани или регистрирани
в тази национална система, ще се включат в общия брой на животните с установени нередности, които могат да доведат до правни
последици като намаляване или изключване на съответната помощ.
Подписи
*
Език на производството: унгарски.