CELEX: 62008TJ0117
Kieliä koskevat järjestelyt
Ilmoitus avoimesta toimesta, joka koskee ETSK:n pääsihteerin palvelukseen ottamista
Julkaiseminen kolmella virallisella kielellä
Avointa toimea koskevasta ilmoituksesta annetut tiedot
Julkaiseminen kaikilla virallisilla kielillä
Kumoamiskanne
Tutkittavaksi ottaminen
EY 12 ja EY 290 artikla
Palvelussuhteen ehtojen 12 artikla
Asetus N:o 1

Asiaa koskevat oikeussäännöt
EY 12 ja EY 290 artiklassa määrätään seuraavaa:
”12 artikla
Kaikki kansalaisuuteen perustuva syrjintä on kiellettyä tämän sopimuksen soveltamisalalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
tämän sopimuksen erityismääräysten soveltamista.
– –
290 artikla
Neuvosto vahvistaa yksimielisesti yhteisön toimielimissä käytettäviä kieliä koskevan sääntelyn, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
yhteisön tuomioistuimen perussäännön määräysten soveltamista.”
Nizzassa 7.12.2000 julistetun Euroopan unionin perusoikeuskirjan (EYVL C 364, s. 1; jäljempänä perusoikeuskirja) 22 artiklassa
todetaan seuraavaa:
”Unioni kunnioittaa kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä monimuotoisuutta.”
Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 15.4.1958 annetun neuvoston asetuksen N:o 1 (EYVL 1958,
17, s. 385) 1, 4, 5 ja 6 artiklassa, sellaisina kuin niitä sovelletaan käsiteltävässä asiassa, säädetään seuraavaa:
”1 artikla
Unionin toimielinten viralliset ja työkielet ovat bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, iirin, italian, kreikan, latvian,
liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin
ja viron kieli.
– –
4 artikla
Asetukset ja muut yleisesti sovellettavat säädökset laaditaan virallisilla kielillä.
5 artikla
Euroopan unionin virallinen lehti julkaistaan virallisilla kielillä.
6 artikla
Yhteisön toimielimet voivat antaa työjärjestyksissään yksityiskohtaiset säännöt näiden kielten käyttämistä koskevien järjestelyjen
soveltamisesta.”
Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (jäljempänä henkilöstösäännöt) liitteessä III olevan 1
artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”2. Avointa kilpailua koskeva ilmoitus on julkaistava Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä vähintään kuukautta ennen
hakemusten viimeistä jättöpäivää ja tarvittaessa vähintään kaksi kuukautta ennen kokeiden päivämäärää.
3. Kaikki kilpailut julkistetaan kaikkien kolmen Euroopan yhteisön toimielimissä samaan aikaan.”
Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen (jäljempänä palvelussuhteen ehdot) 12 artiklassa
säädetään seuraavaa:
”1. Väliaikaisia toimihenkilöitä palvelukseen otettaessa pyritään varmistamaan, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman
päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia henkilöitä, joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu yhteisön jäsenvaltioiden
kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta.”

Asian tausta
Ilmoitus avoimesta Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) sihteeristön pääsihteerin toimesta nro 73/07 (jäljempänä riidanalainen
ilmoitus avoimesta toimesta tai riidanalainen avointa toimea koskeva ilmoitus) julkaistiin 28.12.2007 palvelussuhteen ehtojen
2 artiklan a alakohdan ja 8 artiklan mukaisesti, mutta ainoastaan Euroopan unionin virallisen lehden saksan-, englannin- ja
ranskankielisissä toisinnoissa (EUVL C 316 A, s. 1). Riidanalaisessa ilmoituksessa avoimesta toimesta täsmennetään, että pääsihteeri
otetaan palvelukseen väliaikaisena toimihenkilönä palkkaluokkaan AD 16, palkkatasolle 3.
Otsikon ”Pätevyysvaatimukset” alla riidanalaisessa ilmoituksessa avoimesta toimesta mainittiin muun muassa vaatimus siitä,
että kyseessä ”on vakinainen virkamies tai väliaikainen toimihenkilö, joka on unionin toimielimen, elimen, toimiston tai viraston
palveluksessa”, ja siitä, että kyseisellä henkilöllä on ”yhden Euroopan unionin virallisen kielen perusteellinen taito ja
vähintään kahden muun Euroopan unionin virallisen kielen erinomainen taito”, ja täsmennettiin, että ”hyvä englannin ja/tai
ranskan kielen taito o[li] tehtävän luonteen vuoksi erittäin suotavaa”. Otsikon ”Toimen hakuaika päättyy” alla ilmoituksessa
avoimesta toimesta mainittiin ”28. tammikuuta 2008”.
Ilmoituksessa (jäljempänä suppea ilmoitus), joka laadittiin ja julkaistiin kaikilla virallisilla kielillä ja joka myös julkaistiin
28.12.2007 Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL C 316, s. 61), mainittiin, että ”EU:n toimielinten henkilöstölle annet[tii]n
tiedoksi, että [riidanalainen] ilmoitus avoimesta – – toimesta julkaist[ii]n Euroopan unionin virallisen lehden ranskan-,
saksan- ja englanninkielisissä toisinnoissa (EUVL C 316 A, 28.12.2007)”.
Riidanalaisen avointa toimea koskevan ilmoituksen oikaisu (jäljempänä oikaisu) julkaistiin 30.1.2008 ainoastaan Euroopan unionin
virallisen lehden saksan-, englannin- ja ranskankielisissä toisinnoissa (EUVL C 25 A, s. 19). Tässä oikaisussa ETSK ilmoitti
pääsihteerin toimen hakuajan uuden päättymisajankohdan, joka oli 8.2.2008.
Ilmoituksessa riidanalaista avointa toimea koskevan ilmoituksen oikaisusta, joka laadittiin ja julkaistiin kaikilla virallisilla
kielillä ja joka myös julkaistiin 30.1.2008 Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL C 25, s. 21), mainittiin, että ”EU:n
toimielinten henkilöstölle annet[tii]n tiedoksi, että [riidanalaista] ilmoitusta avoimesta – – toimesta, joka julkaistiin
Euroopan unionin virallisen lehden ranskan-, saksan- ja englanninkielisissä toisinnoissa (EUVL C 316 A, 28.12.2007), o[li]
muutettu (vrt. EUVL C 25 A, 30.1.2008)”.

Oikeudenkäyntimenettely ja osapuolten vaatimukset
Italian tasavalta nosti Euroopan yhteisöjen komissiota ja ETSK:ta vastaan esillä olevan kanteen, jossa vaaditaan riidanalaisen
avointa toimea koskevan ilmoituksen ja sen oikaisun kumoamista, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon 11.3.2008
toimittamallaan kannekirjelmällä.
Komissio esitti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon 29.4.2008 toimittamallaan asiakirjalla ensimmäisen oikeusasteen
tuomioistuimen työjärjestyksen 114 artiklan nojalla oikeudenkäyntiväitteen.
Espanjan kuningaskunta pyysi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon 5.6.2008 toimittamallaan väliintulohakemuksella
saada osallistua oikeudenkäyntiin tukeakseen Italian tasavallan vaatimuksia. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kuudennen
jaoston puheenjohtaja hyväksyi tämän väliintulon 11.7.2008 antamallaan määräyksellä.
Espanjan kuningaskunta toimitti väliintulokirjelmänsä 28.8.2008.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin (kuudes jaosto) jätti 16.12.2008 antamallaan määräyksellä kanteen tutkimatta siltä osin
kuin se koski komissiota.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin (kuudes jaosto) päätti esittelevän tuomarin kertomuksen perusteella aloittaa suullisen
käsittelyn ja pyysi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 64 artiklan mukaisena prosessinjohtotoimena asianosaisia
vastaamaan kirjallisesti useampaan kysymykseen. Asianosaiset noudattivat näitä pyyntöjä.
Espanjan kuningaskunta ilmoitti 11.2.2010 päivätyllä kirjeellä, että se ei osallistu istuntoon.
Asianosaisten lausumat ja vastaukset ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kysymyksiin kuultiin 14.4.2010 pidetyssä istunnossa.
Koska tuomari Tchipev oli estynyt osallistumasta asian käsittelyyn suullisen käsittelyn päättymisen jälkeen, asia siirrettiin
tuomari Vadapalasille, jotta tämä toimisi esittelevänä tuomarina, ja tuomari Jürimäe nimettiin unionin yleisen tuomioistuimen
työjärjestyksen 32 artiklan 3 kohdan nojalla täydentämään jaoston kokoonpanoa.
Unionin yleinen tuomioistuin (kuudes jaosto) päätti uudessa kokoonpanossaan 8.7.2010 antamallaan määräyksellä aloittaa suullisen
käsittelyn uudelleen, ja asianosaisille ilmoitettiin, että niitä kuullaan uudessa istunnossa 22.9.2010.
Italian tasavalta ja ETSK ilmoittivat 16. ja 19.7.2010 päivätyillä kirjeillä unionin yleiselle tuomioistuimelle, että ne luopuvat
oikeudestaan tulla uudelleen kuulluksi.
Kuudennen jaoston puheenjohtaja päätti tämän vuoksi päättää suullisen käsittelyn.
Italian tasavalta, jota Espanjan kuningaskunta tukee, vaatii, että unionin yleinen tuomioistuin kumoaa riidanalaisen ilmoituksen
avoimesta toimesta ja sen oikaisun.
Espanjan kuningaskunta vaatii myös, että unionin yleinen tuomioistuin velvoittaa ETSK:n korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
ETSK vaatii, että unionin yleinen tuomioistuin
–        jättää kanteen tutkimatta tai hylkää sen perusteettomana
–        velvoittaa Italian tasavallan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

Oikeudellinen arviointi
1.
Tutkittavaksi ottaminen
ETSK kiistää EY 230 artiklan nojalla nostetun esillä olevan kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytysten täyttymisen esittämättä
kuitenkaan oikeudenkäyntiväitettä työjärjestyksen 114 artiklan nojalla.

Asianosaisten lausumat
ETSK toteaa, etteivät sen toimet ole lähtöisin mistään EY 230 artiklan ensimmäisessä kohdassa mainitusta toimielimestä, ja
vetoaa yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-160/03, Espanja vastaan Eurojust, 15.3.2005 antaman tuomion (Kok., s. I-2077) 35–44
kohtaan. ETSK:n mukaan tämän tuomion perusteluissa annetaan ymmärtää, ettei kannetta ole jätetty tutkimatta pelkästään siksi,
että Eurojust ei kuulu edellä mainittuihin toimielimiin, vaan myös riidanalaisten toimien eli hakuilmoitusten, jotka eivät
kuulu EY 230 artiklassa tarkoitettuihin toimiin, luonteen vuoksi.
Italian tasavalta kiistää sen, ettei ETSK:lla ole EY 230 artiklan mukaista asianosaiskelpoisuutta toimia vastaajana.

Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
Aluksi on todettava, ettei ETSK kuulu EY 230 artiklan ensimmäisessä kohdassa mainittuihin toimielimiin. Tämä toteamus ei ole
kuitenkaan esteenä sille, että unionin yleinen tuomioistuin valvoo ETSK:n toimien laillisuutta.
Kuten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on asiassa 294/83, Les Verts vastaan parlamentti, 23.4.1986 annettuun tuomioon
(Kok., s. 1339, Kok. Ep. VIII, s. 551, ns. Les Verts -tapaus) viitaten todennut asiassa T‑411/06, Sogelma vastaan EAR, 8.10.2008
antamassaan tuomiossa (Kok., s. II-2771, 36 kohta) ja asiassa T-70/05, Evropaïki Dynamiki vastaan EMSA, 2.3.2010 antamassaan
tuomiossa (64 kohta, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa), Euroopan yhteisö on oikeusyhteisö ja perustamissopimuksessa
on luotu täysin kattava oikeussuojakeinojen ja menettelyjen järjestelmä, jonka tarkoituksena on antaa toimielinten toimiin
kohdistuva laillisuusvalvonta yhteisöjen tuomioistuimen tehtäväksi. Perustamissopimuksen järjestelmässä voidaan nostaa kanne
kaikista sellaisista toimielinten toteuttamista toimista, joiden tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia. Näiden näkökohtien
pohjalta yhteisöjen tuomioistuin on siis edellä mainitussa asiassa Les Verts annetussa tuomiossa katsonut, että kumoamiskanne
voidaan nostaa Euroopan parlamentin sellaisista toimista, joiden tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin,
vaikka kumoamiskannetta koskevassa perustamissopimuksen määräyksessä, sellaisena kuin se oli tuolloin voimassa, mainittiin
ainoastaan Euroopan unionin neuvoston ja komission toimet. Sellainen kyseisen määräyksen tulkinta, jossa parlamentin toimet
suljettaisiin pois kannekelpoisten toimien joukosta, olisi yhteisöjen tuomioistuimen mukaan ollut perustamissopimuksen tarkoituksen,
sellaisena kuin se on ilmaistu EY:n perustamissopimuksen 164 artiklassa (josta on tullut EY 220 artikla), ja yleisen rakenteen
vastainen (ks. vastaavasti em. asia Les Verts, tuomion 23–25 kohta).
Mainitusta tuomiosta voidaan johtaa sellainen yleinen periaate, jonka mukaan kaikki jonkin unionin elimen, kuten ETSK:n, toimet,
joiden tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin, voidaan saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi (ks.
analogisesti em. asia Evropaïki Dynamiki v. EMSA, tuomion 65 kohta).
Edellä mainitussa asiassa Les Verts annetussa tuomiossa tosin mainitaan vain yhteisön toimielimet, kun taas – kuten edellä
29 kohdassa on todettu – ETSK ei kuulu EY 230 artiklassa mainittuihin toimielimiin. On kuitenkin todettava, että ETSK:n kaltaisella
elimellä on toimivalta laatia käsiteltävässä asiassa kyseessä olevan kaltaisia ilmoituksia avoimesta toimesta. Tällaisissa
toimissa työhönpääsyä koskevat edellytykset asettamalla määritellään, ketkä ovat ne henkilöt, joiden hakemus voidaan hyväksyä,
ja ne ovat siten toimia, jotka ovat sellaisille mahdollisille hakijoille vastaisia, joiden hakemus hylätään näiden edellytysten
perusteella (asia 79/74, Küster v. parlamentti, tuomio 19.6.1975, Kok., s. 725, 5–8 kohta; asia 25/77, De Roubaix v. komissio,
tuomio 11.5.1978, Kok., s. 1081, 7–9 kohta ja asia T-185/05, Italia v. komissio, tuomio 20.11.2008, Kok., s. II-3207, 55 kohta).
Näin ollen on todettava, että ETSK:n, joka on elin, jolla on toimivalta toteuttaa käsiteltävässä asiassa kyseessä olevan kaltaisia
toimia, jotka tuottavat oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin, tilanne on verrattavissa parlamentin tilanteeseen edellä mainitussa
asiassa Les Verts annettuun tuomioon johtaneessa asiassa. Oikeusyhteisössä olisi näin ollen mahdotonta hyväksyä sitä, ettei
tällaisia toimia voitaisi lainkaan saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi (ks. analogisesti em. asia Evropaïki Dynamiki v. EMSA,
tuomion 66 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Näin ollen ETSK:n riidanalainen avointa toimea koskeva ilmoitus, jonka tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa
kaikkiin hakijoihin, joiden hakemuksia ei ole hyväksytty vaadittujen edellytysten vuoksi, on kannekelpoinen toimi.
Tätä toteamusta ei aseteta kyseenalaiseksi edellä mainitussa asiassa Espanja vastaan Eurojust annetulla tuomiolla, johon ETSK
on viitannut ja jolla on jätetty tutkimatta EY 230 artiklaan perustuva kumoamiskanne, joka on nostettu väliaikaisten toimihenkilöiden
toimia koskevista hakuilmoituksista, sillä yhteisöjen tuomioistuin on todennut tuossa tuomiossa, että EU 41 artiklassa, jota
käsiteltävässä asiassa sovelletaan, ei määrätä, että EY 230 artiklaa sovellettaisiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
VI osastossa oleviin poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskeviin määräyksiin, joiden alainen Eurojust
on, vaan yhteisöjen tuomioistuimen toimivaltaa tällä alalla täsmennetään EU 35 artiklassa, johon EU 46 artiklan b alakohdassa
viitataan (em. asia Espanja v. Eurojust, tuomion 38 kohta).
EY 230 artiklan ensimmäisestä kohdasta, sellaisena kuin sitä on tulkittu edellä mainitussa asiassa Les Verts annetun tuomion
23–25 kohdan ja edellä mainitussa asiassa Sogelma vastaan EAR annetun tuomion 36 ja 37 kohdan valossa, siis ilmenee, että
esillä oleva kanne voidaan ottaa tutkittavaksi.
2.
Asiakysymys
Italian tasavalta vetoaa esillä olevan kanteen tueksi asetuksen N:o 1 1, 4, 5 ja 6 artiklan, EY 12, EY 253 ja EY 290 artiklan,
EU 6 artiklan, henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 1 artiklan 2 ja 3 kohdan, perusoikeuskirjan 22 artiklan ja palvelussuhteen
ehtojen 12 artiklan rikkomiseen, syrjintäkiellon periaatteen, monikielisyyden periaatteen ja luottamuksensuojan periaatteen
loukkaamiseen ja harkintavallan väärinkäyttöön.
Ensiksi unionin yleinen tuomioistuin tutkii, onko ETSK:lla toimivaltaa määrätä riidanalaisessa avointa toimea koskevassa ilmoituksessa
käytettävät kielet EY 290 artiklan nojalla. Toiseksi tutkitaan sitä, onko ETSK rikkonut asetuksen N:o 1 1, 4, 5 ja 6 artiklaa,
kun se on määrännyt kyseisistä kielistä. Kolmanneksi tutkitaan sitä, ovatko se, että riidanalainen ilmoitus avoimesta toimesta
on julkaistu kokonaisuudessaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ainoastaan kolmella kielellä, ja se, että riidanalaisessa
ilmoituksessa avoimesta toimesta on mainittu yhtenä pätevyysvaatimuksena hyvä englannin ja/tai ranskan kielen taito, ristiriidassa
syrjinnän kiellon periaatteen ja monikielisyyden periaatteen kanssa. Jos tähän kysymykseen vastataan kieltävästi, tutkitaan
neljänneksi luottamuksensuojan periaatetta, harkintavallan väärinkäyttöä ja väitteitä puutteellisista perusteluista.

EY 290 artiklan rikkominen
Osapuolten lausumat
Italian tasavalta katsoo, että ETSK on tullut EY 290 artiklan vastaisesti neuvoston tilalle, kun se on määrännyt riidanalaisessa
avointa toimea koskevassa ilmoituksessa käytettävät kielet, vaikka sen olisi pitänyt yksinkertaisesti noudattaa neuvoston
asetuksessa N:o 1 vahvistamia järjestelyjä. Lisäksi missään säännöissä, joilla säännellään ETSK:ta, ei anneta sille toimivaltaa
kielten alalla.
Espanjan kuningaskunta tukee Italian tasavallan väitteitä siitä, ettei ETSK:lla ole toimivaltaa muuttaa EY 290 artiklan mukaisia
kieliä koskevia järjestelyjä.
ETSK ei kiistä sitä, että ainoastaan neuvosto voi toteuttaa toimet, joissa määritellään yhteisössä käytettäviä kieliä koskevat
järjestelyt, EY 290 artiklan nojalla. ETSK esittää kuitenkin, että neuvosto on antanut asetuksen N:o 1 6 artiklassa toimielimille
niiden sisäisiä tarpeita varten harkintavaltaa, jota ETSK on käyttänyt riidanalaisen avointa toimea koskevan ilmoituksen julkaisemiseen.
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
Neuvosto on antanut asetuksen N:o 1, joka koskee toimielimissä käytettäviä kieliä koskevia järjestelyjä, EY 290 artiklan nojalla.
Kyseisen asetuksen 6 artiklassa mahdollistetaan nimenomaisesti se, että toimielimet antavat työjärjestyksissään yksityiskohtaiset
säännöt kielten käyttämistä koskevien järjestelyjen soveltamisesta, ja toimielimille on suotava tämän toimivallan käyttämisen
yhteydessä tietty toiminnallinen riippumattomuus niiden toimintakyvyn turvaamiseksi (ks. julkisasiamies Poiares Maduron ratkaisuehdotus
em. asiassa Espanja v. Eurojust, 48 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Edellä esitetty huomioon ottaen on todettava, että riidanalainen ilmoitus avoimesta toimesta ei ole ristiriidassa EY 290 artiklan
kanssa, vaan se on laadittu asetuksen N:o 1 6 artiklassa toimielimille ja yhteisön elimille myönnetyn toimivallan puitteissa.
Tästä seuraa, että EY 290 artiklan rikkomista koskeva kanneperuste on hylättävä.

Asetuksen N:o 1 1, 4, 5 ja 6 artiklan rikkominen
Osapuolten lausumat
Italian tasavalta toteaa ensinnäkin, että se, että riidanalainen ilmoitus avoimesta toimesta on julkaistu Euroopan unionin
virallisessa lehdessä ainoastaan saksan, englannin ja ranskan kielellä, on ristiriidassa asetuksen N:o 1 4 ja 5 artiklan kanssa.
Avointa toimea koskevan ilmoituksen kaltaiset yleisesti sovellettavat toimet on nimittäin laadittava kaikilla virallisilla
kielillä asetuksen N:o 1 4 artiklan mukaisesti, ja näin ollen ne on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä kaikilla
virallisilla kielillä asetuksen N:o 1 5 artiklan mukaisesti.
Asetuksen N:o 1 4 artiklassa käytetyssä ilmaisussa ”yleisesti sovellettavat [asiakirjat]” suljetaan pois se, että tässä säännöksessä
viitataan pelkästään lainsäädäntötoimiin. Näin ollen asetuksessa N:o 1 säädetään, että kaikki toimielinten tahdonilmaisut,
jotka voivat kiinnostaa kaikkia unionin kansalaisia, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä kaikilla virallisilla
kielillä. Ilmoitus avoimesta toimesta on toimi, jolla on tällaisia ominaispiirteitä.
Italian tasavalta huomauttaa myös, että henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 1 artiklan 2 ja 3 kohdasta, jossa säädetään
avointa kilpailua koskevan ilmoituksen julkaisupaikasta ja avoimessa kilpailussa esitettävien hakemusten jättämisen määräajasta,
ei lainkaan ilmene, millä kielillä ilmoitus on julkaistava. Asetuksen N:o 1 4 artiklassa päinvastoin säädetään, että asetukset
ja muut yleisesti sovellettavat asiakirjat on laadittava kaikilla virallisilla kielillä.
Toiseksi Italian tasavalta toteaa, että se, että riidanalaisessa ilmoituksessa avoimesta toimesta on ilmoitettu ainoastaan
kaksi kieltä ETSK:n työkieliksi, on ristiriidassa asetuksen N:o 1 1 artiklan, jonka mukaan kaikilla jäsenvaltioiden kansallisilla
kielillä on virallisen ja työkielen asema, kanssa. Tällä rajoituksella luotaisiin lisäksi tämän artiklan vastainen jäsenvaltioiden
kielten välinen hierarkia.
Rajoitus ei ole myöskään perusteltavissa asetuksen N:o 1 6 artiklalla. On totta, että kyseisessä säännöksessä mahdollistetaan
se, että toimielimet antavat työjärjestyksissään yksityiskohtaiset säännöt kielten käyttämistä koskevien järjestelyjen soveltamisesta.
Mahdollisuus koskee kuitenkin ainoastaan toimielinten sisäistä toimintaa eikä avointen kilpailujen, joiden tarkoituksena on
rekrytoida toimielinten palvelukseen otettavaa henkilöstöä, kulkua. Lisäksi mikään toimielin ei ole tähän mennessä antanut
työjärjestystä, jossa määrättäisiin tiettyjen kielten käyttämisestä kyseisessä toimielimessä ja vielä vähemmän määrättäisiin
saksan, englannin tai ranskan kielen käyttämisestä, ja tästä on ainoana poikkeuksena unionin tuomioistuin, josta on tarkoituksella
erityismaininta asetuksen N:o 1 7 artiklassa.
Espanjan kuningaskunta toteaa, että asetuksen N:o 1 6 artiklassa mahdollistetaan se, että toimielimet antavat työjärjestyksissään
yksityiskohtaiset säännöt kielten käyttämistä koskevien järjestelyjen soveltamisesta. Se kuitenkin lisää ensinnäkin, ettei
ole olemassa kirjallisia sääntöjä, joissa mainittaisiin, että saksa, englanti ja ranska ovat sisäiset työkielet. Toiseksi
riidanalainen ilmoitus avoimesta toimesta on suunnattu ainoastaan toimielinten henkilöstölle. Kolmanneksi on olemassa yhteisöjen
tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, jossa kielletään kielten välisten prioriteettien asettaminen (asia C-296/95, EMU Tabac ym.,
tuomio 2.4.1998, Kok., s. I-1605, 36 kohta).
ETSK kiistää kaikki Italian tasavallan esittämät väitteet.
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
Asetuksen N:o 1 1, 4 ja 5 artiklaa, joihin kantaja on vedonnut, ei voida soveltaa toimielinten ja niiden virkamiesten ja toimihenkilöiden
välisiin suhteisiin, koska niissä vahvistetaan ainoastaan toimielinten ja jäsenvaltion tai jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
kuuluvan henkilön väliset kieliä koskevat järjestelyt (ks. vastaavasti asia T-203/03, Rasmussen v. komissio, tuomio 5.10.2005,
Kok. H., s. I-A-279 ja II-1287, 60 kohta ja em. asia Italia v. komissio, tuomion 117 kohta). Sama koskee näin ollen elinten,
kuten ETSK:n, ja yhteisöjen virkamiesten ja toimihenkilöiden välisiä suhteita.
Yhteisöjen virkamiehet ja toimihenkilöt sekä henkilöt, jotka hakevat tällaisiin virkoihin tai toimiin, kuuluvat nimittäin
yksinomaan yhteisön lainkäyttövaltaan siltä osin kuin kyse on henkilöstösääntöjen säännösten soveltamisesta, mukaan luettuna
säännökset, jotka koskevat henkilöiden palvelukseen ottamista toimielimeen (ks. analogisesti asia T-118/99, Bonaiti Brighina
v. komissio, tuomio 7.2.2001, Kok. H., s. I-A-25 ja II-97, 13 kohta ja em. asia Italia v. komissio, tuomion 118 kohta).
Tällaisiin virkoihin tai toimiin hakevien henkilöiden samaistamista yhteisöjen virkamiehiin ja toimihenkilöihin sovellettavien
kieliä koskevien järjestelyjen osalta voidaan perustella sillä, että kyseisten hakijoiden ja toimielimen välille syntyy suhde
ainoastaan virkamiehen tai toimihenkilön sen viran tai toimen saamiseksi, jota varten tietty kielitaito on välttämätöntä,
ja sitä voidaan edellyttää yhteisön säännöksissä, joita sovelletaan tämän viran tai toimen täyttämiseen (ks. analogisesti
em. asia Italia v. komissio, tuomion 119 kohta).
Tästä seuraa, että asetuksen N:o 1 1, 4 ja 5 artiklaa ei sovelleta riidanalaiseen ilmoitukseen avoimesta toimesta.
Asetuksen N:o 1 6 artiklassa mahdollistetaan nimenomaisesti se, että toimielimet antavat työjärjestyksissään yksityiskohtaiset
säännöt kielten käyttämistä koskevien järjestelyjen soveltamisesta. Tässä tilanteessa toimielinten vastuulla on valita sisäisessä
viestinnässä käytettävä kieli ja kullakin toimielimellä on valtuudet vaatia toimihenkilöitään ja niitä, jotka hakevat tällaista
toimea, käyttämään kyseistä kieltä (ks. vastaavasti julkisasiamies Poiares Maduron ratkaisuehdotus em. asiassa Espanja v.
Eurojust, 46 kohta). Avointa toimea koskevan ilmoituksen julkaisukielen valinta on myös toimielinten vastuulla (ks. vastaavasti
em. asia Italia v. komissio, tuomion 122 kohta).
Näin ollen väite, jonka mukaan ETSK on käyttänyt toimivaltaa, jota sille ei ole myönnetty asetuksen N:o 1 6 artiklassa, on
hylättävä.
Kaiken edellä esitetyn perusteella kanneperuste, joka koskee asetuksen N:o 1 1, 4, 5 ja 6 artiklan rikkomista, on hylättävä.

Syrjintäkiellon periaatteen ja monikielisyyden periaatteen loukkaaminen
Osapuolten lausumat
Italian tasavalta katsoo ensinnäkin, että koska riidanalainen ilmoitus avoimesta toimesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa
lehdessä kolmella kielellä, kaikki unionin kansalaiset eivät ole voineet saada sitä samoin edellytyksin tietoonsa EY 12 artiklassa
vahvistetun kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kiellon periaatteen mukaisesti. Saksan-, englannin- tai ranskankielisille
kansalaisille on annettu kilpailuetu kaikkiin muihin unionin kansalaisiin nähden. Tällä julkaisemisella loukataan myös EU
6 artiklan 3 kohdassa ja perusoikeuskirjan 22 artiklassa vahvistettua monikielisyyden periaatetta, sillä jokaisella unionin
kansalaisella on oikeus saada omalla kielellään tieto sellaisista yhteisön toimista, jotka vaikuttavat hänen oikeuksiinsa,
etenkin, kun hän lukee Euroopan unionin virallista lehteä äidinkielellään.
Italian tasavalta väittää, ettei sillä seikalla ole merkitystä, että lukuisat unionin kansalaiset, jotka eivät ole saksan-
englannin- tai ranskankielisten jäsenvaltioiden kansalaisia, ja erityisesti Italian kansalaiset ovat hakeneet ETSK:n pääsihteerin
toimea saatuaan tiedon avoimesta toimesta suppeasta ilmoituksesta, joka on julkaistu muilla virallisilla kielillä Euroopan
unionin virallisessa lehdessä samana päivänä kuin riidanalainen avointa toimea koskeva ilmoitus. Kyseessä on täysin satunnainen
yhteensattuma, joka ei poista syrjintää.
Kansalaisuuteen perustuvasta syrjinnästä on kyse myös ETSK:n pääsihteerin toimea koskevien hakemusten jättämisen määräajassa.
Vaikka saksan-, englannin- tai ranskankielisillä hakijoilla oli kuukauden pituinen määräaika, joka alkoi riidanalaisen avointa
toimea koskevan ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, hakemusten jättämiseen, muilla hakijoilla
oli lyhyempi määräaika hakemusten jättämiseen, koska he olivat saaneet tiedon ilmoituksesta luettuaan Euroopan unionin virallisessa
lehdessä heidän omalla äidinkielellään julkaistun suppean ilmoituksen, jossa viitataan siihen, että riidanalaisen avointa
toimea koskevan ilmoituksen koko teksti on luettavissa Euroopan unionin virallisen lehden saksan-, englannin- ja ranskankielisissä
toisinnoissa.
Italian tasavalta katsoo myös, että se, että riidanalainen ilmoitus avoimesta toimesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa
lehdessä ainoastaan kolmella kielellä, on ristiriidassa henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 1 artiklan 2 ja 3 kohdan,
palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan ja ETSK:n työjärjestyksen 72 artiklan 2 kohdan sanamuodon kanssa.
Italian tasavalta väittää, että myös hyvää englannin tai ranskan kielen taitoa koskeva vaatimus johtaa muihin kieliin kohdistuvaan
räikeään syrjintään, mikä on vastoin syrjintäkiellon periaatetta ja monikielisyyden periaatetta. Lisäksi tällä vaatimuksella
syrjitään yhtä selvästi kaikkia niitä kansalaisia, jotka osaavat oman kielensä lisäksi toista tai ehkä myös kolmatta, neljättä
ja viidettä virallista kieltä, joihin eivät kuulu englannin ja ranskan kieli.
Italian tasavalta väittää lisäksi, että ilmoitus avoimesta kilpailusta tai ilmoitus avoimesta toimesta on teksti, jonka sisältö
on yksinomaan juridinen ja josta hakija saa käsityksen tärkeään toimeen liittyvistä omista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan,
kuten osallistumisesta kilpailuun henkilöstön palvelukseen ottamiseksi instituutioissa. Näin ollen hakijat, joilla on perusteellinen
saksan, englannin tai ranskan kielen taito, ovat edullisemmassa asemassa Euroopan unionin virallisessa lehdessä kokonaisuudessaan
näillä kolmella kielellä julkaistun ilmoituksen lukemisen suhteen kaikkiin muihin sellaisiin hakijoihin nähden, jotka eivät
osaa erinomaisesti jotakin näistä kolmesta kielestä.
Espanjan kuningaskunta yhtyy Italian tasavallan esittämään väitteeseen, jonka mukaan se, että riidanalainen ilmoitus avoimesta
toimesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ainoastaan kolmella kielellä, on ristiriidassa EY 12 artiklan
kanssa, ja lisää, että tämänkaltaisessa valikoivassa julkaisemisessa olisi kyse erittäin vaarallisesta ennakkotapauksesta,
jos sitä sovellettaisiin muilla aloilla, koska sen seurauksena olisi se, että ainoastaan kolme Euroopan unionin virallisen
lehden kieliversiota olisi luotettavia ja täydellisiä.
ETSK muistuttaa, että Italian tasavallan on näytettävä toteen, että se, että riidanalainen ilmoitus avoimesta toimesta on
julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ainoastaan kolmella kielellä, on estänyt kaikkia unionin kansalaisia saamaan
ilmoituksen samoin edellytyksin tai syrjimättömin perustein tietoonsa, ja toteaa, ettei tästä väitetystä estämisestä ole esitetty
mitään tosiseikkoja.
Se seikka, että lukuisat unionin kansalaiset, jotka eivät ole saksan-, englannin- tai ranskankielisten jäsenvaltioiden kansalaisia,
ovat hakeneet ETSK:n pääsihteerin toimea, ei johdu satunnaisesta yhteensattumasta, vaan selittyy sillä, että Euroopan unionin
virallisessa lehdessä on julkaistu kaikilla virallisilla kielillä suppea ilmoitus, jossa mainitaan riidanalaisen avointa toimea
koskevan ilmoituksen julkaiseminen.
ETSK katsoo, että Italian tasavallan väite, jonka mukaan hakijoilla, joiden ”ensimmäinen kieli” ei ole saksa, englanti tai
ranska, on lyhyempi määräaika hakemusten jättämiseen kuin saksan-, englannin- tai ranskankielisillä hakijoilla ja heitä siten
kohdellaan perusteettomasti eri tavalla, on perusteeton. Kaikki mahdolliset hakijat, jotka ovat saaneet tietoonsa riidanalaisen
ilmoituksen avoimesta toimesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä heidän äidinkielellään julkaistun suppean ilmoituksen
kautta, olisivat voineet hankkia nopeasti itselleen riidanalaisen avointa toimea koskevan ilmoituksen täydellisen version.
Henkilöt, jotka ovat mahdollisesti kiinnostuneita, ovat päteviä henkilöitä, jotka ovat työskennelleet pitkään toimielimissä
virkamiehinä tai toimihenkilöinä ja joilla on tästä syystä kaikki tarvittavat välineet hankkia helposti itselleen tietty Euroopan
unionin virallisen lehden kieliversio.
ETSK kiistää myös Italian tasavallan väitteen, jonka mukaan rajoittaminen englannin ja ranskan kieleen johtaa muihin virallisiin
kieliin kohdistuvaan syrjintään. Ensinnäkin englannin ja ranskan kieli ovat olleet saksan kielen kanssa jo yli 35 vuoden ajan
kaikkein käytetyimmät työkielet toimielimissä. Toiseksi hakijat, joille riidanalainen ilmoitus avoimesta toimesta on erityisesti
osoitettu, ovat sellaisia yhteisöjen virkamiehiä tai toimihenkilöitä, jotka ovat työskennelleet pitkään korkealla tasolla
toimielimissä ja yhteisöjen virastoissa ja jotka siten kykenevät täysin ymmärtämään riidanalaisen avointa toimea koskevan
ilmoituksen sen pienimpiä yksityiskohtia myöten ja näin ollen tietämään täysin sen täsmällisen sisällön.
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
–       Alustavat huomautukset
On huomautettava, että käsiteltävä kanneperuste jakautuu kahteen osaan. Ensimmäisessä osassa unionin yleistä tuomioistuinta
pyydetään ratkaisemaan, onko se, että riidanalainen ilmoitus avoimesta toimesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa
lehdessä ainoastaan kolmella kielellä eli saksan, englannin ja ranskan kielellä, syrjintäkiellon periaatteen ja monikielisyyden
periaatteen mukaista. Toisessa osassa unionin yleistä tuomioistuinta pyydetään ratkaisemaan, onko se, että riidanalaisessa
ilmoituksessa avoimesta toimesta on mainittu hyvä englannin ja/tai ranskan kielen taito yhtenä ”erittäin suotava[n]a” pätevyysvaatimuksena
eikä, kuten kantaja väittää, ”vaadittuna” pätevyysvaatimuksena, syrjintäkiellon periaatteen ja monikielisyyden periaatteen
mukaista.
–       Ensimmäinen osa, joka koskee sitä, että riidanalainen ilmoitus avoimesta toimesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa
lehdessä valikoivasti
Ensinnäkin on todettava, ettei ole olemassa yhteisön oikeuden säännöstä tai määräystä tai periaatetta, jonka mukaan käsiteltävässä
asiassa kyseessä olevan kaltaiset ilmoitukset avoimesta toimesta on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä järjestelmällisesti
kaikilla virallisilla kielillä (ks. analogisesti em. asia Italia v. komissio, tuomion 115 kohta).
On totta, että riidanalaisessa avointa toimea koskevassa ilmoituksessa tarkoitettu täytettävä toimi voi mahdollisesti kiinnostaa
mistä tahansa jäsenvaltiosta tulevia hakijoita. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on jo todennut, EY:n perustamissopimuksessa
on useita viittauksia kielten käyttöön, mutta näiden ei voida kuitenkaan katsoa ilmentävän sellaista yhteisön oikeuden yleistä
periaatetta, jolla taataan jokaiselle kansalaiselle oikeus siihen, että kaikki asiakirjat, jotka saattavat vaikuttaa hänen
etuihinsa, laaditaan hänen kielellään kaikissa olosuhteissa (asia C-361/01 P, Kik v. SMHV, tuomio 9.9.2003, Kok., s. I-8283,
82 kohta ja em. asia Italia v. komissio, tuomion 116 kohta).
Toiseksi on todettava, että vaikka hallinnolla on oikeus toteuttaa toimia, joita se pitää tarkoituksenmukaisina henkilöstön
palvelukseenottamismenettelyyn liittyvien tiettyjen seikkojen sääntelemiseksi, nämä toimet eivät saa johtaa tiettyä virkaa
tai toimea hakevien henkilöiden väliseen kieleen perustuvaan syrjintään (ks. analogisesti em. asia Italia v. komissio, tuomion
127 kohta).
Palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 1 kohta on nimittäin esteenä sille, että toimielin vaatii väliaikaisen toimihenkilön toimea
hakevilta henkilöiltä määrätyn virallisen kielen täydellistä osaamista silloin, kun tämän kieltä koskevan edellytyksen seurauksena
on, että kyseinen toimi varataan tietyn valtion kansalaiselle ilman, että tätä voidaan perustella syillä, jotka liittyvät
yksikön toimintaan (ks. analogisesti asia 15/63, Lassalle v. parlamentti, tuomio 4.3.1964, Kok., s. 57, 73 ja 74 ja em. asia
Italia v. komissio, tuomion 129 kohta).
Tästä seuraa, että jos ETSK päättää julkaista avointa pääsihteerin toimea koskevan ilmoituksen koko tekstin Euroopan unionin
virallisessa lehdessä tietyillä kielillä, sen on, jotta vältetään kyseisestä ilmoituksesta mahdollisesti kiinnostuneiden hakijoiden
välinen kieleen perustuva syrjintä, toteutettava tarkoituksenmukaisia toimia kaikkien kyseisten hakijoiden informoimiseksi
kyseisestä avointa toimea koskevasta ilmoituksesta ja siitä, missä kieliversioissa ilmoitus on julkaistu kokonaan (ks. analogisesti
em. asia Italia v. komissio, tuomion 130 kohta).
Jos tämä ehto täyttyy, avointa toimea koskevan ilmoituksen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ainoastaan
tietyillä kielillä ei voi johtaa syrjintään eri hakijoiden välillä, jos on selvää, että he osaavat vähintään yhtä näistä kielistä
riittävästi, mikä mahdollistaa sen, että he saavat tehokkaasti tiedon kyseisen ilmoituksen sisällöstä (ks. analogisesti em.
asia Italia v. komissio, tuomion 131 kohta).
Tältä osin on todettava, että oikeuskäytännön mukaan se, että hallinnon jollekin virkamiehelleen osoittamat asiakirjat on
laadittu jollain toisella kielellä kuin kyseisen virkamiehen äidinkielellä tai tämän valitsemalla ensimmäisellä vieraalla
kielellä, ei johda kyseisen virkamiehen oikeuksien loukkaamiseen, jos tämä osaa hallinnon käyttämää kieltä siten, että hän
voi saada tosiasiallisesti ja helposti tiedon kyseessä olevien asiakirjojen sisällöstä. Tämä johtopäätös pätee myös siltä
osin kuin on kyse riidanalaisesta avointa toimea koskevasta ilmoituksesta (ks. analogisesti em. asia Italia v. komissio, tuomion
132 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Näin ollen silloin, kun yksikön tai toimen tarpeet sitä edellyttävät, asianomainen toimielin voi laillisesti määrittää kielet,
joiden perusteellista tai riittävää osaamista edellytetään (ks. toisin em. asia Lassalle v. parlamentti, tuomion 73 ja 74
kohta; ks. myös julkisasiamies Lagrangen kyseisessä asiassa antama ratkaisuehdotus, s. 77 ja 94). Tässä tapauksessa se, että
riidanalainen ilmoitus avoimesta toimesta on saatavilla ainoastaan näillä kielillä, ei voi johtaa hakijoiden väliseen syrjintään,
sillä heidän pitää kaikkien osata vähintään yhtä näistä kielistä.
Sen sijaan riidanalaisen avointa toimea koskevan ilmoituksen tekstin julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
ainoastaan tietyillä virallisilla kielillä silloin, kun ainoastaan muita virallisia kieliä osaavat henkilöt voivat myös jättää
hakemuksen, voi johtaa näiden henkilöiden syrjintään, jos ei ole toteutettu muita toimia, joiden tarkoituksena on mahdollistaa
se, että tämä mahdollisten hakijoiden ryhmä saa tehokkaasti tiedon ilmoituksen sisällöstä (ks. analogisesti em. asia Italia
v. komissio, tuomion 135 kohta).
Kyseessä olevat hakijat ovat tällöin epäedullisemmassa tilanteessa kuin toiset hakijat, sillä he eivät voi saada tehokkaasti
tietoa avointa toimea koskevassa ilmoituksessa vaaditusta pätevyydestä ja palvelukseenottamismenettelyn ehdoista ja säännöistä.
Tällainen tieto on kuitenkin välttämätöntä, jotta he voivat tehdä hakemuksensa parhaalla mahdollisella tavalla maksimoidakseen
mahdollisuutensa tulla valituksi kyseiseen toimeen (ks. analogisesti em. asia Italia v. komissio, tuomion 136 kohta).
Käsiteltävässä asiassa riidanalaisen avointa toimea koskevan ilmoituksen 3 kohdan määräyksistä, sellaisena kuin niihin on
viitattu edellä 7 kohdassa, ilmenee, että englannin ja/tai ranskan kielen taito on ainoastaan ”erittäin suotavaa” eikä vaadittua.
Mahdolliset ETSK:n pääsihteerin toimen hakijat, jotka osaavat perusteellisesti yhtä virallista kieltä ja erinomaisesti kahta
muuta virallista kieltä, jotka ovat muita kieliä kuin kolme julkaisukieltä, olivat siten mahdollisia hakijoita ja olisivat
siten voineet hakea kyseistä toimea, jos avointa toimea koskeva ilmoitus olisi julkaistu kielellä, jota he osasivat, ja jos
he olisivat saaneet siten tiedon täytettävästä toimesta.
Lisäksi hakijat eivät välttämättä lue Euroopan unionin virallisen lehden näillä kolmella kielellä laadittuja kieliversioita,
vaikka he osaisivat riittävästi saksan, englannin tai ranskan kieltä, vaan he lukevat kyseistä lehteä omalla äidinkielellään
(em. asia Italia v. komissio, tuomion 148 kohta).
Näin ollen on olemassa suuri riski, että riidanalaisesta avointa toimea koskevasta ilmoituksesta mahdollisesti kiinnostuneet
hakijat ovat lukeneet ainoastaan kaikilla virallisilla kielillä julkaistuja ilmoituksia eli 28.12.2007 julkaistua suppeaa
ilmoitusta, jossa mainitaan ainoastaan se, että riidanalainen avointa toimea koskeva ilmoitus on julkaistu Euroopan unionin
virallisessa lehdessä, ja 30.1.2008 julkaistua ilmoitusta riidanalaista avointa toimea koskevan ilmoituksen oikaisusta, jossa
mainitaan ainoastaan se, että riidanalaista ilmoitusta avoimesta toimesta oli muutettu.
Ei voida katsoa, että mahdolliset hakijat voivat saada riittävät tiedot riidanalaisen avointa toimea koskevan ilmoituksen
sisällöstä näiden kahden ilmoituksen perusteella, joissa ei ole mitään tärkeää mainintaa, kuten mainintaa täytettävän toimen
pituudesta ja toimikauden pidentämistä koskevasta mahdollisuudesta, edellytyksistä valintamenettelyyn osallistumiselle, pätevyysvaatimuksista
ja vaaditusta työkokemusta, valintaa koskevista säännöistä ja hakuajan päättymisajankohdasta. Kuten edellä 79 kohdassa on
mainittu, tällainen tieto on kuitenkin välttämätöntä, jotta he voivat tehdä hakemuksensa parhaalla mahdollisella tavalla.
Varsinkaan hakijoilla, jotka eivät osaa lainkaan saksan, englannin tai ranskan kieltä mutta joilla on kuitenkin vaadittu kielitaito,
ei ole koskaan ollut mahdollisuutta saada tietoonsa riidanalaisen avointa toimea koskevan ilmoituksen koko sisältöä.
Kaiken edellä esitetyn perusteella se, että riidanalainen ilmoitus avoimesta toimesta on julkaistu ainoastaan Euroopan unionin
virallisen lehden saksan-, englannin- ja ranskankielisissä toisinnoissa, merkitsee EY 12 artiklan vastaista mahdollisten hakijoiden
välistä kieleen perustuvaa syrjintää.
ETSK on rikkonut lisäksi välillisesti palvelussuhteen ehtojen 12 artiklaa, koska se, että riidanalainen ilmoitus avoimesta
toimesta on julkaistu ainoastaan saksan, englannin ja ranskan kielellä, voi suosia väliaikaisena toimihenkilönä palvelukseen
otettavan pääsihteerin palvelukseenottamismenettelyn yhteydessä hakijoita, joilla on tietty kansallisuus, eli hakijoita, jotka
ovat kotoisin maista, joissa näitä kieliä puhutaan äidinkielenä, ja voi aiheuttaa vahinkoa ainakin osalle hakijoina oleville
muiden jäsenvaltioiden kansalaisille (ks. analogisesti em. asia Italia v. komissio, tuomion 150 kohta).
Näiden toteamusten valossa käsiteltävän kanneperusteen ensimmäinen osa on hyväksyttävä.
Näin ollen riidanalainen avointa toimea koskeva ilmoitus, joka on julkaistu ainoastaan Euroopan unionin virallisen lehden
saksan-, englannin- ja ranskankielisissä toisinnoissa, on kumottava, eikä asiassa ole tarpeen tutkia käsiteltävän kanneperusteen
toista osaa eikä muitakaan Italian tasavallan esittämiä kanneperusteita.

Oikeudenkäyntikulut
Unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 87 artiklan 2 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan
oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Lisäksi työjärjestyksen 87 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan
jäsenvaltiot, jotka ovat asiassa väliintulijoina, vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan.
ETSK on hävinnyt käsiteltävän asian. Italian tasavalta ei kuitenkaan ole esittänyt oikeudenkäyntikuluja koskevia vaatimuksia.
Näin ollen on määrättävä, että kumpikin asianosainen vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan.
Näillä perusteilla
UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN (kuudes jaosto)
on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) sihteeristön pääsihteerin avointa toimea koskeva ilmoitus nro 73/07, joka on julkaistu
28.12.2007, sellaisena kuin se on oikaistuna 30.1.2008, kumotaan.
2)
Osapuolet vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan.
Vadapalas
Jürimäe
Truchot
Julistettiin Luxemburgissa 31 päivänä maaliskuuta 2011.
Allekirjoitukset
*
Oikeudenkäyntikieli: italia.