CELEX: 62013TJ0599
Kopienas preču zīme
Iebildumu process
Kopienas grafiskas preču zīmes "GELENKGOLD" reģistrācijas pieteikums
Agrāka Kopienas grafiska preču zīme, kurā attēlots tīģeris
Relatīvs atteikuma pamats
Sajaukšanas iespēja
Izmaiņas agrākās preču zīmes atšķirtspējā
Apzīmējumu līdzība no fonētiskā viedokļa
Regulas (EK) Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts

Tiesvedības priekšvēsture
2011. gada 11. maijā prasītāja
Cosmowell GmbH
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB) iesniedza Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikumu, pamatojoties uz Padomes 2009. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi (
OV L 78, 1. lpp.
).
Pieteikums reģistrēt kā grafisku preču zīmi attiecās uz šādu apzīmējumu:
Preces un pakalpojumi, attiecībā uz kuriem tika pieteikta preču zīmes reģistrācija, ietilpst 5. klasē atbilstoši pārskatītajam un grozītajam Nicas 1957. gada 15. jūnija Nolīgumam par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju preču zīmju reģistrācijas vajadzībām un atbilst šādam aprakstam: “farmaceitiskie un veterinārie produkti; diētiski produkti medicīniskiem nolūkiem; uztura bagātinātāji; uztura bagātinātāji medicīniskiem nolūkiem; uztura bagātinātāji nemedicīniskiem nolūkiem; uztura bagātinātāji, kas satur minerālvielas”.
2011. gada 27. jūnijā Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikums tika publicēts
Bulletin des marques communautaires
[
Kopienas Preču Zīmju Biļetenā
] Nr. 118/2011.
2011. gada 14. septembrī persona, kas iestājusies lietā, –
Haw Par Corp. Ltd
–, pamatojoties uz Regulas Nr. 207/2009 41. pantu, iesniedza iebildumus pret reģistrācijai pieteiktās preču zīmes reģistrāciju, it īpaši attiecībā uz iepriekš 3. punktā paredzētajām precēm.
Iebildumi īpaši bija pamatoti ar agrāku Kopienas grafisku preču zīmi, kas reģistrēta 1998. gada 25. novembrī ar Nr. 228288 un atjaunota līdz 2016. gada 16. aprīlim, un ir attēlota šādi:
Ar agrāko preču zīmi īpaši bija aptvertas atbilstoši Nicas nolīgumam 5. klasē ietilpstošas preces, kas atbilst šādam aprakstam: “farmaceitiskie produkti; medicīniskie un ārstnieciskie produkti cilvēkiem; plāksteri, pārsēji un pārsienamie materiāli; ārstnieciskie plāksteri, pārsēji un pārsienamie materiāli; dezinfekcijas līdzekļi; preparāti kaitīgo dzīvnieku iznīcināšanai; fungicīdi; herbicīdi; insektu repelenti”.
Iebildumi bija pamatoti ar Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto pamatojumu.
2012. gada 30. augustā Iebildumu nodaļa iebildumus pilnībā apmierināja.
2012. gada 29. oktobrī prasītāja saskaņā ar Regulas Nr. 207/2009 58.–64. pantu iesniedza ITSB apelācijas sūdzību par Iebildumu nodaļas lēmumu.
Ar 2013. gada 5. septembra lēmumu (turpmāk tekstā – “apstrīdētais lēmums”) ITSB Apelācijas ceturtā padome noraidīja apelācijas sūdzību, apstiprinot sajaukšanas iespējas pastāvēšanu. Šajā ziņā Apelācijas padome ir īpaši uzskatīja, ka:
—
konkrētajai sabiedrības daļai piemītot augsts uzmanības līmenis un nozīmīgā teritorija ir visa Eiropas Savienības teritorija, lai gan būtu piemēroti vispirms balstīties uz vāciski runājošo sabiedrības daļu;
—
minētās preces esot daļēji identiskas un daļēji līdzīgas;
—
apzīmējumu salīdzinājums, kurā agrākā preču zīme būtu jāņem vērā tāda, kāda tā ir reģistrēta, nevis tāda, kāda tā – kā apgalvots – tiek izmantota, liekot konstatēt, ka tai piemīt vidēja līdzības pakāpe no vizuālā viedokļa un augsta līdzības pakāpe no konceptuālā viedokļa, turpretī nav iespējams tās salīdzināt no fonētiska viedokļa;
—
agrākajai preču zīmei esot raksturīga vidēja atšķirtspēja;
—
no sabiedrības daļas viedokļa pastāvot sajaukšanas iespēja neatkarīgi no tā, vai šī preču zīme ir ieguvusi augstu atšķirtspēju izmantošanas, kas ir notikusi Vācijā, rezultātā.
Lietas dalībnieku prasījumi
Prasības pieteikumā izklāstītie prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
—
atcelt apstrīdēto lēmumu;
—
noraidīt iebildumus;
—
piespriest personai, kas iestājusies lietā, atlīdzināt prasītājas tiesāšanās izdevumus, tostarp tos, kas radušies procesā Apelācijas padomē.
Tiesas sēdē, pirmkārt, atbildot uz Vispārējās tiesas jautājumu, prasītāja pielāgoja otro savu prasījumu daļu, ierobežojot to ar iebildumu noraidīšanu, ciktāl tie bija balstīti uz iepriekš 6. punktā attēloto agrāko preču zīmi, nevis arī attiecībā uz citām personas, kas iestājusies lietā, savu iebildumu atbalstam izvirzītajām preču zīmēm, kuras apstrīdētajā lēmumā netika izvērtētas.
Otrkārt, prasītāja savus prasījumus papildināja, lūdzot piespriest arī ITSB atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
ITSB un personas, kas iestājusies lietā, prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
—
prasību noraidīt;
—
piespriest prasītājai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Tiesas sēdē ITSB, pirmkārt, cēla iebildumu par prasītājas prasījumu, kādi tie tikuši iesniegti prasības pieteikumā, otrās daļas nepieņemamību un, otrkārt, pauda paļāvību par Vispārējās tiesas vērtējumu attiecībā uz jaunā prasītājas pieteikuma par tiesāšanās izdevumiem pieņemamību
ratione temporis
.
Juridiskais pamatojums
Prasītāja izvirza tikai vienu pamatu, kas attiecas uz Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpumu.
Būtībā tā norāda, ka, veicot konfliktējošo apzīmējumu salīdzinājumu, Apelācijas padome nav ņēmusi vērā reģistrācijai pieteikto preču zīmi kopumā. Turklāt Apelācijas padome esot kļūdījusies, secinot, ka nav iespējams veikt konfliktējošo apzīmējumu salīdzinājumu no fonētiskā viedokļa, jo agrākā preču zīme esot pilnībā grafiska, un neesot ņēmusi vērā veidu, kādā agrākā preču zīme ir tikusi faktiski izmantota.
ITSB un persona, kas iestājusies lietā, apstrīd prasītājas argumentus.
Atbilstoši Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunktam, ja agrākas preču zīmes īpašnieks iebilst, pieteikto preču zīmi nereģistrē, ja tās identiskuma vai līdzības dēļ ar agrāko preču zīmi un preču vai pakalpojumu, kas tiek apzīmēti ar abām preču zīmēm, identiskuma vai līdzības dēļ sabiedrībai tajā teritorijā, kurā ir aizsargāta agrākā preču zīme, ir sajaukšanas iespēja. Sajaukšanas iespēja aptver asociāciju iespēju ar agrāko preču zīmi.
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru sajaukšanas iespēja ir iespēja, ka sabiedrība varētu uzskatīt, ka attiecīgās preces vai pakalpojumi nāk no viena un tā paša uzņēmuma vai no ekonomiski saistītiem uzņēmumiem. Saskaņā ar šo pašu judikatūru sajaukšanas iespēja ir jāvērtē visaptveroši, atbilstoši tam, kā konkrētā sabiedrības daļa uztver attiecīgos apzīmējumus un preces vai pakalpojumus, un ņemot vērā visus uz konkrēto lietu attiecināmos faktorus, it īpaši savstarpējo saistību starp apzīmējumu līdzību un preču vai pakalpojumu, kurus šie apzīmējumi apzīmē, līdzību (skat. spriedumu, 2003. gada 9. jūlijs,
Laboratorios RTB
/ITSB –
Giorgio Beverly Hills
(“GIORGIO BEVERLY HILLS”), T‑162/01, Krājums,
EU:T:2003:199
, 30.–33. punkts un tajos minētā judikatūra).
Par konkrēto sabiedrības daļu
Saskaņā ar judikatūru, veicot sajaukšanas iespējas visaptverošu vērtējumu, ir jāņem vērā attiecīgās preču kategorijas samērā informēts, uzmanīgs un apdomīgs vidusmēra patērētājs. Tāpat ir jāņem vērā fakts, ka vidusmēra patērētāja uzmanības līmenis var mainīties atkarībā no attiecīgo preču vai pakalpojumu kategorijas (skat. spriedumu, 2007. gada 13. februāris,
Mundipharma
/ITSB –
Altana Pharma
(“RESPICUR”), T‑256/04, Krājums,
EU:T:2007:46
, 42. punkts un tajā minētā judikatūra).
Izskatāmajā lietā, pirmkārt, apstrīdētā lēmuma 18. punktā Apelācijas padome ir norādījusi, ka, tā kā agrākā preču zīme ir Kopienas preču zīme, nozīmīgā teritorija ir Savienības teritorija, lai arī “vispirms” tā esot balstījusies uz vāciski runājošās sabiedrības daļas uztveri. Otrkārt, tā paša lēmuma 18., kā arī 30. un 31. punktā tā būtībā ir uzskatījusi, ka konkrētai sabiedrības daļai, kuru veido gan plaša sabiedrība, gan farmācijas, medicīnas un veterinārās jomas speciālisti, piemīt augsts uzmanības līmenis, jo ar konfliktējošajām preču zīmēm aptvertajām precēm ir lielāka vai mazāka ietekme uz cilvēku vai mājdzīvnieku veselību.
Apelācijas padomes secinājumi attiecībā uz nozīmīgo teritoriju un sabiedrības uzmanības līmeni ir jāapstiprina, precizējot, ka pēdējie minētie secinājumi atbilst judikatūrai (šajā ziņā skat. spriedumus, 2010. gada 15. decembris,
Novartis
/ITSB –
Sanochemia Pharmazeutika
(“TOLPOSAN”), T‑331/09, Krājums,
EU:T:2010:520
, 26. punkts un tajā minētā judikatūra, un 2014. gada 11. jūnijs,
Golam
/ITSB –
meta Fackler Arzneimittel
(“METABIOMAX”), T‑281/13,
EU:T:2014:440
, 30.–32. punkts).
Par preču salīdzinājumu
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru, lai novērtētu attiecīgo preču vai pakalpojumu līdzību, ir jāņem vērā visi atbilstošie faktori, kas raksturo saikni starp tiem. Šie faktori it īpaši ietver to raksturu, funkcionālo uzdevumu, izmantošanu, kā arī to konkurējošo vai papildinošo raksturu. Var tikt ņemti vērā arī citi faktori, piemēram, attiecīgo preču izplatīšanas kanāli (skat. spriedumu, 2007. gada 11. jūlijs,
El Corte Inglés
/ITSB –
Bolaños Sabri
(“PiraÑAM diseño original Juan Bolaños”), T‑443/05, Krājums,
EU:T:2007:219
, 37. punkts un tajā minētā judikatūra).
Izskatāmajā lietā Apelācijas padome apstrīdētā lēmuma 19. punktā ir apstiprinājusi Iebildumu nodaļas secinājumus, kuri Apelācijas padomē nav apstrīdēti, saskaņā ar kuriem ar reģistrācijai pieteikto preču zīmi aptvertie “farmaceitiskie un veterinārie produkti” ir identiski “farmaceitiskajiem produktiem”, kas ir aizsargāti ar agrāko preču zīmi, turpretī starp citiem attiecīgajiem produktiem pastāv līdzības saikne.
Šis judikatūrai atbilstošais un turklāt lietas dalībnieku neapstrīdētais vērtējums ir jāapstiprina (šajā ziņā skat. spriedumus, 2012. gada 29. februāris,
Certmedica International
un
Lehning entreprise
/ITSB –
Lehning entreprise
un
Certmedica International
(“L112”), T‑77/10 un T‑78/10,
EU:T:2012:95
, 93. un 94. punkts, un 2014. gada 11. jūnijs,
Golam
/ITSB –
Pentafarma
(“METABOL”), T‑486/12,
EU:T:2014:508
, 40. punkts).
Par apzīmējumu salīdzinājumu
Ar konfliktējošo apzīmējumu vizuālo, fonētisko vai konceptuālo līdzību saistītās sajaukšanas iespējas visaptverošajam vērtējumam ir jābalstās uz šo apzīmējumu radīto kopējo iespaidu, it īpaši ņemot vērā to atšķirtspējīgos un dominējošos elementus. Minētajā sajaukšanas iespējas visaptverošajā vērtējumā noteicošā loma ir preču zīmju uztverei, kāda piemīt attiecīgo preču vai pakalpojumu vidusmēra patērētājam. Šajā ziņā vidusmēra patērētājs parasti preču zīmi uztver kopumā un neanalizē atsevišķas tās sastāvdaļas (skat. spriedumu, 2007. gada 12. jūnijs, ITSB/
Shaker
, C‑334/05 P, Krājums,
EU:C:2007:333
, 35. punkts un tajā minētā judikatūra).
Divu preču zīmju līdzības vērtējumā nevar aprobežoties tikai ar kāda viena kombinētas preču zīmes elementa ņemšanu vērā un tā salīdzinājumu ar citu preču zīmi. Gluži pretēji, salīdzinājums, pārbaudot attiecīgās preču zīmes, ir jāveic, katru no tām apskatot kopumā, kas neizslēdz, ka noteiktos apstākļos konkrētās sabiedrības daļas atmiņā radīto kombinētas preču zīmes kopējo iespaidu nosaka viena vai vairākas tās sastāvdaļas (spriedums ITSB/
Shaker
, minēts 28. punktā,
EU:C:2007:333
, 41. punkts un tajā minētā judikatūra). Tikai tad, ja visiem citiem preču zīmes elementiem ir nebūtiska nozīme, līdzības novērtējums var tikt veikts tikai uz dominējošā elementa pamata (spriedums ITSB/
Shaker
, minēts 28. punktā,
EU:C:2007:333
, 42. punkts un tajā minētā judikatūra). Tā tas varētu būt it īpaši tad, ja šis elements viens pats var dominēt šīs preču zīmes attēlā, kas paliek konkrētās sabiedrības daļas atmiņā, tā, ka visas pārējās preču zīmes sastāvdaļas tās radītajā kopējā iespaidā nav nozīmīgas (spriedums, 2007. gada 20. septembris,
Nestlé
/ITSB, C‑193/06 P,
EU:C:2007:539
, 42. un 43. punkts).
Izskatāmajā lietā Apelācijas padome, pirmkārt, ir atgādinājusi, ka apzīmējumu salīdzinājums būtu jāveic, vienīgi ņemot vērā tos tādus, kādi tie ir ietverti ITSB reģistrā, un, otrkārt, uzskatījusi, ka šiem apzīmējumiem ir vidēja vizuālās līdzības pakāpe, augsta konceptuālās līdzības pakāpe, turpretī nav iespējams veikt to fonētisko salīdzinājumu.
Prasītāja, pirmkārt, norāda, ka būtu bijis jāņem vērā veids, kādā persona, kas iestājusies lietā, agrāko preču zīmi ir izmantojusi, un, otrkārt, apstrīd Apelācijas padomes veikto trīs līdzību vērtējumu.
ITSB un persona, kas iestājusies lietā, apstrīd prasītājas argumentus.
Par prasītājas argumentiem, kuri attiecas uz veidu, kādā agrākā preču zīme ir tikusi izmantota
Prasītāja apgalvo, ka Apelācijas padome tās konfliktējošo apzīmējumu līdzības novērtējuma laikā nav ņēmusi vērā, ka persona, kas iestājusies lietā, agrāko preču zīmi neizmantoja tādu, kāda tā bija reģistrēta, proti, kā pilnībā grafisku preču zīmi, kuru veido tīģera attēls. Persona, kas iestājusies lietā, šim attēlam esot pievienojusi vārdisko elementu “tiger balm”, kā arī burtus, kuri rakstīti Tālo Austrumu rakstībā, kas vājinot apzīmējumu līdzību, it īpaši tiktāl, ciktāl reģistrācijai pieteiktā preču zīme ar Austrumu kultūru neesot saistīta.
ITSB un persona, kas iestājusies lietā, atbild, ka Apelācijas padome pamatoti konfliktējošos apzīmējumus ir salīdzinājusi, balstoties uz veidu, kādā tie ir ietverti ITSB reģistrā.
Šie prasītājas argumenti nav atbalstāmi. No judikatūras izriet, ka principā sajaukšanas iespējas vērtējums ir veicams, salīdzinot reģistrācijai pieteikto preču zīmi tādā veidā, kādā tā ir aprakstīta ITSB reģistrā, un agrāko preču zīmi tādā veidā, kādā tā ir reģistrēta (šajā ziņā skat. spriedumus, 2007. gada 13. septembris,
Il Ponte Finanziaria
/ITSB, C‑234/06 P, Krājums,
EU:C:2007:514
, 62. punkts, un 2012. gada 7. februāris,
Dosenbach-Ochsner
/ITSB –
Sisma
(Ziloņu attēlojums taisnstūrī), T‑424/10, Krājums,
EU:T:2012:58
, 38. punkts).
Šis secinājums atbilst principam, saskaņā ar kuru, ja puse, kura ir iesniegusi tādas Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikumu, kas ir bijusi iebildumu procesa, pamatojoties uz agrāko preču zīmi, priekšmets, uzskata, ka šī pēdējā minētā preču zīme ir tikusi izmantota tikai tādā veidā, kura atšķirtspēja ir atšķirīga, tā atbilstoši Regulas Nr. 207/2009 42. panta 2. punktam var lūgt šīs agrākās preču zīmes faktiskās izmantošanas pierādījumu. Šāda pieteikuma pārbaudes ietvaros ITSB var izvērtēt minētās regulas 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā aplūkoto jautājumu, vai agrākā preču zīme ir tikusi faktiski izmantota tikai tādā veidā, kurš atšķiras no veida, kādā tā ir tikusi reģistrēta, un kura atšķirtspēja ir atšķirīga. Ja tas tā ir, iebildumi tiek noraidīti, turklāt ITSB nav jālemj par iespējamo sajaukšanas iespējas esamību.
Izskatāmajā lietā prasītāja Iebildumu nodaļai nav skaidri lūgusi, lai persona, kas iestājusies lietā, sniegtu agrākās preču zīmes faktiskās izmantošanas pierādījumu. Šajā ziņā ir jānorāda, ka atšķirībā no tā, ko prasītāja apgalvoja tiesas sēdē, tās apsvērumos par iebildumiem, kas ITSB ir iesniegti 2012. gada 20. februārī, šāds lūgums nav ietverts, – tajos tikai tiek apgalvots, ka sajaukšanas iespējas vērtējuma ietvaros būtu jāņem vērā veids, kādā agrākā preču zīme ir tikusi izmantota.
Atbilstoši pastāvīgajai judikatūrai lūgums sniegt pierādījumus par agrākās preču zīmes faktisko izmantošanu Iebildumu nodaļā ir jāformulē skaidri un lietderīgā laikā, jo agrākās preču zīmes faktiskā izmantošana ir jautājums, kas, pamatojoties uz preču zīmes reģistrācijas pieteikuma iesniedzēja lūgumu, ir jāatrisina pirms pašu iebildumu izskatīšanas (šajā ziņā skat. spriedumu, 2007. gada 22. marts,
Saint-Gobain Pam
/ITSB –
Propamsa
(“PAM PLUVIAL”), T‑364/05, Krājums,
EU:T:2007:96
, 34. un 37. punkts, kā arī tajos minētā judikatūra).
Tādējādi šis jautājums nevar tikt pirmo reizi izvirzīts nedz Apelācijas padomē (šajā ziņā skat. spriedumu “PAM PLUVIAL”, minēts 38. punktā,
EU:T:2007:96
, 39. punkts), nedz Vispārējā tiesā (šajā ziņā skat. spriedumu, 2007. gada 7. novembris,
NV Marly
/ITSB –
Erdal
(“Top iX”), T‑57/06,
EU:T:2007:333
, 18. punkts).
Turklāt ir noraidāms arguments, kuru prasītāja mēģina izsecināt no 2013. gada 18. jūlija sprieduma lietā
Specsavers International Healthcare
u.c. (C‑252/12, Krājums,
EU:C:2013:497
). Šajā spriedumā Tiesa ir secinājusi, ka, ja Kopienas preču zīme ir reģistrēta kā melnbalta, nevis noteiktā krāsā, bet tās īpašnieks to plaši ir izmantojis noteiktā krāsā vai krāsu kombinācijā tādējādi, ka lielai daļai sabiedrības šī preču zīme asociējas ar šo krāsu vai krāsu kombināciju, krāsa vai krāsas, kādās trešā persona izmanto apzīmējumu, kurš it kā apdraud minēto preču zīmi, ietekmē visaptverošo vērtējumu attiecībā uz sajaukšanas iespēju vai visaptverošo vērtējumu attiecībā uz netaisnīgi gūtu labumu šo tiesību normu nozīmē (spriedums
Specsavers International Healthcare
u.c., minēts iepriekš,
EU:C:2013:497
, 37. un 41. punkts). Izskatāmās lietas apstākļi ir atšķirīgi no apstākļiem, par kuriem Tiesa ir spriedusi minētajā spriedumā, jo prasītāja apgalvo, ka personas, kas iestājusies lietā, agrākā preču zīme nebūtu aizsargājama tādā veidā, kādā tā ir reģistrēta, bet gan vienīgi tādā veidā, kādā tā esot tikusi izmantota. Turpretī jautājums, kuru Tiesa izskatīja, bija saistīts it īpaši ar to, vai sajaukšanas iespēja starp abām preču zīmēm ir palielinājusies tādēļ, ka vēlākajā preču zīmē ir pārņemts ne tikai agrākās preču zīmes veids, kādā tā ir reģistrēta, bet arī krāsas, kādās šī pēdējā minētā preču zīme ir tikusi faktiski izmantota.
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šie prasītājas argumenti ir noraidāmi un ir jāpārbauda Apelācijas padomes, pamatojoties uz agrāko preču zīmi, kāda tā ir reģistrēta, proti, pilnībā grafiskā tīģera attēla veidā, veiktā apzīmējumu līdzības novērtējuma pamatotība.
Par vizuālo salīdzinājumu
Apstrīdētā lēmuma 25. punktā Apelācijas padome uzskatīja, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem ir vidēja vizuālās līdzības pakāpe, jo līdzības, kuras izriet no to grafiskajiem elementiem, netiek neitralizētas ar to, ka tikai reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē ir ietverts vārdiskais elements.
Pirmkārt, prasītāja norāda, ka tīģera attēli, kuri parādās katrā no konfliktējošajiem apzīmējumiem, ir atšķirīgi, it īpaši saistībā ar lēciena, kuru dzīvnieks veic, virzienu, nagu redzamību, spalvas musturu un astes gala krāsu. Šīs atšķirības esot vēl jo vairāk nozīmīgas tādēļ, ka abos aplūkotajos apzīmējumos runa ir par reālu tīģeru attēliem. Otrkārt, tā uzsver, ka vienīgi reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē ir ietverts vārdiskais elements, proti, vārds “gelenkgold”, kuram esot vidēja atšķirtspēja un kurš neesot nenozīmīgs.
ITSB un persona, kas iestājusies lietā, norāda, ka kombinētas preču zīmes vārdiskais elements nav noteikti tajā dominējošs, jo grafiskais elements var saglabāt savu atšķirtspējīgo neatkarīgo izvietojumu, un ka konfliktējošo apzīmējumu grafiskie elementi, neraugoties uz nelielajām to atšķirībām, konkrētās sabiedrības daļas atmiņā paliekot kā lecoša tīģera ar atvērtu muti un paceltu asti attēli.
Pirmām kārtām, ir jānorāda, ka no apstrīdētā lēmuma 22.–25. punkta izriet, ka Apelācijas padome ir veikusi konfliktējošo apzīmējumu vizuālo salīdzinājumu, ņemot vērā, pirmkārt, visus reģistrācijai pieteiktās preču zīmes elementus un, otrkārt, agrāko preču zīmi veidojošo grafisko elementu. Šāda rīcība ir jāatbalsta, jo vārdiskais elements “gelenkgold”, tāpat kā tīģera attēls, reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē iepriekš 29. punktā atgādinātās judikatūras izpratnē nekādā ziņā nav nenozīmīgs.
Turklāt reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē tīģera attēlam ir tāds izmērs un tas ir izvietots tādējādi, ka konkrētā sabiedrības daļa to noteikti pamanīs.
Otrām kārtām, ir jāapstiprina apstrīdētā lēmuma 24. punktā ietvertais Apelācijas padomes secinājums, saskaņā ar kuru būtībā atšķirības starp abiem aplūkotajiem tīģeru attēliem apzīmējumu vizuālo līdzību īpaši neietekmēs. Vidusmēra patērētājam tikai reti ir iespēja tieši salīdzināt dažādus apzīmējumus, un tam parasti ir jābalstās uz nepilnīgu attēlu, kas tam palicis atmiņā (skat. spriedumu, 2007. gada 26. aprīlis,
Alcon
/ITSB, C‑412/05 P, Krājums,
EU:C:2007:252
, 60. punkts un tajā minētā judikatūra).
Trešām kārtām, ir jāatgādina, ka saskaņā ar patstāvīgo judikatūru, ja preču zīme sastāv no vārdiskiem un grafiskiem elementiem, principā vārdiskajiem elementiem piemīt lielāka atšķirtspēja nekā grafiskajiem elementiem, jo vidusmēra patērētājam ir vieglāk atsaukties uz konkrēto preci, pasakot tās nosaukumu, nevis raksturojot preču zīmes grafisko elementu (skat. spriedumu, 2013. gada 7. februāris,
AMC-Representações Têxteis
/ITSB –
MIP Metro
(“METRO KIDS COMPANY”), T‑50/12,
EU:T:2013:68
, 29. punkts un tajā minētā judikatūra). Tā tas ir izskatāmajā lietā, ciktāl vārds “gelenkgold” reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē ieņem būtisku vietu un ir rakstīts ar slīpinājumu uz labo pusi un uz augšu, treknrakstā, un tam ir bieza melna apmale, kas aptver baltā krāsā attēlotus burtus.
Ņemot vērā šos apsvērumus, Apelācijas padomes secinājums, saskaņā ar kuru konfliktējošajiem apzīmējumiem piemīt vidēja vizuālā līdzības pakāpe, ir jāatceļ, jo šī pakāpe patiesībā ir tikai vāja.
Par fonētisko salīdzinājumu
Apstrīdētā lēmuma 26. punktā Apelācijas padome uzskatīja, ka konfliktējošos apzīmējumus nav iespējams salīdzināt no fonētiskā viedokļa, jo agrākajā preču zīmē nav vārdisko elementu.
Prasītāja Apelācijas padomei pārmet, ka tādējādi tā esot atstājusi bez ievērības reģistrācijai pieteiktās preču zīmes vārdisko elementu, kurš ļautu izslēgt fonētiskās līdzības esamību.
ITSB un persona, kas iestājusies lietā, apgalvo, ka Apelācijas padome pamatoti ir secinājusi, ka fonētiskais salīdzinājums izskatāmajā lietā nebija iespējams.
Šajā ziņā, pirmkārt, no judikatūras izriet, ka, ja pilnībā grafiska preču zīme ir attēlota veidā, kuru konkrētā sabiedrības daļa pašu par sevi viegli var atpazīt un asociēt ar precīzu un konkrētu vārdu, tā minēto preču zīmi apzīmēs ar šo vārdu, turpretī, ja grafiska preču zīme ietver arī vārdisku elementu, minētā sabiedrības daļa uz šo pēdējo minēto preču zīmi principā atsauksies, izmantojot šo vārdu.
Tādējādi, pirmkārt, 2006. gada 7. septembra spriedumā lietā
L & D
/ITSB –
Sämann
(“Aire Limpio”) (T‑168/04, Krājums,
EU:T:2006:245
, 96. punkts) Vispārējā tiesa nosprieda, ka starp konfliktējošajiem apzīmējumiem pastāv fonētiska atšķirība, ciktāl agrākā preču zīme, kura bija pilnībā grafiska un kuru veidoja egles attēls, varētu tikt nodota mutiski, pamatojoties uz apzīmējuma aprakstu, turpretim reģistrācijai pieteiktā preču zīme, kuru veidoja grafiskais elements, kurā attēlota egle, kas ir līdzīga agrākajā preču zīmē attēlotajai eglei, un vārdiskais elements “aire limpio”, varētu tikt izteikta mutiski, izmantojot minēto vārdisko preču zīmi. Tāds pats secinājums tika izdarīts 2009. gada 2. jūlija spriedumā lietā
Fitoussi
/ITSB –
Loriot
(“IBIZA REPUBLIC”) (T‑311/08,
EU:T:2009:244
, 43. punkts) saistībā ar agrāko pilnībā grafisko preču zīmi, kurā ir attēlota zvaigzne, un reģistrācijai pieteikto preču zīmi, kurā papildus zvaigznei bija ietverts vārdiskais elements “ibiza republic”.
Otrkārt, 2006. gada 14. decembra spriedumā lietā
Mast-Jägermeister
/ITSB –
Licorera Zacapaneca
(“VENADO” ar rāmi u.c.) (T‑81/03, T‑82/03 un T‑103/03, Krājums,
EU:T:2006:397
, 93. un 94. punkts) Vispārējā tiesa atzina, ka pastāv fonētiskā līdzība starp reģistrācijai pieteiktajām preču zīmēm, kuras veido brieža galva un vārdiskais elements “venado”, no vienas puses, un pilnībā grafisko agrāko preču zīmi, kurā attēlota brieža galva, no otras puses. Tika norādīts, ka Spānijas sabiedrības daļa vārdu “venado” (briedis, liels meža zvērs) varētu izmantot, lai apzīmētu agrāko preču zīmi, kurā vārdiskie elementi nebija ietverti. Līdzīgi apsvērumi tika ievēroti 2008. gada 17. aprīļa spriedumā lietā
Dainichiseika Colour & Chemicals Mfg
./ITSB –
Pelikan
(Pelikāna attēls) (T‑389/03,
EU:T:2008:114
, 93. un 94. punkts), kurā runa bija par agrākajām grafiskajām preču zīmēm, kurās ietverts pelikāna attēls, kā arī vārdiskais elements “pelikan”, un reģistrācijai pieteikto preču zīmi, kuru veido vienīgi pelikāna attēls. Šajā ziņā tika ņemts vērā, ka konkrētās sabiedrības daļas izmantotajās valodās pelikāna attēls mutiski tiek izteikts ar vārdu, kuram ir ļoti liela līdzības pakāpe ar minēto vārdisko elementu.
Otrkārt, ir jānorāda, ka ar ITSB norādīto judikatūru netiek apšaubīts iepriekš 53. punktā minētais princips.
Pirmām kārtām, ITSB min 2010. gada 25. marta spriedumu lietā
Nestlé
/ITSB –
Master Beverage Industries
(“Golden Eagle” un “Golden Eagle Deluxe”) (no T‑5/08 līdz T‑7/08, Krājums,
EU:T:2010:123
), kurš pasludināts lietās, kurās bija jāsalīdzina kombinētas preču zīmes, kas ietver vārdiskus elementus “golden eagle” vai “golden eagle deluxe”, kā arī grafiskos elementus, kuros attēlotas kafijas pupiņas un kafijas tase, no vienas puses, un pilnībā grafiska agrākā preču zīme, kura ietvēra tos pašus grafiskos elementus, no otras puses. Apelācijas padome izslēdza sajaukšanas iespējas esamību, jo apzīmējumi nebija līdzīgi (spriedums “Golden Eagle” un “Golden Eagle Deluxe”, minēts iepriekš,
EU:T:2010:123
, 19. punkts). Prasītāja, kas bija agrākās preču zīmes īpašniece, Apelācijas padomei pārmeta, ka tā nav veikusi apzīmējumu fonētisko salīdzinājumu, kurš esot bijis iespējams, neraugoties uz to, ka minētajā preču zīmē nebija vārdisko elementu. Vispārējā tiesa šo argumentu, kura mērķis būtībā bija likt konstatēt fonētisko līdzību, pamatojoties uz apzīmējumu grafisko elementu identiskumu, noraidīja, nevis uzskatot, ka šāds salīdzinājums nav iespējams, bet gan pieņemot, ka tas nav nozīmīgs. Šajā ziņā tā norādīja, ka, lai atsauktos uz reģistrācijai pieteiktajām preču zīmēm, konkrētā sabiedrības daļa citēs to vārdisko elementu, bet neaprakstīs to grafisko elementu (spriedums “Golden Eagle” un “Golden Eagle Deluxe”, minēts iepriekš,
EU:T:2010:123
, 66. un 67. punkts).
No tā izriet, ka spriedumā, kas pasludināts lietās “Golden Eagle” un “Golden Eagle Deluxe”, minēts 57. punktā (
EU:T:2010:123
), attiecīgais prasītājas norādītais fonētiskais salīdzinājums nebija nozīmīgs, jo šis salīdzinājums, ņemot vērā lietas apstākļus, nebūtu ļāvis atspēkot Apelācijas padomes secinājumu, saskaņā ar kuru konfliktējošie apzīmējumi būtu atšķirīgi. Tādējādi nekādi nevar tikt uzskatīts, ka minētais spriedums būtu pretrunā iepriekš 53.–55. punktā minētajam principam un judikatūrai, jo šis spriedums, gluži pretēji, nozīmē minētā principa piemērošanu.
Otrām kārtām, ITSB mēģina atsaukties uz spriedumu Ziloņu attēlojums taisnstūrī, minēts 35. punktā (
EU:T:2012:58
), kas pasludināts lietā, kurā tika aplūkota pilnībā grafiska preču zīme, kurā attēloti vairāki ziloņi taisnstūrī, un kas bija uz agrākām pilnībā grafiskām preču zīmēm, kurās attēlots zilonis, un agrāko pilnībā vārdisko preču zīmi “ELEFANTEN” balstīta spēkā neesamības atzīšanas procesa priekšmets. Prasītāja, agrāko preču zīmju īpašniece, it īpaši norādīja, ka Apelācijas padome kļūdaini ir minējusi fonētiskās atšķirības starp konfliktējošajiem apzīmējumiem esamību. Šajā ziņā Vispārējā tiesa, pamatojoties uz spriedumu lietā “Golden Eagle” un “Golden Eagle Deluxe”, minēts 57. punktā (
EU:T:2010:123
), uzskatīja, ka šī līdzība nav nozīmīga tiktāl, ciktāl būtībā vārdisko elementu apstrīdētajā preču zīmē neesamības rezultātā tā var tikt izrunāta, tikai aprakstot tās vizuālo un konceptuālo saturu. Tādējādi konfliktējošo apzīmējumu fonētiskajam salīdzinājumam attiecībā pret vizuālo un konceptuālo salīdzinājumu nebija neatkarīgas vērtības (šajā ziņā skat. spriedumu Ziloņu attēlojums taisnstūrī, minēts 57. punktā,
EU:T:2012:58
, 45. un 46. punkts).
Jāuzsver, ka spriedums lietā Ziloņu attēlojums taisnstūrī, minēts 35. punktā (
EU:T:2012:58
), attiecās uz īpašu gadījumu, kurā pilnībā grafisks apzīmējums bija jāsalīdzina ar citiem pilnībā grafiskiem apzīmējumiem, kā arī ar pilnībā vārdisku apzīmējumu, kura nozīme sakrita ar nozīmi, kāda bija minētajiem grafiskajiem apzīmējumiem. Tikai šajos apstākļos Vispārējā tiesa uzskatīja, ka fonētiskajam salīdzinājumam nav nozīmes un tas nekādi nepapildinātu abus pārējos salīdzinājumus.
Tādējādi spriedums lietā Ziloņu attēlojums taisnstūrī, minēts 35. punktā (
EU:T:2012:58
), nevar tikt interpretēts tādējādi, ka ar to būtu apstrīdēts iepriekš 53. punktā atgādinātais princips.
Trešām kārtām, ir jānorāda, ka, lai gan 2013. gada 17. maija spriedumā lietā
Sanofi Pasteur MSD
/ITSB –
Mundipharma
(Divu savītu sirpju atveidojums) (T‑502/11,
EU:T:2013:263
, 49. punkts) Vispārējā tiesa apstiprināja Apelācijas padomes secinājumu, saskaņā ar kuru konfliktējošo apzīmējumu salīdzinājums no fonētiskā viedokļa nevar tikt veikts, tomēr tā precizēja, ka runa bija par apzīmējumiem, kuri bija ne tikai pilnībā grafiski, bet arī abstrakti. Iepriekš 53. punktā minētais princips attiecas uz pilnībā grafiskiem apzīmējumiem, kuri, kā izskatāmajā lietā aplūkotais tīģera attēls, nav abstrakti, bet gan tūlītēji var tikt asociēti ar precīzu un konkrētu vārdu.
Turklāt ir jānorāda, ka minētais princips nav arī pretrunā judikatūrai, kas izriet no 2014. gada 8. oktobra sprieduma lietā
Fuchs
/ITSB –
Les Complices
(Zvaigzne aplī) (T‑342/12, Krājums,
EU:T:2014:858
, 46.–48. punkts). Lai gan ir taisnība, ka šajā gadījumā Vispārējā tiesa apgalvoja, ka nav iespējams no fonētiskā viedokļa salīdzināt divas pilnībā grafiskas preču zīmes, no kurām abās ir attēlota zvaigzne, tomēr tā atgādināja judikatūru, saskaņā ar kuru principā attiecībā uz grafiskajām preču zīmēm fonētiskajam salīdzinājumam nav nozīmes, nevis, ka tas nav iespējams. Katrā ziņā spriedumā lietā Zvaigzne aplī, minēts iepriekš (
EU:T:2014:858
), tika aplūkots gadījums, kurā abi konfliktējošie apzīmējumi ir pilnībā grafiski, turpretī iepriekš 53. punktā minētais gadījums, kurš ir nozīmīgs šīs lietas izskatīšanā, attiecas uz fonētisko salīdzinājumu starp pilnībā grafisku preču zīmi un grafisku preču zīmi, kas ietver arī vārdisko elementu.
Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, ir jāsecina, ka Apelācijas padome kļūdaini ir uzskatījusi, ka izskatāmajā lietā konfliktējošos apzīmējumus nav iespējams salīdzināt no fonētiska viedokļa.
Ņemot vērā, ka konkrētā sabiedrības daļa uz reģistrācijai pieteikto preču zīmi atsauksies, izrunājot tās vārdisko elementu “gelenkgold”, bet, runājot par agrāko preču zīmi, tā varētu vienīgi izrunāt vārdu “tīģeris”, pretēji tam, ko uzskatīja Apelācijas padome, ir jāsecina, ka no fonētiskā viedokļa konfliktējošie apzīmējumi ir atšķirīgi.
Par konceptuālo salīdzinājumu
Apstrīdētā lēmuma 27. punktā Apelācijas padome uzskatīja, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem ir augsta konceptuālās līdzības pakāpe, jo tie abi tiek asociēti ar priekšstatu par lecošu tīģeri, kas liecina par spēka un veiklības konceptu. Tā piebilda, ka vāciski runājošā sabiedrības daļa reģistrācijai pieteiktās preču zīmes vārdisko elementu “gelenkgold” sapratīs kā norādi uz veselām locītavām, un tas pastiprina tīģeru attēlu sniegto veiklības konceptu.
Prasītāja būtībā norāda, ka tīģera attēla esamība katrā no konfliktējošajiem apzīmējumiem nerada konceptuālo līdzību, kas ļautu konstatēt sajaukšanas iespējas pastāvēšanu. Turklāt tā Apelācijas padomei pārmet, ka tā nav ņēmusi vērā reģistrācijai pieteiktās preču zīmes vārdisko elementu, kura nozīmi vāciski nerunājošā sabiedrības daļa nesaprot, izņemot, iespējams, vārdu “gold”.
ITSB Apelācijas padomes vērtējumu uzskata par pamatotu un precizē, ka vāciski nerunājošā sabiedrības daļa vārdu “gelenkgold” nesaprot.
Persona, kas iestājusies lietā, piebilst, ka vārdiskais elements “gelenkgold”, salīdzinot ar precēm, kas aptvertas ar konfliktējošajām preču zīmēm, ir ļoti nedaudz atšķirtspējīgs, lai gan attiecībā uz tīģera attēlu tas tā nav.
Pirmkārt, runājot par konkrēto sabiedrības daļu, kura saprot vācu valodu un kura tādējādi vārdā “gelenkgold” atpazīst vārdu “gelenk” (locītava) un “gold” (zelts) savienojumu, tas, ka šis vārdiskais elements, kurš tieši nenorāda uz tiem pašiem priekšstatiem kā tie, kas tiek asociēti ar tīģera attēlu, pastāv vienīgi reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē, liedz uzskatīt, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem ir Apelācijas padomes konstatētā augstā konceptuālās līdzības pakāpe. No vāciski runājošās sabiedrības viedokļa šiem apzīmējumiem ir tikai vidēja līdzības pakāpe.
Otrkārt, runājot par konkrētās sabiedrības daļu, kura nav vāciski runājoša, pirmām kārtām ir jānorāda, ka no apstrīdētā lēmuma skaidri neizriet, vai Apelācijas padome savā konceptuālās līdzības vērtējumā to ir ņēmusi vērā. Tās secinājumam, saskaņā ar kuru konceptuālā līdzība starp konfliktējošajiem apzīmējumiem ir augsta, nekavējoties seko tās secinājums, saskaņā ar kuru no vāciski runājošās sabiedrības daļas viedokļa ar vārdu “gelenkgold” tiek pastiprināta ar tīģera attēlu sniegtā vēsts par veiklību. Otrām kārtām, pat pieņemot, ka Apelācijas padome būtu uzskatījusi, ka tās secinājums par konceptuālo līdzību ir spēkā attiecībā uz visu konkrētās sabiedrības daļu, tas nevarētu tikt apstiprināts pat arī attiecībā uz vāciski nerunājošo sabiedrības daļu. Šī sabiedrības daļa vārdā “gelenkgold” atpazītu vārdu “gold”, kura agrākajā preču zīmē nav. Līdz ar to arī no vāciski nerunājošās sabiedrības daļas viedokļa konfliktējošajiem apzīmējumiem ir tikai vidēja konceptuālās līdzības pakāpe.
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, ir jāsecina, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem ir vāja vizuālās līdzības pakāpe un vidēja konceptuālās līdzības pakāpe, turklāt no fonētiskā viedokļa tie ir atšķirīgi.
Par sajaukšanas iespēju
Visaptverošs sajaukšanas iespējas vērtējums nozīmē noteiktu savstarpējo saistību starp vērā ņemamajiem faktoriem, tostarp starp preču zīmju līdzību un ar tām aptverto preču vai pakalpojumu līdzību. Tādējādi aptverto preču vai pakalpojumu nenozīmīgās līdzības pakāpe var kompensēt augsta preču zīmju līdzības pakāpe un otrādi (spriedumi, 1998. gada 29. septembris,
Canon
, C‑39/97, Krājums,
EU:C:1998:442
, 17. punkts, un “VENADO” ar rāmi u.c., minēts 55. punktā,
EU:T:2006:397
, 74. punkts).
Turklāt sajaukšanas iespēja ir jo lielāka, jo nozīmīgāka izrādās agrākās preču zīmes atšķirtspēja (spriedums, 1997. gada 11. novembris,
SABEL
, C‑251/95, Krājums,
EU:C:1997:528
, 24. punkts).
Apstrīdētā lēmuma 29.–32. punktā Apelācijas padome uzskatīja, ka, ņemot vērā tās secinājumus saistībā ar preču identiskumu vai līdzību un apzīmējumu līdzību, kā arī parasto agrākajai preču zīmei piemītošo atšķirtspēju, neraugoties uz konkrētās sabiedrības daļas augsto uzmanības līmeni un neatkarīgi no tā, vai agrākajai preču zīmei ir augsta atšķirtspēja izmantošanas, kuru persona, kas iestājusies lietā, ir veikusi Vācijā, rezultātā, starp konfliktējošajām preču zīmēm pastāv sajaukšanas iespēja.
Šis Apelācijas padomes secinājums nevar tikt apstiprināts. Tā pie šā secinājuma ir nonākusi, pārāk augstu novērtējot vizuālās un konceptuālas līdzības starp konfliktējošajiem apzīmējumiem pakāpi, kļūdaini neņemot vērā atšķirības starp tiem no fonētiskā viedokļa un izvēloties nepārbaudīt personas, kas iestājusies lietā, lai pierādītu, ka agrākajai preču zīmei ir augsta atšķirtspēja tās izmantošanas, kuru tā ir veikusi, dēļ, iesniegtos pierādījumus. Šīs kļūdas, ņemot vērā Apelācijas padomes pamatoti atzīto konkrētās sabiedrības daļas augsto uzmanības līmeni, secinājumu attiecībā uz sajaukšanas iespējas esamību ietekmē vēl jo vairāk (skat. iepriekš 23. punktu).
Šādos apstākļos prasītājas vienīgais pamats ir apmierināms.
Secinājumi par prasības iznākumu
Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, prasītājas prasījumu pirmā daļa ir apmierināma un apstrīdētais lēmums jāatceļ.
Runājot par tās prasījumu otro daļu, kuru mērķis pēc tiesas sēdē veiktā precizējuma ir panākt, lai Vispārējā tiesa noraidītu iebildumus, ciktāl tie ir balstīti uz iepriekš 6. punktā attēloto agrāko preču zīmi, ir jānorāda, ka runa ir par prasību grozīt [lēmumu] (skat. pēc analoģijas spriedumu, 2014. gada 8. oktobris,
Laboratoires Polive
/ITSB –
Arbora & Ausonia
(“DODIE”), T‑77/13,
EU:T:2014:862
, 61. punkts).
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka Vispārējai tiesai atbilstoši Regulas Nr. 207/2009 65. panta 3. punktam atzītās grozīšanas pilnvaras nepiešķir tai pilnvaras veikt vērtējumu, attiecībā uz kuru minētā padome vēl nav paudusi nostāju. Līdz ar to grozīšanas pilnvaru īstenošana principā ir veicama vienīgi situācijās, kurās Vispārējā tiesa pēc minētās padomes veiktā vērtējuma pārbaudes, pamatojoties uz konstatētajiem faktiskajiem un tiesiskajiem apstākļiem, var noteikt, kāds lēmums apelācijas padomei bija jāpieņem (spriedums, 2011. gada 5. jūlijs,
Edwin
/ITSB, C‑263/09 P, Krājums,
EU:C:2011:452
, 72. punkts).
Izskatāmajā lietā ir jāsecina, ka nosacījumi Vispārējās tiesas grozīšanas pilnvaru īstenošanai nav izpildīti. Apelācijas padome nav izvērtējusi, vai agrākajai preču zīmei ir augsta atšķirtspēja tās izmantošanas rezultātā, kuru ir veikusi persona, kas iestājusies lietā, lai gan, ņemot vērā iepriekš 74. punktā minēto judikatūru, nav izslēgts, ka šis elements būtu ļāvis konstatēt sajaukšanas iespējas esamību.
Šajā ziņā ir jānorāda, ka persona, kas iestājusies lietā, šķiet, lūdz Vispārējo tiesu prasības noraidīšanai ņemt vērā pierādījumus, kurus tā ir iesniegusi Iebildumu nodaļā un Apelācijas padomē, lai pierādītu šādu agrākās preču zīmes izmantošanu.
Runājot par šo lūgumu, atliek konstatēt, ka, tā kā atbilstoši no apstrīdētā lēmuma 32. punkta izrietošajam Apelācijas padome nav lēmusi par minētajiem pierādījumiem, jebkādi apsvērumi par šo jautājumu neietekmētu apstrīdētā lēmuma tiesiskumu. Līdz ar to Vispārējā tiesa nevar lemt par šo personas, kas iestājusies lietā, argumentu (skat. pēc analoģijas spriedumu “DODIE”, minēts 79. punktā,
EU:T:2014:862
, 58. punkts).
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto un neraugoties uz tiesas sēdē veiktajiem precizējumiem, prasītājas prasījumu otrā daļa ir noraidāma.
Par tiesāšanās izdevumiem
Atbilstoši Vispārējās tiesas Reglamenta 87. panta 2. punktam lietas dalībniekam, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs. Ja spriedums ir nelabvēlīgs vairākiem lietas dalībniekiem, Vispārējā tiesa lemj par tiesāšanās izdevumu sadali.
Tā kā ITSB un personai, kas iestājusies lietā, spriedums galvenokārt ir nelabvēlīgs, tiem ir jāpiespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus atbilstoši prasītājas prasījumiem, kā tie ir precizēti tiesas sēdē. Šajā ziņā ir jāatgādina, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru tas, ka lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs, savus prasījumus attiecībā uz tiesāšanās izdevumiem ir precizējis tikai tiesas sēdē, nav pret to, ka tā lūgums tiek apmierināts (šajā ziņā skat. spriedumus, 2005. gada 5. oktobris,
Bunker & BKR
/ITSB –
Marine Stock
(“B.K.R.”), T‑423/04, Krājums,
EU:T:2005:348
, 84. punkts, un “VENADO” ar rāmi u.c., minēts 55. punktā,
EU:T:2006:397
, 116. punkts).
Turklāt, tā kā prasītāja ir prasījusi piespriest ITSB un personai, kas iestājusies lietā, atlīdzināt arī izdevumus, kas tai radušies procesā Apelācijas padomē, ir jāatgādina, ka atbilstoši Reglamenta 136. panta 2. punktam nepieciešamos izdevumus, kas lietas dalībniekiem ir radušies, izskatot lietu Apelācijas padomē, uzskata par atlīdzināmiem izdevumiem. Tātad ITSB un personai, kas iestājusies lietā, ir jāpiespriež atlīdzināt arī minētos izdevumus.
Kas attiecas uz tiesāšanās izdevumu sadali, lietas apstākļi tiks novērtēti taisnīgi, nolemjot, ka ITSB un personai, kas iestājusies lietā, katram papildus saviem tiesāšanās izdevumiem ir jāatlīdzina puse no prasītājas tiesāšanās izdevumiem gan Vispārējā tiesā, gan Apelācijas padomē.

Ar šādu pamatojumu
VISPĀRĒJĀ TIESA (devītā palāta)
nospriež:

1)
Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB) Apelācijas ceturtās padomes 2013. gada 5. septembra lēmumu lietā R 2013/2012‑4 atcelt;

2)
pārējā daļā prasību noraidīt;

3)
ITSB sedz savus, kā arī atlīdzina pusi
Cosmowell GmbH
tiesāšanās izdevumu gan Vispārējā tiesā, gan Apelācijas padomē;

4)
Haw Par Corp. Ltd
sedz savus, kā arī atlīdzina pusi
Cosmowell
tiesāšanās izdevumu gan Vispārējā tiesā, gan Apelācijas padomē.

Berardis
Czúcz
Popescu
Pasludināts atklātā tiesas sēdē Luksemburgā 2015. gada 7. maijā.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – vācu.