CELEX: 62013CJ0547
Előzetes döntéshozatal iránti kérelem
2658/87/EGK rendelet
Közös Vámtarifa
Tarifális besorolás
Kombinált Nómenklatúra
8543, 9018 és 9019 vámtarifaszám
Lézerrel működő és ultrahangos készülékek, valamint azok alkatrészei és tartozékai

Az előzetes döntéshozatali iránti kérelem a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (
HL L 256., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrának (a továbbiakban: KN) a 2007. szeptember 20‑i 1214/2007/EK bizottsági rendeletből (
HL L 286., 1. o.
), a 2008. szeptember 19‑i 1031/2008/EK bizottsági rendeletből (
HL L 291., 1. o.
), a 2009. szeptember 30‑i 948/2009/EK bizottsági rendeletből (
HL L 287., 1. o.
), a 2010. október 5‑i 861/2010/EU bizottsági rendeletből (
HL L 284., 1. o.
) és a 2011. szeptember 27‑i 1006/2011/EU bizottsági rendeletből (
HL L 282., 1. o.
) eredő változatában foglalt 8543, 9018 és 9019 vámtarifaszám értelmezésére vonatkozik.
E kérelmet az „Oliver Medical” SIA (a továbbiakban: Oliver Medical) és a Valsts ieņēmumu dienests (lett adóhatóság, a továbbiakban: VID) között folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő, melynek tárgya: a kollagén‑vascularis és bőrgyógyászati problémák kezelésére szolgáló készülékek KN‑be való besorolása.
Jogi háttér
A harmonizált áruleíró és kódrendszer
A Vámegyüttműködési Tanácsot, amely jelenleg a Vámigazgatások Világszervezete (WCO), az e tanács felállításáról szóló, Brüsszelben 1950. december 15‑én megkötött megállapodás hozta létre. A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszert (a továbbiakban: HR) a WCO dolgozta ki, és a harmonizált áruleíró és kódrendszerről szóló, 1983. június 14‑én, Brüsszelben aláírt nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: a HR‑ről szóló egyezmény) hozta létre, amely egyezményt – annak 1986. június 24‑én kelt módosító jegyzőkönyvével együtt – az Európai Gazdasági Közösség nevében az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (
HL L 198., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyott jóvá.
A HR‑ről szóló egyezmény 3. cikkének (1) bekezdése szerint minden szerződő fél kötelezettséget vállal arra, hogy tarifa‑ és statisztikai nómenklatúrái megegyeznek a HR‑rel, minden hozzátoldás és változtatás nélkül felhasználja annak valamennyi vámtarifaszáma és ‑alszáma szövegét, és a hozzájuk tartozó kódszámokat, és követi az említett rendszer számozási sorrendjét. Minden szerződő fél kötelezettséget vállal arra is, hogy alkalmazza a HR általános értelmezési szabályait, valamint a HR áruosztályainak, árucsoportjainak és alszámainak valamennyi megjegyzését, és nem módosítja az utóbbiak hatályát.
A WCO a HR‑ről szóló egyezmény 8. cikkében meghatározott feltételek szerint jóváhagyja a HR bizottsága által elfogadott magyarázó megjegyzéseket és áruosztályozási véleményeket.
Az alapügyben szóban forgó vámáru‑nyilatkozatok megtételekor a 9018 vámtarifaszámra vonatkozó HR magyarázó megjegyzés szövege így szólt:
„[...]
E vámtarifaszám alá az olyan műszerek és készülékek nagyon széles köre tartozik, amelyeket az esetek többségében csak foglalkozás gyakorlásában használnak (pl. belgyógyászok, sebészek, fogorvosok, állatorvosok, szülészek stb.), diagnózis megállapítására vagy betegség megelőzésére, illetve kezelésére, vagy műtétek elvégzésére stb. Az anatómiai vagy agnoszkálási munkára, boncolásra, stb. használt készülékek és műszerek is ide tartoznak, miként bizonyos feltételek mellett, a fogorvosi laboratóriumi műszerek és készülékek is [...] Az idetartozó műszerek készülhetnek bármilyen anyagból (nemesfémekből is). […]
[...]
Az ide tartozó készülékek és műszerek lehetnek optikai készülékekkel felszereltek; hajtóerőként vagy erőátvitelre, illetve megelőző, gyógyító vagy diagnosztikai eszközként alkalmazhatnak elektromosságot is.
Ide tartoznak lézerrel vagy más fény‑ vagy fotonsugaras eljárással működő műszerek és készülékek, és az ultrahangos műszerek és készülékek.”
Az alapügyben szóban forgó vámáru‑nyilatkozatok megtételekor a 9019 vámtarifaszámra vonatkozó HR magyarázó megjegyzés szövege így szólt:
„[...]
I. – Mechanikus gyógyászati készülékek
Ezeket a készülékeket, különböző mozgások mechanikus reprodukálásával, főleg ízületi és izombetegségek kezelésére használják. Meg kell jegyezni azonban, hogy az ilyen kezelés rendszerint orvosi felügyelet alatt történik, ezért a jelen vámtarifaszám alá tartozó készülékeket meg lehet különböztetni a közönséges, a házi vagy különlegesen felszerelt helyeken történő használatra szolgáló testgyakorlási vagy más gyógytorna készülékektől (9506 vámtarifaszám), mint pl. rugalmas nyújtó és gyakorló eszközök; különböző fajta rugós markolatok, »evező« gépek evező mozgás reprodukálására; egykerekű rögzített »kerékpárok« edzési célokra vagy a lábizmok fejlesztésére.
[...]”
A KN
Az Európai Unióba importált áruk vámtarifális besorolását a KN szabályozza.
A 2000. január 31‑i 254/2000/EK tanácsi rendelettel (
HL L 28., 16. o.
; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 9. kötet, 357. o.) módosított 2658/87 rendelet (a továbbiakban: 2658/87 rendelet) 2. cikke az alábbiak szerint fogalmaz:
„A Bizottság létrehozza az Európai Közösségek integrált vámtarifáját (a továbbiakban: Taric), amely eleget tesz a Közös Vámtarifa, a külkereskedelmi statisztika, a kereskedelmi és mezőgazdasági, valamint árubehozatalra vagy ‑kivitelre vonatkozó egyéb közösségi politikák követelményeinek.
Ez a vámtarifa a [KN‑en] alapszik, és tartalmazza:
[...]
d)
a vámtételeket és más behozatali vagy kiviteli terheket, beleértve az egyes áruk behozatalára vagy kivitelére vonatkozó vámmentességeket és preferenciális vámtételeket;
[...]”
A 2658/87 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság minden évben rendelettel elfogadja a KN egységes szerkezetű változatát a vámtételekkel együtt, amint az az Európai Unió Tanácsa vagy a Bizottság által elfogadott intézkedésekből következik. Ezt a rendeletet a következő év január 1‑jétől kell alkalmazni.
A KN‑nek azok a változatai, amelyek az alapügy – 2008 és 2012 közötti időszak során megvalósult – tényállására alkalmazandók, a 1214/2007, 1031/2008, 948/2009, 861/2010 és 1006/2011 rendeletekből következnek.
Az említett változatok szövege nem tér el egymástól a következő rendelkezések esetében: a KN értelmezésének általános szabályai, a KN XVI. áruosztálya címe, és ezen áruosztály 2. megjegyzése, a KN 85. árucsoportjának vámtarifaszámai, a KN XVIII. áruosztályának címe, a KN 90. árucsoportjának 2. megjegyzése, valamint a 9018, 9018 11 00, 9018 12 00, 9018 13 00, 9018 14 00, 9018 19, 9018 19 90, 9019, 9019 10, 9019 10 10, 9019 10 90 és 9019 20 00 vámtarifaszámok és vámtarifaalszámok, amelyekre az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés vonatkozik.
A KN értelmezésére vonatkozó általános szabályok, amelyek az első rész I. szakaszának A. címe alatt találhatók, a következőképpen rendelkeznek:
„Az áruknak a [KN alá] történő besorolására a következő elvek az irányadók.
1.
Az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címe csak a hivatkozások megkönnyítésére szolgál; jogi szempontból az áruk besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó Megjegyzések alapján, valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy megjegyzés eltérően nem rendelkezik – a következő rendelkezések alapján kell meghatározni.
2.
a)
A vámtarifaszámok szövegében valamely árura történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az a nem teljesen kész vagy befejezetlen árura is vonatkozik, amennyiben a nem teljesen kész vagy befejezetlen áru a bemutatásakor rendelkezik a kész‑ vagy befejezett áru lényeges jellemzőivel. Az ilyen hivatkozást továbbá úgy kell érteni, hogy arra a kész‑, illetve befejezett árura vagy az e szabály alapján késznek, illetve befejezettnek minősítendő árura is vonatkozik, amelyet összeszereletlen vagy szétszerelt állapotban hoznak be vagy mutatnak be.
b)
A vámtarifaszámok szövegében valamely alapanyagra vagy anyagra történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az alapanyagnak vagy anyagnak más alapanyaggal vagy anyaggal való keverékére vagy összetételére is vonatkozik. Az egy adott alapanyagból vagy anyagból előállított árura történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az a teljes egészében vagy részben ilyen alapanyagból vagy anyagból készült árura is vonatkozik. Az egynél több alapanyagból vagy anyagból álló áruk besorolásánál a 3. szabályban foglalt elvek szerint kell eljárni.
3.
Ha a 2. b) szabály alkalmazásából vagy bármely más okból kifolyólag az árut első látásra két vagy több vámtarifaszám alá lehetne besorolni, a besorolást az alábbiak szerint kell elvégezni:
a)
Azt a vámtarifaszámot, amely az árut legpontosabban határozza meg, előnyben kell részesíteni azokkal a vámtarifaszámokkal szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak. Ha azonban a két vagy több vámtarifaszám mindegyike csak a kevert vagy összetett árukat alkotó alapanyagok vagy anyagok valamelyikére, illetve a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt áruk egyes darabjaira vonatkozik, akkor ezeket a vámtarifaszámokat a kérdéses árukra vonatkozóan egyformán pontosnak kell tekinteni még akkor is, ha valamelyik vámtarifaszám teljesebb és pontosabb leírást ad, mint a szóba jöhető többi.
b)
Az áruk keverékét, és azokat a különböző alapanyagokból álló, illetve különböző alkotórészekből előállított összetett árukat, valamint azokat a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt árukat, amelyek a 3. a) szabály alkalmazásával nem sorolhatók be, aszerint az alapanyag, illetve alkotórész szerint kell besorolni, amelyik az ilyen áru lényeges jellemzőjét meghatározza, ha ez az anyag vagy alkotórész megállapítható.
c)
Ha az árukat a 3. a) vagy a 3. b) szabály szerint nem lehet besorolni, akkor azokat az egyaránt szóba jöhető vámtarifaszámok közül számsorrendben az utolsó alá kell besorolni.
4.
Azt az árut, amelyet az előző szabályok szerint nem lehet besorolni, a hozzá legjobban hasonlító árura vonatkozó vámtarifaszám alá kell besorolni.
[...]
6.
A vámtarifaszámok alszámai alá történő árubesorolást a vámtarifaalszámok szövegében foglalt árumegnevezések, az azokhoz kapcsolódó esetleges alszámos megjegyzések, valamint a fenti általános szabályok megfelelő alkalmazásával kell meghatározni azzal, hogy csak azonos szintű vámtarifaalszámok hasonlíthatók össze. E szabály értelmében a vonatkozó áruosztályhoz és árucsoporthoz tartozó megjegyzéseket is alkalmazni kell, feltéve hogy azok ellentétes rendelkezést nem tartalmaznak.”
A KN második része foglalja magában a XVI. áruosztályt, amelynek címe „Gépek és mechanikus berendezések; villamossági cikkek; ezek alkatrészei; hangfelvevő és ‑lejátszó készülékek, kép‑ és hangfelvevő és ‑lejátszó készülékek televízióhoz; ezek alkatrészei és tartozékai”.
A KN XVI. áruosztályának 2. megjegyzése a következőképpen szól:
„Az ehhez az áruosztályhoz tartozó Megjegyzések 1. pontjában, illetve a 84. és 85. árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 1. pontjában foglaltakra is figyelemmel, a géprészeket (a 8484, 8544, 8545, 8546 vagy 8547 vámtarifaszám alá tartozó géprészek kivételével) az alábbi szabályok szerint kell besorolni:
a)
a 84. vagy a 85. árucsoport bármely vámtarifaszáma alá tartozó gépeket, géprészeket (kivéve a 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8487, 8503, 8522, 8529, 8538 és a 8548 vámtarifaszám alá tartozókat), minden esetben a saját vámtarifaszáma alá;
b)
más alkatrészeket, ha kizárólag vagy elsősorban valamely meghatározott géphez vagy ugyanazon vámtarifaszám alá tartozó többféle géphez használatosak (beleértve a 8479 vagy a 8543 vámtarifaszám alá tartozó gépeket is), a géppel azonos vagy a 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8503, 8522, 8529 vagy a 8538 vámtarifaszámok közül a megfelelő vámtarifaszám alá kell besorolni. Az olyan alkatrészeket pedig, amelyek elsősorban a 8517, illetve a 8525–8528 vámtarifaszám alá tartozó gépekhez való használatra egyaránt alkalmasak, a 8517 vámtarifaszám alá kell besorolni;
c)
minden más alkatrész a 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8503, 8522, 8529 vagy a 8538 vámtarifaszámok közül a megfelelő vámtarifaszám alá tartozik, vagy ha ezek közül egyikbe sem, akkor a 8487 vagy a 8548 vámtarifaszám alá.”
A KN XVI. áruosztálya magában foglalja a 85. árucsoportot, melynek címe „Elektromos gépek és elektromos felszerelések és ezek alkatrészei; hangfelvevő és ‑lejátszó, televíziós kép‑ és hangfelvevő és ‑lejátszó készülékek, és ezek alkatrészei és tartozékai”. Ez az árucsoport többek között a következő vámtarifaszámokat foglalja magában:
„8543 Ebben az árucsoportban máshol nem említett elektromos gép és készülék egyedi feladatokra:
[...]
8543 70 – Más gép:
[...]
8543 70 90 – – Más
8543 90 00 – Alkatrész”
A 2658/87 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság magyarázó megjegyzéseket foglalhat a KN‑be. Többek között az Európai Közösségek Kombinált Nómenklatúrájának magyarázatából (
HL 2008. C 133., 1. o.
, a továbbiakban: a KN 8543 70 90 vámtarifaalszámra vonatkozó magyarázó megjegyzései) kitűnik, hogy nem tartozik a KN 8543 70 90 vámtarifaalszám alá „az ultraibolya sugárzó berendezés orvosi célokra, még akkor is, ha orvos nem szükséges a működtetéséhez (9018 vámtarifaszám)”.
A KN XVIII. áruosztálya, amelynek címe „Optikai, fényképészeti, mozgófényképészeti, mérő‑, ellenőrző‑, precíziós, orvosi vagy sebészeti műszerek és készülékek; órák és kisórák; hangszerek; mindezek alkatrészei és tartozékai” cím alatt magában foglalja a 90. árucsoportot, amelynek címe: „Optikai, fényképészeti, mozgófényképészeti, mérő‑, ellenőrző‑, precíziós, orvosi vagy sebészeti műszerek és készülékek; mindezek alkatrészei és tartozékai”.
Ezen árucsoport 2. megjegyzésének szövege a következő:
„A[...] Megjegyzések 1. pontjában foglaltakra is figyelemmel, azokat az alkatrészeket és tartozékokat, amelyeket az ebbe az árucsoportba tartozó gépekhez, készülékekhez, műszerekhez vagy eszközökhöz használnak, az alábbi szabályok szerint kell besorolni:
a)
az ebbe az árucsoportba, vagy a 84., 85. vagy 91. árucsoportba tartozó áruk (a 8487, 8548 és 9033 vámtarifaszám alá tartozók kivételével) alkatrészként és tartozékként minden esetben a saját vámtarifaszámuk alá tartoznak;
b)
más alkatrészeket és tartozékokat, ha kizárólag vagy elsősorban egy meghatározott géphez, műszerhez vagy készülékhez valók, vagy ugyanazon vámtarifaszám alá tartozó több géphez, műszerhez vagy készülékhez használatosak (beleértve a 9010, 9013 vagy 9031 vámtarifaszám alá tartozó árukat is), a megfelelő gép, műszer vagy készülék vámtarifaszáma alá kell besorolni;
c)
minden más alkatrész és tartozék a 9033 vámtarifaszám alá tartozik.”
A KN 90. árucsoport többek között a következő vámtarifaszámokat és ‑alszámokat tartalmazza:
„9018 Orvosi, sebészeti, fogászati vagy állatorvosi műszer és készülék, szcintigráf készülék is, más elektromos gyógyászati és látásvizsgáló készülék:
—
Elektro‑diagnosztikai készülék (funkcionális kivizsgáló vagy fiziológiai jellemzőket ellenőrző berendezés is):
9018 11 00– –Elektrokardiogram
9018 12 00 – –Ultrahangos képfelbontó készülék
9018 13 00 – –Mágneses rezonancia leképező készülék
9018 14 00 – –szcintigráf készülék
9018 19– –Más:
9018 19 10 – – –Két vagy több fiziológiai jellemzőt egyidejűleg mérő készülék
9018 19 90 – – –más”.
A KN 9018 90 és 9018 90 85 vámtarifaalszámnak az 1214/2007 rendelettel, a 1031/2008 rendelettel és a 948/2009 rendelettel módosított változata a következőképpen szól:
„9018 90 – Más műszer és készülék:
[...]
9018 90 85 – Más”.
A KN 9018 90 és 9018 90 84 vámtarifaalszámnak a 861/2010 rendelettel és az 1006/2011 rendelettel módosított változata a következőképpen szól:
„9018 90 – Más műszer és készülék:
[...]
9018 90 84– – Más”.
A KN 90. árucsoport a következő vámtarifaszámokat és ‑alszámokat tartalmazza:
„9019 Mechanikus gyógyászati készülék; masszírozókészülék; pszichológiai képességvizsgáló készülék; ózon‑, oxigén‑, aerosolterápiai készülék, mesterséges lélegeztető vagy más gyógyászati légzőkészülék
9019 10 Mechanikus gyógyászati készülék; masszírozókészülék; Pszichológiai képességvizsgáló készülé
9019 10 10– – Elektromos, vibrációs masszírozó készülék
9019 10 90– – Más
9019 20 00 Ózon‑, oxigén‑, aerosolterápiai készülék, mesterséges lélegeztető vagy más gyógyászati lélegeztetőkészülék”.
A 2658/87 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján elfogadott, az egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 2008. február 7‑i 119/2008/EK bizottsági rendelet (
HL L 36., 3. o.
) a KN 8543 70 90 vámtarifaalszám alá sorolta be a következő árut:
„Intenzív villanófényes technológiával (IPL) működő szőreltávolító és bőrápoló készülék a következő méretekkel: 34,5 cm (magasság) × 30,5 cm (szélesség) × 50,5 cm (mélység) és tömege 25 (kilogramm [kg]).
A készülék szőrtelenítésre és bőrkezelésre szolgál, a pusztán kozmetikai fiatalítástól az öregedési és pigmentfoltok, valamint a tágult hajszálerek eltüntetéséig. A készüléket szépségszalonokban használják.
A készülékben található elektromotor hűtési célokat szolgál; a motor a szőr eltávolítása vagy a bőrkezelés folyamán nem játszik szerepet.”
Az említett áru e vámtarifaalszám alá történő besorolásának indokolása a következő:
„A besorolást a [KN] 1. és 6. általános értelmezési szabályának rendelkezései, valamint a 8543, a 8543 70 és a 8543 70 90 KN‑kód megfogalmazása határozza meg.
Mivel a szőr eltávolítása IPL technológiával történik, és nem a folyamat során alkalmazott elektromotorral, amivel a szőrszálat a tövénél megfogják és kitépik, így a készülék nem sorolható be a 8510 vámtarifaszám alá, mint szőreltávolító készülék beépített elektromotorral (lásd a 8510 vámtarifaszámhoz tartozó HR magyarázatot).
A 9018 vámtarifaszám alá orvosi műszerként vagy készülékként történő besorolás szintén kizárt, mivel a készülékkel nem végeznek orvosi kezelést, és nem használják orvosi rendelőkben (lásd a 9018 vámtarifaszámhoz tartozó HR magyarázatot).
A berendezést a 8543 vámtarifaszám alá kell besorolni, mivel ez a 85. árucsoportban máshol nem említett, egyedi feladatot ellátó elektromos készülék.”
A 2658/87 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján elfogadott, az egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 2011. november 18‑i 1204/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelete (
HL L 305., 14. o.
) a KN 8543 90 00 vámtarifaalszám alá sorolta be a következő árukat:
„1.   Egy cserélhető kézi eszköz, amely egy villanólámpából, egy lencséből, egy kioldó gombból és egy jelzőfényből áll (úgynevezett »intenzív villanófényes (IPL) kézi eszköz«).
Az eszköz különböző, 100 ms‑ig terjedő impulzusszélességű, 650–1200 nm hullámhosszú, 16 × 46 mm sugárpontú, és legfeljebb 45 J/cm
fluxusú intenzív villanófényt hoz létre.
Kizárólag egy géppel (az »alapegységgel«) összekötve működik, attól kapja az áramellátást, a vezérlőjeleket és a hűtőfolyadékot. Az »alapegység« tápegységből, kijelzővel ellátott vezérlőegységből és egy hűtő egységből áll, és »lézeres kézi eszközzel« együtt is működtethető.
Az »alapegységhez« csatlakoztatva az eszközt meghatározott kozmetikai kezelésekre, például végleges szőreltávolításra használják.
2.   Egy cserélhető kézi eszköz, amely egy szilárd halmazállapotú lézerből, egy lencséből, egy pontméret‑kiválasztó kapcsolóból és egy kioldógombból áll (úgynevezett »lézeres kézi eszköz«).
Az eszköz különböző, 100 ms‑ig terjedő impulzusszélességű, 1064 nm hullámhosszú, 1,5, 3, 6 és 9 mm átmérőjű, állítható sugárpontú, legfeljebb 700 J/cm
fluxusú lézerfényt hoz létre.
Kizárólag egy géppel (az »alapegységgel«) összekötve működik, attól kapja az áramellátást, a vezérlőjeleket és a hűtőfolyadékot. Az »alapegység« tápegységből, kijelzővel ellátott vezérlőegységből és egy hűtő egységből áll, és »intenzív villanófényes (IPL) kézi eszközzel« együtt is működtethető.
Az »alapegységhez« csatlakoztatva az eszközt lábvénák speciális kozmetikai kezelésére használják.”
Az intenzív villanófényes (IPL) kézi eszköz e vámtarifa alszám alá történő besorolásának a következő az indokolása:
„A besorolást a [KN] 1. és 6. általános értelmezési szabályai, a 61. árucsoporthoz tartozó 8. megjegyzés, valamint a 6108, 6108 31 és a 6108 31 90 KN‑kód megfogalmazása határozzák meg.
Mivel a villanólámpa által generált intenzív impulzus nem lézersugár, ezért a 9013‑a vámtarifaszám alatt lézerként történő besorolás kizárt.
Jellemzői és objektív tulajdonságai, nevezetesen elektronikus jellegű felépítése miatt az eszköz nem hasonlít a cserélhető szerszámokhoz (lásd a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 1. pontjának o) alpontját). Az eszköz az »alapegységhez« csatlakoztatva történő működése olyan szerszámgépként határozható meg, amely a 85. árucsoportban máshol nem említett vagy máshol nem meghatározott feladatot lát el.
A készülék alapvetően fontos a gép működéséhez, mivel a gép nélküle nem funkcionál.
A készüléket ezért a 85. árucsoportban másutt nem említett, egyedi feladatokat ellátó elektromos gép és készülékként a 8543 90 00 KN‑kód alá kell besorolni.”
A lézeres kézi eszköz KN 8543 90 00 vámtarifaalszám alá történő besorolásának indokolása a következő:
„A besorolást a [KN] értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. pontjának b) alpontja, valamint a 8543 és a 8543 90 00 KN‑kód szövegezése határozza meg.
Mivel a lézert úgy tervezték, hogy bizonyos impulzusszélességű és pontméretű lézerfényt állítson elő, az eszközt speciális feladat ellátásához igazították. Az eszköz az »alapegységhez« csatlakoztatva történő működése olyan szerszámgépként határozható meg, amely a 85. árucsoportban máshol nem említett vagy máshol nem meghatározott feladatot lát el.
A 9013 vámtartifaszám alatt lézerként való besorolás ezért kizárt (lásd még a HR 9013 vámtarifaszámhoz tartozó magyarázó megjegyzések (2) pontjának negyedik bekezdését).
Jellemzői és objektív tulajdonságai, nevezetesen elektronikus jellegű felépítése miatt az eszköz nem hasonlít a cserélhető szerszámokhoz (lásd a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 1. pontjának o) alpontját).
A készülék alapvetően fontos a gép működéséhez, mivel a gép nélküle nem funkcionál.
A készüléket ezért a 85. árucsoportban másutt nem említett, egyedi feladatokat ellátó elektromos gép és készülékként a 8543 90 00 KN‑kód alá kell besorolni.”
A 93/42/EGK irányelv
A 2007. szeptember 5‑i 2007/47/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (
HL L 247., 21. o.
) módosított, az orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14‑i 93/42/EGK tanácsi irányelv (
HL L 169., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 12. kötet, 82. o.; a továbbiakban: 93/42 irányelv) hatálya alá tartozó orvostechnikai eszközöket a következőképpen határozza meg a 93/42 irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja:
„»orvostechnikai eszköz«: minden olyan műszer, berendezés, készülék, szoftver, anyag vagy egyéb cikk, akár önmagában, akár együtt, többek között a megfelelő működéséhez szükséges, a gyártó által kifejezetten diagnosztikai és/vagy terápiás célra szánt szoftverrel együtt használva, amelyet a gyártó emberekkel kapcsolatos felhasználásra szánt a következő célra:
—
betegség diagnosztizálása, megelőzése, figyelemmel kísérése, kezelése vagy enyhítése,
—
sérülés vagy fogyatékosság diagnosztizálása, figyelemmel kísérése, kezelése, enyhítése vagy ellensúlyozása,
—
anatómiai vagy élettani folyamat vizsgálata, helyettesítése vagy módosítása,
—
fogamzásszabályozás,
amely elsődleges kívánt hatását az emberi testben vagy testen nem farmakológiai, immunológiai vagy anyagcsere útján éri el, de működésében ilyen módszerekkel segíthető”.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
A 2008 novemberétől 2012 áprilisáig tartó időszak során az Oliver Medical a Lumensis nevű gyártó áruiról tett nyilatkozatot azok szabad forgalomba bocsátása céljából. A nyilatkozata a következőkre vonatkozott:
—
2008. november 25‑én a KN 9018 19 90 vámtarifaalszám alatt az „UltraPulse Encore laser” lézerkészülékhez tartozó kézidarab végek;
—
2009. április 6‑án, illetőleg november 11‑én a KN 9018 90 85 vámtarifaalszám alatt a „Light Sheer ST” lézerkészülék, valamint az „IPL Quantum SR” készülék és tartozékaik: a „HR upgd for IPL Quantum” és a „DL upgd for IPL Quantumsystem”;
—
2010. április 21‑én és 2011. január 14‑én a KN 9019 10 90 vámtarifaalszám alatt az „Ultrashape contour I” ultrahang készülékek kezelőfejei;
—
2011. február 14‑én a KN 9018 90 84 vámtarifaalszám alatt az „IPL Quantum SR 560” készülék hűtőrendszerrel ellátott kezelőfejei, és
—
2010. november 4‑én a KN 9018 90 85 vámtarifaalszám alatt az „Ls‑Duet” hőterápiás lézerkészülék és különleges tartozékai.
Az Oliver Medicalnál elvégzett ellenőrzés alapján a VID úgy vélte, hogy a „Light Sheer ST” és az „IPL Quantum SR” készülékeket a KN 8543 70 90 99 vámtarifaalszám alá kell besorolni.
A VID‑nek az volt az álláspontja, hogy az „IPL Quantum SR” készülék kezelőfejét, nevezetesen a „HR upgd for IPL Quantum” és a „DL upgd for IPL Quantumsystem”, valamint az „IPL Quantum SR 560” és az „Ultrashape contour I” készülékek kezelőfejeit a KN 8543 90 00 90 vámtarifaalszáma alá kell besorolni.
Ezenkívül az „Ls‑Duet” lézerkészülék és tartozékai vámáru nyilatkozatában feltüntetett adatok megfelelőségének ellenőrzését követően a VID úgy vélte, hogy ezeket az árukat a KN 8543 70 90 99 vámtarifaalszám, illetőleg a KN 8543 90 00 90 vámtarifaalszám alá kell besorolni.
E korrekciók alapján a VID felemelte az Oliver Medicaltól követelt vám és hozzáadottérték‑adó összegét, és azt késedelmi kamattal és bírsággal egészítette ki.
2012. március 13‑án az Oliver Medical kötelező érvényű tarifális felvilágosítás iránti kérelmet terjesztett a VID elé a „Lumenis M22” szelektív fototermolízist alkalmazó készülék besorolására vonatkozóan, amely készülékre orvosi műszerként CE 93/42 megfelelőségi tanúsítványt adtak. 2012. április 25‑én a VID kötelező érvényű tarifális felvilágosítást adott ki, amely a kérdéses készüléket a KN 8543 70 90 vámtarifaalszám alá sorolta be.
Az Oliver Medical megtámadta a VID besorolási határozatait a kérdést előterjesztő bíróság előtt, arra hivatkozva, hogy a Lumenis gyártó készülékeit az egészségügyi intézményeknek szánták gyógyászati felhasználásra, ebből következően azokat a KN 9018 és 9019 vámtarifaszám alá kell besorolni.
A VID úgy véli, hogy ezek a készülékek inkább egyedi feladatokat ellátó elektromos készülékeknek minősülnek, ennélfogva azok a KN 8543 vámtarifaszám alá tartoznak.
Ebben a tekintetben a kérdést előterjesztő bíróság – különös tekintettel a 119/2008 rendeletre – kételyeit fejezi ki az említett készülékeknek a KN 8543 vámtarifaszám alá történő besorolásával kapcsolatban. Ebben a tekintetben példaként hivatkozik a „Light Sheer ST” készülékre, amelynek méretei – 44 cm magasság, 50 cm szélesség és 112 cm mélység, valamint 48 kg tömeg – nem felelnek meg az e rendeletben megjelölt következő méreteknek: 34,5 cm magasság, 30,5 cm szélesség és 50,5 cm mélység, valamint 25 kg tömeg. A kérdést előterjesztő bíróság ezenkívül kifejti, hogy e készülék lézerrendszere 900 nm‑es hullámhosszú sugárzást alkalmaz, amelyet a melanin elnyel, és amely technológia különbözik az említett rendeletben foglalt intenzív villanófényes (IPL) technológiától. E bíróság hozzáfűzi, hogy az „UltraPulse Encore laser” készülék zárt rendszerű CO
lézersugarat használ, és e készülék folyadékhűtéssel rendelkezik.
A kérdést előterjesztő bíróság az „IPL Quantumsystem” készülékeket illetően rámutat, hogy azoknál egy munkaállomáson belül együtt alkalmaznak lézertechnológiát és magas intenzitású fénytechnológiát, nagy teljesítményű paraméterek használatával. Az „Ultrahape contour I” készülék nagy teljesítményű hullámokat és alacsony frekvenciájú ultrahangot állít elő, a lithotripsia és szervre lokalizált tumor kezelése során alkalmazott analóg technológia szerint.
A kérdést előterjesztő bíróság ehhez hozzáfűzi, hogy a 119/2008 rendelet szépségszalonokban való használatra szánt készülékre vonatkozik, míg az alapügyben szóban forgó készülékeket és azok alkatrészeit az egészségügyi intézményekben használják.
A „Lumenis M22” készüléknek – a kötelező érvényű tarifális felvilágosítás iránti kérelem alapján – a KN 8543 70 90 vámtarifaalszám alá történő besorolását illetően a kérdést előterjesztő bíróság kifejti, hogy a VID az 1204/2011 végrehajtási rendeletet alkalmazta, amely szerint a lézereszközt tartalmazó készüléknek a KN 9013 vámtarifaszám alá lézerként történő besorolása kizárt. A KN 8543 70 90 vámtarifaalszámra vonatkozó magyarázó megjegyzései alapján a kérdést előterjesztő bíróság ebben az összefüggésben arra keresi a választ, hogy a KN különböző vámtarifaszámainak mi az alapügy szempontjából releváns, megfelelő terjedelme. E bíróság álláspontja szerint ugyanis ezek a vámtarifaszámok nem zárják ki egymást. Úgy véli, hogy az alapügyben szóban forgó áruk tarifális besorolása az uniós jog értelmezésétől függ.
E körülmények között az administratīvā rajona tiesa felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő három kérdést terjesztette a Bíróság elé:
„1)
Úgy kell‑e értelmezni a [KN] 9018 és 9019 vámtarifaszámait, hogy a gyógyászatban használt következő készülékek: az »UltraPulse Encore laser«, a »Light Sheer ST«, az »IPL Quantum SR« kézidarab végei és kezelőfejei: a »HR upgd for IPL Quantum«, a »DL upgd for IPL Quantumsystem«; az »Ultrashape contour I« kezelőfejei, az »IPL Quantum SR 560«, az »Ls Duet« készülékek és tartozékaik, valamint a Lumenis M22 készülék e vámtarifák alá sorolhatók?
2)
Amennyiben a 9018 és 9019 vámtarifaszámok nem alkalmazhatók, ezen áruk besorolhatók‑e a [KN] 8543 vámtarifaszáma alá?
3)
Nemleges válasz esetén, milyen egyéb vámtarifaszámról rendelkezik a [KN] értelmezése a besorolás tekintetében?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Kérdéseivel, amelyeket együttesen kell megvizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a KN‑t, hogy az alapügyben szóban forgó, kollagén vascularis és bőrgyógyászati problémák kezelésére szolgáló készülékek, amelyek a működésükhöz lézertechnológiát vesznek igénybe és magas intenzitású fénytechnológiát használnak, orvosi műszerként és készülékként, vagy mechanikus gyógyászati készülékként a KN 9018, illetve 9019 vámtarifaszám alá kell besorolni, vagy azt úgy kell értelmezni, hogy ezek az árukat a egyedi feladatot ellátó elektromos készülékként a KN 8543 vámtarifaszám alá kell besorolni.
Először is emlékeztetni kell arra, hogy ha a Bíróság elé tarifális besorolással kapcsolatban terjesztenek előzetes döntéshozatal iránti kérelmet, a Bíróság feladata inkább az, hogy megvilágítsa a nemzeti bíróság számára azokat a szempontokat, amelyek alapján lehetővé válik az utóbbi számára, hogy a szóban forgó árukat helyesen sorolja be a KN alá, mintsem hogy a Bíróság maga végezze el ezt a besorolást, annál is inkább, mivel nem áll feltétlenül rendelkezésére az ehhez szükséges valamennyi adat. Úgy tűnik tehát, hogy a nemzeti bíróság mindenképpen kedvezőbb helyzetben van ennek elvégzéséhez (lásd: Data I/O ítélet, C‑297/13,
EU:C:2014:331
, 36. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint továbbá a jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése érdekében az áruk tarifális besorolásának meghatározó feltételeit általában az áruk objektív jellemzői és tulajdonságai között kell keresni, amint azokat a KN vámtarifaszámai és az áruosztályok, illetve árucsoportok megjegyzései meghatározzák (Delphi Deutschland ítélet, C‑423/10,
EU:C:2011:315
, 23. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Hasonlóképpen az állandó ítélkezési gyakorlatból következik, hogy a KN tekintetében az Európai Bizottság, a HR tekintetében a WCO által kidolgozott magyarázó megjegyzések fontos eligazítást nyújtanak az egyes vámtarifaszámok tartalmának értelmezéséhez, mindazonáltal nem rendelkeznek jogi kötőerővel (Delphi Deutschland‑ítélet,
EU:C:2011:315
, 24. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Végül a megfelelő vámtarifaszám alá történő besorolás tekintetében arra is emlékeztetni kell, hogy az áru rendeltetése a besorolás objektív szempontját képezheti, amennyiben az szorosan az adott áruhoz tartozik, amely kötődésnek az áru objektív jellemzői és tulajdonságai alapján megállapíthatónak kell lennie (lásd: Olicom‑ítélet, C‑142/06,
EU:C:2007:449
, 18. pont).
A KN 9018 vámtarifaszám vizsgálatából kitűnik, hogy az magában foglalja többek között az orvosi műszereket vagy készülékeket. E vámtarifaszám szövege nem ad részletesebb tájékoztatást e műszerek vagy készülékek jellemzőiről. Az említett vámtarifaszám alá tartozó áruk felsorolásában szerepelnek az ultraibolya és infravörös sugárral működő készülékek is.
Ebben a tekintetben rá kell mutatni, hogy a 9018 vámtarifaszámra vonatkozó HR magyarázó megjegyzés szerint e vámtarifaszám alá olyan műszerek és készülékek nagyon széles köre tartozik, amelyek szokásos használata az esetek többségében egészségügyi szakemberek, például belgyógyászok, sebészek, fogorvosok, állatorvosok, szülészek közreműködését igénylik, többek között diagnózis megállapítása, betegség megelőzése, illetve kezelése, vagy műtétek elvégzése céljából.
Ebből következően egyrészt ezeket a készülékeket és műszereket az esetek többségében egészségügyi szakember használja, anélkül azonban, hogy az ilyen szakember közreműködése minden esetben követelmény lenne, másrészt az említett készülékek és műszerek gyógyászati rendeltetésűek.
Annak megállapítása érdekében, hogy valamely áru gyógyászati rendeltetésű‑e, figyelembe kell venni az adott ügynek az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból következő valamennyi releváns körülményét, amennyiben ezen áru objektív jellemzőiről és tulajdonságairól van szó. Az importőr feladata, hogy a behozatal időpontjában bizonyítsa, hogy az említett áru gyógyászati rendeltetésű.
A releváns körülmények között meg kell vizsgálni azt a használatot, amelyre a gyártó az érintett árut szánta, éppúgy mint az áru használatának módját és helyét. Így az a tény, hogy ezt az árut egy vagy több betegség kezelésére szánták, és az a tény, hogy ezt a kezelést egészségügyi intézményben, orvosi felügyelet mellett kell elvégezni, olyan valószínűsítő körülménynek minősül, amely alapján megállapítható, hogy az említett áru gyógyászati rendeltetésű. Ezzel szemben az a tény, hogy valamely áru elsősorban esztétikai javulást tesz lehetővé, továbbá hogy az a gyógyászati kereteken kívül és orvosi közreműködés nélkül is használható, például szépségszalonban, olyan valószínűsítő körülmény, amely megkérdőjelezheti az említett áru gyógyászati rendeltetését.
Az a tény, hogy valamely áru rendelkezik CE‑jelöléssel, amely tanúsítja, hogy az adott orvostechnikai eszköz megfelel a 93/42 irányelv rendelkezéseinek – egyebek mellett – olyan körülménynek minősül, amelyet ebben a tekintetben figyelembe kell venni. Mindazonáltal, mivel a 93/42 irányelv és a KN céljai eltérnek egymástól, továbbá a KN és a HR értelmezése közötti koherencia megőrzése érdekében – amely utóbbit olyan nemzetközi egyezmény állapított meg, amelyben az Európai Unió szerződő fél – az a körülmény, hogy valamely áru CE‑jelöléssel rendelkezik, nem lehet meghatározó annak vizsgálata során, hogy ez az áru a KN 9018 vámtarifaszáma értelmében gyógyászati rendeltetésű‑e.
A kérdést előterjesztő bíróság a többi körülmény – így az érintett áru méretei, tömege, valamint a használt technológia – relevanciájára is keresi a választ annak vizsgálata során, hogy ez az áru a KN 9018 vámtarifaszám alá tartozik‑e. E bíróság álláspontja szerint ugyanis az alapügyben szóban forgó árukat e körülmények alapján kell megkülönböztetni azoktól, amelyek a 119/2008 rendelet tárgyát képezték, és amelyek tekintetében a Bizottság – ebben a rendeletben – kizárta a KN 9018 vámtarifaszám alá történő besorolást.
Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a besorolási rendeletek általános hatállyal rendelkeznek, mivel nem egy meghatározott piaci szereplőre vonatkoznak, hanem általánosságban azon termékekre, amelyek azonosak a vámkódexbizottság által megvizsgáltakkal. A besorolási rendelet értelmezése keretében e rendelet hatályának meghatározása érdekében egyebek mellett figyelembe kell venni annak indokolását (Krings‑ítélet, C‑130/02,
EU:C:2004:122
, 33. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Kétségtelen, hogy a 119/2008 rendelet nem alkalmazható közvetlenül az alapügyben szóban forgó árukra. Ezek az áruk ugyanis nem azonosak az e rendeletben meghatározott árukkal, mivel azok különböznek az utóbbiaktól többek között méretükben, tömegükben, valamint az általuk használt technológia tekintetében.
Mindazonáltal valamely besorolási rendelet – így a 119/2008 rendelet – analógia útján történő alkalmazása az e rendeletben meghatározottakhoz hasonló árukra előmozdítja a KN egységes értelmezését, valamint a gazdasági szereplők közötti egyenlő bánásmódot (lásd ebben az értelemben: Krings‑ítélet,
EU:C:2004:122
, 35. pont).
A 119/2008 rendelet mellékletének harmadik oszlopában található indokolás szerint az e melléklet első oszlopában megjelölt áruknak a KN 9018 vámtarifaszám alá – orvosi műszerként vagy készülékként – történő besorolása ki van zárva, mivel a készülékkel nem végeznek orvosi kezelést, és nem használják orvosi rendelőkben.
Ebből azt a következtetést kell levonni, hogy valamely áru e vámtarifaszám alá történő besorolása szempontjából nem minősül meghatározó körülménynek a méret, a tömeg és a használt technológia.
A KN 9019 vámtarifaszám egyebek mellett a mechanikus gyógyászati készülékeket foglalja magában. A 9019 vámtarifaszámra vonatkozó HR magyarázó megjegyzésből kitűnik, hogy ezeket a készülékeket lényegében különböző mozgások mechanikus reprodukálásával, főleg ízületi és izombetegségek kezelésére használják, és hogy az ilyen kezelés rendszerint orvos útmutatásával vagy felügyelete alatt történik. Ebből következően a jelen ítélet 51–53. pontjában az áruk gyógyászati rendeltetésével kapcsolatban megfogalmazott szempontok megfelelően vonatkoznak a KN 9019 vámtarifaszám értelmezésére is.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozat nem tartalmaz olyan ténybeli elemeket, amelyek lehetővé tennék azon indokok megállapítását, amelyek miatt ezt a vámtarifaszámot relevánsnak tekintették az alapügyben szóban forgó áru tarifális besorolása során. Az Oliver Medical a tárgyaláson rámutatott, hogy az „Ultrashape Contour I” kezelőfejei mechanikus gyógyászati eszköznek minősülnek, amelyet a zsírsejtek lebontására használnak.
Mivel olyan ténybeli elemről van szó, amelyet az előzetes döntéshozatalra utaló határozat nem tartalmazott, és amely először a tárgyaláson merült fel, a kérdést előterjesztő bíróság feladata – az iratok valamennyi elemének és a HR 9019 vámtarifaszámra vonatkozó magyarázó megjegyzéseinek figyelembevétele mellett – annak vizsgálata, hogy a szóban forgó áruk közül egy vagy több áru a KN 9019 vámtarifaszám alá, vagy inkább a KN 8543 vámtarifaszám alá tartozik‑e.
A KN 8543 vámtarifaszám a 85. árucsoportban máshol nem található és nem említett, egyedi feladatokat ellátó elektromos gépet és készüléket jelöli meg. A KN első része I. szakaszának A. címe alatt található, a KN értelmezésére vonatkozó általános szabályok 3. a) szabálya szerint, mivel az említett vámtarifaszám általánosabb meghatározást ad, mint a KN 9018 vagy 9019 vámtarifaszám, a KN 8543 vámtarifaszám csak abban az esetben releváns az alapügyben szóban forgó áruk besorolása szempontjából, ha azok nem tartoznak a KN 9018 vagy 9019 vámtarifaszám alá, amit a jelen ítélet 51–59. pontjában kifejtett szempontokra tekintettel a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.
Mivel a KN‑nek az alapügyben releváns különböző vámtarifaszámai – a KN 8543 70 90 vámtarifaalszámra vonatkozó magyarázó megjegyzéseire tekintettel – nem zárják ki egymást, a kérdést előterjesztő bíróság ebben az összefüggésben arra keresi a választ, hogy mi e vámtarifaszámok megfelelő terjedelme.
Ebben a tekintetben rá kell mutatni egyrészt, hogy az említett magyarázó megjegyzések az ultraibolya sugárzó készülékekre vonatkoznak, amely technológia, úgy tűnik, nem felel meg az alapügyben szóban forgó technológiának, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia. Másrészt arra kell rámutatni, hogy mind e megjegyzések, mind a jelen ítélet 49. pontjában említett, a 9018 vámtarifaszámra vonatkozó HR magyarázó megjegyzések szerint, valamely árunak a KN 9018 vámtarifaszám alá történő besorolása során az áru gyógyászati rendeltetése minősül döntő szempontnak.
Az alapügyben szóban forgó áruk közé egyébiránt nemcsak a különböző készülékek tartoznak, hanem a megfelelő kézi eszközök, azaz a kézidarab végek és a kezelőfejek is.
A KN XVI. áruosztályának 2. megjegyzéséből az következik, hogy – az ehhez az áruosztályhoz tartozó megjegyzések 1. pontjában, illetve a 84. és 85. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. pontjában foglaltakra is figyelemmel – a géprészeket – néhány kivétellel, amelyeknek az alapügyben nincs relevanciájuk – az e 2. megjegyzésben szereplő szabályok szerint kell besorolni. Ehhez hasonlóan a KN 90. árucsoportjának 2. megjegyzése szerint azokat az alkatrészeket és tartozékokat, amelyeket az említett árucsoportba tartozó gépekhez, készülékekhez, műszerekhez vagy eszközökhöz használnak – az említett árucsoport 1. megjegyzésének rendelkezéseire is figyelemmel – az utóbbi megjegyzésben foglalt szabályok szerint kell besorolni.
Meg kell tehát vizsgálni, hogy a kérdéses kézi eszközök az említett megjegyzések értelmében vett alkatrészeknek vagy tartozékoknak minősülnek‑e.
Ebben a tekintetben a Bíróságnak a KN 8473, 8486 és 9018 vámtarifaszámokra vonatkozó ítélkezési gyakorlatából következik, hogy az „alkatrészek” fogalma azt feltételezi, hogy létezik egy egész, amelynek működéséhez ez az alkatrész elengedhetetlen, a „tartozékok” fogalma pedig olyan cserélhető felszerelési eszközt jelent, amely alkalmassá teszi a berendezést egy speciális feladat elvégzésére, vagy szélesíti annak alkalmazási területét, illetve lehetővé teszi számára, hogy a fő funkciójával összefüggő különös feladatot lásson el (lásd: Rohm & Haas Electronic Materials CMP Europe és társai ítélet, C‑336/11,
EU:C:2012:500
, 34. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). A közös vámtarifa koherens és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az „alkatrészek” és a „tartozékok” fogalmának e meghatározásait kell adott esetben a KN 8543, 9018 és 9019 vámtarifaszámra alkalmazni.
A jelen ítélet előző pontjában foglalt információk alapján a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megállapítania, hogy az alapügyben szóban forgó kézi eszközöket valamelyik érintett készülék alkatrészeinek vagy tartozékainak kell‑e tekinteni, és ebből következően azokat a KN XVI. áruosztálya 2. megjegyzésének, vagy pedig a KN 90. árucsoportja 2. megjegyzésének megfelelően kell‑e besorolni.
Úgyszintén a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia a jelen ítéletben kifejtett szempontokra és a rendelkezésére álló valamennyi ténybeli elemre tekintettel, hogy az alapügyben szóban forgó árukat a KN 9018 vagy 9019 vámtarifaszám alá, vagy ehelyett a KN 8543 vámtarifaszám alá kell besorolni.
A fenti megfontolások összessége alapján az előterjesztett kérdésekre azt a választ kell adni, hogy a KN‑t úgy kell értelmezni, hogy annak meghatározása érdekében, hogy az alapügyben szóban forgó árukhoz hasonló árukat orvosi műszerként és készülékként a KN 9018 vámtarifaszám alá, vagy mechanikus gyógyászati készülékként a KN 9019 vámtarifaszám alá kell‑e besorolni, nem pedig egyedi feladatot ellátó elektromos készülékként a KN 8543 vámtarifaszám alá, figyelembe kell venni az adott ügy valamennyi releváns körülményét, amennyiben azok ezen áruk objektív jellemzőire és tulajdonságaira vonatkoznak. A releváns körülmények között meg kell vizsgálni azt a használatot, amelyre a gyártó az említett árukat szánta, éppúgy mint az áruk használatának módját és helyét. Az a tény, hogy ezt az árut egy vagy több betegség kezelésére szánták, és ezt a kezelést jóváhagyott egészségügyi intézményben, orvosi felügyelet mellett kell elvégezni, olyan valószínűsítő körülménynek minősül, amely alapján megállapítható, hogy az említett áruk gyógyászati rendeltetésűek. Ezzel szemben az a tény, hogy ezek az áruk elsősorban esztétikai javulást tesznek lehetővé, továbbá hogy ezek az áruk a gyógyászati kereteken kívül és orvosi közreműködés nélkül is használhatók, például szépségszalonban, olyan valószínűsítő körülmény, amely megkérdőjelezheti az említett áruk gyógyászati rendeltetését. Az alapügyben szóban forgó árukhoz hasonló áruknak a KN 9018 vámtarifaszám alá történő besorolása szempontjából nem minősül meghatározó körülménynek a méret, a tömeg és a használt technológia.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (tizedik tanács) a következőképpen határozott:

A vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrát – a 2007. szeptember 20‑i 1214/2007/EK bizottsági rendeletből, a 2008. szeptember 19‑i 1031/2008/EK bizottsági rendeletből, a 2009. szeptember 30‑i 948/2009/EK bizottsági rendeletből, a 2010. október 5‑i 861/2010/EU bizottsági rendeletből és a 2011. szeptember 27‑i 1006/2011/EU bizottsági rendeletből eredő változatában – úgy kell értelmezni, hogy annak meghatározása érdekében, hogy az alapügyben szóban forgó árukhoz hasonló árukat orvosi műszerként és készülékként a KN 9018 vámtarifaszám alá, vagy mechanikus gyógyászati készülékként a KN 9019 vámtarifaszám alá kell‑e besorolni, nem pedig egyedi feladatot ellátó elektromos készülékként a KN 8543 vámtarifaszám alá, figyelembe kell venni az adott ügy valamennyi releváns körülményét, amennyiben azok ezen áruk objektív jellemzőire és tulajdonságaira vonatkoznak. A releváns körülmények között meg kell vizsgálni azt a használatot, amelyre a gyártó az említett árukat szánta, éppúgy mint az áruk használatának módját és helyét. Az a tény, hogy ezt az árut egy vagy több betegség kezelésére szánták, és ezt a kezelést jóváhagyott egészségügyi intézményben, orvosi felügyelet mellett kell elvégezni, olyan valószínűsítő körülménynek minősül, amely alapján megállapítható, hogy az említett áruk gyógyászati rendeltetésűek. Ezzel szemben az a tény, hogy ezek az áruk elsősorban esztétikai javulást tesznek lehetővé, továbbá hogy ezek az áruk a gyógyászati kereteken kívül és orvosi közreműködés nélkül is használhatók, például szépségszalonban, olyan valószínűsítő körülmény, amely megkérdőjelezheti az említett áruk gyógyászati rendeltetését. Az alapügyben szóban forgó árukhoz hasonló áruknak a KN 9018 vámtarifaszám alá történő besorolása szempontjából nem minősül meghatározó körülménynek a méret, a tömeg és a használt technológia.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: lett.