CELEX: 62010CJ0323
Määrus (EÜ) nr 3846/87
Põllumajandus
Eksporditoetused
Kodulinnuliha
Roogitud ja kitkutud liigi Gallus domesticus kanad

Eelotsusetaotlused puudutavad seda, kuidas tõlgendada komisjoni 17. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 3846/87, millega
kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks (EÜT L 366, lk 1; ELT eriväljaanne 03/07, lk 325).
Need taotlused esitas Finanzgericht Hamburg neljas kohtuvaidluses, mis toimusid esiteks Gebr. Stolle GmbH & Co. KG (edaspidi
„Gebr. Stolle”) ja Hauptzollamt Hamburg‑Jonase vahel kohtuasjades C‑323/10, C‑324/10 ja C‑326/10, ning teiseks Doux Geflügel GmbH
(edaspidi „Doux Geflügel”) ja Hauptzollamt Hamburg‑Jonase vahel kohtuasjas C‑325/10, mille ese on kodulinnuliha eksporditoetus.

Õiguslik raamistik

Määrus (EMÜ) nr 2777/75
Nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta (EÜT L 282, lk 77; ELT
eriväljaanne 03/02, lk 138), mida on viimati muudetud nõukogu 25. aprilli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 679/2006 (ELT L 119,
lk 1) (edaspidi „määrus nr 2777/75”), artikkel 8 nägi selles sektoris ette eksporditoetuse andmise maailmaturu hindade ja
Euroopa Ühenduse hindade vahe katmiseks.
Määruse nr 2777/75 artikli 10 lõige 1 täpsustab:
„Käesoleva määrusega reguleeritud toodete klassifitseerimise suhtes kohaldatakse koondnomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirja
ja selle üksikasjalikke rakenduseeskirju, käesoleva määruse kohaldamisest lähtuv tariifinomenklatuur moodustab osa ühisest
tollitariifistikust.”

Määrus nr 3846/87
Määrus nr 3846/87 kehtestab I lisas põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Nõukogu 23. juuli 1987. aasta
määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi‑ ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (EÜT L 256, lk 1) (edaspidi
„KN”) kehtestatud üldiselt kohaldatavale koondnomenklatuurile tuginedes on määruse nr 3846/87 eesmärk võtta arvesse eksporditoetuste
süsteemi eripära ning eelkõige vajadust luua sellistele toodetele KN‑is alajaotused.
Määruse nr 3846/87 I lisa oli enne kohtuasjade C‑324/10–C‑326/10 asjaolude asetleidmist muudetud vastavalt komisjoni 16. detsembri
1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2765/1999 (EÜT L 338, lk 1; ELT eriväljaanne 03/28, lk 108) ning enne kohtuasja C‑323/10 asjaolude
asetleidmist muudetud vastavalt komisjoni 15. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2091/2005 määrusega (EMÜ) nr 3846/87
eksporditoetuste jaoks kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri avaldamise kohta aastal 2006 (ELT L 343, lk 1).
Kodulinnuliha sektoris, mis hõlmab värske, jahutatud või külmutatud kodulinnuliha, teeb määruse nr 3846/87 I lisa järgmised
eristused:
[KN]‑kood
Kauba kirjeldus
Tootekood
ex 0207
Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups


- kana ja kuke, liigist
Gallus domesticus
:

ex 0207 12
-- külmutatud rümbad:

ex 0207 12 10
--- kitkutud, roogitud ja puhastatud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, nn 70% kanad:


---- täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga


---- muud
0207 12 10 9900
ex 0207 12 90
--- kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja puguta, nn 65% kanad, või muul kujul:


---- nn 65% kanad:


----- täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga


----- muud
0207 12 90 9190

---- liigi
Gallus domesticus
kanad, kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, ebaühtlase koostisega:


----- liigi
Gallus domesticus
kanad, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga


----- muud
0207 12 90 9990
Komisjoni 30. novembri 1998. aasta määrus (EMÜ) nr 2580/98, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 322, lk 31),
lisas viimase määruse I lisasse tootekoodi 0207 12 90 9990. Määruse põhjendus 2 täpsustab sellega seoses järgmist:
„arvestades, et turule on ilmunud ka muud kui 70% kanad ja 65% kanad, näib asjakohane need toetuste andmiseks toetuste nomenklatuuri
lisada; seega tuleb seda nomenklatuuri vastavalt muuta”.
Asjaomastel perioodidel kehtinud määrused eksporditoetuste kohta kodulinnuliha sektoris sätestasid eelkõige õiguse eksporditoetusele
toodete puhul, mis kuuluvad määruse nr 3846/87 I lisa tootekoodide 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190 ja 0207 12 90 9990 alla.

Määrus nr 2658/87
KN‑i klassifitseerimise üldreeglid, mis sisalduvad selle esimese osa I jao A osas, näevad eelkõige ette:
„A.      [KN‑i] klassifitseerimise üldreeglid
Kaupade klassifitseerimine [KN-is] toimub järgmiste põhimõtete kohaselt.
1.      Jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud suunaval eesmärgil; ametlik klassifitseerimine peab toimuma lähtuvalt
rubriikide kirjeldustest ja vastavate jaotiste ja gruppide märkustest ning alljärgnevatest sätetest tingimusel, et need rubriigid
või märkused ei näe ette muud.
2.      a)     Iga viidet rubriigis mingile kaubale tuleb vaadelda kehtivana selle kauba kohta ka mittekomplekssel või lõpetamata kujul,
tingimusel et sellisel kujul on kaubal komplektse või valmistoote põhiomadused. Samuti kehtib see lahtivõetud või kokkupanemata
komplektsete või valmiskujul (või käesoleva reegli põhjal sellisena käsitatavate) toodete kohta.
[…]”
Määruse nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 punkti a teise taande ning artikli 10 kohaselt töötab Euroopa Komisjon välja KN‑i selgitavad
märkused, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Alamrubriigi 0207 11 30 selgitav märkus, mida kohaldatakse alamrubriigi 0207 12 10 märkuse sõnastuse kohaselt viimase suhtes
vastavate muudatustega, on sõnastatud järgmiselt:
„Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka küpsetusvalmis kitkutud kanad ilma pea ja jalgadeta, kuid kaelaga, ning mis on täielikult
puhastatud, kuid mille rümba sisemusse on süda, maks ja pugu tagasi asetatud.”
Alamrubriigi 0207 11 90 selgitav märkus, mida kohaldatakse alamrubriigi 0207 12 90 märkuse sõnastuse kohaselt viimase suhtes
vastavate muudatustega, on sõnastatud järgmiselt:
„Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka küpsetusvalmis kitkutud kanad ilma pea ja jalgadeta ning mis on täielikult puhastatud.
Siia kuuluvad ka kanad muul kujul kui alamrubriikides 0207 11 10 ja 0207 11 30 nimetatud, nt kitkumata, soolikad välja võtmata,
pea ja jalgadega.”

Määrus (EÜ) nr 800/1999
Komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi
kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad (EÜT L 102, lk 11; ELT eriväljaanne 03/25, lk 129), määrab kindlaks põllumajandustoodete
eksporditoetuste süsteemi kohaldamise ühiseeskirjad.
Nimetatud määruse artikli 21 lõike 1 esimene lõik sätestab:
„Toetust ei anta toodetele, mis pole ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise päeval veatu ja standardse turustuskvaliteediga.”
Kui eksportija on eksporditoetuse saamiseks „taotlenud kohaldatavast suuremat toetust”, toob see vastavalt määruse nr 800/1999
artikli 51 lõikele 1 kaasa sanktsiooni kohaldamise.

Määrus (EMÜ) nr 2913/92
Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, lk 1),
artikli 70 lõige 1 sätestab:
„Kui kontrollitakse ainult osa tollideklaratsioonis nimetatud kaupa, kehtivad osalise kontrolli tulemused kogu kõnealuses
tollideklaratsioonis nimetatud kauba suhtes.
Kui deklarant leiab, et osalise kontrolli tulemused deklareeritud kauba ülejäänud osa kohta ei kehti, võib ta taotleda kauba
täiendavat kontrolli.”

Põhikohtuasjad ja eelotsuse küsimused

Kohtuasi C‑323/10
Gebr. Stolle deklareeris 4. septembril 2006 pädevale tolliasutusele esitatud ekspordideklaratsioonis ekspordiks Araabia Ühendemiraatidesse
2163 kasti koondnomenklatuuri tootekoodi 0207 12 90 9190 alla kuuluvat kana ning taotles selles osas eksporditoetuse maksmist.
Pädev tolliasutus võttis tollivormistuse käigus neli kasti prooviks, millest kaks võeti lisaprooviks, ning saatis need Hamburgi
Oberfinanzdirektioni (Hamburgi regionaalne finantsdirektoraat) Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstaltile (tolli koolitus‑
ja järelevalveamet), kes tuvastas seejärel, et nelja uuritud linnurümpa ei ole võimalik liigitada deklareeritud koodi alla,
kuna need linnurümbad ei ole täielikult puhastatud. Kahel juhtumil oli osa sooltest rümbaga kokkukasvanult seotud ja kahel
juhtumil oli sisse jäetud ka hingetoru.
Hauptzollamt Hamburg‑Jonas (tolliasutus) jättis 27. märtsi 2007. aasta otsusega eksporditoetuse saamise taotluse osaliselt
5292,5 kg osas rahuldamata, mis vastas 21,17%‑le kogukaalust. Samuti määras ta Gebr. Stollele 1402,51 euro suuruse sanktsiooni.
Pärast tulemusetut vaidemenetlust esitas Gebr. Stolle eelotsusetaotluse esitanud kohtule 7. mail 2008 selle otsuse ja 9. aprillil
2008 vaide kohta tehtud otsuse peale kaebuse.
Neil asjaoludel otsustas Finanzgericht Hamburg menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas alamrubriiki 0207 12 90 kuuluv rümp peab olema täielikult (st jääkideta) puhastatud ja seetõttu omab tariifse klassifitseerimise
seisukohast tähtsust see, kui rümba külge kleepub pärast selle masina abil rookimist näiteks osa soolikatest või hingetorust?”

Kohtuasi C‑324/10
Gebr. Stolle deklareeris 9. juunil 2000 pädevale tolliasutusele esitatud ekspordideklaratsioonis ekspordiks Venemaale 480 kasti
koondnomenklatuuri tootekoodi 0207 12 90 9990 alla kuuluvat kana ning taotles selles osas eksporditoetuse maksmist.
Pädev tolliasutus võttis tollivormistuse käigus kaks kasti prooviks, millest üks kast võeti lisaprooviks ja mis mõlemad sisaldasid
12 linnurümpa, ning saatis need Hamburgi Oberfinanzdirektioni Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstaltile, kes tuvastas seejärel,
et nelja uuritud linnurümpa ei ole võimalik liigitada deklareeritud koodi alla, kuna esineb kõrvalekalle rupskite arvus. Zolltechnische
Prüfungs‑ und Lehranstalt tuvastas uuritud kana proovides muu hulgas järgmised rupskid:
–        1 kael, 1 maks, 1 magu, 2 südant;
–        2 kaela, 1 süda, 1 maks, 1,5 pugu;
–        1 kael, 1 maks, 1 magu, 2 südant ja
–        1 kael, 1 maks, 1 magu, 2 südant.
Hauptzollamt Hamburg‑Jonas jättis 8. jaanuari 2001. aasta otsusega eksporditoetuse saamise taotluse osaliselt 1741,9 kg osas
rahuldamata, mis vastas 33,6%‑le kogukaalust. Samuti määras ta Gebr. Stollele 600,96 euro suuruse sanktsiooni.
Pärast tulemusetut vaidemenetlust esitas Gebr. Stolle eelotsusetaotluse esitanud kohtule 30. aprillil 2003 selle otsuse ja
3. aprillil 2008 vaide kohta tehtud otsuse peale kaebuse.
Neil asjaoludel otsustas Finanzgericht Hamburg menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.      Kas mõiste „ebaühtlane koostis” tootekoodi 0207 1290 9990 tähenduses näitab, et rümbale võib olla lisatud kokku kuni neli
seal nimetatud rupskit, igaühest üks või mitu?
2.      Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt: kas alamrubriiki 0207 12 10 kuuluvad ka rümbad, millele on mõnda selles alamrubriigis
nimetatud rupskit lisatud mitu korda?”

Kohtuasi C‑325/10
Doux Geflügel deklareeris 8. novembril 2000 pädevale tolliasutusele esitatud ekspordideklaratsioonis ekspordiks Venemaale
66 060 kasti koondnomenklatuuri tootekoodi 0207 12 10 9900 alla kuuluvat kana ning taotles selles osas eksporditoetuse maksmist.
Pädev tolliasutus võttis tollivormistuse käigus neli kasti prooviks, millest kaks kasti võeti lisaprooviks ja millest igaüks
sisaldas 10 linnurümpa, ning saatis need Hamburgi Oberfinanzdirektioni Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstaltile, kes tuvastas
seejärel, et 17 uuritud linnurümpa ei ole võimalik liigitada deklareeritud koodi alla, kuna 14 nendest linnurümpadest ei olnud
täielikult kitkutud ja kolmel juhul leidus liiga palju rupskeid või ei olnud neid üldse või tegemist oli luumurdudega.
Hauptzollamt Hamburg‑Jonas jättis 30. märtsi 2001. aasta otsusega eksporditoetuse saamise taotluse osaliselt 369 508,50 kg
osas rahuldamata, mis vastas 43,49%‑le kogukaalust. Samuti määrast ta Doux Geflügelile sanktsiooni.
Seejärel suurendas Hauptzollamt Hamburg‑Jonas toetuskõlbliku ekspordisaadetise osa 58,89%‑le, kuna Euroopa Kohtu praktikat
(7. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑353/04: Nowaco Germany, EKL 2006, lk I‑7357) ja Bundesfinanzhofi praktikat (16. jaanuari
2007. aasta otsus, VII R 19/03) arvesse võttes lähtuti nüüd sellest, et uuritud väljaulatuvate murdudega linnurümpade osas
oli õigus saada toetust.
Pärast tulemusetut vaidemenetlust esitas Doux Geflügel eelotsusetaotluse esitanud kohtule 30. märtsi 2001. aasta otsuse ja
15. juunil 2001 vaide kohta tehtud otsuse peale kaebuse. Pooltevahelise kohtuvaidluse ese on küsimus, kas Doux Geflügelil
on õigus saada eksporditoetust ka ülejäänud 331 019,74 kg osas.
Neil asjaoludel otsustas Finanzgericht Hamburg menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas KN‑i alamrubriiki 0207 12 10 kuuluvad kuked ja kanad peavad olema täielikult kitkutud või võib rümbal olla pärast masinaga
kitkumist veel vähesel hulgal sabasulgi, sulgi, suleotsi ja udusulgi?”

Kohtuasi C‑326/10
Gebr. Stolle deklareeris 20. oktoobril 2000 pädevale tolliasutusele esitatud ekspordideklaratsioonis ekspordiks Venemaale
405 kasti koondnomenklatuuri tootekoodi 0207 12 90 9990 alla kuuluvat kana ning taotles selles osas eksporditoetuse maksmist.
Pädev tolliasutus võttis tollivormistuse käigus kaks kasti prooviks, millest üks kast võeti lisaprooviks ja mis mõlemad sisaldasid
10 linnurümpa, ning saatis need Hamburgi Oberfinanzdirektioni Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstaltile, kes tuvastas seejärel,
et ühte uuritud 10‑st linnurümbast ei ole võimalik liigitada deklareeritud koodi alla, kuna sellel kanal, millesse oli tagasi
asetatud rupskid, ei olnud rups‑kaelalt eemaldatud hingetoru.
Hauptzollamt Hamburg‑Jonas jättis 25. juuli 2001. aasta otsusega eksporditoetuse saamise taotluse osaliselt 543,20 kg osas
rahuldamata, mis vastas 9,58%‑le kogukaalust. Samuti määrast ta Gebr. Stollele 73,33 euro suuruse sanktsiooni.
Pärast tulemusetut vaidemenetlust esitas Gebr. Stolle eelotsusetaotluse esitanud kohtule 7. mail 2008 selle otsuse ja 10. aprillil
2008 vaide kohta tehtud otsuse peale kaebuse.
Neil asjaoludel otsustas Finanzgericht Hamburg menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.      Kas linnurümp kuulub nomenklatuuri tootekoodi 0207 12 90 9990 alla juhul, kui selle tootekoodi järgi lubatud rupskite külge
kleepub osa kodulinnust, mis ei ole selle tootekoodi järgi lubatud?
2.      Kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt: kas tollikontrolli korral, kus kontrollitakse, kas eksporditav toode vastab
ekspordideklaratsioonis deklareeritud nomenklatuuri numbrile, tunnustatakse lubatud hälvet selliselt, et nn kõrvalekalle ei
välista eksporditoetuse maksmist?”
Euroopa Kohtu presidendi 23. septembri 2010. aasta määrusega liideti kohtuasjad C‑323/10, C‑324/10, C‑325/10 ja C‑326/10 suulise
menetluse ja kohtuotsuse tegemise huvides.

Eelotsuse küsimused

Kohtuasi C‑323/10
Selles kohtuasjas soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2091/2005)
I lisa alamrubriiki 0207 12 90 tuleb tõlgendada nii, et sellesse alamrubriiki kuuluv linnurümp peab olema täielikult puhastatud
ja seetõttu omab tariifse klassifitseerimise seisukohast tähtsust see, kui rümba külge kleepub pärast selle masina abil rookimist
näiteks osa soolikatest või hingetorust.
Alamrubriik 0207 12 90 hõlmab järgmiseid tooteid, st kanarümbad liigist
Gallus domesticus
, mis on tükeldamata, külmutatud, kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja puguta, nn 65%
kanad.
Kuna määruses nr 3846/87 puudub mõiste „puhastatud” määratlus, siis tuleb vastavalt määruse nr 2777/75 artikli 10 lõikele 1
kohaldada KN‑i tõlgendamise üldreegleid ja selle üksikasjalikke rakenduseeskirju.
Vastavalt KN‑i esimese osa I jao A osas sätestatud üldreeglile nr 1 peab kaupade klassifitseerimine toimuma lähtuvalt rubriikide
kirjeldustest ning vastavate jaotiste ja gruppide märkustest, jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud suunaval
eesmärgil.
Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on kaupade KN‑i klassifitseerimise otsustav kriteerium üldjuhul kauba objektiivsed
tunnused ning omadused selliselt, nagu need on kindlaks määratud rubriigi ning jaotise või grupi märkuste sõnastuses (vt eelkõige
18. juuli 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑142/06: Olicom, EKL 2007, lk I‑6675, punkt 16, ja 20. mai 2010. aasta otsus kohtuasjas
C‑370/08: Data I/O, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 29).
Muu hulgas võib KN‑i tõlgendamisel kasutada Maailma Tolliorganisatsiooni poolt välja töötatud harmoneeritud süsteemi selgitavaid
märkusi kui selliseid. Sama kehtib komisjoni poolt välja töötatud KN‑i selgitavate märkuste kohta (vt eelkõige 7. oktoobri
2004. aasta otsus kohtuasjas C‑379/02: Imexpo Trading, EKL 2004, lk I‑9273, punkt 16).
Alamrubriiki 0207 11 90 käsitlev selgitav märkus, mis alamrubriigi 0207 12 90 märkuse sõnastuse kohaselt kohaldub viimase
alamrubriigi suhtes vastavate muudatustega, osutab, et sellesse alamrubriiki „kuuluvad ka küpsetusvalmis kitkutud kanad ilma
pea ja jalgadeta ning mis on täielikult puhastatud”.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et nimetatud märkuse sõnastus saksa keeles erineb selle prantsus‑ ja ingliskeelsest
versioonist mõiste „puhastatud” määratluse osas. Kui prantsus‑ ja ingliskeelne versioon osutavad alamrubriigi 0207 12 90 linnurümba
klassifikatsiooni puhul sellele, et rümp peab olema „täielikult puhastatud”, siis saksakeelne versioon osutab eelkõige sellele,
et kõik rupskid peavad olema välja tõmmatud („sämtliche Innereien entfernt sind”). Seetõttu soovib eelotsusetaotluse esitanud
kohus teada, kas nimetatud märkuste saksakeelne versioon kirjeldab Euroopa seadusandja tahet õigesti.
Põhikohtuasja kaebajate sõnul tähendab sõna „sämtliche” (kõik) kasutamine nimetatud märkuse saksakeelses versioonis üksnes
seda, et kõik organid peavad olema välja võetud nii, et ühtegi tervet organit ei tohi rümpa jääda, seega võivad rupskite jäägid
erandjuhuna alles jääda, ilma et see takistaks nende klassifitseerimist alamrubriiki 0207 12 90. Lisaks nähtub selle märkuse
sõnastusest ja eelkõige sõna „ka” kasutamisest, et see märkus ei ole ammendav ning esitab vaid näiteid.
Sellega seoses tuleb märkida, et selle versiooni keelelised erinevused võrreldes prantsus‑ ja ingliskeelse versiooniga ei
võimalda kasutatud versiooni kohaselt alamrubriigis 0207 12 90 esinevat mõistet „puhastatud” erinevalt tõlgendada. Isegi kui
sõnad „sämtliche Innereien entfernt sind” saksa keeles ei ole prantsuskeelsete sõnade „complètement vidés” ja ingliskeelsete
sõnade „completely drawn” sõnasõnaline tõlge, ei erine saksakeelses versioonis esinev täpsustus, et alamrubriiki 0207 12 90
kuuluva rümba kõik organid tuleb välja tõmmata, nii väga prantsus‑ ja ingliskeelsest versioonist, mis täpsustavad, et rümp
peab olema täielikult puhastatud.
Mis puutub nimetatud alamrubriigi selgitavas märkuses kasutatud sõnasse „ka”, siis isegi kui sellest asjaolust tulenevalt
ei ole see märkus ammendav, ei saa leida, et see märkus sisaldab ka sõnaselget viidet toodetele, millel on vastupidised omadused
kui toodetel, mida nimetatud märkuses on sõnaselgelt mainitud, sest muidu kahjustaks see selle märkuse tõlgendusväärtust.
Põhikohtuasja kaebajad väidavad samuti, et esimese osa I jao A osas sätestatud üldeeskirja nr 2 punkti a kohaldamine KN‑i
tõlgendamisel, mille kohaselt tuleb rubriigis iga viidet mingile kaubale vaadelda kehtivana selle kauba kohta ka mittekomplekssel
või lõpetamata kujul, tingimusel et sellisel kujul on kaubal kompleksse või valmistoote põhiomadused, võimaldab järeldada,
et rupskite jääkide olemasolu ei mõjuta rümba klassifitseerimist alamrubriiki 0207 12 90.
Sellega seoses tuleb esiteks märkida, et seda reeglit puudutav kommentaar, mis on tehtud Maailma Tolliorganisatsiooni koondnomenklatuuri
tõlgendamise üldeeskirja raames, täpsustab, et nimetatud eeskirja ei kohaldata tavaliselt I–VI jaotisesse kuuluvate toodete
puhul, st peatükkide 1–38 suhtes.
Kuigi Euroopa Kohus tunnistas tõepoolest 3. juuni 1992. aasta otsuses kohtuasjas C‑318/90: Boehringer Mannheim (EKL 1992,
lk I‑3495, punkt 18) ja 10. detsembri 1998. aasta otsuses kohtuasjas C‑290/97: Bruner (EKL 1998, lk I‑8333, punkt 30), et
sõnad „ei […] tavaliselt” ei välista selle reegli kohaldamist nendes peatükkides esinevate tariifirubriikide suhtes, täpsustas
ta siiski, et selle reegli eesmärk on võimaldada samastada tooteid, mis on üksteisele äärmiselt lähedased, tarbija jaoks sisuliselt
identsed, arvestamata erinevusi, mis tulenevad üksnes toodete esitlusest (eespool viidatud kohtuotsus Bruner, punkt 32). Niisiis
ei ole linnurümp, mille kõik rupskid on välja võetud nii, et rümp on täielikult puhastatud, kasutaja seisukohast sisuliselt
sama kui rümp, milles on pärast siseelundite eemaldamist veel rupskite jäägid alles.
Sellega seoses tuleb muu hulgas märkida, et alamrubriigi 0207 12 90 selgitav märkus nii selle prantsus‑ ja ingliskeelses kui
ka saksakeelses versioonis on seotud eelkõige küpsetusvalmis kanadega. Nagu komisjon märkis, on küpsetusvalmis kanadele omane
asjaolu, et need on puhastatud sellisel viisil, et nende küpsetamiseks ei ole kasutajal enam vaja siseelundeid eemaldada.
Igal juhul ja seoses asjaoluga, et nimetatud märkuse tekst täpsustab sõnaselgelt, et selleks, et rümba saaks klassifitseerida
alamrubriiki 0207 12 90, tuleb kõik rupskid eemaldada, ei ole põhikohtuasja kaebajad tõendanud eriasjaolude olemasolu, mis
õigustaksid käesolevas asjas selle üldreegli kohaldamist.
Lõpuks, mis puudutab põhikohtuasja kaebajate argumenti, mille kohaselt on linnurümba KN‑i alamrubriiki 0207 12 90 klassifitseerimata
jätmine seetõttu, et selles on alles mõned organijäägid, vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega, kui see ei too kaasa üksnes
osalisest eksporditoetuse maksmisest keeldumist, vaid sellega kaasneb ka sanktsioon, siis piisab, kui märkida, et toodete
klassifitseerimise küsimus eelneb küsimusele võimalike finantstagajärgede proportsionaalsuse kohta selle klassifitseerimise
järgimata jätmise tõttu. Viimase küsimuse vastus ei saa seega kindlaks määrata esimese küsimuse vastust.
Eelnevatest kaalutlustest lähtudes tuleb kohtuasjas C‑323/10 esitatud küsimusele vastata, et määruse nr 3846/87 (muudetud
määrusega nr 2091/2005) I lisa alamrubriiki 0207 12 90 tuleb tõlgendada nii, et sellesse alamrubriiki kuuluv linnurümp peab
olema täielikult puhastatud ja seetõttu omab tariifse klassifitseerimise seisukohast tähtsust see, kui rümba külge kleepub
pärast selle masina abil rookimist näiteks osa soolikatest või hingetorust.

Kohtuasi C‑324/10
–        Esimene küsimus kohtuasjas C‑324/10
Selles kohtuasjas soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus kõigepealt teada, kas määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999)
I lisa tootekoodi 0207 12 90 9990 tuleb tõlgendada nii, et selles koodis esinev mõiste „ebaühtlane koostis” näitab, et rümbale
võib olla lisatud koodis ära toodud maksimaalselt neli rupskit, st kael, süda, maks ja pugu, igaühest üks või mitu, tingimusel
et kokku oleks neli rupskit.
Tootekood 0207 12 90 9990 hõlmab järgmisi tooteid, st liigi
Gallus domesticus
kanad, mis on kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, ebaühtlase koostisega.
See tootekood lisati linnuliha sektoris määruse nr 3846/87 I lisasse määrusega nr 2580/98 selleks, et vastavalt selle põhjendusele 2
lisada eksporditoetuste nomenklatuuri ka muud kui 70% kanad ja 65% kanad, mis on turule ilmunud.
Sellega seoses tuleb meenutada, et alamrubriiki 0207 12 90 kuuluvaid 65% kanu pakutakse ilma rupskiteta. Seoses alamrubriiki 0207 12 10
kuuluvate 70% kanadega nähtub alamrubriigi 0207 11 30 selgitavast märkusest, mida alamrubriigi 0207 12 90 märkuse sõnastuse
kohaselt kohaldatakse viimase suhtes vastavate muudatustega, et pärast rookimisprotsessi kõigi rupskite eemaldamiseks asetatakse
süda, maks ja pugu rümpa tagasi.
Seega mis puudutab tootekoodi 0207 12 90 9990 alla kuuluvaid kanu, siis eristuvad need alamrubriigi 0207 12 10 alla kuuluvatest
kanadest selle poolest, et esimesel juhul võivad kael, süda, maks ja pugu kuuluda „ebaühtlasesse koostisesse”.
Tuleb nentida, et ei määrus nr 3846/87, tootekoodi 0207 12 90 9990 sõnastus ega selle kohta käivad selgitavad märkused ei
sisalda mõiste „ebaühtlane koostis” määratlust.
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja põhikohtuasjade kaebajate sõnul hõlmab see mõiste, arvestades asjaomase tootekoodi teket
ja määruse nr 2580/98 põhjendust 2, ka rümpasid, mis sisaldavad enam kui nelja nimetatud rupskit, igaühest ühte või mitut.
Eelkõige märgivad nad, et Saksamaa Liitvabariik tegi 14. oktoobril 1998 kodulinnuliha‑ ja munaturu korralduskomitee 661. koosolekul
ettepaneku muuta eksporditoetuste nomenklatuuri, lisades sinna tootekoodi 0207 12 90 9990, et hoida ära toetuse maksmist toodetele,
mille koostisse kuuluvates rupskites on kerged kõrvalekalded tootmisprotsessi puuduste tõttu. Arvestades, et enam kui nelja
rupski esinemine rümbas võib samuti tuleneda seda tüüpi puudusest, peaksid ka sellised juhtumid olema hõlmatud kõne all oleva
tootekoodiga. Tootekood 0207 12 90 9990 on seega avatud jääkrubriik toodetele, mida rümbas olevaid rupskeid arvesse võttes
ei saa klassifitseerida alamrubriikides 0207 12 10 (70% kanad) ja 0207 12 90 (65% kanad) kirjeldatud esitlusviisi alla.
Hauptzollamt Hamburg‑Jonas ei nõustu seevastu seisukohaga, et tootekood 0207 12 90 9990 oleks jääkrubriik. Nagu täpsustati
17. novembri 1998. aasta kodulinnuliha‑ ja munaturu korralduskomitee 662. koosolekul, ei too selle tootekoodi lisamine kaasa
uue tooterubriigi loomist. Seetõttu peaks ebaühtlane koostis, millele see tootekood osutab, olema piiratud 5% vahemikuga,
mis eristab nn 65% kana nn 70% kanast, ilma milleta ei oleks massivahekord enam loomulik.
Mis puudutab 661. ja 662. kodulinnuliha‑ ja munaturu korralduskomitee koosolekul sõnastatud täpsustusi, siis nähtub väljakujunenud
kohtupraktikast, et ühenduse akti tõlgendamisel ei saa kasutada ei individuaalset seisukohta ega liikmesriikide ühist arvamust,
kuna nende sisu ei ole kirjalikult väljendatud ega oma seega õiguslikku tähendust, nagu käesoleval juhul (vt eelkõige 30. jaanuari
1985. aasta otsus kohtuasjas 143/83: komisjon
vs.
Taani, EKL 1985, lk 427, punkt 13, ja 26. veebruari 1991. aasta otsus kohtuasjas C‑292/89: Antonissen, EKL 1991, lk I‑745,
punkt 18).
Kuna määruses nr 3846/87 puudub mõiste „ebaühtlane koostis” määratlus, siis tuleb selle tõlgendamisel võtta arvesse eksporditoetuste
süsteemi – millesse mõiste kuulub – üldist ülesehitust ja eesmärke.
Sellega seoses tuleb märkida, et linnuliha eksportimise raames on eksporditoetuste summad tootekoodide 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190
ja 0207 12 90 9990 alla kuuluvate toodete puhul määratletud eksporditavate rümpade kogumassi alusel. Selleks et tagada kogumassil
põhineva toetuste süsteemi kasulik mõju ja et ära hoida kuritarvitusi, mis seisnevad selles, et rümpadele lisatakse eksporditavate
rümpade toetuse aluseks oleva massi kunstlikuks suurendamiseks pidevalt enam kui neli rupskit, tuleb mõistet „ebaühtlane koostis”
tõlgendada sellises tähenduses, et tootekoodis 0207 12 90 9990 nimetatud rupskeid võib rümbas juhuslikult  olla kaks või mitu,
tingimusel et kokku ei ole enam kui neli rupskit, ning seda isegi siis, kui määrus nr 2580/98 ega selle põhjendused ei täpsusta,
et Euroopa seadusandja nägi tootekoodi 0207 12 90 9990 puhul ette minimaalse või maksimaalse arvu rupskeid, mis on ebaühtlasesse
rümba koostisesse lisatud.
Seega tuleb esimesele küsimusele kohtuasjas C‑324/10 vastata, et määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa
tootekoodi 0207 12 90 9990 tuleb tõlgendada nii, et mõiste „ebaühtlane koostis” kohaselt võib rümbas olla kuni neli selles
tootekoodis nimetatud rupskit, igaühest üks või mitu, tingimusel et kokku oleks neli rupskit.
–        Teine küsimus kohtuasjas C‑324/10
Oma teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, et kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt,
kas siis määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa tootekoodi 0207 12 10 alla kuuluvad ka linnurümbad, millele
on lisatud mitu mõnda selles alamrubriigis nimetatud rupskit.
Sellega seoses tuleb meenutada, et alamrubriik 0207 12 10 hõlmab järgmisi tooteid, st kanarümbad liigist
Gallus domesticus
, mis on tükeldamata, külmutatud, kitkutud, roogitud ja puhastatud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga,
nn 70% kanad.
Nagu käesoleva kohtuotsuse punktis 62 märgitud, eristuvad alamrubriiki 0207 12 10 kuuluvad kanad tootekoodi 0207 12 90 9990
alla kuuluvatest kanadest selle poolest, et esimesel juhul jäetakse pärast kõikide rupskite eemaldamist alles üks igast selles
alamrubriigis nimetatud rupskist, samas kui viimasel juhul võivad need rupskid esineda ebaühtlases koostises.
Sellest nähtub, et alamrubriik 0207 12 10 saab hõlmata üksnes linnurümpa, millesse on jäetud alles üks nimetatud rupskitest,
st üks kael, üks süda, üks maks ja üks pugu.
Seega tuleb teisele küsimusele kohtuasjas C‑324/10 vastata, et määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa
alamrubriiki 0207 12 10 tuleb tõlgendada nii, et linnurümp, millesse on jäetud mitu selles alamrubriigis nimetatud rupskit,
st kael, süda, maks ja pugu, ei kuulu nimetatud alamrubriiki.

Kohtuasi C‑325/10
Selles kohtuasjas küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt, kas määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999)
I lisa alamrubriiki 0207 12 10 tuleb tõlgendada nii, et sellesse alamrubriiki kuuluval linnurümbal võib olla pärast masinaga
kitkumist veel vähesel hulgal sabasulgi, sulgi, suleotsi ja udusulgi.
Nagu käesoleva kohtuotsuse punktis 71 on märgitud, kuuluvad alamrubriiki 0207 12 10 järgmised tooted, st kanarümbad liigist
Gallus domesticus
, mis on tükeldamata, külmutatud, kitkutud, roogitud ja puhastatud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga,
nn 70% kanad.
Kuna määruses nr 3846/87 puudub mõiste „kitkutud” määratlus, siis tuleb vastavalt määruse nr 2777/75 artikli 10 lõikele 1
osutada KN‑i tõlgendamise üldreeglitele ja selle üksikasjalikele rakenduseeskirjadele.
Käesoleva kohtuotsuse punktis 44 osutatud kohtupraktikat arvesse võttes tuleb uurida kauba objektiivseid omadusi ning tunnuseid,
nagu need on määratletud KN‑i rubriikide ja jaotiste märkuste sõnastuses.
Sellega seoses tuleb meenutada, et alamrubriigi 0207 11 30 selgitavast märkusest, mis kohaldub alamrubriigi 0207 12 90 märkuse
sõnastuse kohaselt viimase suhtes vastavate muudatustega, nähtub, et viimane rubriik „hõlmab ka küpsetusvalmis kanu, mis on
kitkutud […]”. Järelikult tuleb kõne all olevate rümpade tariifseks klassifitseerimiseks määrata kindlaks, kas vähesel hulgal
sabasulgede, sulgede, suleotste ja udusulgede olemasolu mõjutab kõne all oleva kana „küpsetusvalmidust”.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus, põhikohtuasja kaebajad ja komisjon osutavad sellega seoses komisjoni 5. juuni 1991. aasta
määruse (EMÜ) nr 1538/91, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1906/90 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide
kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 143, lk 11; ELT eriväljaanne 03/11, lk 272), artiklites 6 ja 7 sätestatud kvaliteedinõuetele.
Vastavalt selle määruse artikli 6 lõike 2 teisele taandele ei takista rinnal, koibadel, päranipul, liigestel ja tiivaotstel
vähesel hulgal sulgede, suletüügaste (suleotsi) ja udusulgede (niitsulgi) olemasolu rümba ühenduse turul turustamiseks A‑klassi
klassifitseerimist. Lisaks võib samuti turustada B‑klassi kanu, kuid vastavalt nimetatud määruse artikli 7 lõikele 5 on nende
suhtes kohaldatavad normid vähem ranged kui A‑klassi kanade puhul. Seega oleks ebaloogiline keelduda maksmast eksporditoetust
rümpade puhul, mille võib Euroopa Liidus või kolmandates riikides turule lasta ilma ühegi piiranguta tulenevalt asjaolust,
et toode ei kuulu eksporditoetuste nomenklatuuri tootekoodi alla.
Seevastu ei kohaldata Hauptzollamt Hamburg‑Jonase sõnul määrust nr 1538/91 väljapoole liitu eksporditava linnuliha suhtes
ning selle sätted ei ole toodete tariifsuse hindamiseks või tollimaksu tõlgendamiseks asjakohased. Neid sätteid tuleb arvesse
võtta üksnes toetuse saamise õiguse tuvastamiseks toodete veatut ja standardset turustuskvaliteeti hinnates.
Mis puutub määruse nr 1538/91 kohaldatavusse sellises asjas nagu põhikohtuasi, siis tuleb esiteks meenutada, et nimetatud
määruse eesmärk on üksikasjalike rakenduseeskirjade kehtestamine määrusele nr 1906/90, mille artikli 1 lõike 3 esimene taane
sätestab sõnaselgelt, et määrus ei kehti ühendusest eksporditava kodulinnuliha kohta.
Siiski otsustas Euroopa Kohus eespool viidatud kohtuotsuse Nowaco Germany punktis 39, et määruse nr 1538/91 sätted, mis kehtestavad
minimaalsed kvaliteedinõuded ja lubatud kõikumised linnuliha turustamiseks ühenduse turul, eelkõige selle artiklid 6 ja 7,
on kohaldatavad ka niisuguse toote „veatu ja standardse turustuskvaliteedi” kindlaksmääramiseks, millele on antud eksporditoetust.
Sellega seoses tuleb märkida, et määruse nr 800/1999 artikli 21 lõikes 1 nõutud toote veatu ja standardne turustuskvaliteet
ning määruses nr 3846/87 sätestatud toote klassifitseerimine eksporditoetuse tariifinomenklatuuri rubriiki moodustavad üldjuhul
eksporditoetuse maksmiseks vajalikud kaks peamist eraldi tingimust.
Käesoleval juhul tuleb siiski märkida, et nimetatud tingimused, st esiteks alamrubriigis 0207 12 10 osutatud kitkutud kana
küpsetusvalmidus ning teiseks veatu ja standardse turustuskvaliteedi nõue, näivad üksteisele sarnanevat.
Seega tuleb kohtuasjas C‑325/10 esitatud küsimusele vastata, et määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa
alamrubriiki 0207 12 10 tuleb tõlgendada nii, et eksporditoetuseks klassifitseerimisel kuulub linnurümp, millel on pärast
masinaga kitkumist veel vähesel hulgal sabasulgi, sulgi, suleotsi ja udusulgi, sellesse alamrubriiki, kui need kitkumisjäägid
vastavad küpsetusvalmidusele ning veatule ja standardsele turustamiskvaliteedile.

Kohtuasi C‑326/10
–        Esimene küsimus kohtuasjas C‑326/10
Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib oma esimese küsimusega sisuliselt teada, kas määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega
nr 2765/1999) I lisa tootekoodi 0207 12 90 9990 tuleb tõlgendada nii, et selle tootekoodi alla kuulub linnurümp juhul, kui
selle tootekoodi järgi lubatud rupski külge, käesoleval juhul kael, kleepub osa kodulinnust, mis ei ole selle tootekoodi järgi
lubatud, käesoleval juhul hingetoru.
Sellele küsimusele vastamiseks tuleb käesoleva kohtuotsuse punktis 44 osutatud kohtupraktikat arvesse võttes uurida selliseid
toote objektiivseid omadusi ja tunnuseid, nagu on määratletud KN‑i rubriikide ja selgitavate märkuste sõnastusega.
Tootekood 0207 12 90 9990 hõlmab järgmisi tooteid, st liigi
Gallus domesticus
kanad, mis on kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, ebaühtlase koostisega.
Seega nähtub ka selle tootekoodi enda sõnastusest, et selle tootekoodi alla ei saa klassifitseerida kanarümpa, kui see sisaldab
muid kui nimetatud tootekoodis sõnaselgelt osutatud rupskeid. Eelkõige sõnastus „roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela,
südame, maksa ja puguga, ebaühtlase koostisega” välistab, et tootekoodi 0207 12 90 9990 all kuuluvas tootes tohiks olla ühtegi
organit, näiteks hingetoru, rohkem kui nimetatud rupskeid või nende asemel.
Mis puudutab eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja põhikohtuasja kaebajate poolt tehtud viidet määruses nr 1538/91 sätestatud
lubatud hälbele linnurümba suhtes kohaldatavatest kvaliteedinõuetest, siis tuleb igal juhul märkida, et säte, millele on viidatud,
st määruse nr 1538/91 artikli 2 lõige 4, mainib üksnes pugu ja südant ega tee ühtegi täpsustust selle kohta, kas hingetoru
võib kaela küljes veel kinni olla.
Seega tuleb kohtuasjas C‑326/10 esitatud esimesele küsimusele vastata, et määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999)
I lisa tootekoodi 0207 12 90 9990 tuleb tõlgendada selliselt, et linnurümp, mille puhul on hingetoru veel kaela küljes kinni,
ei kuulu selle tootekoodi alla.
–        Teine küsimus kohtuasjas C‑326/10
Teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas tollikontrolli korral, kus kontrollitakse,
kas eksporditav toode vastab ekspordideklaratsioonis deklareeritud tariifinomenklatuuri rubriigile, tunnustatakse lubatud
hälvet selliselt, et kõrvalekalle ei välista eksporditoetuse maksmist.
Sellega seoses tuleb meenutada, et käesolevas asjas võttis pädev tolliasutus prooviks kaks kasti, millest üks võeti lisaprooviks
ja millest iga kast sisaldas 10 linnurümpa. Ühe nimetatud kasti uurimisest nähtus, et üheksa rümpa vastasid toetusetaotluses
deklareeritud tariifsele rubriigile ja üks ei vastanud sellele.
Võttes arvesse eksporditeotuse summa vähendamist ja võimalikku sanktsiooni, mille saab määruse nr 800/1999 artikli 51 lõike 1
alusel määrata, peab eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja põhikohtuasja kaebajate sõnul kaupade kontroll, mille eesmärk on
määrata kindlaks, kas need kaubad vastavad deklareeritud tariifirubriigi sätetele, põhinema representatiivsel proovil, mida
ei saa väita käesoleval juhul, kuna tolliasutused piirdusid üksnes ühe prooviga ning kontrollitud toodetest ainult üks ei
olnud nõuetekohane.
Sellega seoses osutavad eelotsusetaotluse esitanud kohus ja põhikohtuasja kaebajad komisjoni 10. detsembri 1997. aasta määrusele
(EÜ) nr 2457/97 proovide võtmise kohta seoses eksporditoetuse saamise tingimustele vastavate kondita veiseliha jaotustükkide
füüsilise kontrolliga (EÜT L 340, lk 29), milles ühenduse seadusandja tunnustas nende sõnul eksporditoetuste saamise õiguse
puhul sõnaselgelt lubatud hälvet.
Mis puudutab selle määruse kohaldamisalasse kuuluvaid kaupu, siis kohustab selle artikli 3 lõike 1 esimene lõik tolliasutusi
kontrollima, kas iga esimeses kastis sisalduv veiseliha kondita jaotustükk on eraldi pakendatud ning kas iga pakend sisaldab
üksnes ühte tükki, ning juhul kui neist nõuetest ei ole kinni peetud, kontrollima ka lisaprooviks võetud kaste. Selle sätte
teises lõigus täpsustab ta, et kui kahe kasti peale kokku leidub ainult üks jaotustükk, mis ei ole eraldi pakendatud või kui
ainult üks pakend sisaldab enam kui ühte tükki, siis ei saa seda pidada rikkumiseks ja toetus kuulub maksmisele.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus ja põhikohtuasja kaebajad tunnistavad, et nimetatud määrus käsitleb üksnes eraldi pakendatud
veiseliha kondita jaotustükkide eksporti, kuid nad näevad neis sätetes ühenduse õiguses sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte
väljendust, mida tuleks kohaldada ka käesoleval juhul. Nende sõnul ei tohiks asjaolu, et põhikohtuasjas ei uuritud lisaproovi,
kaebajaid mõjutada.
Sellega seoses tuleb märkida, et laiendatud järeldus, millele Hauptzollamt Hamburg‑Jonas tugineb, on sätestatud määruse nr 2913/92
artikli 70 lõike 1 esimeses lõigus. Sellest sättest nähtub, et kui kontrollitakse ainult osa tollideklaratsioonis nimetatud
kaupa, kehtivad osalise kontrolli tulemused kogu kõnealuses tollideklaratsioonis nimetatud kauba suhtes.
See ühtse kvaliteedi eeldus on kohaldatav mitte ainult kontrollile, mida teostatakse tollieeskirjade alusel, vaid nimetatud
artikkel 70 on üks üldistest tollieeskirjadest, mida kohaldatakse kõigi ekspordideklaratsioonide suhtes, mis on esitatud eksporditoetust
saava kauba kohta, ilma et see piiraks erisätete kohaldamist (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Nowaco Germany, punktid 47,
49 ja 56).
Määruse nr 2913/92 artikli 70 lõike 1 esimese lõigu kohaldamine on seega asjakohane tolliasutuste poolt läbiviidava kauba
laadi kontrollimisel, et tagada ekspordiks esitatud kaupade vastavus tollideklaratsioonis näidatud tariifirubriigile.
Lisaks, vastupidi määruse nr 2457/97 sätetele, mis puudutavad veiseliha valdkonda, ei ole linnurümpade kontrolli raames ette
nähtud õigusnorme, mis sätestaksid konkreetse vahekorra nõuetele mittevastavate kanarümpade ja uuritud rümpade arvu vahel.
Igal juhul on määruse nr 2913/92 artikli 70 lõike 1 kohaldamisest ekspordideklaratsioonis osutatud tariifirubriikide kontrolli
raames tulenev õiguslik tagajärg proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas.
Kuna eksporditoetuste süsteem tugineb vabatahtlikele taotlustele, peab eksportija juhul, kui ta on otsustanud eksporditoetuse
saamise võimalust kasutada, esitama asjakohast infot, mis on vajalik toetuse saamise õiguse tõendamiseks ja toetuse summa
kindlaksmääramiseks. Eksportija, kes deklareerib toote eksporditoetuse taotlemise menetluses, annab sellega mõista, et asjaomane
toode vastab kõikidele toetuse saamiseks vajalikele tingimustele.
Lisaks näeb määruse nr 2913/92 artikli 70 lõike 1 teine lõik deklareerijale ette võimaluse taotleda kaupade täiendavat kontrollimist,
kui ta leiab, et deklareeritud kaupade osalise kontrolli tulemused ei ole kohaldatavad ülejäänud kauba suhtes. See säte tagab
seega iseenesest, et osalise kontrolli tulemusel ei ole ebaproportsionaalseid tagajärgi.
Eelnevast lähtuvalt tuleb kohtuasjas C‑326/10 esitatud teisele küsimusele vastata, et tollikontrolli korral, mille eesmärk
on tuvastada, kas ekspordiks esitatud kaubad vastavad ekspordideklaratsioonis deklareeritud tariifirubriigile, kehtivad osalise
kontrolli tulemused määruse nr 2913/92 artikli 70 lõike 1 kohaselt kogu tollideklaratsioonis nimetatud kauba suhtes. Seega
ei saa tunnustada lubatud hälvet selliselt, et kõrvalekalle ei välista eksporditoetuse maksmist.

Kohtukulud
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab
kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud,
ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kaheksas koda) otsustab:
1.
Komisjoni 17. detsembri 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 3846/87 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste
jaoks), mida on muudetud komisjoni 15. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2091/2005 (eksporditoetuste jaoks kehtestatud
põllumajandustoodete nomenklatuuri avaldamise kohta aastal 2006), I lisa alamrubriiki 0207 12 90 tuleb tõlgendada nii, et
sellesse alamrubriiki kuuluv linnurümp peab olema täielikult puhastatud ja seetõttu omab tariifse klassifitseerimise seisukohast
tähtsust see, kui rümba külge kleepub pärast selle masina abil rookimist näiteks osa soolikatest või hingetorust.
2.
Määruse nr 3846/87 (muudetud komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2765/1999) I lisa tootekoodi 0207 12 90 9990
tuleb tõlgendada nii, et mõiste „ebaühtlane koostis” kohaselt võib rümbas olla kuni neli selles tootekoodis nimetatud rupskit,
igaühest üks või mitu, tingimusel et kokku oleks neli rupskit.
3.
Määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa alamrubriiki 0207 12 10 tuleb tõlgendada nii, et linnurümp, millesse
on jäetud mitu selles alamrubriigis nimetatud rupskit, st kael, süda, maks ja pugu, ei kuulu nimetatud alamrubriiki.
4.
Määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa alamrubriiki 0207 12 10 tuleb tõlgendada nii, et eksporditoetuseks
klassifitseerimisel kuulub linnurümp, millel on pärast masinaga kitkumist veel vähesel hulgal sabasulgi, sulgi, suleotsi ja
udusulgi, sellesse alamrubriiki, kui need kitkumisjäägid vastavad küpsetusvalmidusele ning veatule ja standardsele turustamiskvaliteedile.
5.
Määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa tootekoodi 0207 12 90 9990 tuleb tõlgendada selliselt, et linnurümp,
mille puhul on hingetoru veel kaela küljes kinni, ei kuulu selle tootekoodi alla.
6.
Tollikontrolli korral, mille eesmärk on tuvastada, kas ekspordiks esitatud kaubad vastavad ekspordideklaratsioonis deklareeritud
tariifirubriigile, kehtivad osalise kontrolli tulemused nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse nr 2913/92 (millega kehtestatakse
ühenduse tolliseadustik) artikli 70 lõike 1 kohaselt kogu tollideklaratsioonis nimetatud kauba suhtes. Seega ei saa tunnustada
lubatud hälvet selliselt, et kõrvalekalle ei välista eksporditoetuse maksmist.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: saksa.