CELEX: 62012FJ0023
Veřejná služba
Otevřené výběrové řízení
Oznámení o výběrovém řízení EPSO/AD/204/10
Výběr na základě kvalifikačních předpokladů
Vyloučení kandidátů bez konkrétního přezkumu jejich diplomů a jejich odborné praxe

Žalobami došlými kanceláři Soudu dne 20. února 2012 pod číslem F‑23/12 za J. Glantenaye a osm dalších žalobců, jejichž jména jsou uvedena v příloze, a dne 5. března 2012 pod číslem F‑30/12 za M. Cecchetta, se žalobci domáhají zrušení rozhodnutí výběrové komise všeobecného výběrového řízení EPSO/AD/204/10 o odmítnutí jejich přihlášek.
Právní rámec
Právní úprava použitelná na výběrová řízení
Článek 27 služebního řádu Evropské unie (dále jen „služební řád“) stanoví:
„Přijímání se řídí potřebou orgánu zajistit si služby úředníků s nejvyšší úrovní způsobilosti, výkonnosti a bezúhonnosti, vybraných na co nejširším zeměpisném základě ze státních příslušníků členských států Unie.
[…]“
Článek 29 odst. 1 služebního řádu stanoví:
„Orgán oprávněný ke jmenování před obsazením volného místa nejprve […]
[…]
zahájí výběrové řízení založené na kvalifikačních předpokladech nebo zkouškách, či na kvalifikačních předpokladech i zkouškách zároveň. Postup při výběrovém řízení stanoví příloha III.
Tento postup může být použit i pro vytvoření rezervy pro budoucí přijímání pracovníků.“
Podle článku 5 přílohy III služebního řádu týkajícího se výběrového řízení:
„Po přezkoumání těchto [spisů kandidátů, kteří splňují podmínky pro připuštění k výběrovému řízení stanovené v čl. 28 písm. a), b) a c) služebního řádu], vypracuje výběrová komise seznam kandidátů, kteří splňují požadavky stanovené ve vyhlášení výběrového řízení.
Pokud výběrové řízení probíhá na základě zkoušek, jsou všichni kandidáti uvedení v seznamu přijati ke zkouškám.
Pokud výběrové řízení probíhá na základě kvalifikačních předpokladů, zváží výběrová komise poté, co stanovila způsob hodnocení kvalifikačních předpokladů kandidátů, kvalifikační předpoklady kandidátů, kteří jsou uvedení v seznamu stanoveném v prvním pododstavci.
Pokud výběrové řízení probíhá na základě zkoušek i kvalifikačních předpokladů, stanoví výběrová komise, kteří z kandidátů uvedení v seznamu se připouštějí ke zkouškám.
Po skončení řízení vypracuje výběrová komise seznam vhodných kandidátů stanovený v článku 30 tohoto služebního řádu; seznam, pokud je to možné, obsahuje nejméně dvakrát tolik jmen [úspěšných kandidátů], než je počet obsazovaných pracovních míst.
Tento seznam předá výběrová komise orgánu oprávněnému ke jmenování spolu s důvodovými zprávami, včetně veškerých připomínek svých členů, které si přejí učinit“.
Ustanovení oznámení o otevřeném výběrovém řízení EPSO/AD/204/10
Úřad pro výběr personálu Evropských společenství (EPSO) zveřejnil v
Úředním věstníku Evropské unie
ze dne 28. října 2010 (
Úř. věst. C 292 A, s. 1
) oznámení o otevřeném výběrovém řízení EPSO/AD/204/10, které bylo opraveno (
Úř. věst. C 318 A, s. 1
), s cílem vytvořit seznam kandidátů vhodných na přijetí 40 úspěšných kandidátů, kterým by měla být obsazena volná pracovní místa administrátorů platové třídy A 6 v oblasti správy strukturálních fondů / fondu soudržnosti (dále jen „oznámení o výběrovém řízení“).
Hlava IV oznámení o výběrovém řízení, nadepsaná „P[řijetí do výběrového řízení a pozvánka do hodnotícího centra]“, uvádí:
„1.
Postup
Hodnocení obecných i specifických podmínek a výběr na základě kvalifikačních předpokladů se provádí nejprve na základě informací, které jste uvedl/a v [elektronické] přihlášce].
a)
Vaše odpovědi na otázky ohledně obecných i specifických podmínek budou zpracovány s cílem zjistit, zda splňujete všechny podmínky přijetí do výběrového řízení.
b)
Mezi uchazeči [kandidáty], kteří jsou na tomto seznamu, provede porota [výběrová komise] výběr na základě kvalifikačních předpokladů, a určí tak uchazeče [kandidáty], jejichž kvalifikace (zejména diplomy, odborná praxe) nejlépe odpovídá náplni práce a kritériím výběru uvedeným v oznámení o výběrovém řízení. Tento výběr se provádí ve dvou etapách:
—
porota [výběrová komise] přidělí každé otázce hodnotu 1 až 3 podle významu, kterou přikládá kritériu výběru (uvedenému v příloze), na nějž se otázka vztahuje. První výběr na základě kvalifikačních předpokladů se provádí na základě odpovědí uvedených v záložce „hodnotitel dovedností“ (évaluateur de talent, talent screener, Talent Filter) na formuláři přihlášky a podle hodnoty každé z těchto otázek. Elektronické přihlášky uchazečů [kandidátů], kteří získali nejvyšší počet bodů, postoupí do druhé fáze výběru. Ve druhé fázi výběru počet ověřovaných spisů uchazeče [kandidáta] odpovídá zhruba trojnásobku počtu uchazečů [kandidátů] pozvaných do hodnotícího centra [tedy v projednávané věci 360],
—
ve [druhé] fázi výběru porota [výběrová komise] ověří odpovědi uchazečů [kandidátů] a podle jejich kvalifikace přidělí každé otázce známku 0 až 4, přičemž tato známka bude vynásobena hodnotou přidělenou každé otázce.
Porota [Výběrová komise] následně sestaví pořadí uchazečů [kandidátů] podle těchto známek. Počet uchazečů [kandidátů] pozvaných do hodnotícího centra […] odpovídá nejvýše trojnásobku cílového počtu úspěšných uchazečů [kandidátů] uvedeného v tomto oznámení o otevřeném výběrovém řízení [tedy v projednávané věci 120].
2.
Ověření informací uvedených v elektronické přihlášce
Po zkoušce v hodnotícím centru a s ohledem na výsledky úřad EPSO ověří na základě informací uvedených v elektronické přihlášce splnění obecných podmínek a porota [výběrová komise] ověří splnění specifických podmínek a podmínek výběru na základě kvalifikačních předpokladů. Pokud z této kontroly vyplyne, že uvedené informace nejsou podloženy příslušnými doklady, dotyční uchazeči [kandidáti] budou vyloučeni z výběrového řízení.
[sic]“
Příloha oznámení o výběrovém řízení stanoví:
„4.
Kritéria výběru
V rámci výběru na základě kvalifikačních předpokladů porota [výběrová komise] vezme v úvahu tyto prvky:
[…]
2.
Další vzdělávání v některé z následujících oblastí:
—
regionální rozvoj,
—
zaměstnanost, vzdělávání a odborná příprava,
—
zemědělství a rozvoj venkova,
—
odvětví rybolovu.
3.
Odpovídající odborná praxe v oblasti řízení, auditu a kontroly a hodnocení programů a projektů podporovaných ze strukturálních fondů / fondu soudržnosti nebo E[ZFRV] a E[RF].
4.
Odborná praxe popsaná v bodě 3 delší než požadované tři roky.
5.
Odborná praxe v oblasti působení, na niž se odpovídající fondy zaměřují, zejména:
—
dopravní, environmentální, telekomunikační a energetické infrastruktury,
—
využívání půdy a územní plánování,
—
produktivní investice,
—
výzkum, inovace a převod technologií,
—
přístup podniků k úvěrům a finanční inženýrství,
—
zaměstnanost, vzdělávání a odborná příprava,
—
zemědělství a rozvoj venkova,
—
odvětví rybolovu.
6.
Zkušenost z vyjednávání v mezinárodní či vnitrostátní organizaci.
7.
Zkušenost z akademického výzkumu nebo z výuky v jedné z následujících oblastí:
—
regionální rozvoj,
—
zaměstnanost, vzdělávání a odborná příprava,
—
zemědělství a rozvoj venkova,
—
rozvoj a přeměna v odvětví rybolovu.
8.
Publikační činnost v jedné nebo více z následujících oblastí:
—
regionální rozvoj,
—
zaměstnanost, vzdělávání a odborná příprava,
—
zemědělství a rozvoj venkova,
—
rozvoj a přeměna v odvětví rybolovu.
9.
Magisterský diplom související s odbornou praxí popsanou výše v bodě 3.
10.
Titul PhD. související s odbornou praxí popsanou výše v bodě 3.“
Ve formuláři elektronické přihlášky v otevřeném výběrovém řízení EPSO/AD/204/10, který museli kandidáti povinně vyplnit proto, aby se přihlásili, bylo uvedeno v záložce „[H]odnotitel [d]dovedností“ devět otázek, rozdělených každá na dvě části, takto znějících ve francouzském jazyce:
„Question 2 a:
Avez-vous une formation complémentaire dans l’un des domaines suivants: – le développement régional; – l’emploi, la formation et l’éducation; – le développement rural et l’agriculture; – le secteur de la pêche?
Question 2 b:
Si oui, veuillez indiquer le nom de l’institution qui a délivré la formation, le domaine et la durée de cette formation, le titre du diplôme/certificat obtenu. Veuillez également fournir une description détaillée sur le contenu de la formation.
Question 3 a:
Avez-vous une expérience professionnelle pertinente dans le domaine de la gestion, audit et contrôle ou évaluation des programmes et des projets soutenus par les fonds structurels/fonds de cohésion, ainsi que ceux soutenus par le Fonds européen agricole pour le développement rural (FEADER) et le fonds européen pour la pêche (FEP)? […]
Question 3 b:
Si oui, veuillez indiquer le nom de l’employeur et la durée de l’expérience. Veuillez fournir une description détaillée de cette expérience ainsi que de la nature de vos tâches.
Question 4 a:
Avez-vous une expérience professionnelle, telle que décrite au point 3 de l’annexe de l’avis de concours, au-delà des 3 ans exigés sous ce même point [, à savoir en matière d’application des règles et des procédures administratives, de conception, de gestion et mise en œuvre des programmes et/ou projets d’investissement financés à l’aide de fonds publics et privés ou de prêts, acquise après l’obtention du diplôme donnant accès au concours]?
Question 4 b:
Si oui, veuillez indiquer le nom de l’employeur et la durée de l’expérience. Veuillez fournir une description détaillée de cette expérience ainsi que de la nature de vos tâches.
Question 5 a:
Avez-vous une expérience professionnelle dans l’un des domaines d’intervention visés par les fonds concernés, notamment: – les infrastructures de transport, d’environnement, de télécommunications et d’énergie; – l’aménagement des zones urbaines et rurales; – les investissements productifs; – la recherche et l’innovation et le transfert de technologie; – l’accès des entreprises au crédit et l’ingénierie financière; – l’emploi, la formation et l’éducation; – le développement rural et l’agriculture; – le secteur de la pêche? […]
Question 5 b:
Si oui, veuillez indiquer le nom de l’employeur et la durée de l’expérience. Veuillez fournir une description détaillée de cette expérience ainsi que de la nature de vos tâches.
Question 6 a:
Avez-vous une expérience de négociations dans une organisation nationale ou organisation internationale?
Question 6 b:
Si oui, veuillez spécifier quelle organisation nationale ou internationale vous avez représenté, les parties prenantes impliquées, l’objet des négociations ainsi que le rôle que vous y avez joué.
Question 7 a:
Avez-vous une expérience dans la recherche académique ou dans l’enseignement dans l’un des domaines suivants: – le développement régional; – l’emploi, la formation et l’éducation; – le développement rural et l’agriculture; – le développement et la reconversion du secteur de la pêche?
Question 7 b:
Si oui, veuillez indiquer le nom de l’institution, la durée ainsi que le sujet de votre enseignement ou de vos recherches.
Question 8 a:
Avez-vous publié dans un ou plusieurs des domaines suivants: – le développement régional; – l’emploi, la formation et l’éducation; – le développement rural et l’agriculture; – le développement et la reconversion du secteur de la pêche?
Question 8 b:
Si oui, veuillez indiquer les forums, les dates, les titres et/ou les sources pertinentes de publication.
Question 9 a:
Avez-vous une maîtrise en rapport avec l’expérience professionnelle telle que décrite au point 3 de l’annexe de l’avis de concours?
Question 9 b:
Si oui, veuillez indiquer le titre exact de votre diplôme, le nom de l’établissement qui vous l’a délivré ainsi que la date à laquelle il a été délivré.
Question 10 a:
Avez-vous un doctorat en rapport avec l’expérience professionnelle telle que décrite au point 3 de l’annexe de l’avis de concours?
Question 10 b:
Si oui, veuillez indiquer le titre exact de votre diplôme, le nom de l’établissement qui vous l’a délivré ainsi que la date à laquelle il a été délivré“.
[pozn. překladatele překlad otázek do českého jazyka
Otázka 2 a:
Máte další vzdělání v některé z následujících oblastí: – regionální rozvoj, – zaměstnanost, vzdělávání a odborná příprava, – zemědělství a rozvoj venkova, – odvětví rybolovu?
Otázka 2 b:
Pokud ano, uveďte prosím jméno instituce, která vzdělání poskytla, oblast a délku tohoto vzdělání, název získaného diplomu / osvědčení. Uveďte prosím rovněž podrobný popis obsahu vzdělání.
Otázka 3 a:
Máte odpovídající odbornou praxi v oblasti řízení, auditu a kontroly nebo hodnocení programů a projektů podporovaných ze strukturálních fondů / fondu soudržnosti nebo Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova [EZFRV] a Evropského rybářského fondu [ERF]? […]
Otázka 3 b:
Pokud ano, uveďte prosím jméno zaměstnavatele a délku praxe. Uveďte prosím podrobný popis této praxe, jakož i povahu vašich úkolů.
Otázka 4 a:
Máte odbornou praxi popsanou v bodě 3 přílohy oznámení o výběrovém řízení delší než požadované tři roky v témže bodě [a sice v používání pravidel a postupů v oblasti správní, v koncipování, řízení a provádění programů a/nebo investičních projektů financovaných z veřejných nebo soukromých zdrojů nebo pomocí půjček, po obdržení diplomu, který je vyžadován pro účast v tomto výběrovém řízení]?
Otázka 4 b:
Pokud ano, uveďte prosím jméno zaměstnavatele a délku praxe. Uveďte prosím podrobný popis této praxe, jakož i povahu vašich úkolů.
Otázka 5 a:
Máte odbornou praxi v některé z oblastí působení, na niž se odpovídající fondy zaměřují, zejména: – dopravní, environmentální, telekomunikační a energetické infrastruktury, – využívání půdy a územní plánování, – produktivní investice, – výzkum, inovace a převod technologií, – přístup podniků k úvěrům a finanční inženýrství, – zaměstnanost, vzdělávání a odborná příprava, – zemědělství a rozvoj venkova, – odvětví rybolovu? […]
Otázka 5 b:
Pokud ano, uveďte prosím jméno zaměstnavatele a délku praxe. Uveďte prosím podrobný popis této praxe, jakož i povahu vašich úkolů.
Otázka 6 a:
Máte zkušenost z vyjednávání v mezinárodní či vnitrostátní organizaci?
Otázka 6 b:
Pokud ano, uveďte prosím, jakou vnitrostátní nebo mezinárodní organizaci jste zastupoval, zúčastněné strany, předmět vyjednávání, jakož i úlohu, kterou jste hrál.
Otázka 7 a:
Máte zkušenost z akademického výzkumu nebo z výuky v jedné z následujících oblastí: – regionální rozvoj, – zaměstnanost, vzdělávání a odborná příprava, – zemědělství a rozvoj venkova, – rozvoj a přeměna v odvětví rybolovu?
Otázka 7 b:
Pokud ano, uveďte prosím jméno orgánu, délku, jakož i předmět vaší výuky nebo vašeho výzkumu.
Otázka 8 a:
Publikoval jste v jedné nebo více z následujících oblastí: – regionální rozvoj, – zaměstnanost, vzdělávání a odborná příprava, – zemědělství a rozvoj venkova, – rozvoj a přeměna v odvětví rybolovu?
Otázka 8 b:
Pokud ano, uveďte prosím fóra, data, názvy nebo relevantní publikační zdroje.
Otázka 9 a:
Máte magisterský diplom související s odbornou praxí popsanou výše v bodě 3 přílohy oznámení o výběrovém řízení?
Otázka 9 b:
Pokud ano, uveďte prosím přesný název vašeho diplomu, jméno instituce, která vám jej udělila, jakož i datum vydání.
Otázka 10 a:
Máte titul PhD. související s odbornou praxí popsanou výše v bodě 3 přílohy oznámení o výběrovém řízení?
Otázka 10 b:
Pokud ano, uveďte prosím přesný název vašeho diplomu, jméno instituce, která vám jej udělila, jakož i datum vydání.“]
Ustanovení, která stanoví pravomoc EPSO a Evropské komise
Článek 2 rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady, Komise, Soudního dvora, Účetního dvora, Hospodářského a sociálního výboru, Výboru regionů a veřejného ochránce práv 2002/620/ES ze dne 25. července 2002 o zřízení EPSO (
Úř. věst. L 197, s. 53
; Zvl. vyd. 01/04, s. 46) zní:
„1.   [EPSO] vykonává pravomoci výběru personálu, které byly podle čl. 30 odst. 1 služebního řádu a podle přílohy III služebního řádu svěřeny orgánům oprávněným ke jmenování, u orgánů, které podepsaly toto rozhodnutí. [...]“
Článek 4 rozhodnutí 2002/620 týkající se žádostí, stížností a odvolání stanoví:
„Žádosti a stížnosti v souvislosti s výkonem pravomocí svěřených podle čl. 2 odst. 1 a 2 tohoto rozhodnutí se podle článku 91a služebního řádu podávají [EPSO]. Veškerá odvolání v této oblasti směřují vůči Komisi.“
Skutkový základ sporu
Žalobci se přihlásili do otevřeného výběrového řízení EPSO/AD/204/10.
Dne 14. prosince 2010 jmenoval EPSO jako členy výběrové komise otevřeného výběrového řízení EPSO/AD/204/10 (dále jen „výběrová komise“):
—
předsedu L. Nigriho;
—
členy, jmenované administrativou, A. Serizier, D. Levieileho a C. Combette;
—
členy, jmenované výborem zaměstnanců, D. Rapacciuoleho, J.-Ph. Raoulta a C. Scana;
—
náhradní členy, jmenované administrativou, M. Schelfhouta a P. Nicolase;
—
náhradní členy, jmenované výborem zaměstnanců, P. Stendera-Bzdela a L.Casanovas.
Dne 20. ledna 2011 byl po odstoupení P. Nicolase jmenován náhradním členem výběrové komise jmenovaným administrativou E. Bokias.
Při jednáních konaných ve dnech 7., 11., 14., 15., 16. a 24. února 2011 a 2. a 3. března 2011 členové výběrové komise stanovili hodnotu pro každé z kritérií stanovených oznámením o výběrovém řízení a převzatých ve formě otázek pod záložkou „[H]odnotitel [d]ovedností“ přihlášky (dále jen „přípravná jednání“).
Dne 24. února 2011 byli po odstoupení C. Scana a L. Casanovas jmenováni členem výběrové komise jmenovaným výborem zaměstnanců F. J. Alvarez Hidalgo a náhradní členkou výběrové komise jmenovanou výborem zaměstnanců M. F. Negru.
Dne 17. března 2011 byli po odstoupení A. Serizier a M. Schelfhouta jmenováni členkou výběrové komise jmenovanou administrativou C. Sauvaget a náhradním členem výběrové komise jmenovaným administrativou E. Rodriguez.
V blíže neurčený den mezi 3. březnem a 13. dubnem 2011 provedla výběrová komise výběr na základě kvalifikačních předpokladů upravený v hlavě IV oznámení o výběrovém řízení.
Při první fázi výběru přidělila výběrová komise za každou kladnou odpověď v rámci první části všech devíti otázek uvedených pod záložkou „[H]odnotitel [d]ovedností“ přihlášky počet bodů odpovídající hodnotě této otázky, definované při přípravných jednání. Poté výběrová komise stanovila prahovou hodnotu bodů, která umožňuje vybrat počet kandidátů co nejblíže 360, což je číslo odpovídající, jak uvedeno v oznámení o výběrovém řízení, trojnásobku počtu kandidátů pozvaných do hodnotícího centra. S přihlédnutím k počtu bodů získaných kandidáty byla tato prahová hodnota stanovena na 16, což vedlo k připuštění pouze 316 kandidátů do druhé fáze tohoto výběrového řízení na základě kvalifikačních předpokladů.
Při druhé fázi vynásobila výběrová komise po přezkumu relevance diplomů a odborné praxe uvedených kandidáty v odpověď na druhou část devíti otázek pod záložkou „[H]odnotitel [d]ovedností“ počet bodů získaných při první fázi za každou kladnou odpověď kandidátů koeficientem od 0 do 4. Po tomto kroku pozvala výběrová komise do hodnotícího centra počet kandidátů odpovídající nejvýše trojnásobku počtu úspěšných kandidátů uvedeného v oznámení o výběrovém řízení.
Dopisy ze dne 13. dubna 2011 informoval EPSO p. Bonaguria, p. Cecchetta, p. Gecseho, p. Glantenaye, p. Gorgola, p. Kalameese a p. Skrobicha, jakož i pí Venckunaite a pí Załęskou, že jelikož získali celkový počet bodů nižší, než je prahová hodnota 16 bodů stanovená výběrovou komisí při první fázi výběrového řízení založeného na kvalifikačních předpokladech pro každé z kritérií uvedených v příloze oznámení o výběrovém řízení a po stanovení jejich hodnoty, byly jejich přihlášky odmítnuty, aniž byly přezkoumány v rámci druhé fáze výběru na základě kvalifikačních předpokladů upravené v oznámení o výběrovém řízení.
Dopisem ze dne 13. dubna 2011 byla pí Cruceru informována, že její jméno není uvedeno na seznamu kandidátů připuštěných ke zkouškám v hodnotícím centru, neboť po dvou fázích výběru na základě kvalifikačních předpokladů získala jen 27 bodů, tedy méně než 34 bodů přidělených poslednímu kandidátovi pozvanému do hodnotícího centra.
Poté, co EPSO konstatoval, že počet jmenovaných stálých členů byl vyšší než počet vyžadovaný, souhlasil D. Rapacciuolo dne 20. dubna 2011 s tím, že z výběrové komise odstoupí.
Dne 29. dubna 2011 EPSO jmenoval „dodatečnou řadu nestálých členů výběrové komise“, a sice jako členy jmenované výborem personálu G. Groppiho a N. Pipiliagkase a jako náhradní členy jmenované výborem personálu M. Roberta a J. Perez Escanillu. Podle Komise tyto nové nominace navazovaly na odstoupení D. Rapacciuola a F. J. Alvarez Hidalga, jakož i M. F. Negru a P. Stendera-Bzdela.
Dne 25. května 2011 byl v návaznosti na odstoupení J. Perez Escanilly jmenován náhradním členem výběrové komise jmenovaným výborem personálu I. Sotirchos.
Dne 27. května 2011 byl zveřejněn seznam členů výběrové komise.
Žalobci s výjimkou p. Kalameese a pí Załęské podali žádosti o přezkum rozhodnutí výběrové komise o odmítnutí jejich přihlášek, které byly všechny zamítnuty.
Žalobci podali stížnost, založenou na čl. 90 odst. 2 služebního řádu proti rozhodnutí výběrové komise o odmítnutí jejich přihlášky. Tyto stížnosti byly zamítnuty orgánem oprávněným ke jmenování (dále jen „OOJ“) rozhodnutími přijatými mezi 9. a 25. listopadem 2011.
Řízení a návrhová žádání účastníků řízení
Ve věci F‑23/12 žalobci navrhují, aby Soud:
—
před rozhodnutím ve věci samé uložil Komisi, aby předložila všechny zápisy z jednání vedoucích oddělení EPSO týkajících se výběrového řízení EPSO/AD/204/10 a všechny protokoly z jednání výběrové komise, která se konala mezi 9. prosincem 2010 a 27. květnem 2011;
—
zrušil rozhodnutí výběrové komise o odmítnutí jejich přihlášky;
—
uložil Komisi náhradu nákladů řízení.
Ve věci F‑30/12 žalobce navrhuje, aby Soud:
—
uložil spojení projednávané věci s věcí F‑23/12, Glantenay a další v. Komise, protože spolu souvisejí;
—
před rozhodnutím ve věci samé uložil Komisi, aby předložila všechny zápisy z jednání vedoucích oddělení EPSO týkajících se výběrového řízení EPSO/AD/204/10 a všechny protokoly z jednání výběrové komise, která se konala mezi 9. prosincem 2010 a 27. květnem 2011;
—
zrušil rozhodnutí výběrové komise o odmítnutí jeho přihlášky;
—
uložil Komisi náhradu nákladů řízení.
Usnesením předsedy druhého senátu Soudu ze dne 22. května 2012 byly věci F‑23/12 a F‑30/12 spojeny pro účely písemné a ústní části řízení a rozhodnutí, jímž bude řízení skončeno.
Komise předložila pouze jednu žalobní odpověď společnou pro obě věci. V této odpovědi Komise navrhuje, aby Soud:
—
odmítl žaloby jako zčásti zjevně nepřípustné a zčásti je zamítl jako postrádající jakýkoliv právní základ;
—
uložil žalobcům náhradu nákladů řízení.
Při jednání v odpověď na otázku Soudu žalobci uvedli, že chtějí předložit nový bod návrhových žádání směřující ke zrušení celkových výsledků výběrového řízení nebo alespoň rozšířit svá návrhová žádání, jelikož tento návrh byl již uveden v jejich žalobách.
K návrhu opatření před rozhodnutím ve věci samé
Ve svých žalobách žalobci navrhují, aby Soud před rozhodnutím ve věci samé uložil Komisi, aby předložila všechny zápisy z jednání vedoucích oddělení EPSO týkajících se výběrového řízení EPSO/AD/204/10 a všechny protokoly z jednání výběrové komise, která se konala mezi 9. prosincem 2010 a 27. květnem 2011. S ohledem na písemnosti přiložené účastníky řízení k jejich spisům a na organizační procesní opatření, která byla nařízena, však Soud pokládá věc za dostatečně objasněnou na to, aby rozhodl o žalobě, a rozhodl, že tomuto návrhu žalobců nevyhoví.
K návrhovým žádáním na zrušení celkových výsledků výběrového řízení
Je třeba konstatovat, že podle článku 35 jednacího řádu mohou být zohledněna pouze návrhová žádání uvedená v návrhu na zahájení řízení a že tedy s výjimkou změny předmětu sporu nemůže účastník řízení v zásadě předložit v průběhu řízení nová návrhová žádání nebo rozšířit předmět existujících návrhových žádání (v tomto smyslu viz rozsudek Soudního dvora ze dne 8. července 1965, Krawczynski v. Komise, 83/63). Žalobci může být povoleno upravit jeho návrhová žádání pouze v případě existence nové skutečnosti, která by mohla mít dopad na předmět žaloby, jako zejména přijetí aktu, který ruší nebo mění napadený akt, v průběhu řízení (v tomto smyslu viz rozsudek Soudního dvora ze dne 3. března 1982, Alpha Steel v. Komise, 14/81, bod 8).
V projednávané věci je třeba uvést, že jestliže žalobci uvedli v popisu žalobních důvodů obsaženém v jejich žalobách, že se jim zdá nutné zpochybnit celkové výsledky výběrového řízení, nelze z toho na rozdíl od jejich tvrzení vyvodit, že tak ve svých žalobách předložili návrhová žádání znějící na zrušení směřující proti celkovým výsledkům výběrového řízení.
Proto vzhledem k tomu, že navíc z ustálené judikatury vyplývá, že předmět sporu musí být dostatečně jasný a přesný, aby umožnil žalovanému připravit svou obranu (usnesení Soudu ze dne 28. září 2011, Kyriazi v. Komise, F‑66/06, bod 42), je třeba se domnívat, že návrhová žádání na zrušení celkových výsledků výběrového řízení musí být považována za předložená poprvé při jednání. Vzhledem k tomu, že jejich opožděné předložení v průběhu řízení není odůvodněno existencí nové skutečnosti, která by mohla mít dopad na předmět žaloby, je třeba tato návrhová žádání odmítnout jako nepřípustná.
K návrhovým žádáním znějícím na zrušení rozhodnutí výběrové komise o odmítnutí přihlášky žalobců
Na podporu svých návrhových žádání směřujících proti rozhodnutím výběrové komise o odmítnutí jejich přihlášek (dále jen „napadená rozhodnutí“) se žalobci formálně dovolávají třech žalobních důvodů, které vycházejí z:
—
„porušení podstatných procesních náležitostí spojené / s možným pozdním datem jmenování výběrové komise […] a významnými změnami jejího složení v čase“;
—
„námitky protiprávnosti, porušení článku 27 a čl. 29 [odst. 1] služebního řádu, článku 5 přílohy III služebního řádu a bodu IV.1.b)
ab initio
oznámení o výběrovém řízení [a] z navazujícího zjevně nesprávného posouzení“;
—
„porušení zásady rovného zacházení s kandidáty při výběru na základě kvalifikačních předpokladů“.
Je třeba uvést, pokud jde o první žalobní důvod, že žalobci předkládají tři výtky, které se všechny týkají pravidel upravujících složení a fungování výběrové komise při výběrovém řízení. Tedy je třeba první důvod chápat tak, že vychází nejen z procesní vady, ale šíře z porušení pravidel upravujících jmenování a fungování výběrové komise.
Pokud jde o druhý a třetí žalobní důvod, ze spisů žalobců vyplývá, že s výjimkou výtky vycházející ze zjevně nesprávného posouzení, je třeba tyto důvody chápat tak, že vycházejí z námitky protiprávnosti oznámení o výběrovém řízení. Cílem argumentace předložené žalobci na podporu těchto dvou důvodů je totiž v podstatě zpochybnit legalitu oznámení o výběrovém řízení v rozsahu, v němž stanoví při první fázi výběru na základě kvalifikačních předpokladů vyloučení některých kandidátů pouze na základě počtu kladných odpovědí daných na první část devíti otázek uvedených pod záložkou „[H]odnotitel [d]ovedností“ přihlášky, aniž by výběrová komise přezkoumala pravdivost těchto informací a ověřila relevanci jejich diplomů a odborné praxe. Kromě toho v odpověď na otázku Soudu žalobci potvrdili, že druhý a třetí důvod tvoří pouze jeden žalobní důvod, který vychází z námitky protiprávnosti oznámení o výběrovém řízení.
Nakonec je třeba uvést, že při jednání žalobci vznesli nový žalobní důvod vycházející z porušení oznámení o výběrovém řízení tím, že i když uvedené oznámení podle nich stanovilo, že výběrová komise musí vybrat 360 kandidátů, aby se účastnili druhé fáze výběrového řízení založeného na kvalifikačních předpokladech, vybrala výběrová komise pouze 316 kandidátů. S ohledem na kontext projednávané věci bude tudíž tento žalobní důvod přezkoumán před důvodem, který vychází z námitky protiprávnosti oznámení o výběrovém řízení.
Z výše uvedeného vyplývá, že žalobní důvody předložené žalobci na podporu návrhových žádání znějících na zrušení musí být tedy chápány tak, že vychází:
—
z porušení pravidel upravujících jmenování a fungování výběrové komise;
—
ze zjevně nesprávného posouzení;
—
z porušení ustanovení oznámení o výběrovém řízení;
—
z námitky protiprávnosti oznámení o výběrovém řízení.
K prvnímu žalobnímu důvodu, vycházejícímu z porušení pravidel upravujících jmenování a fungování výběrové komise
Žalobci zaprvé uvádí, že výběrová komise nebyla ustavena v okamžiku zahájení výběrového řízení založeného na kvalifikačních předpokladech ani v okamžiku rozhodování o hodnotě kritérií výběru.
V tomto ohledu je třeba uvést, že musí-li být výběrová komise, která má hodnotit kandidáty ve výběrovém řízení, nutně ustavena před tím, než začne výběr kandidátů, je třeba výběrovou komisi považovat za ustavenou v okamžiku, kdy byli všichni její členové jmenováni poprvé OOJ. Jestliže se z důvodu odstoupení některých jejích členů může složení této výběrové komise vyvíjet, tato okolnost nemůže ovlivnit se zpětnou účinností datum, ke kterému je třeba považovat výběrovou komisi za ustavenou.
V projednávané věci vyplývá ze spisu, že OOJ jmenoval poprvé všechny členy výběrové komise dne 14. prosince 2010. Hodnota kritérií výběru byla přitom stanovena při přípravných jednáních a k výběrovému řízení založenému na kvalifikačních předpokladech došlo mezi 3. březnem a 14. dubnem 2011. V důsledku toho je třeba první výtku předloženou žalobci na podporu prvního důvodu zamítnout jako skutkově nepodloženou.
Zadruhé žalobci vytýkají EPSO, že se zpozdil ve zveřejnění konečného složení výběrové komise, neboť k němu došlo, až když EPSO přijal napadená rozhodnutí.
V tomto ohledu je třeba uvést, že i kdyby OOJ měl povinnost zveřejnit složení každé výběrové komise před začátkem zkoušek, dodržení této povinnosti nepředstavuje podstatnou procesní náležitost, jejíž nedodržení by mohlo vést k neplatnosti rozhodnutí přijatých výběrovou komisí, ledaže by mohlo mít dopad na uvedená rozhodnutí nebo by mohlo zbavit kandidáty záruky. Znalost totožnosti členů výběrové komise ve výběrovém řízení jednak nemůže ovlivnit šance na úspěch kandidáta, jelikož výběr kandidátů je proveden s přihlédnutím ke kritériím stanoveným v oznámení o výběrovém řízení, a nikoliv v závislosti na totožnosti členů uvedené výběrové komise. I když účelem zveřejnění seznamu členů výběrové komise je dále umožnit kandidátům se ujistit o neexistenci střetu zájmů u všech členů výběrové komise, ke kterým se mají dostavit, žalobci netvrdí, že takový střet zájmů v projednávané věci existoval. Mimoto obecně nemůže opožděné zveřejnění seznamu členů výběrové komise zbavovat kandidáty záruky, neboť se vždy mohou dovolat případného střetu zájmů při příležitosti následného opravného prostředku proti rozhodnutí uvedené výběrové komise neuvést je na seznam kandidátů vhodných na přijetí.
V každém případě pro zamítnutí druhé výtky stačí uvést, že ze služebního řádu ani z oznámení o výběrovém řízení nevyplývá, že by EPSO měl v projednávané věci povinnost zveřejnit složení výběrové komise.
Zatřetí žalobci tvrdí, že při výběru na základě kvalifikačních předpokladů nebyla výběrová komise složena z dostatečného počtu členů nebo že přinejmenším postrádala stabilitu.
V tomto ohledu, i když bylo rozhodnuto, že k tomu, aby byla kandidátům při ústní zkoušce zaručena konzistentnost a objektivita hodnocení, a s ohledem na srovnávací povahu výběrového řízení, je nezbytná přítomnost všech členů výběrové komise nebo přinejmenším zachování určité stability ve složení výběrové komise (viz zejména rozsudky Soudu ze dne 29. září 2010, Brune v. Komise, F‑5/08, bod 41, a Honnefelder v. Komise, F‑41/08, bod 36), je třeba zdůraznit, že se zachování takové stability nezdá nezbytné k zajištění dodržení zásad rovného zacházení, pokud jde o písemné zkoušky. Člen výběrové komise, který nebyl přítomen, když ostatní členové komise přezkoumávali kopii formuláře kandidáta, totiž může, považuje-li to za nutné, přezkoumat uvedenou kopii následně, aby ji porovnal s ostatními, a účastnit se tak aktivně jeho hodnocení (v tomto smyslu viz rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 26. ledna 2005, Roccato v. Komise, T‑267/03, bod 38).
Vzhledem k tomu, že v projednávané věci mohly být formuláře elektronické přihlášky případně přezkoumány následně členem výběrové komise, který nebyl přítomen, když je přezkoumávali jeho kolegové, je třeba konstatovat, že zachování určité stability ve složení výběrové komise, jak je vyžadováno u ústních zkoušek, nebylo nutné. V důsledku toho musí být třetí výtka uvedená žalobci na podporu prvního žalobního důvodu zamítnuta jako neopodstatněná.
Z předcházejícího vyplývá, že je třeba první žalobní důvod zamítnout v plném rozsahu.
K druhému žalobnímu důvodu, vycházejícímu ze zjevně nesprávného posouzení
Je třeba připomenout, že podle čl. 35 odst. 1 písm. e) jednacího řádu musí žaloba obsahovat popis žalobních důvodů a uplatňovaných právních a skutkových argumentů. Za účelem zajištění právní jistoty a řádného výkonu spravedlnosti je totiž třeba pro to, aby byl žalobní důvod přípustný, aby hlavní skutkové a právní okolnosti, o které se žalobce opírá, vyplývaly uceleně a srozumitelně, z textu samotné žaloby, aby umožnily žalovanému připravit svou obranu a Soudu rozhodnout o žalobě případně i bez dalších informací (rozsudek Soudu ze dne 10. listopadu 2011, Merhzaoui v. Rada, F‑18/09, bod 43). I když přitom žalobci v projednávané věci uvádí zjevně nesprávné posouzení, neupřesňují nicméně, v jakém ohledu se autor napadených rozhodnutí, a sice výběrová komise, dopustil takové vady týkající se vnitřní legality. V důsledku toho je třeba druhý žalobní důvod odmítnout jako nepřípustný z důvodu nedostatečné přesnosti.
K třetímu žalobnímu důvodu, vycházejícímu z porušení oznámení o výběrovém řízení
Při jednání žalobci předložili nový žalobní důvod, který vychází z toho, že výběrová komise porušila oznámení o výběrovém řízení tím, že do druhé fáze výběrového řízení připustila pouze 316 kandidátů, zatímco podle uvedeného oznámení mělo být kandidátů 360.
Úvodem je třeba připomenout, že čl. 43 odst. 1 jednacího řádu zakazuje předkládání nových důvodů po první výměně spisů, ledaže by se zakládaly na právních a skutkových okolnostech, které vyšly najevo v průběhu řízení (výše uvedený rozsudek Merhzaoui v. Rada, bod 36). Vzhledem k tomu, že v projednávané věci opírají žalobci svůj žalobní důvod o okolnost, která vyšla najevo v průběhu řízení, a sice že účastnit se druhé fáze výběrového řízení bylo umožněno na základě kvalifikačních předpokladů pouze 316 kandidátům, je třeba tento důvod považovat za přípustný.
Pokud jde o opodstatněnost důvodu, je třeba uvést, že jednak i když oznámení o výběrovém řízení stanoví, že ve druhé fázi výběrového řízení na základě kvalifikačních předpokladů počet ověřovaných spisů kandidáta odpovídá zhruba trojnásobku počtu kandidátů pozvaných do hodnotícího centra, upřesňuje, že toto číslo není kogentní, ale odpovídá „zhruba“. Kromě toho z uvedeného oznámení výslovně vyplývá, že počet kandidátů pozvaných do hodnotícího centra „odpovídá nejvýše trojnásobku cílového počtu úspěšných uchazečů [kandidátů]“ uvedeného v oznámení o výběrovém řízení. Vzhledem k tomu, že tak počet ověřovaných spisů při druhé fázi výběrového řízení na základě kvalifikačních předpokladů závisí na počtu kandidátů, které je možné pozvat do hodnotící centra, je třeba konstatovat, že cílem oznámení o výběrovém řízení bylo implicitně ale nutně definovat počet spisů ověřovaných při druhé fázi výběrového řízení, přičemž se nejedná o závazné číslo.
Toto konstatování je ostatně podpořeno skutečností, že výběrové řízení na základě kvalifikačních předpokladů je pojato tak, že počet kandidátů připuštěných do druhé fáze výběrového řízení na základě kvalifikačních předpokladů závisí na prahové hodnotě, kterou nelze přesně určit, než budou známi všichni kandidáti, neboť tato prahová hodnota závisí na jejich počtu a počtu bodů, který tito kandidáti získají v závislosti na jejich odpovědích na první část všech otázek, které byly položeny pod záložkou „[H]odnotitel [d]ovedností“ ve formuláři jejich elektronické přihlášky.
V důsledku toho je třeba zamítnout třetí žalobní důvod jako neopodstatněný.
K čtvrtému žalobnímu důvodu, vycházejícímu z námitky protiprávnosti oznámení o výběrovém řízení
– Argumenty účastníků řízení
Žalobci v podstatě tvrdí, že ustanovení oznámení o výběrovém řízení týkající se první fáze výběrového řízení na základě kvalifikačních předpokladů byla protiprávní, neboť vedla k vyloučení kandidátů pouze na základě počtu kladných odpovědí uvedených pod záložkou „[H]odnotitel [d]ovedností“ elektronické přihlášky. Vyloučení kandidátů bez konkrétního přezkumu jejich diplomů a praxe výběrovou komisí je přitom v rozporu zaprvé s článkem 27 služebního řádu, který stanoví, že přijímání má za cíl zabezpečit služby úředníků s nejvyšší úrovní způsobilosti a výkonnosti, jakož i s článkem 5 přílohy III služebního řádu, vykládaného judikaturou, přičemž toto ustanovení stanoví, že výběrová komise je povinna provést konkrétní přezkum diplomů kandidátů, zadruhé s rozdělením pravomocí mezi OOJ a výběrovou komisí, tak jak vyplývá z přílohy III služebního řádu, a zatřetí se zásadou rovného zacházení, protože sporná ustanovení oznámení o výběrovém řízení vedla k tomu, že kandidáti, kteří měli stejné diplomy a stejnou praxi jako jiní kandidáti připuštění do druhé fáze, byli vyloučeni po první fázi pouze na základě skutečnosti, že se z nedostatku jasnozřivosti mohli domnívat, že nesplňují vyžadované podmínky.
Kromě toho žalobci tvrdí, že kritéria výběru, ke kterým se vztahovaly tyto otázky, byla nejasná. Elektronická přihláška totiž používá v anglické verzi pojem „master“, kdežto ve francouzské verzi odkazuje na pojem „maîtrise“. Mimoto uvedená přihláška používá pojmy „výuka“ a „publikační činnost“, i když nejsou tyto pojmy jednoznačné.
Na svou obranu Komise tvrdí, že je žalobní důvod nepřípustný v plném rozsahu z toho důvodu, že žalobci již nemohou zpochybnit legalitu oznámení o výběrovém řízení prostřednictvím námitky, jelikož jej nenapadli prostřednictvím žaloby ve stanovené lhůtě. Komise rovněž tvrdí, že výtka týkající se porušení rozdělení pravomocí mezi výběrovou komisí a OOJ je nepřípustná z toho důvodu, že nebyla vznesena žalobci ve fázi postupu před zahájením soudního řízení. Ve svých stížnostech totiž žalobci uváděli pouze výtky týkající se vnitřní legality napadených rozhodnutí, s vyloučením jakékoliv výtky týkající se vnější legality uvedených rozhodnutí, kategorie, do které spadá sporná výtka, neboť se vztahuje k pravomoci výběrové komise.
Pokud jde o tvrzení, že použitý způsob výběru byl v rozporu s článkem 27 služebního řádu, ve věci samé Komise připomíná, že disponuje širokou posuzovací pravomocí pro rozhodování ohledně podmínek organizace výběrového řízení. Tvrdí přitom, že vyloučení některých kandidátů na základě počtu kladných odpovědí daných na otázky týkající se jejich diplomů a odborné praxe představuje vhodný způsob výběru, protože umožňuje provést cílený výběr kandidátů, a to ve velmi specifické oblasti. Mimoto použití tohoto způsobu bylo v projednávané věci nutné, neboť vzhledem k velkému počtu kandidátů přihlášených do výběrového řízení nebylo možné po výběrové komisi požadovat, aby od počátku výběrového řízení přezkoumala všechny přihlášky. Tento postup sice v podstatě zahrnoval riziko, že někteří z nejlepších kandidátů budou vyloučeni, pokud neodpoví kladně na některé otázky, přestože splňovali stanovená kritéria. Nicméně podle Komise měli kandidáti nejlepší postavení k tomu, aby posoudili, zda měli na některé otázky odpovědět kladně, jelikož v každém případě bylo jejich věcí, aby flexibilně vyložili otázky, jakož i své diplomy a odbornou praxi. Ohledně okolnosti, že výběrová komise přezkoumává relevanci informací uvedených kandidáty až v druhé fázi výběru na základě kvalifikačních předpokladů, Komise tvrdí, že tato okolnost nemůže mít vliv na legalitu způsobu výběru, neboť to nic nemění na tom, že kvůli tomuto přezkumu nemohla osoba, která nesprávně odpověděla na některou z otázek kladně, doufat, že bude pozvána do hodnotícího centra. Pokud jde o argumenty žalobců týkající se výkonu pravomoci výběrovou komisí, Komise zdůrazňuje, že napadená rozhodnutí byla skutečně přijata výběrovou komisí a že tato komise vykonala svou pravomoc, když rozhodla o hodnotě otázek a spočetla odpovědi kandidátů.
Pokud jde o tvrzení žalobců týkající se případného porušení zásady rovného zacházení, Komise tvrdí, že tato výtka není podložená, jelikož oproti kandidátům připuštěným do druhé fáze žalobci nesplňovali podmínky, aby byli připuštěni.
Ohledně nejasnosti některých kritérií Komise zpochybňuje, že tato kritéria nebyla jednoznačná. I když elektronická přihláška používala ve francouzské verzi výraz „maîtrise“, žádná nejistota nemohla přetrvávat při čtení oznámení o výběrovém řízení ohledně skutečnosti, že tento výraz odkazoval na specializovaný diplom k ukončení postgraduálních studií. To samé platí ohledně výrazu „výuka“. Žalobci totiž mohli vyvodit z okolnosti, že formulář elektronické přihlášky neupřesňoval, že tato výuka musí být akademická, i když toto upřesnění bylo poskytnuto, pokud jde o vyžadované zkušenosti v oblasti výzkumu, že daná výuka nebyla nutně omezena na univerzitní oblast. Ohledně kritéria týkajícího se publikační činnosti, žalobci nevysvětlili, v čem v tomto ohledu spočívala nejasnost.
Nakonec Komise tvrdí, že i kdyby bylo oznámení o výběrovém řízení protiprávní, napadená rozhodnutí by neměla být zrušena, neboť procesní pochybení, ke kterému se pojí tato námitka protiprávnosti, by mohla poškozovat tato rozhodnutí pouze tehdy, pokud by bylo prokázáno, že při neexistenci tohoto pochybení by uvedená rozhodnutí mohla mít odlišný obsah. V projednávané věci přitom žalobci neprokázali, že pokud by výběrová komise provedla konkrétní přezkum jejich spisu, byli by připuštěni do druhé fáze výběrového řízení na základě kvalifikačních předpokladů.
– Závěry Soudu
Pokud jde nejprve o námitku nepřípustnosti vznesenou Komisí ve vztahu k celému důvodu, která spočívá v tom, že žalobci nenapadli oznámení o výběrovém řízení ve stanovené lhůtě, stačí pro její zamítnutí připomenout, že žalobce je oprávněn dovolávat se v rámci žaloby směřující proti rozhodnutí výběrové komise ve výběrovém řízení nesrovnalostí, k nimž došlo v průběhu výběrového řízení, včetně nesrovnalostí, jež mohou mít svůj původ v samotném znění oznámení o výběrovém řízení (v tomto smyslu viz rozsudek Soudního dvora ze dne 11. srpna 1995, Komise v. Noonan, C‑448/93 P, bod 17). Dokud totiž přihlášky žalobců nebyly výběrovou komisí odmítnuty, jejich právní zájem na podání žaloby proti oznámení o výběrovém řízení byl stále nejistý, takže jim nelze vytýkat, že uvedené oznámení nenapadli ve lhůtě stanovené články 90 a 91 služebního řádu.
Dále, pokud jde o námitku nepřípustnosti podanou proti výtce vycházející z toho, že první fáze výběru na základě kvalifikačních předpokladů porušila pravidla o rozdělení pravomocí mezi výběrovou komisí a OOJ, je třeba zdůraznit, že pravidlo shody zakazuje, aby žaloba v soudním řízení měnila důvod stížnosti, přičemž tento pojem „důvod“ musí být vykládán široce. V případě návrhových žádání směřujících ke zrušení je třeba pod „důvodem sporu“ rozumět zpochybnění vnitřní legality napadeného aktu ze strany žalobce nebo alternativně zpochybnění jeho vnější legality (viz zejména rozsudek Soudu ze dne 1. července 2010, Mandt v. Parlament, F‑45/07, bod 119).
V tomto ohledu se Komise domnívá, že výše uvedená výtka je nepřípustná, jelikož vychází z předpokladu, že se týká problému nedostatku pravomoci autora aktu, a že se tedy z tohoto důvodu jedná o vadu vnější legality, kdežto vady uplatněné žalobci v jejich stížnostech byly vadami týkajícími se pouze vnitřní legality.
Je však třeba konstatovat, že předpoklad, o který Komise opírá své uvažování, je chybný. Žalobci totiž nijak nezpochybňují pravomoc výběrové komise ve výběrovém řízení k přijetí napadených rozhodnutí, ale v podstatě tvrdí, že OOJ nemohl stanovit způsob výběru založený pouze na počtu kladných odpovědí daných kandidáty na otázky týkající se jejich diplomů a odborné praxe, aniž by stanovil konkrétní přezkum relevance uvedených diplomů a odborné praxe výběrovou komisí. Takto chápána je třeba konstatovat, že výtka předložená žalobci se vztahuje k vnitřní, a nikoliv vnější legalitě napadených rozhodnutí. V důsledku toho lze zamítnout námitku nepřípustnosti vznesenou Komisí, jelikož je nesporné, že žalobci ve svých stížnostech uplatnili přinejmenším vadu týkající se vnitřní legality, aniž bylo nutné přezkoumat u každé z uvedených stížností, zda obsahuje výtku týkající se vnější legality napadených rozhodnutí.
Pokud jde o opodstatněnost žalobního důvodu, je třeba připomenout, že cílem organizace výběrového řízení je obsadit volná pracovní místa v rámci orgánů, a že v důsledku toho, jak vyplývá zvláště z čl. 1 prvního pododstavce a článku 4 přílohy III služebního řádu, je věcí OOJ, aby vypracoval oznámení o výběrovém řízení a z tohoto titulu rozhodl o nejvhodnějším způsobu výběru kandidátů v závislosti na požadavcích spojených s pracovními místy, která mají být obsazena, a obecně zájmu služby (viz rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 27. září 2006, Blackler v. Parlament, T‑420/04, bod 45).
Je však třeba zdůraznit, že výkon této posuzovací pravomoci OOJ bez ohledu na počet osob, které mohou podat přihlášku v rámci daného výběrového řízení, má nutně hranici spočívající v respektování platných ustanovení, jakož i obecných právních zásad. Z toho vyplývá, že způsob zvolený OOJ musí mít zaprvé za cíl zabezpečit služby úředníků s nejvyšší úrovní způsobilosti a výkonnosti v souladu s článkem 27 služebního řádu, zadruhé v souladu s článkem 5 přílohy III služebního řádu vyhradit nezávislé výběrové komisi úkol případ od případu posoudit, zda předložené diplomy nebo odborná praxe každého kandidáta odpovídají úrovni vyžadované služebním řádem a oznámením o výběrovém řízení (výše uvedený rozsudek Blackler v. Parlament, bod 23) a zatřetí vést ke konzistentnímu a objektivními výběru kandidátů.
V projednávané věci je třeba uvést, že způsob výběru na základě kvalifikačních předpokladů použitý OOJ v oznámení o výběrovém řízení při první fázi spočíval v dotazu na žalobce pomocí dotazníku, zda mají za to, že splňují všechny podmínky týkající se jejich vzdělání a odborné praxe, poté v závislosti na odpovědích všech kandidátů v určení prahové hodnoty, pod kterou byli vyloučeni kandidáti, kteří nezískali po spočtení hodnoty dostatečný počet kladných odpovědí, vyjádřený ve formě bodů. Soud se domnívá, že takto zvolený způsob je v rozporu s ustanoveními služebního řádu, jakož i s obecnými zásadami upravujícími výběrová řízení.
Z článku 5 prvního a třetího pododstavce přílohy III služebního řádu totiž vyplývá, že v případě výběru na základě kvalifikačních předpokladů je věcí výběrové komise, aby přezkoumala, zda diplomy a odborná praxe kandidátů odpovídají podmínkám stanoveným v oznámení o výběrovém řízení (v tomto smyslu viz rozsudky Tribunálu Evropské unie ze dne 14. prosince 2011, Komise v. Pachtitis, T‑361/10 P, bod 43, a Komise v. Vicente Carbajosa a další, T‑6/11 P, bod 58). Způsob výběru upravující první fázi přitom přiznává výlučně výběrové komisi úkol stanovit hodnotu každé otázky, poté úkol sečíst počet bodů získaných každým kandidátem a nakonec úkol stanovit v závislosti na počtu osob při této první fázi, jakož i počtu bodů dosažených těmito osobami, bodovou hranici vyžadovanou pro připuštění do druhé fáze výběrového řízení na základě kvalifikačních předpokladů.
Naopak tento způsob výběru nestanoví žádnou kontrolu výběrové komise relevance diplomů a odborné praxe kandidátů. Takový způsob přitom nutně znamená, že uvedení kandidáti nejsou vybíráni v závislosti na relevanci svých diplomů nebo odborné praxe, ale na základě toho, co si uvedení kandidáti myslí o svých diplomech nebo odborné praxi, což nepředstavuje dostatečně objektivní informaci, aby byl zaručen výběr nejlepších kandidátů, ani konzistentnost provedeného výběru.
Navíc je třeba uvést, že podle způsobu výběru použitého v projednávané věci EPSO závisel počet bodů, které kandidát musel získat, aby byl jeho spis přezkoumán při druhé fázi, na počtu bodů jiných kandidátů. V důsledku toho mohl být kandidát vyloučen pouze na základě skutečnosti, že jiní kandidáti odpověděli kladně na některé otázky, když si nadměrně příznivě vyložili stanovená kritéria, špatně pochopili otázky nebo špatně posoudili hodnotu svých diplomů nebo odborné praxe, jelikož každá položená otázka vyžadovala velmi subjektivní výklad ze strany kandidáta ohledně relevance jeho diplomů a odborné praxe (pokud jde o detailní posouzení, které je někdy nutné pro zhodnocení relevance diplomu nebo odborné praxe, viz zejména rozsudek Soudu ze dne 24. dubna 2013, CB v. Komise, F‑73/11, body 50 až 52). V tomto smyslu je třeba tedy rovněž konstatovat, že tento způsob výběru nezaručuje dostatečně objektivitu a konzistentnost hodnocení.
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že způsob výběru použitý v projednávané věci EPSO se odlišuje od způsobů použitých při jiných výběrových řízeních, které mohly být předloženy soudu a které nebyly zrušeny. I když jsou totiž v některých výběrových řízeních přihlášky odmítnuty před prvními zkouškami z důvodů spojených s relevancí diplomů a odborné praxe, nic to nemění na tom, že v těchto výběrových řízeních jsou rozhodnutí o odmítnutí některých kandidátů přijímána výběrovou komisí po konkrétním přezkoumání relevance oznámených diplomů a odborné praxe. V takových výběrových řízeních, kdy je pravdivost tvrzení kandidátů ověřena až na závěr řízení, mohou být sice někteří kandidáti rovněž připouštěni k prvním zkouškám na základě chybných informací, ale je třeba zdůraznit, že v těchto výběrových řízeních není počet kandidátů, kteří mohou být připuštěni k prvním zkouškám, omezen, takže případná chyba nebo podvod ze strany těchto kandidátů může mít pouze minimální vliv na jiné kandidáty oproti dotčenému výběrovému řízení.
V důsledku toho je třeba konstatovat, že když ustanovení oznámení o výběrovém řízení týkající se první fáze výběrového řízení na základě kvalifikačních předpokladů stanovila vyloučení některých kandidátů z důvodu, že jejich diplomy a odborná praxe nejsou dostatečně relevantní, aniž je tato relevance konkrétně přezkoumána výběrovou komisí, protiprávně omezují výsady uvedené výběrové komise, a že proto musí být považována za protiprávní.
Vzhledem k tomu, že rozhodnutí výběrové komise o odmítnutí přihlášek p. Bonaguria, p. Cecchetta, p. Gecseho, p. Glantenaye, p. Gorgola, p. Kalameese, p. Skrobicha, a pí Venckunaite a pí Załęské ve výběrovém řízení byla přijata na základě ustanovení oznámení o výběrovém řízení týkajících se první fáze výběrového řízení na základě kvalifikačních předpokladů, je třeba je zrušit. Na rozdíl od toho, co tvrdí Komise, totiž námitka protiprávnosti aktu, na základě kterého bylo přijato rozhodnutí, způsobuje jako důsledek protiprávnost uvedeného rozhodnutí.
Je pravda, že návrhová žádání znějící na zrušení musí být zamítnuta v případě, kdy je zjevné, že v případě zrušení rozhodnutí by muselo být nutně přijato nové rozhodnutí totožné s rozhodnutím prvním (rozsudky Soudu ze dne 4. února 2010, Wiame v. Komise, F‑15/08, bod 27, a obdobně ze dne 29. září 2011, Bowles a další v. ECB, F‑114/10, bod 64), ale v projednávané věci nic neumožňuje stanovit právně dostačujícím způsobem, že v případě zrušení napadených rozhodnutí by musela být nutně přijata nová rozhodnutí totožná s rozhodnutími prvními. Zejména vzhledem k tomu, že hranice bodů, které bylo nutné dosáhnout, byla stanovena v závislosti na odpovědích ostatních kandidátů, nelze totiž vyloučit, že pokud by výběrová komise přezkoumala, jak měla učinit, relevanci diplomů a odborné praxe všech kandidátů, dosáhli by p. Bonagurio, p. Cecchetto, p. Gecse, p. Glantenay, p. Gorgol, p. Kalamees a p. Skrobich, jakož i pí Venckunaite a pí Załęska počtu bodů přesahujícího stanovenou prahovou hodnotu.
Pokud jde o pí Cruceru, je třeba zdůraznit, že netvrdí, že protiprávnost první fáze výběrového řízení na základě kvalifikačních předpokladů nebo nejasnost některých kritérií výběru měly dopad na její šance uspět při druhé fázi výběrového řízení na základě kvalifikačních předpokladů. Ostatně když byla dotázána v tomto ohledu prostřednictvím organizačních procesních opatření, uvedla, že jediný relevantní důvod v jejím případě je ten první, a sice porušení pravidel upravujících jmenování a fungování výběrové komise. Vzhledem k tomu, že tento důvod byl zamítnut, je třeba v důsledku toho zamítnout její žalobu.
V každém případě je třeba uvést, že pokud někteří kandidáti mohli chybně odpovědět kladně na otázky, přestože ve skutečnosti nesplňovali stanovené podmínky, nemůže mít tato okolnost dopad na šance uspět pí Cruceru, jelikož při druhé fázi výběrová komise přezkoumala relevanci odpovědí kandidátů, a mohla tak zneutralizovat případné chyby kandidátů v tomto ohledu. Naopak, jestliže z důvodu této údajné nejasnosti odpověděli kandidáti záporně na některé otázky, i když splňovali stanovené podmínky, mohla tato okolnost pouze snížit počet bodů získaných jinými kandidáty, a v důsledku toho snížit bodovou hranici nutnou pro pozvání do hodnotícího centra. Vzhledem k tomu, že pí Cruceru nijak netvrdí ve své žalobě ani ve své stížnosti, že se tato nejasnost dotkla jejích vlastních odpovědí, je třeba konstatovat, že ji tato údajná nejasnost nemohla znevýhodnit.
Z výše uvedeného vyplývá, že je třeba vyhovět žalobám p. Bonaguria, p. Cecchetta, p. Gecseho, p. Glantenaye, p. Gorgola, p. Kalameese a p. Skrobicha, jakož i pí Venckunaite a pí Załęské a zamítnout žalobu pí Cruceru.
K nákladům řízení
Podle čl. 87 odst. 1 jednacího řádu, s výhradou ostatních ustanovení osmé kapitoly druhé hlavy uvedeného řádu, se účastníku řízení, který neměl úspěch ve věci, uloží náhrada nákladů řízení, pokud to účastník řízení, který měl ve věci úspěch, požadoval. Podle druhého odstavce tohoto článku může Soud v souladu s požadavky ekvity rozhodnout, že se účastníku řízení, který neměl úspěch ve věci, uloží pouze částečná náhrada nákladů řízení nebo se mu náhrada nákladů řízení neuloží.
Z výše uvedených důvodů vyplývá, že návrhovým žádáním žalobců bylo vyhověno pouze ve vztahu k p. Bonaguriovi, p. Cecchettovi, p. Gecsemu, p. Glantenayovi, p. Gorgolovi, p. Kalameesovi a p. Skrobichovi, jakož i pí Venckunaite a pí Załęské a že návrhová žádání byla zamítnuta, pokud jde o pí Cruceru. Za těchto podmínek je třeba uložit Komisi, aby nesla devět desetin svých vlastních nákladů, a náhradu devíti desetin nákladů vynaložených p. Bonaguriem, p. Cecchettem, p. Gecsem, p. Glantenayem, p. Gorgolem, p. Kalameesem a p. Skrobichem, jakož i pí Venckunaite a pí Załęskou, a uložit pí Cruceru, aby nesla vlastní náklady řízení, jakož i náhradu jedné desetiny nákladů řízení vynaložených Komisí.

Z těchto důvodů
SOUD PRO VEŘEJNOU SLUŽBU (druhý senát)
rozhodl takto:

1)
Rozhodnutí výběrové komise otevřeného výběrového řízení EPSO/AD/204/10 o odmítnutí přihlášek p. Bonaguria, p. Cecchetta, p. Gecseho, p. Glantenaye, p. Gorgola, p. Kalameese a p. Skrobicha, jakož i pí Venckunaite a pí Załęské ve výběrovém řízení, aniž byly tyto přihlášky přezkoumány v rámci druhé fáze výběru na základě kvalifikačních předpokladů upravené v oznámení o výběrovém řízení, se zrušují.

2)
Žaloby ve věcech F‑23/12 a F‑30/12 se ve zbývající části zamítají.

3)
Evropská komise ponese devět desetin svých vlastních nákladů a ukládá se jí náhrada nákladů vynaložených p. Bonaguriem, p. Cecchettem, p. Gecsem, p. Glantenayem, p. Gorgolem, p. Kalameesem a p. Skrobichem, jakož i pí Venckunaite a pí Załęskou.

4)
Paní Cruceru ponese vlastní náklady řízení a ukládá se jí náhrada jedné desetiny nákladů vynaložených Evropskou komisí.

Rofes i Pujol
Boruta
Bradley
Takto vyhlášeno na veřejném zasedání v Lucemburku dne 16. září 2013.
Vedoucí soudní kanceláře
W. Hakenberg
Předsedkyně
M. I. Rofes i Pujol
PŘÍLOHA
Davide Bonagurio
, smluvní zaměstnanec, s bydlištěm v Bruselu (Belgie),
Irina Cruceru
, vyslaná národní odbornice, s bydlištěm v Bruselu,
Attila Gecse
, úředník, s bydlištěm v Bruselu,
Błażej Gorgol
, úředník, s bydlištěm v Bruselu,
Alar Kalamees
, dočasný zaměstnanec, s bydlištěm v Talinu (Estonsko),
Krzysztof Skrobich
, dočasný zaměstnanec, s bydlištěm v Bruselu,
Indre Venckunaite
, smluvní zaměstnankyně, s bydlištěm v Bruselu,
Magdalena Załęska
, vyslaná národní odbornice, s bydlištěm v Bruselu.
(
*1
) – Jednací jazyk: francouzština.