CELEX: 62010CJ0604
Směrnice 96/9/ES
Právní ochrana databází
Autorské právo
Rozpisy utkání fotbalových ligových soutěží

Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/9/ES ze dne 11. března 1996 o právní ochraně databází (
Úř. věst. L 77, s. 20
; Zvl. vyd. 13/15, s. 459).
Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi společnostmi Football Dataco Ltd, Football Association Premier League Ltd, Football League Ltd, Scottish Premier League Ltd, Scottish Football League a PA Sport UK Ltd (dále společně jen „Football Dataco a další“) a společnostmi Yahoo! UK Ltd, Stan James (Abingdon) Ltd, Stan James plc a Enetpulse ApS (dále společně jen „Yahoo a další“) ve věci práv duševního vlastnictví uplatňovaných prvně uvedenými společnosti ve vztahu k rozpisům utkání anglických a skotských fotbalových ligových soutěží.
Právní rámec
Mezinárodní právo
V rámci oddílu věnovaného autorskému právu a právům příbuzným čl. 10 odst. 2 Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví, která je přílohou 1 C Dohody o zřízení Světové obchodní organizace podepsané v Marrákeši dne 15. dubna 1994 a která byla schválena rozhodnutím Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho pravomoci, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986–1994) (
Úř. věst. L 336, s. 1
; Zvl. vyd. 11/21, s. 80), stanoví:
„Sestavování údajů nebo jiných materiálů, ať schopné zpracování počítačem nebo v jiné formě, které buď z důvodu výběru, nebo uspořádání jejich obsahu představují duševní výtvor, bude chráněno jako takové. Tato ochrana, která nebude rozšířena na samotné údaje nebo materiály, nebude na újmu jakéhokoli autorského práva, spočívajícího v samotných údajích nebo materiálech.“
Článek 5 Smlouvy Světové organizace duševního vlastnictví (WIPO) o právu autorském, která byla přijata v Ženevě dne 20. prosince 1996, týkající se „[s]estavování údajů (databází)“, stanoví:
„Soubory údajů nebo jiných prvků v jakékoli formě, které představují způsobem výběru nebo uspořádáním svého obsahu duševní výtvory, jsou chráněny jako takové. Tato ochrana se nerozšiřuje na údaje nebo prvky samotné a není na újmu žádného autorského práva existujícího k údajům nebo prvkům v souboru obsaženým.“
Unijní právo
První až čtvrtý, devátý, desátý, dvanáctý, patnáctý, šestnáctý, osmnáctý, dvacátý šestý, dvacátý sedmý, třicátý devátý a šedesátý bod odůvodnění směrnice 96/9 stanoví:
„(1)
vzhledem k tomu, že právní ochrana databází není v současnosti ve všech členských státech dostatečná; že pokud taková ochrana existuje, má různou podobu;
(2)
vzhledem k tomu, že tyto rozdíly v právní ochraně databází zajišťované právními předpisy členských států mají přímé nepříznivé účinky na fungování vnitřního trhu, zejména na svobodu fyzických a právnických osob poskytovat produkty a služby databází a služby on-line na základě harmonizované právní úpravy v celém Společenství; že přijetím nových právních předpisů členskými státy v této oblasti, která nyní nabývá na mezinárodním významu, se mohou tyto rozdíly ještě prohloubit;
(3)
vzhledem k tomu, že by měly být odstraněny stávající rozdíly, které narušují fungování vnitřního trhu, a mělo by být zamezeno vzniku nových, zatímco rozdíly, které nemají nepříznivý účinek na fungování vnitřního trhu nebo na rozvoj informačního trhu ve Společenství by neměly být odstraňovány, ani by nemělo být zamezováno jejich vzniku;
(4)
vzhledem k tomu, že ochrana databází autorským právem je v členských státech poskytována v různých formách podle vnitrostátních právních předpisů a judikatury a že pokud právní rozdíly, s ohledem na rozsah a podmínky této ochrany v jednotlivých členských státech, přetrvávají, mohou taková neharmonizovaná práva duševního vlastnictví bránit volnému pohybu zboží nebo služeb v rámci Společenství;
[…]
(9)
vzhledem k tomu, že databáze jsou základním nástrojem pro rozvoj informačního trhu v rámci Společenství; že tento nástroj může být rovněž využíván v mnoha dalších oblastech;
(10)
vzhledem k tomu, že exponenciální nárůst informací produkovaných nebo zpracovávaných ve Společenství i na celém světě ve všech odvětvích obchodu a průmyslu vyžaduje ve všech členských státech investice do vyspělých systémů zpracování informací;
[…]
(12)
vzhledem k tomu, že investice do moderních systémů ukládání a zpracování informací se ve Společenství uskuteční, pouze pokud bude zaveden stálý a jednotný systém na ochranu práv pořizovatelů databází;
[…]
(15)
vzhledem k tomu, že kritéria pro určení, zda bude databáze chráněna autorským právem, by měla být omezena na skutečnost, že výběr nebo uspořádání obsahu databáze představuje vlastní tvůrčí činnost autora; že se tato ochrana vztahuje na strukturu databáze;
(16)
vzhledem k tomu, že pro posouzení, zda databázi lze chránit autorským právem, by se nemělo přihlížet k jiným kritériím než k jedinečnosti [originalitě] ve smyslu duševní tvůrčí činnosti autora a že by zejména neměla být posuzována kvalita nebo estetická hodnota;
[…]
(18)
vzhledem k tomu, že tato směrnice se nedotýká svobody autorů rozhodnout se, zda a v jakém rozsahu dovolí, aby byla jejich díla zařazena do databáze a zejména, zda je jimi vyslovený souhlas výhradní či nikoli; […]
[…]
(26)
vzhledem k tomu, že díla chráněná autorským právem a jiné předměty ochrany chráněné právy souvisejícími s právem autorským, které jsou začleněny do databáze, zůstávají nadále chráněny příslušnými výlučnými právy a nemohou být proto začleněny do databáze nebo z ní vyňaty bez souhlasu nositele práva nebo jeho právního nástupce;
(27)
vzhledem k tomu, že autorská práva k dílům a související práva k jiným předmětům ochrany začleněným do databáze nejsou nijak dotčena existencí samostatného práva k výběru nebo uspořádání těchto děl a jiných předmětů ochrany v databázi;
[…]
(39)
vzhledem k tomu, že vedle cíle zajistit ochranu autorského práva na základě jedinečnosti [originality] výběru a uspořádání obsahu databáze je cílem této směrnice chránit pořizovatele databáze proti přisvojení výsledků z finančních a odborných vkladů při získávání a shromažďování obsahu, a to zajištěním ochrany celé databáze nebo její podstatné části proti některým činům uživatele nebo soutěžitele;
[…]
(60)
vzhledem k tomu, že některé členské státy v současnosti chrání autorským právem databáze, které nesplňují kritéria pro autorskoprávní ochranu podle této směrnice; že i když mohou být dotčené databáze předmětem ochrany podle práva stanoveného touto směrnicí proti neoprávněnému vytěžování a/nebo zužitkování obsahu databáze, je doba trvání ochrany podle tohoto práva výrazně kratší než doba ochrany přiznávaná podle stávající platné vnitrostátní právní úpravy; že harmonizace kritérií pro stanovení, zda bude databáze chráněna podle autorského práva, nesmí mít za následek zkrácení doby trvání ochrany, kterou nyní mají nositelé příslušných práv; že by měla být stanovena výjimka; že účinky této výjimky by se měly omezit na území dotčených členských států“.
Podle čl. 1 odst. 2 směrnice 96/9:
„Pro účely této směrnice se ‚databází‘ rozumí soubor děl, údajů nebo jiných nezávislých prvků, které jsou systematicky nebo metodicky uspořádány a které jsou jednotlivě přístupné elektronickými nebo jinými prostředky.“
V kapitole II, nadepsané „Autorské právo“, článek 3 směrnice 96/9, který definuje „[p]ředmět ochrany“, stanoví:
„1.   Podle této směrnice jsou databáze, které způsobem výběru nebo uspořádáním obsahu představují vlastní duševní výtvor autora, chráněny jako takové podle autorského práva. Pro určení, zda podléhají této ochraně, se neuplatní žádná další kritéria.
2.   Autorskoprávní ochrana databází podle této směrnice se nevztahuje na jejich obsah a není na újmu práv k tomuto obsahu.“
V kapitole III, nadepsané „Zvláštní právo“, článek 7 směrnice 96/9 týkající se „[p]ředmětu ochrany“ ve svých odstavcích 1 a 4 stanoví:
„1.   Členské státy stanoví pro pořizovatele databáze právo zabránit vytěžování a/nebo zužitkování celého obsahu databáze nebo jeho kvalitativně nebo kvantitativně podstatné části, pokud pořízení, ověření nebo předvedení tohoto obsahu potvrzuje kvalitativně a/nebo kvantitativně podstatný vklad.
[…]
4.   Právo podle odstavce 1 se uplatní nezávisle na tom, zda daná databáze podléhá ochraně podle autorského práva nebo podle jiných práv. […]“
V kapitole IV, nadepsané „Společná ustanovení“, článek 14 směrnice 96/9 stanoví:
„1.   Autorskoprávní ochrana podle této směrnice se uplatní i v případě databází, které byly vytvořeny přede dnem uvedeným v čl. 16 odst. 1, pokud k tomuto dni splňují požadavky této směrnice na autorskoprávní ochranu databází.
2.   Bez ohledu na odstavec 1, nesplňuje-li databáze chráněná podle autorského práva v členském státě ke dni vyhlášení této směrnice kritéria způsobilosti pro autorskoprávní ochranu podle čl. 3 odst. 1 této směrnice, nemá to za následek zkrácení zbývající doby ochrany zaručené touto úpravou v členském státě.
[…]“
Směrnice 96/9 byla zveřejněna v
Úředním věstníku Evropských společenství
L 77 dne 27. března 1996.
Uvedená směrnice byla do práva Spojeného království provedena nařízením z roku 1997 o autorském právu a práv s ním souvisejících k databázím (Copyright and Rights in Databases Regulations 1997, S.I. 1997, č. 3032), které nabylo účinnosti dne 1. ledna 1998. Znění ustanovení tohoto nařízení, jež jsou v projednávané věci relevantní, je totožné se zněním relevantních ustanovení této směrnice.
Skutkový základ sporu v původním řízení a předběžné otázky
Sestavení rozpisů utkání anglických a skotských fotbalových ligových soutěží
Podle předkládacího rozhodnutí se roční rozpisy utkání fotbalových ligových soutěží v Anglii a ve Skotsku sestavují v souladu s celkově srovnatelnými pravidly a postupy.
V rámci tohoto sestavování je zohledněno několik pravidel, tzv. „zlatá pravidla“, z nichž jsou nejpodstatnější následující pravidla:
—
žádné mužstvo nesmí odehrát tři po sobě jdoucí utkání doma nebo venku;
—
žádné mužstvo nesmí v každých pěti po sobě jdoucích utkáních odehrát čtyři utkání doma ani čtyři utkání venku;
—
v maximálním možném rozsahu by mělo mít každé mužstvo kdykoliv v průběhu sezóny odehraný stejný počet utkání doma a venku a
—
všechna mužstva by měla odehrát v maximálním možném rozsahu stejný počet utkání doma a venku, pokud jde o utkání naplánovaná uprostřed týdne.
Proces sestavení takového rozpisu, jako jsou rozpisy dotčené v původním řízení, je rozložen do různých fází. První fáze, která začíná v předchozí sezóně, spočívá v přípravě plánu fotbalových utkání pro první ligu zaměstnanci dotčených ligových svazů a návrhu rozpisů utkání pro ostatní ligy. Spočívá v sestavení seznamu možných dat utkání v závislosti na řadě základních parametrů (data začátku a konce sezóny; počet utkání, která musí být odehrána, data, která jsou vyhrazena jiným národním, evropským nebo mezinárodním soutěžím).
Druhá fáze spočívá v rozesílání dotazníků dotčeným klubům před sestavením rozpisu a v provedení analýzy odpovědí zaslaných v těchto dotaznících, zejména žádostí „o určení konkrétního data“ (žádost klubu, aby jeho mužstvo odehrálo naplánované utkání s mužstvem jiného klubu doma nebo naopak venku v konkrétním dni), žádostí „bez určení konkrétního data“ [žádost klubu, aby jeho mužstvo odehrálo takové utkání takového dne v týdnu v takovém časem (například v sobotu od 13:30 hod.)] a žádostí „o párování“ (žádost dvou nebo více klubů, aby jejich mužstva nehrála ve stejný den doma). Každou sezónu je podáno přibližně 200 žádostí.
Třetí fáze, která je v rámci anglických fotbalových ligových soutěží svěřena G. Thompsonovi ze společnosti Atos Origin IT Services UK Ltd, zahrnuje dva úkoly, a sice úkol „seřazení“ a „párování“ mužstev.
Úkolem seřazení je dosažení ideálního sledu utkání doma a venku pro každé mužstvo s přihlédnutím ke zlatým pravidlům, řadě organizačních omezení a v co možná nejširší míře žádostem klubů. Následně G. Thompson vypracuje křížovou tabulku utkání podle žádostí předložených kluby. Pan G. Thompson postupně zanáší do této tabulky názvy mužstev a snaží se vyřešit co největší počet problematických případů, tak aby výsledkem této fáze byl uspokojivý návrh rozpisu. Pro tyto účely používá počítačový program, do něhož přenáší prvky seznamu seřazení a křížové tabulky, aby tak vytvořil čitelnou verzi rozpisu utkání.
Závěrečná fáze, která je založena na spolupráci G. Thompsona a zaměstnanců dotčených ligových svazů, spočívá v ověření obsahu rozpisu utkání. Toto ověření probíhá manuálně s podporou počítačového programu k řešení přetrvávajících problémů. Účelem dvou dalších schůzek, jedné pracovní skupiny pro rozpis a druhé se zástupci policie, je následně finalizovat obsah rozpisu. Pokud jde o sezónu 2008–2009, bylo v této poslední fázi provedeno 56 změn.
Podle skutkových zjištění soudu prvního stupně uvedených v předkládacím rozhodnutí není proces sestavení rozpisů fotbalových utkání, dotčený v původním řízení, čistě mechanický nebo deterministický, ale naopak vyžaduje velmi značné pracovní úsilí a dovednosti k tomu, aby byly splněny mnohé ze vznesených požadavků a současně byla co nejlépe dodržena použitelná pravidla. Práce, která je pro tyto účely nezbytná, není pouhým uplatněním pevných kritérií a liší se například od sestavení telefonního seznamu v tom smyslu, že v každé fázi vyžaduje úsudek a využití dovedností, zejména v případě, kdy počítačový program nenalezne žádné řešení daných problémů. Pokud jde o částečné použití počítače, nijak podle tvrzení G. Thompsona nevylučuje nezbytnost uplatnění úsudku, jakož i určitého prostoru pro uvážení.
Skutkový stav v původním řízení a předběžné otázky
Společnosti Football Dataco a další tvrdí, že jsou ve vztahu k rozpisům anglických a skotských fotbalových ligových soutěží nositeli zvláštního práva podle článku 7 směrnice 96/9, autorského práva podle článku 3 této směrnice, jakož i autorského práva podle britských předpisů práva duševního vlastnictví.
Společnosti Yahoo a další zpochybňují právní existenci těchto práv a tvrdí, že jsou oprávněny používat tyto rozpisy v rámci svých činností, aniž jsou povinny poskytnout finanční protiplnění.
Prvoinstanční soud měl za to, že uvedené rozpisy splňují kritéria způsobilosti pro autorskoprávní ochranu podle článku 3 směrnice 96/9 z důvodu, že jejich příprava vyžaduje podstatnou míru tvůrčí činnosti. Naproti tomu jim odepřel ochranu podle ostatních dvou uplatňovaných práv.
Předkládající soud potvrdil prvoinstanční rozsudek, pokud jde o nezpůsobilost rozpisů dotčených v původním řízení pro ochranu podle zvláštního práva na základě článku 7 směrnice 96/9. Naproti tomu si klade otázku ohledně jejich způsobilosti pro autorskoprávní ochranu podle článku 3 této směrnice. Předkládající soud má rovněž pochybnosti o možnosti ochrany těchto rozpisů podle autorského práva na základě britských právních předpisů předcházejících této směrnici za podmínek, jež se liší od podmínek stanovených v uvedeném článku 3.
Za těchto okolností se Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1)
Co je třeba rozumět výrazem ‚databáze, které způsobem výběru nebo uspořádáním obsahu představují vlastní duševní výtvor autora‘, uvedeným v čl. 3 odst. 1 směrnice 96/9[…], a zvláště:
a)
je třeba vyloučit duševní úsilí a dovednosti vynaložené na vytvoření údajů;
b)
zahrnuje výraz ‚výběr nebo uspořádání‘ přidání podstatného významu již existujícímu údaji (jako v případě stanovení data konání fotbalového utkání), a
c)
vyžaduje výraz ‚vlastní duševní výtvor autora‘ něco více než značné pracovní úsilí a dovednosti na straně autora, a pokud ano, co vyžaduje?
2)
Brání směrnice existenci jiných vnitrostátních práv, které mají povahu autorského práva k databázím, než jsou práva stanovená směrnicí [96/9]?“
K první předběžné otázce
Předkládající soud prostřednictvím své první otázky v podstatě žádá o výklad čl. 3 odst. 1 směrnice 96/9. Zejména se táže:
—
zaprvé, zda v rámci použití tohoto ustanovení musejí být vyloučeny duševní úsilí a dovednosti vynaložené na vytvoření údajů;
—
zadruhé, zda „výběr nebo uspořádání“ obsahu, ve smyslu uvedeného ustanovení, zahrnuje přidání podstatného významu již existujícímu údaji, a
—
zatřetí, zda pojem „vlastní duševní výtvor autora“, ve smyslu téhož ustanovení, vyžaduje něco více než značné pracovní úsilí a dovednosti na straně autora, a popřípadě jaký je tento dodatečný požadavek.
Na úvod je třeba připomenout, že Soudní dvůr již rozhodl, že rozpis utkání fotbalové ligové soutěže je „databází“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice 96/9. Soudní dvůr měl v podstatě za to, že kombinace dat, časů a identifikace obou mužstev a informace o tom, zda se jedná o domácí mužstvo či mužstvo hostů, vztahující se k určitému fotbalovému utkání má samostatnou informační hodnotu, která je ve skutečnosti „nezávislým prvkem“ ve smyslu uvedeného čl. 1 odst. 2, a že uspořádání dat, časů a názvů mužstev vztahujících se k různým utkáním v jednotlivých kolech fotbalové ligové soutěže ve formě rozpisu odpovídá podmínkám systematického nebo metodického uspořádání a individuální přístupnosti údajů obsažených v databázi stanoveným v tomto čl. 1 odst. 2 (viz rozsudek ze dne 9. listopadu 2004, Fixtures Marketing,
C-444/02, Sb. rozh. s. I-10549
, body 33 až 36).
Kromě toho jak ze srovnání znění čl. 3 odst. 1 a čl. 7 odst. 1 směrnice 96/9, tak i z ostatních ustanovení nebo bodů odůvodnění této směrnice, zejména z jejího čl. 7 odst. 4 a jejího třicátého devátého bodu odůvodnění, vyplývá, že autorské právo a zvláštní právo tvoří dvě samostatná práva, jejichž předmět a podmínky použití se liší.
Okolnost, že „databáze“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice 96/9 nesplňuje, jak rozhodl Soudní dvůr ohledně rozpisů fotbalových utkání (rozsudky ze dne 9. listopadu 2004, Fixtures Marketing,
C-46/02, Sb. rozh. s. I-10365
, body 43 až 47; Fixtures Marketing,
C-338/02, Sb. rozh. s. I-10497
, body 32 až 36, a výše uvedený rozsudek Fixtures Marketing, C-444/02, body 48 až 52), podmínky způsobilosti pro ochranu podle zvláštního práva na základě článku 7 uvedené směrnice, tedy automaticky neznamená, že tato databáze není způsobilá ani pro autorskoprávní ochranu podle článku 3 této směrnice.
Podle odstavce 1 tohoto čl. 3 je „databáze“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice 96/9 chráněna podle autorského práva, pokud způsobem výběru nebo uspořádáním obsahu představuje vlastní duševní výtvor autora.
Zaprvé ze znění čl. 3 odst. 2 ve spojení s patnáctým bodem odůvodnění směrnice 96/9 vyplývá, že předmětem ochrany podle autorského práva stanovené touto směrnicí je „struktura“ databáze, nikoliv její „obsah“, tudíž ani prvky tvořící tento obsah.
Jak vyplývá z čl. 10 odst. 2 Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví a článku 5 Smlouvy WIPO o právu autorském, bude obdobně sestavování údajů, které buď z důvodu výběru, nebo uspořádání jejich obsahu představuje duševní výtvor, chráněno jako takové podle autorského práva. Naproti tomu se tato ochrana nerozšiřuje na údaje samotné a není na újmu žádného autorského práva pojícího se k těmto údajům.
V tomto kontextu se pojmy „výběr“ a „uspořádání“ ve smyslu čl. 3 odst. 1 směrnice 96/9 vztahují na volbu a seřazení údajů, kterými autor databáze vytváří její strukturu. Naproti tomu se tyto pojmy nevztahují na vytváření údajů obsažených v této databázi.
Skutečnosti uvedené v první otázce pod bodem a), položené předkládajícím soudem, které se týkají duševního úsilí a dovedností vynaložených na vytvoření údajů, tudíž nemohou být, jak tvrdily společnosti Yahoo a další, italská, portugalská a finská vláda, jakož i Evropská komise, zohledněny při posouzení způsobilosti databáze, která tyto údaje obsahuje, pro autorskoprávní ochranu stanovenou směrnicí 96/9.
Tato analýza je potvrzena cílem uvedené směrnice. Jak vyplývá z devátého, desátého a dvanáctého bodu odůvodnění směrnice je tímto cílem podněcovat zavádění systémů ukládání a zpracování údajů, aby se tak přispělo k rozvoji trhu informačních produktů a služeb v kontextu ovlivněném exponenciálním nárůstem informací produkovaných a zpracovávaných každý rok ve všech odvětvích (viz výše uvedený rozsudek ze dne 9. listopadu 2004, Fixtures Marketing, C-46/02, bod 33, rozsudek ze dne 9. listopadu 2004, The British Horseracing Board a další,
C-203/02, Sb. rozh. s. I-10415
, bod 30; výše uvedené rozsudky Fixtures Marketing, C-338/02, bod 23, a Fixtures Marketing, C-444/02, bod 39), a nikoli chránit tvorbu materiálů, které by bylo možné v databázi shromažďovat.
Ve věci v původním řízení je třeba uvést, že cílem zdrojů, zejména duševní povahy, popsaných předkládajícím soudem a zmíněných v bodech 14 až 18 tohoto rozsudku, je v rámci organizace dotčených ligových soutěží určit datum, čas a označit mužstva u každého utkání těchto ligových soutěží podle pravidel, parametrů a organizačních omezení, jakož i zvláštních žádostí dotčených klubů (viz výše uvedené rozsudky ze dne 9. listopadu 2004, Fixtures Marketing, C-46/02, bod 41; Fixtures Marketing, C-338/02, bod 31, a Fixtures Marketing, C-444/02, bod 47).
Jak zdůraznily společnosti Yahoo a další a portugalská vláda, vztahují se tyto zdroje, jak bylo připomenuto v bodě 26 tohoto rozsudku, na vytváření samotných údajů, které jsou obsaženy v dotčené databázi (viz výše uvedené rozsudky ze dne 9. listopadu 2004, Fixtures Marketing, C-46/02, bod 42; Fixtures Marketing, C-338/02, bod 31, a Fixtures Marketing, C-444/02, bod 47). Tyto zdroje nejsou proto s ohledem na to, co bylo uvedeno výše v bodě 32 tohoto rozsudku, v každém případě relevantní pro posouzení způsobilosti rozpisů fotbalových utkání dotčených v původním řízení pro autorskoprávní ochranu stanovenou směrnicí 96/9.
Zadruhé, jak vyplývá z šestnáctého bodu odůvodnění směrnice 96/9, pojem vlastní duševní výtvor autora odkazuje na kritérium originality (v tomto smyslu viz rozsudky ze dne 16. července 2009, Infopaq International,
C-5/08, Sb. rozh. s. I-6569
, body 35, 37 a 38; ze dne 22. prosince 2010, Bezpečnostní softwarová asociace,
C-393/09, Sb. rozh. s. I-13971
, bod 45; ze dne 4. října 2011, Football Association Premier League a další,
C-403/08 a C-429/08, Sb. rozh. s. I-9083
, bod 97, jakož i ze dne 1. prosince 2011, Painer,
C-145/10, Sb. rozh. s. I-12533
, bod 87).
Pokud jde o vytvoření databáze, je toto kritérium originality splněno v případě, že její autor prostřednictvím výběru nebo uspořádání údajů, které databáze obsahuje, vyjádří své tvůrčí schopnosti originálním způsobem prostřednictvím rozhodnutí učiněných na základě své tvůrčí svobody (obdobně viz výše uvedené rozsudky Infopaq International, bod 45; Bezpečnostní softwarová asociace, bod 50, a Painer, bod 89) a může tak databázi vtisknout „osobitý charakter“ (výše uvedený rozsudek Painer, bod 92).
Naproti tomu uvedené kritérium není splněno v případě, že vytvoření databáze je dáno technickými úvahami, pravidly nebo omezeními, která neponechávají žádný prostor pro tvůrčí svobodu (obdobně viz výše uvedené rozsudky Bezpečnostní softwarová asociace, body 48 a 49, a Football Association Premier League a další, bod 98).
Jak vyplývá z čl. 3 odst. 1, tak i šestnáctého bodu odůvodnění směrnice 96/9, nepoužije se pro posouzení způsobilosti databáze pro autorskoprávní ochranu stanovenou touto směrnicí žádné jiné kritérium než kritérium originality.
Z toho vyplývá, že pokud je o výběr nebo uspořádání údajů – a sice v takové věci, jako je věc dotčená v původním řízení, údajů o datech, časech a identifikaci mužstev, jež se vztahují k jednotlivým fotbalovým utkáním dotčené soutěže (viz bod 26 tohoto rozsudku) – originálním vyjádřením tvůrčího ducha autora databáze, je pro účely posouzení její způsobilosti pro autorskoprávní ochranu stanovenou směrnicí 96/9 bezvýznamné, že tento výběr nebo toto uspořádání obsahuje či neobsahuje „přidání podstatného významu“ těmto údajům, jak je uvedeno v první otázce pod bodem b) položené předkládajícím soudem.
Kromě toho skutečnost, že si vytvoření databáze vyžádalo, nezávisle na vytvoření údajů, které tato databáze obsahuje, značné pracovní úsilí a dovednosti jejího autora, na něž poukazuje tatáž otázka pod bodem c), nemůže jako taková odůvodnit její autorskoprávní ochranu stanovenou směrnicí 96/9, pokud toto pracovní úsilí a dovednosti nevyjadřují žádnou originalitu výběru nebo uspořádání uvedených údajů.
V projednávané věci přísluší předkládajícímu soudu, aby ve světle předcházející analýzy ověřil, zda jsou rozpisy fotbalových utkání dotčené v původním řízení databázemi, které splňují podmínky způsobilosti pro autorskoprávní ochranu stanovené v čl. 3 odst. 1 směrnice 96/9.
V tomto ohledu nemohou takové postupy sestavování uvedených rozpisů, jako jsou postupy popsané předkládajícím soudem, dostačovat k tomu, aby předmětná databáze mohla být chráněna podle autorského práva stanoveného v čl. 3 odst. 1 směrnice 96/9, pokud nejsou doplněny prvky, které vyjadřují originalitu výběru nebo uspořádání údajů obsažených v těchto rozpisech.
S ohledem na výše uvedené úvahy je třeba na první položenou otázku odpovědět tak, že čl. 3 odst. 1 směrnice 96/9 musí být vykládán v tom smyslu, že na „databáze“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 této směrnice se vztahuje ochrana podle autorského práva stanovená touto směrnicí za podmínky, že výběr nebo uspořádání údajů v ní obsažených je originálním vyjádřením tvůrčí svobody jejího autora, což přísluší ověřit vnitrostátnímu soudu.
V důsledku toho:
—
duševní úsilí a dovednosti vynaložené na vytvoření uvedených údajů nejsou relevantní pro určení způsobilosti uvedené databáze pro ochranu tímto právem;
—
pro tyto účely je bezvýznamné, že výběr nebo uspořádání těchto údajů obsahuje či neobsahuje přidání podstatného významu těmto údajům, a
—
značné pracovní úsilí a dovednosti vyžadované pro vytvoření této databáze nemohou jako takové odůvodnit takovou ochranu, pokud nevyjadřují žádnou originalitu výběru nebo uspořádání údajů, které databáze obsahuje.
K druhé předběžné otázce
Podstatou druhé otázky předkládajícího soudu je, zda směrnice 96/9 musí být vykládána v tom smyslu, že brání vnitrostátní právní úpravě, která přiznává databázím spadajícím pod definici obsaženou v čl. 1 odst. 2 ochranu podle autorského práva za podmínek odlišných od podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1.
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že směrnice 96/9 má podle znění prvního až čtvrtého bodu odůvodnění za cíl odstranit rozdíly, které existují mezi vnitrostátními právními předpisy v oblasti právní ochrany databází, zejména pokud jde o rozsah a podmínky ochrany podle autorského práva a které mají nepříznivý účinek na fungování vnitřního trhu, volný pohyb zboží a služeb v Evropské unii, jakož i rozvoj informačního trhu uvnitř Unie.
V tomto kontextu provádí článek 3 směrnice 96/9, jak vyplývá z šedesátého bodu odůvodnění této směrnice, „harmonizaci kritérií pro stanovení, zda bude databáze chráněna podle autorského práva“.
Sice platí, že pokud jde o databáze, které byly k 27. březnu 1996 chráněny na základě vnitrostátní úpravy autorského práva podle jiných kritérií způsobilosti, než jsou kritéria stanovená v čl. 3 odst. 1 této směrnice, čl. 14 odst. 2 směrnice 96/9 zachovává v dotčeném členském státě dobu ochrany přiznanou takovou úpravou. Nicméně s výhradou výlučně tohoto přechodného ustanovení brání uvedený čl. 3 odst. 1 tomu, aby vnitrostátní právní úprava přiznala databázím, které spadají pod definici obsaženou v čl. 1 odst. 2 uvedené směrnice, ochranu podle autorského práva za podmínek odlišných od podmínky originality stanovené v uvedeném čl. 3 odst. 1.
Pokud jde o osmnáctý, dvacátý šestý a dvacátý sedmý bod odůvodnění směrnice 96/9, na které poukazovaly společnosti Football Dataco a další, tyto body odůvodnění zdůrazňují svobodu autorů děl rozhodnout o začlenění jejich děl do databáze, jakož i neexistenci dopadu začlenění chráněného díla do databáze, která je případně chráněna, na práva chránící takto začleněné dílo. Naproti tomu neuvádějí nic na podporu výkladu odporujícího výkladu uvedenému v předcházejícím bodě tohoto rozsudku.
S ohledem na výše uvedené úvahy je třeba na druhou položenou otázku odpovědět tak, že směrnice 96/9 musí být vykládána v tom smyslu, že s výhradou přechodného ustanovení obsaženého v jejím čl. 14 odst. 2 brání vnitrostátní právní úpravě, která přiznává databázím spadajícím pod definici obsaženou v jejím čl. 1 odst. 2 ochranu podle autorského práva za jiných podmínek, než jsou podmínky stanovené v jejím čl. 3 odst. 1.
K nákladům řízení
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.

Z těchto důvodů Soudní dvůr (třetí senát) rozhodl takto:

1)
Článek 3 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/9/ES ze dne 11. března 1996 o právní ochraně databází musí být vykládán v tom smyslu, že na „databázi“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 této směrnice se vztahuje ochrana podle autorského práva stanovená touto směrnicí za podmínky, že výběr nebo uspořádání údajů v ní obsažených je originálním vyjádřením tvůrčí svobody jejího autora, což přísluší ověřit vnitrostátnímu soudu.
V důsledku toho:
—
duševní úsilí a dovednosti vynaložené na vytvoření uvedených údajů nejsou relevantní pro určení způsobilosti uvedené databáze pro ochranu tímto právem;
—
pro tyto účely je bezvýznamné, že výběr nebo uspořádání těchto údajů obsahuje či neobsahuje přidání podstatného významu těmto údajům, a
—
značné pracovní úsilí a dovednosti vyžadované pro vytvoření této databáze nemohou jako takové odůvodnit takovouto ochranu, pokud nevyjadřují žádnou originalitu výběru nebo uspořádání údajů, které databáze obsahuje.

2)
Směrnice 96/9 musí být vykládána v tom smyslu, že s výhradou přechodného ustanovení obsaženého v jejím čl. 14 odst. 2 brání vnitrostátní právní úpravě, která přiznává databázím spadajícím pod definici obsaženou v jejím čl. 1 odst. 2 ochranu podle autorského práva za jiných podmínek, než jsou podmínky stanovené v jejím čl. 3 odst. 1.

Podpisy.
(
*1
) – Jednací jazyk: angličtina.