CELEX: 62010CJ0021
Skupna kmetijska politika
Financiranje preko EKUJS
Uredbi (ES) št. 1257/1999 in št. 817/2004
Podpora Skupnosti za razvoj podeželja
Podpora za metode kmetijsko-okoljske proizvodnje
Kmetijsko-okoljske pomoči, ki niso pomoči za ‚živali‘ in dodelitev katerih je pogojena z gostoto živine
Uporaba integriranega administrativnega in kontrolnega sistema
Sistem identifikacije in registracije goveda
Dolžnost nacionalnih organov glede obveščanja o pogojih za upravičenost

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 22 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o
podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi
določenih uredb (UL L 160, str. 80), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1783/2003 z dne 29. septembra 2003
(UL L 270, str. 70, v nadaljevanju: Uredba št. 1257/1999), in člena 68 Uredbe Komisije (ES) št. 817/2004 z dne 29. aprila
2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe št. 1257/1999 (UL L 153, str. 30).
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med kmetom K. Nagyjem in Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (urad za kmetijstvo
in razvoj podeželja, v nadaljevanju: MVH), ker je bila K. Nagyju zavrnjena kmetijsko-okoljska pomoč po nadzoru podatkov, ki
jih je navedel v vlogi za dodelitev pomoči.

Pravni okvir

Pravo Unije
Člen 22 iz poglavja VI „Kmetijsko okolje in dobro počutje živali“ Uredbe št. 1257/1999 določa:
„Podpora za metode kmetijske proizvodnje, namenjene varstvu okolja, ohranjanju življenjskega prostora na podeželju (kmetijskega
okolja) ali izboljševanju dobrega počutja živali, prispeva k uresničevanju ciljev politike Skupnosti na področju kmetijstva,
okolja in dobrega počutja domačih živali.
Taka podpora spodbuja:
[…]
(b)       okolju prijazno ekstenzivnost kmetovanja in nizko intenzivne pašne sisteme,
(c)       ohranjanje ogroženih obdelovanih okolij, ki so velika naravna vrednota,
[…]“
Člen 37(4) te uredbe določa:
„Države članice lahko predpišejo nadaljnje ali bolj restriktivne pogoje za dodelitev podpore Skupnosti za razvoj podeželja,
če so taki pogoji skladni s cilji in zahtevami, določenimi v tej uredbi.“
Člen 58(4) Uredbe Komisije (ES) št. 445/2002 z dne 26. februarja 2002 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe št. 1257/1999
(UL L 74, str. 1) določa, da se enote rabe ali poljine in živali identificirajo v skladu s členoma 4 in 5 Uredbe Sveta (EGS)
št. 3508/92 z dne 27. novembra 1992 o vzpostavitvi integriranega upravnega in nadzornega sistema za nekatere programe pomoči
Skupnosti (UL L 355, str. 1).
Člen 5 Uredbe št. 3508/1992, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 820/97 z dne 21. aprila 1997 (UL L 117, str.
1, v nadaljevanju: Uredba št. 3508/92), določa:
„Sistem za identifikacijo in registracijo živali, ki se upošteva pri dodeljevanju pomoči v skladu s to uredbo, se vzpostavi
v skladu s členi 4, 5, 6 in 8 Direktive [Sveta] 92/102/EGS [z dne 27. novembra 1992 o identifikaciji in registraciji živali
(UL L 355, str. 32)] in z Uredbo (ES) št. 820/97.“
V uvodni izjavi 38 Uredbe št. 817/2004 je navedeno:
„Upravna pravila bi morala omogočati boljše upravljanje, spremljanje in nadzor podpore za razvoj podeželja. Zaradi enostavnosti
bi bilo treba, kadar je mogoče, uporabljati integrirani administrativni in kontrolni sistem iz naslova II, poglavja IV Uredbe
Sveta (EGS) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske
politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete [ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št.
1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71
in (ES) št. 2529/2001 (UL L 270, str. 1, v nadaljevanju: integrirani administrativni in kontrolni sistem)], za katerega so
podrobna pravila za izvajanje določena v Uredbi Komisije (ES) št. 2419/2001 [z dne 11. decembra 2001 o podrobnih pravilih
za uporabo integriranega upravnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti, vzpostavljenega z Uredbo
Sveta (EGS) št. 3508/92 (UL L 327, str. 11)]“.
Člen 66(1) in (4) Uredbe št. 817/2004 določa:
„1.       V vlogah za podporo za razvoj podeželja za površine ali živali, ki se vložijo ločeno od vlog na podlagi člena 6 Uredbe (ES)
št. 2419/2001, so navedene vse površine in živali zadevnega kmetijskega gospodarstva, ki so pomembne za preverjanje vlog na
podlagi zadevnega ukrepa, vključno s tistimi, za katere podpora ni zaprošena.
[…]
4.       Živali in enote rabe ali poljine se identificirajo v skladu s členoma 18 in 20 Uredbe (EGS) št. 1782/2003.“
Člen 67 Uredbe št. 817/2004 določa:
„1.      Začetne vloge za pridružitev k programu in poznejši zahtevki za izplačilo se preverjajo na način, ki zagotavlja uspešno preverjanje
izpolnjevanja pogojev za odobritev podpore.
Države članice opredelijo primerne metode in sredstva za preverjanje vsakega ukrepa podpore, pa tudi osebe, ki se preverjajo.
Kadarkoli je to ustrezno, države članice uporabijo integrirani administrativni in kontrolni sistem […]
[…]“
Člen 68 Uredbe št. 817/2004 določa:
„Administrativni pregledi so izčrpni in vključujejo navzkrižno preverjanje, kadarkoli je to ustrezno, med drugim s podatki
iz integriranega administrativnega in kontrolnega sistema. Nanašajo se na enote rabe ali poljine in živino, ki jih zajema
ukrep podpore, da bi se izognili neupravičenim izplačilom pomoči. Preveri se tudi skladnost z dolgoročnimi zavezami.“
V skladu s členom 17 Uredbe št. 1782/2003 vsaka država članica vzpostavi integrirani administrativni in kontrolni sistem.
Člen 18 Uredbe št. 1782/2003 določa:
„1.      Integriran [administrativni in kontrolni] sistem vsebuje naslednje elemente:
(a)      računalniško zbirko podatkov,
(b)      identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine,
(c)      sistem za identifikacijo in registracijo pravic do plačila iz člena 21,
(d)      zahtevke za pomoč,
(e)      integriran kontrolni sistem,
(f)       enoten sistem za registracijo identitete vsakega kmeta, ki vloži zahtevek za pomoč.
2.      V primeru uporabe členov 67, 68, 69, 70 in 71 integrirani [administrativni in kontrolni] sistem zajema sistem identifikacije
in registracije živali, vzpostavljen v skladu z Direktivo 92/102/EGS […] in Uredbo (ES) št. 1760/2000 [Evropskega Parlamenta
in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in
proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (UL L 204, str.1)].“
Člen 20 Uredbe št. 1782/2003 opredeljuje identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine.
Člen 16(3), drugi pododstavek, Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004 z dne 21. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne
skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo št. 1782/2003 (UL L 141,
str. 18) določa:
„Države članice lahko zlasti uvedejo postopke, po katerih se lahko podatki iz računalniških zbirk podatkov za govedo uporabljajo
za namene zahtevkov za pomoč, če računalniška zbirka podatkov za govedo omogoča raven zanesljivosti in vzpostavljenosti, ki
je potrebna za pravilno upravljanje zadevnih shem pomoči. Taki postopki lahko predstavljajo sistem, po katerem lahko kmet
zaprosi za pomoč glede vseh živali, ki na datum, ki ga določi država članica, izpolnjujejo pogoje za pomoč na podlagi podatkov
v računalniških zbirkah podatkov za govedo. V tem primeru države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zajamčijo:
(a)       da je v skladu z določbami, ki veljajo za zadevne sheme pomoči, kmet seznanjen z jasno določenimi datumi začetka in konca
ustreznega obdobja obvezne reje;
(b)       da kmet ve, da se bodo vse živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za
identifikacijo in registracijo govedi, štele za živali, pri katerih so bile ugotovljene nepravilnosti iz člena 59.
[…]“
Na podlagi člena 5 Uredbe št. 1760/2000 pristojni organ držav članic vzpostavi računalniško zbirko podatkov za govedo v skladu
s členoma 14 in 18 Direktive Sveta z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na
trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (64/432/EGS) (UL 1964, 121, str. 1977).

Nacionalna ureditev
Člen 5 uredbe ministrstva za kmetijstvo in razvoj podeželja št. 150/2004 o podrobnih pravilih za dodelitev kmetijsko-okoljskih
pomoči iz državnega proračuna, ki so sofinancirane iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega
sklada ter zajete v nacionalnem načrtu razvoja podeželja (
Magyar Közlöny
2004/116, v nadaljevanju: ministrska uredba št. 150/2004) določa, da je v okviru kmetijsko-okoljskih programov za gospodarjenje
s pašniki mogoče dodeliti pomoč.
Člen 32(2) te ministrske uredbe določa pogoje za upravičenost do zadevne pomoči, in sicer mora imeti zadevni kmet na eni strani
vsaj en hektar pašnikov na nekaterih občutljivih naravnih območjih, navedenih v tej določbi, in na drugi strani zaradi pašništva
vsaj 0,2 glave velike živine na hektar.
Člen 16 uredbe ministra za kmetijstvo in razvoj podeželja št. 131/2004 o splošnih določbah za dodelitev pomoči iz državnega
proračuna, ki so sofinancirane iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada ter zajete
v nacionalnem načrtu razvoja podeželja (
Magyar Közlöny
2004/127), določa:
„Navedbe iz vloge se preverijo v skladu z določbami členov od 66 do 70 Uredbe [št. 817/2004].“
Madžarski sistem za individualno identifikacijo in registracijo vrst goveda (Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszer,
v nadaljevanju: ENAR) je v členu 2 uredbe ministra za kmetijstvo in razvoj podeželja št. 99/2002 o individualni identifikaciji
goveda in o sistemu za individualno identifikacijo in registracijo vrst goveda (
Magyar Közlöny
2002/135) opredeljen kot sistem za individualno identifikacijo in registracijo vrst goveda, ki je povezan z registracijo
čred in zagotavlja spremljanje živali ter je med drugim podlaga za sistem za registracijo na zadevnih specializiranih področjih
(zdravje živali, pogoji reje, ureditev trga itd.).
Člen 3 te uredbe določa, da je treba govedo registrirati v nacionalni banki podatkov zaradi njegove individualne identifikacije
in registracije.
Člen 19 navedene uredbe določa, da mora imetnik živali sodelovati pri natančni in strokovni registraciji črede ali živali,
ki jih ima.

Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
K. Nagy je 26. novembra 2004 pri MVH vložil prošnjo za dodelitev kmetijsko-okoljske pomoči za obdobje petih let.
Ker je ta pomoč predvidena v okviru operativnega programa za gospodarjenje s pašniki, je na podlagi člena 32(2) ministrske
uredbe št. 150/2004 pogojena z rejo vsaj 0,2 glave velike živine na hektar zaradi pašništva.
K. Nagy je v svoji vlogi za dodelitev pomoči izjavil, da ima dvanajst glav goveda, in je 10. avgusta 2005 in 6. oktobra 2006
prejel to pomoč za tržni leti 2004/2005 in 2005/2006.
Kontrola na kraju samem, opravljena 18. oktobra 2006, in navzkrižna preverjanja v registru ENAR glede položaja na dan vložitve
vloge za dodelitev pomoči so pokazala, da dvanajst glav govedi, navedenih v tej vlogi, ob njeni vložitvi ni bilo registriranih.
MVH je z odločbo z dne 15. decembra 2006 ugotovil, da K. Nagy ne izpolnjuje pogojev za upravičenost do zadevne pomoči, določenih
v členu 32(2) ministrske uredbe št. 150/2004, saj na podlagi opravljenih preverjanj ni bilo mogoče potrditi števila živali,
navedenega ob vložitvi vloge za dodelitev pomoči. MVH je zato K. Nagyja izključil iz petletne kmetijsko-okoljske pomoči in
od njega zahteval vračilo že izplačanih zneskov v skupni višini 5230 EUR.
K. Nagy je zoper to odločbo vložil pritožbo pri ministrstvu za kmetijstvo in razvoj podeželja, ki je navedeno odločbo 10.
avgusta 2007 na podlagi člena 32(2) ministrske uredbe št. 150/2004 potrdilo.
K. Nagy je to odločbo tega ministrstva izpodbijal pri Fővárosi Bíróság in trdil, da je ob vložitvi vloge za dodelitev pomoči
imel število živali, ki se zahteva s to določbo, vendar ni vedel za ENAR in dejstvo, da je dodelitev zadevne pomoči pogojena
z registracijo zadevnih živali v tem sistemu, ker o tem ni bil obveščen.
Fővárosi Bíróság je menilo, da potrebuje odgovor na vprašanje, ali je mogoče pri plačilih na površino kot verodostojne upoštevati
le podatke iz ENAR ali pa se v tem primeru lahko pristojni organ opre na druge dokaze oziroma to mora storiti, zato je prekinilo
odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja:
„1.      Ali je člen 22 Uredbe […] št. 1257/1999 in člen 68 Uredbe […] št. 817/2004 mogoče razlagati tako, da morajo v primerih posebnih
programov pri gospodarjenju s pašniki v okviru kmetijsko-okoljske pomoči, določene v členu 22 Uredbe […] št. 1257/1999, pregledi
podatkov v podatkovni bazi sistema ENAR […], določeni v členu 68 Uredbe […] št. 817/2004, obsegati tudi pomoč na površino,
za katero se kot pogoj zahteva določena gostota živine?
2.      Ali je navedeni določbi mogoče razlagati tako, da je tudi tam, kjer je pogoj za pridobitev pomoči določena gostota živine,
sama pomoč pa ni osnovana na živini, treba opravljati navzkrižna preverjanja integriranega administrativnega in kontrolnega
sistema?
3.      Ali je navedeni določbi mogoče razlagati tako, da lahko pristojni organ ob odločanju o dodelitvi pomoči na površino preveri
oziroma je dolžan preveriti, ali so pogoji za dodelitev pomoči res izpolnjeni, neodvisno od sistema ENAR?
4.      Kakšna obveznost preverjanja glede na razlago navedenih določb izhaja iz obveznosti nadzora oziroma navzkrižnega preverjanja
za pristojni organ po navedenih predpisih Skupnosti? Ali se to preverjanje lahko omeji izključno na preverjanje po sistemu
ENAR?
5.      Ali ima pristojni organ države članice na podlagi navedenih določb dolžnost obveščanja v zvezi s pogoji za dodelitev pomoči
(na primer o obveznosti prijave v ENAR)? Če je odgovor pritrdilen, kako in v kakšnem obsegu?“

Vprašanja za predhodno odločanje

Prvo in drugo vprašanje
S prvim in drugim vprašanjem, ki ju je treba obravnavati skupaj, predložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali člen 22 Uredbe
št. 1257/1999 in člen 68 Uredbe št. 817/2004 glede pomoči na podlagi navedenega člena 22, ki so pogojene z gostoto živine,
dovoljujeta pristojnim organom, da opravijo navzkrižna preverjanja s podatki iz integriranega administrativnega in kontrolnega
sistema in zlasti, da se oprejo na podatke iz banke podatkov iz nacionalnega sistema za individualno identifikacijo in registracijo
vrst goveda, kot je ENAR.
Najprej je treba poudariti, da lahko v skladu s členom 37(4) Uredbe št. 1257/1999 države članice predpišejo nadaljnje ali
bolj restriktivne pogoje za dodelitev podpore Skupnosti za razvoj podeželja, če so taki pogoji skladni s cilji in zahtevami,
določenimi v tej uredbi. V zvezi s tem člen 22 navedene uredbe med drugim določa, da se podpora podeli za metode kmetijske
proizvodnje, namenjene ohranjanju življenjskega prostora na podeželju, in da spodbuja do okolja prijazno ekstenzivnost kmetovanja
in nizko intenzivne pašne sisteme.
Pogoj gostote živine, ki je določen v nacionalni zakonodaji za uporabo zemljišča na občutljivem naravnem območju kot pašnik
zaradi ohranitve travišč z bogato floro in favno in ki velja za upravičenost do pomoči na podlagi člena 22 Uredbe št. 1257/1999,
je tako v skladu s cilji in zahtevami iz te uredbe. Tak pogoj je pogoj za upravičenost do teh pomoči, ki je v skladu s členom
37(4) navedene uredbe.
Nato je treba poudariti, da člen 68 Uredbe št. 817/2004 določa, da so administrativni pregledi izčrpni. Ta določba natančneje
določa tudi, da ti pregledi vključujejo navzkrižno preverjanje, kadarkoli je to ustrezno – med drugim s podatki iz integriranega
administrativnega in kontrolnega sistema – in da se ta preverjanja nanašajo na enote rabe ali poljine in živino, ki jih zajema
ukrep podpore, da bi se preprečila neupravičena izplačila pomoči. Poleg tega je iz uvodne izjave 38 te uredbe razvidno, da
morajo upravna pravila omogočati boljše upravljanje, spremljanje in nadzor podpore za razvoj podeželja in da bi bilo zaradi
enostavnosti treba, kadar je mogoče, uporabljati integrirani administrativni in kontrolni sistem.
Iz navedenega je razvidno, da lahko države članice uporabijo ta člen 68 za pomoči na podlagi člena 22 Uredbe št. 1257/1999,
za katere velja pogoj gostote živine, saj je to pogoj za upravičenost do teh pomoči, ki je v skladu s to uredbo. Zato je treba
navzkrižna preverjanja o živalih, ki so predmet navedenih pomoči, opraviti, kadarkoli je to ustrezno, med drugim s podatki
iz integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, ki ga države članice uporabljajo v skladu s členom 67(1), tretji
pododstavek, Uredbe št. 817/2004.
V zvezi s tem člen 66(4) Uredbe št. 817/2004 določa, da se živali in enote rabe ali poljine identificirajo v skladu s členoma
18 in 20 Uredbe št. 1782/2003. Člen 18(2) zadnjenavedene uredbe določa zlasti, da ta integrirani administrativni in kontrolni
sistem zajema sistem identifikacije in registracije živali, vzpostavljen v skladu z Direktivo 92/102 in Uredbo št. 1760/2000.
Vendar je treba poudariti, da člen 18(2) Uredbe št. 1782/2003 v skladu s členom 156(2)(a) te uredbe velja za zahtevke za plačila,
vložene od koledarskega leta 2005 naprej. Zato je treba za zahtevke, ki so bili vloženi pred tem, uporabiti člen 58(4) Uredbe
št. 445/2002 s podobnim besedilom kot člen 66(4) Uredbe št. 817/2004, ki napotuje na člen 5 Uredbe št. 3508/92, ki se prav
tako sklicuje na tak sistem identifikacije in registracije živali, vzpostavljen v skladu z Direktivo 92/102 in Uredbo št.
820/97.
Glede na navedene preudarke je treba na prvo in drugo vprašanje odgovoriti, da člen 22 Uredbe št. 1257/1999 in člen 68 Uredbe
št. 817/2004 glede pomoči na podlagi navedenega člena 22, ki so pogojene z gostoto živine, dovoljujeta pristojnim organom,
da opravijo navzkrižna preverjanja s podatki iz integriranega administrativnega in kontrolnega sistema in zlasti, da se oprejo
na podatke iz banke podatkov iz nacionalnega sistema za individualno identifikacijo in registracijo vrst goveda, kot je ENAR.

Tretje in četrto vprašanje
Predložitveno sodišče s tretjim in četrtim vprašanjem, ki ju je prav tako treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, ali
člen 22 Uredbe št. 1257/1999 in člen 68 Uredbe št. 817/2004 pristojnim organom dovoljujeta, da se pri preverjanju pogojev
za upravičenost do kmetijsko-okoljske pomoči iz navedenega člena 22 za zavrnitev te pomoči oprejo le na podatke iz nacionalnega
sistema za individualno identifikacijo in registracijo vrst goveda, kot je ENAR, ali pa ti določbi, nasprotno, navedenim organom
nalagata, naj opravijo tudi druga preverjanja, in če je tako, katera.
Najprej je treba v zvezi s preverjanjem pogojev za upravičenost do kmetijsko-okoljske pomoči iz člena 22 Uredbe št. 1257/1999
spomniti, da člen 68 Uredbe št. 817/2004 določa, da so administrativni pregledi izčrpni in da vključujejo navzkrižna preverjanja,
kadarkoli je to ustrezno, med drugim s podatki iz integriranega administrativnega in kontrolnega sistema.
Pomembnost tega integriranega administrativnega in kontrolnega sistema je poleg tega poudarjena v uvodni izjavi 38 Uredbe
št. 817/2004, v kateri je navedeno, da bi bilo treba, kadar je mogoče, uporabljati ta integrirani sistem. Prav tako se člena
66(1) in (4) ter 67(1), tretji pododstavek, te uredbe sklicujeta na navedeni integrirani sistem, ki je namenjen zlasti identifikaciji
živali na kmetijskem gospodarstvu. Kot je razvidno iz točk 35 in 36 te sodbe, isti integrirani sistem zajema med drugim sistem
identifikacije in registracije živali.
Nato je treba poudariti, da mora biti sistem identifikacije in registracije goveda popolnoma učinkovit in zanesljiv v vsakem
trenutku, tako da pristojnim organom zlasti omogoči, da ob epizootskih boleznih v najkrajšem možnem času ugotovijo izvor živali
in da nemudoma sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi preprečili vsakršno tveganje za javno zdravje (glej sodbo z dne 24. maja 2007
v zadevi Maatschap Schonewille-Prins, C‑45/05, ZOdl., str. I‑3997, točka 41). Da bi bili vedno zagotovljeni taka učinkovitost
in zanesljivost, morajo imetniki živali registrirati svoje govedo v računalniški zbirki podatkov iz navedenega sistema.
Nazadnje, iz navedenega je razvidno, da je namen računalniške zbirke podatkov iz sistema identifikacije in registracije živali
zagotavljanje učinkovite sledljivosti teh živali v ustreznem času, ki je bistvena iz razlogov javnega zdravja (glej zgoraj
navedeno sodbo Maatschap Schonewille-Prins, točka 50). Ta zbirka velja torej za popolnoma zanesljivo. Zato je mogoče že z
navedeno zbirko sámo dokazati, da so izpolnjeni pogoji za upravičenost do zadevne pomoči, kakršen je ta v zvezi z gostoto
živine.
Glede na navedene preudarke je treba na tretje in četrto vprašanje odgovoriti, da člen 22 Uredbe št. 1257/1999 in člen 68
Uredbe št. 817/2004 pristojnim organom dovoljujeta, da se pri preverjanju pogojev za upravičenost do kmetijsko-okoljske pomoči
iz navedenega člena 22 za zavrnitev te pomoči oprejo le na podatke iz nacionalnega sistema za individualno identifikacijo
in registracijo vrst goveda, kot je ENAR, ne da bi morali nujno opraviti druga preverjanja.

Peto vprašanje
Predložitveno sodišče s petim vprašanjem sprašuje, ali člen 22 Uredbe št. 1257/1999 in člen 68 Uredbe št. 817/2004 nacionalnim
organom nalagata dolžnost obveščanja v zvezi s pogoji za upravičenost do kmetijsko-okoljske pomoči iz navedenega člena 22,
ki je pogojena z gostoto živine, in če je tako, kakšna sta vrsta in obseg te dolžnosti.
V zvezi s tem je treba poudariti, da niti člen 22 Uredbe št. 1257/1999, niti člen 68 Uredbe št. 817/2004, niti nobena druga
določba iz teh uredb nacionalnim organom ne nalagajo take obveznosti.
Vendar je iz člena 16(3), drugi pododstavek, Uredbe št. 796/2004 razvidno, da lahko države članice v zvezi s pogoji za zahtevke
za pomoč za „živali“ uvedejo sistem, ki bo kmetom omogočal, da zaprosijo za pomoč za vse živali, ki izpolnjujejo pogoje za
zadevno pomoč, na podlagi podatkov v računalniški zbirki podatkov za govedo, kakršna je ta iz ENAR. Ta določba natančneje
določa, da morajo v tem primeru države članice sprejeti potrebne ukrepe, da zagotovijo, da je kmet obveščen o tem, da se bodo
vse živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za identifikacijo in registracijo
govedi, štele za živali, pri katerih so bile ugotovljene nepravilnosti, ki lahko povzročijo pravne učinke, kot sta zmanjšanje
ali izključitev iz zadevne pomoči.
V skladu z ustaljeno sodno prakso načelo enakega obravnavanja ali prepovedi diskriminacije iz člena 20 Listine Evropske unije
o temeljnih pravicah terja, da se primerljivi položaji ne obravnavajo različno in da se različni položaji ne obravnavajo enako,
razen če je tako obravnavanje objektivno upravičeno (glej zlasti sodbe z dne 17. julija 1997 v zadevi National Farmers’ Union
in drugi, C‑354/95, Recueil, str. I‑4559, točka 61; z dne 11. novembra 2010 v zadevi Grootes, C‑152/09, še neobjavljena v
ZOdl., točka 66, in z dne 1. marca 2011 v zadevi Association belge des Consommateurs Test-Achats in drugi, C‑236/09, še neobjavljena
v ZOdl., točka 28).
V obravnavanem primeru je treba ugotoviti, da so kmetje, ki so vložili vlogo za pomoč iz člena 22 Uredbe št. 1257/1999, za
katero velja pogoj gostote živine, in kmetje, ki so vložili vlogo za pomoč za „živali“, v primerljivem položaju glede na pravne
učinke, ki lahko izhajajo iz neidentifikacije ali nepravilne registracije v sistemu identifikacije in registracije goveda,
kot je ENAR.
Kot za slednje kmete namreč tudi za kmete, ki so vložili vlogo za dodelitev pomoči iz člena 22 Uredbe št. 1257/1999, za katero
velja pogoj gostote živine, in ki ne upoštevajo pravil o identifikaciji in registraciji goveda, veljajo iste pravne posledice,
saj se lahko nacionalni organi, kot je razvidno iz točke 43 te sodbe, ob preverjanju pogojev za upravičenost do te pomoči,
zlasti pogoja o gostoti živine, za zavrnitev navedene pomoči oprejo le na podatke iz nacionalnega sistema za individualno
identifikacijo in registracijo vrst goveda, kot je ENAR.
V teh okoliščinah bi bilo v nasprotju z načelom enakega obravnavanja, če bi se položaj kmetov, ki so vložili vlogo za dodelitev
pomoči iz člena 22 Uredbe št. 1257/1999, za katero velja pogoj gostote živine, in položaj kmetov, ki so vložili vlogo za pomoč
za „živali“, obravnavala različno, tako da bi imeli le slednji kmetje pravico, da jih nacionalni organi obvestijo, da se bodo
vse živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za identifikacijo in registracijo
govedi, štele za živali, pri katerih so bile ugotovljene nepravilnosti, ki lahko povzročijo pravne učinke, kot sta zmanjšanje
ali izključitev iz zadevne pomoči. Poleg tega različnega obravnavanja ni mogoče objektivno upravičiti.
Glede na navedene preudarke je treba na peto vprašanje odgovoriti, da člen 22 Uredbe št. 1257/1999 in člen 68 Uredbe št. 817/2004,
razlagana ob upoštevanju člena 16 Uredbe št. 796/2004, nacionalnim organom, kadar ti ob preverjanju pogojev za upravičenost
do kmetijsko-okoljske pomoči iz navedenega člena 22, ki je pogojena z gostoto živine, preverjajo le podatke iz nacionalnega
sistema za individualno identifikacijo in registracijo vrst goveda, kot je ENAR, nalagata dolžnost obveščanja o teh pogojih
za upravičenost, ki obsega obveščanje kmeta, ki ga ta pomoč zadeva, da se bodo vse živali, za katere je ugotovljeno, da niso
pravilno identificirane ali registrirane v tem nacionalnem sistemu, štele za živali, pri katerih so bile ugotovljene nepravilnosti,
ki lahko povzročijo pravne učinke, kot sta zmanjšanje ali izključitev iz zadevne pomoči.

Stroški
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči
o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
1.
Člen 22 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega
in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES)
št. 1783/2003 z dne 29. septembra 2003, in člen 68 Uredbe Komisije (ES) št. 817/2004 z dne 29. aprila 2004 o podrobnih pravilih
za uporabo Uredbe št. 1257/1999 glede pomoči na podlagi navedenega člena 22, ki so pogojene z gostoto živine, dovoljujeta
pristojnim organom, da opravijo navzkrižna preverjanja s podatki iz integriranega administrativnega in kontrolnega sistema
in zlasti, da se oprejo na podatke iz banke podatkov iz nacionalnega sistema za individualno identifikacijo in registracijo
vrst goveda, kot je madžarski sistem za individualno identifikacijo in registracijo vrst goveda (Egységes Nyilvántartási és
Azonosítási Rendszer).
2.
Člen 22 Uredbe št. 1257/1999, kakor je bila spremenjena, in člen 68 Uredbe št. 817/2004 pristojnim organom dovoljujeta, da
se pri preverjanju pogojev za upravičenost do kmetijsko-okoljske pomoči iz navedenega člena 22 za zavrnitev te pomoči oprejo
le na podatke iz nacionalnega sistema za individualno identifikacijo in registracijo vrst goveda, kot je madžarski sistem
za individualno identifikacijo in registracijo vrst goveda, ne da bi morali nujno opraviti druga preverjanja.
3.
Člen 22 Uredbe št. 1257/1999, kakor je bila spremenjena, in člen 68 Uredbe št. 817/2004, razlagana ob upoštevanju člena 16
Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004 z dne 21. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije
in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo št. 1782/2003, nacionalnim organom, kadar
ti ob preverjanju pogojev za upravičenost do kmetijsko-okoljske pomoči iz navedenega člena 22, ki je pogojena z gostoto živine,
preverjajo le podatke iz nacionalnega sistema za individualno identifikacijo in registracijo vrst goveda, kot je madžarski
sistem za individualno identifikacijo in registracijo vrst goveda, nalagata dolžnost obveščanja o teh pogojih za upravičenost,
ki obsega obveščanje kmeta, ki ga ta pomoč zadeva, da se bodo vse živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane
ali registrirane v tem nacionalnem sistemu, štele za živali, pri katerih so bile ugotovljene nepravilnosti, ki lahko povzročijo
pravne učinke, kot sta zmanjšanje ali izključitev iz zadevne pomoči.
Podpisi
*
Jezik postopka: madžarščina.