CELEX: 62012CJ0198
Valsts pienākumu neizpilde
Iekšējais enerģētikas tirgus
Gāzes pārvade
Regula (EK) Nr. 715/2009
14. panta 1. punkts, kā arī 16. panta 1. punkts un 2. punkta b) apakšpunkts
Pienākums nodrošināt maksimāli iespējamo jaudu
Gāzes virtuāla pārvades jauda pretējā virzienā
Pieņemamība

Ar savu prasības pieteikumu Eiropas Komisija lūdz Tiesu konstatēt, ka, nesniedzot visiem tirgus dalībniekiem gāzes virtuālas pārvades pretējā virzienā pakalpojumus, Bulgārijas Republika nav izpildījusi Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulas (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (
OV L 211, 36. lpp.
) 14. panta 1. punktā, kā arī 16. panta 1. punktā un 2. punkta b) apakšpunktā, skatot šīs tiesību normas kopsakarā, paredzētos pienākumus.
Atbilstošās tiesību normas
Eiropas Komisijas ierosinātā pārkāpuma procedūra pret Bulgārijas Republiku sākotnēji bija pamatota uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra Regulas (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem (
OV L 289, 1. lpp.
), kura pirmstiesas procedūras laikā tika atcelta ar Regulu Nr. 715/2009 sākot no 2011. gada 3. marta, 4. panta 1. punktu un 5. panta 1. un 2. punktu. Šīs tiesību normas tika aizstātas ar Regulas Nr. 715/2009 14. panta 1. punktu un 16. panta 1. un 2. punktu.
Ar pēdējās regulas 1. pantu, kura nosaukums ir “Priekšmets un darbības joma”, tika aizstāts Regulas Nr. 1775/2005 1. pants. Regulas Nr. 715/2009 1. panta pirmās daļas a) punktā ir noteikts:
“Šīs regulas mērķis ir:
a)
paredzēt nediskriminējošus noteikumus par nosacījumiem piekļuvei dabasgāzes pārvades sistēmām, ņemot vērā valstu un reģionālo tirgu īpašās iezīmes, lai nodrošinātu dabasgāzes iekšējā tirgus pareizu darbību”.
Šīs pēdējās regulas 2. panta nosaukums ir “Definīcijas”. Minētās regulas 2. panta 1. punkts, ar kuru tika aizstāts Regulas Nr. 1775/2005 2. panta 1. punkts, ir izteikts šādi:
“Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“pārvade” ir dabasgāzes transportēšana pa cauruļvadu tīklu, kas galvenokārt sastāv no augstspiediena cauruļvadiem un kas nav maģistrālu cauruļvadu tīkls, kā arī nav daļa no augstspiediena cauruļvadiem, ko galvenokārt lieto vietējai dabasgāzes izplatīšanai, lai to nogādātu patērētājiem, bet neietverot piegādi;
[..]
3)
“jauda” ir maksimāli iespējamā plūsma, kas izteikta normālkubikmetros attiecībā pret laika vienību vai enerģijas vienībās attiecībā pret laika vienību, un ko tīkla lietotāji ir tiesīgi saņemt saskaņā ar transporta līguma noteikumiem;
[..]
5)
“pārslodzes vadība” ir pārvades sistēmas operatora pienākumu izpilde attiecībā uz jaudu tā, lai optimāli un maksimāli izmantotu tehniskās jaudas un savlaicīgi konstatētu paredzamos pārslodzes un iespēju robežu līmeņus;
[..]
7)
“nominācija” ir iepriekšējs tīkla lietotāja paziņojums pārvades sistēmas operatoram par faktisko plūsmu, ko tīkla lietotājs vēlas ievadīt sistēmā vai aizvadīt no tās;
[..]
9)
“sistēmas viengabalainība” ir jebkurš stāvoklis pārvades sistēmā, arī vajadzīgās pārvades iekārtās, kurā dabasgāzes spiediens un kvalitāte ir pārvades sistēmas operatora noteiktajās minimālajās un maksimālajās robežās, garantējot dabasgāzes pārvadi tehniskā ziņā;
[..]
18)
“tehniskā jauda” ir maksimāli iespējamā konstantā jauda, ko pārvades sistēmas operators var piedāvāt tīkla lietotājiem, ņemot vērā sistēmas viengabalainību un pārvades tīkla vadīšanas prasības;
[..]
20)
“pieejamā jauda” ir tehniskās jaudas daļa, kas nav sadalīta un attiecīgā brīdī joprojām ir pieejama sistēmai;
21)
“līgumpārslodze” ir stāvoklis, kad pieprasījums pēc konstantas jaudas pārsniedz tehnisko jaudu;
[..]
23)
“fiziska pārslodze” ir stāvoklis, kad pieprasījums pēc faktiskās piegādes kādā brīdī pārsniedz tehnisko jaudu”.
Regulas Nr. 715/2009 14. panta nosaukums ir “Trešo personu piekļuves pakalpojumi saistībā ar pārvades sistēmu operatoriem”. Šīs regulas 14. panta 1. punktā, ar kuru tika aizstāts Regulas Nr. 1775/2005 4. panta 1. punkts, ir noteikts:
“Pārvades sistēmu operatori:
a)
nodrošina nediskriminējošu pakalpojumu piedāvājumu visiem tīkla lietotājiem;
b)
sniedz gan konstantus, gan atslēdzamus trešo personu piekļuves pakalpojumus. Atslēdzamas piekļuves cena atspoguļo pārrāvuma iespējamību;
c)
piedāvā tīkla lietotājiem gan ilgtermiņa, gan īstermiņa pakalpojumus.
Attiecībā uz šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, ja pārvades sistēmas operators piedāvā vienādus pakalpojumus dažādiem klientiem, tas to dara saskaņā ar vienādiem līguma noteikumiem un nosacījumiem, izmantojot vai nu saskaņotus transportēšanas līgumus, vai vienotu tīkla kodeksu, ko kompetentā iestāde apstiprinājusi saskaņā ar [Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija] Direktīvas 2009/73/EK [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (
OV L 211, 94. lpp.
)] 41. pantā paredzēto procedūru.”
Regulas Nr. 715/2009 16. panta nosaukums ir “Jaudas sadales mehānismu un pārslodzes vadības procedūru principi, kas attiecas uz pārvades sistēmu operatoriem”. Šīs regulas 16. panta 1. un 2. punktā, ar kuriem tika aizstāti Regulas Nr. 1775/2005 5. panta 1. un 2. punkts, ir paredzēts:
“1.   Maksimāli iespējamo jaudu visos būtiskos 18. panta 3. punktā minētajos punktos dara pieejamu tirgus dalībniekiem, ņemot vērā sistēmas viengabalainību un tīkla efektīvu darbību.
2.   Pārvades sistēmas operators īsteno un publicē nediskriminējošus un pārredzamus jaudas sadales mehānismus, kas:
a)
dod pareizus ekonomiskos signālus tehnisko jaudu efektīvam un maksimālam izmantojumam, veicina ieguldījumus jaunā infrastruktūrā un sekmē dabasgāzes pārrobežu tirdzniecību;
b)
ir saderīgi ar tādiem tirgus mehānismiem kā tūlītējas piegādes tirgi un tirdzniecība no centralizētām noliktavām, un reizē ir elastīgi un spējīgi piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem; un
c)
ir saderīgi ar dalībvalstu tīkla piekļuves sistēmām.”
Pirmstiesas procedūra
2009. gada 26. jūnijā Komisija nosūtīja Bulgārijas Republikai brīdinājuma vēstuli, kurā tā apgalvoja, ka šī dalībvalsts nav izpildījusi it īpaši Regulas Nr. 1775/2005 4. panta 1. punktā, kā arī 5. panta 1. un 2. punktā, kas tika aizstāti ar Regulas Nr. 715/2009 14. panta 1. punktu, kā arī 16. panta 1. punktu un 2. punkta b) apakšpunktu, paredzētos pienākumus.
Uzskatīdama, ka Bulgārijas Republikas 2009. gada 26. augusta vēstulē sniegtā atbilde nebija pietiekama, Komisija tai 2010. gada 28. jūnijā nosūtīja argumentētu atzinumu. Bulgārijas Republika uz šo atzinumu atbildēja 2010. gada 27. augustā, kā arī sniedza Komisijai papildinformāciju vairākās vēstulēs, proti, 2011. gada 24. augusta, 2011. gada 28. decembra un 2012. gada 19. janvāra vēstulē.
Uzskatīdama, ka uz argumentēto atzinumu sniegtās atbildes nav apmierinošas, Komisija cēla šo prasību.
Par prasību
Par prasības pieņemamību
Lietas dalībnieču argumenti
Vispirms Bulgārijas Republika apgalvo, ka Komisijas celtā prasība ir nepieņemama, jo starp argumentēta atzinuma un prasības pieteikuma pamatojuma daļu pastāv pretrunas.
Bulgārijas Republika norāda, ka brīdinājuma vēstulē un argumentētajā atzinumā vairākkārt ir atsauce uz pienākumu sniegt “pārvades pakalpojumus pretējā virzienā piegādes pārtraukšanas režīma ietvaros”, kas esot attiecināms tikai uz gāzes fizisku pārvadi pretējā virzienā. Savukārt savā argumentētajā atzinumā Komisija esot apgalvojusi, ka Regulas Nr. 1775/2005 5. panta 1. punktā ir uzlikts pienākums nodrošināt gāzes fizisku pārvades jaudu abos virzienos vai, ja tehniski tas nav iespējams, fizisku pārvades jaudu galvenajā virzienā un virtuālu pārvades jaudu atgriezeniski pretējā virzienā.
Bulgārijas Republika arī norāda, ka Komisija prasībās pieteikuma pamatdaļā esot atsaukusies uz plašāku pienākumu piedāvāt pārvades jaudu pretēja virzienā neatkarīgi no tā, vai šī jauda būtu fiziska vai virtuāla. Tomēr prasības pieteikuma
petitum
Komisija esot minējusi tikai virtuālas pārvades pretējā virzienā pakalpojumu sniegšanu.
Bulgārijas Republika apgalvo, ka šīs nekonsekvences dēļ tā neesot varējusi noteikt tai pārmesto pienākumu neizpildi, ne arī efektīvi aizstāvēties pret Komisijas izvirzītajiem iebildumiem, līdz ar to šī prasība ir jānoraida kā nepieņemama.
Komisija apgalvo, ka argumentētajā atzinumā esot minēti gan fiziskas, gan virtuālas gāzes pārvades pretējā virzienā pakalpojumi, jo šie abi pārvades pakalpojumu veidi esot jāuzskata par tādiem, kas izriet no gāzes pārvades sistēmas operatora pienākuma piedāvāt tirgus dalībniekiem sava tīkla maksimāli iespējamo jaudu, kas tieši izriet no argumentētā atzinuma. Būtībā Komisija gan argumentētajā atzinumā, gan brīdinājuma vēstulē vairākkārt esot norādījusi, ka gāzes virtuāla pārvade pretējā virzienā atbilst Regulas Nr. 715/2009 14. panta 1. punkta, kā arī 16. panta 1. punkta un 2. punkta b) apakšpunkta, skatot šīs tiesību normas kopsakarā, noteikumiem gadījumā, ja sistēmas operators nespēj veikt fizisku pārvadi pretējā virzienā.
Tiesas vērtējums
No pastāvīgās judikatūras izriet, ka attiecīgajai dalībvalstij nosūtītā Komisijas brīdinājuma vēstule un vēlāk Komisijas sniegtais argumentētais atzinums nosaka strīda priekšmetu, ko vairs nevar paplašināt. Līdz ar to argumentētajam atzinumam un prasībai jābalstās uz identiskiem iebildumiem (skat. it īpaši spriedumu Komisija/Vācija, C‑191/95,
EU:C:1998:441
, 55. punkts, un Komisija/Spānija, C‑67/12,
EU:C:2014:5
, 52. punkts).
Tomēr šī prasība nevar būt tik plaša, lai jebkurā gadījumā pieprasītu pilnīgu sakritību starp iebildumu formulējumu brīdinājuma vēstulē, argumentētajā atzinumā un prasījumos prasības pieteikumā, ja strīda priekšmets, kāds tas ir noteikts argumentētajā atzinumā, nav ticis paplašināts vai grozīts, bet, gluži pretēji, vienkārši sašaurināts (skat. it īpaši spriedumu Komisija/Vācija,
EU:C:1998:441
, 56. punkts, un Komisija/Spānija,
EU:C:2014:5
, 53. punkts).
Ir jākonstatē, ka šajā lietā Komisija nav paplašinājusi brīdinājuma vēstulē un argumentētajā atzinumā norādītā strīda priekšmetu, bet gan to ierobežojusi, attiecinot tikai uz pienākumu sniegt virtuālas pārvades pretējā virzienā pakalpojumus. Faktiski, kā ģenerāladvokāts norādījis savu secinājumu 28. punktā, Komisija brīdinājuma vēstulē, argumentētajā atzinumā, kā arī prasības pieteikumā ir atsaukusies uz to, ka pastāv pienākums piedāvāt virtuālu pārvades jaudu.
Ņemot vērā iepriekš minēto, Bulgārijas Republikas izvirzītā iebilde par nepieņemamību ir jānoraida.
Par lietas būtību
Lietas dalībnieku argumenti
Komisija uzskata, ka Bulgārijas Republika nav izpildījusi Regulas Nr. 715/2009 14. panta 1. punktā, kā arī 16. panta 1. punktā un 2. punkta b) apakšpunktā, skatot šīs tiesību normas kopsakarā, paredzētos pienākumus, jo
Bulgartransgaz EAD
, gāzes pārvades sistēmas operators Bulgārijas teritorijā, nepiedāvā gāzes virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā visos minētā tīkla, proti,
Negru Voda
, kas ir savienojuma punkts ar Rumānijas tīklu, un
Sidirokastron
, savienojuma punkta ar Grieķijas tīklu, ieejas un izejas punktos.
No Komisijas prasības pieteikuma formulējuma izriet, ka gāzes virtuāla pārvades jauda rodas no tā, ka gāzes pārvades sistēmas operators kompensē pieprasījumus pēc gāzes pārvades abos virzienos. Šis kompensēšanas mehānisms ļauj paralēli fiziskai pārvades jaudai piedāvāt gāzes “virtuālu” pārvades jaudu, tādējādi attiecīgie gāzes daudzumi gāzes pārvades tīklā fiziski nepārvietojas.
Pirmkārt, Komisija apgalvo, ka, nepiedāvājot virtuālas pārvades pretējā virzienā pakalpojumus attiecīgajos Bulgārijas Republikas gāzes pārvades tīkla pārrobežu punktos, Bulgārijas Republika nav izpildījusi pienākumu piedāvāt tirgus dalībniekiem sava tīkla maksimāli iespējamo jaudu atbilstoši Regulas Nr. 715/2009 16. panta 1. punktam, skatot to kopsakarā ar šīs regulas 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto pienākumu nodrošināt nediskriminējošu pakalpojumu piedāvājumu visiem tīkla lietotājiem, kā arī kopsakarā ar minētas regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto pienākumu sniegt gan konstantus, gan atslēdzamus trešo personu piekļuves pakalpojumus.
Komisija norāda, ka dažas cauruļvadu sistēmas piedāvā gāzes fizisku pārvades jaudu abos virzienos, tādējādi tīkla lietotājiem ir piekļuve fiziskas pārvades pretējā virzienā pakalpojumiem. Šīs sistēmas piedāvā fizisku divvirzienu jaudu. Turpretī citas cauruļvadu sistēmas – kā Bulgārijas Republikā ieviestās – ļauj veikt gāzes fizisku pārvadi tikai vienā virzienā un tādējādi piedāvā vienvirziena fizisku jaudu. Pēdējā minētajā gadījumā pienākums piedāvāt tīkla maksimāli iespējamo jaudu atbilstoši minētās regulas 16. panta 1. punktam nozīmē pienākumu piedāvāt virtuālas pārvades pretējā virzienā pakalpojumus.
Faktiski saskaņā ar Komisijas viedokli virtuālas pārvades jaudas pretējā virzienā piedāvāšana ļautu palielināt tīkla jaudu. Tādējādi virtuālas pārvades jaudas pretējā virzienā nodrošināšana ne tikai mazinātu cauruļvadu fiziskas pārvades jaudas pretējā virzienā neesamību, bet arī palielinātu pārvades jaudu galvenajā virzienā, ciktāl pārvades pieprasījumi galvenajā virzienā tiktu kompensēti ar pārvades pieprasījumiem pretēja virzienā.
Saskaņā ar Komisijas viedokli tādu Regulas Nr. 715/2009 16. panta 1. punkta interpretāciju, saskaņā ar kuru pastāv pienākums piedāvāt tirgus dalībniekiem virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā, apstiprinot šīs regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunkts. Šajā ziņā Komisija norāda, ka šāda virtuālā jauda esot jāpiedāvā, pamatojoties uz atslēdzamu plūsmu, un ka minētas regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunktā pārvades sistēmas operatoriem esot noteikts pienākums sniegt gan konstantus, gan atslēdzamus pakalpojumus.
Otrkārt, Komisija apgalvo, ka pienākums ieviest virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā izriet no prasības spēt nodrošināt tīkla “efektīvu darbību”, kura ir paredzēta arī Regulas Nr. 715/2009 16. panta 1. punktā. Virtuāla jauda faktiski ļautu pavairot gāzes pārvades pakalpojumu sniegšanu bez papildu izmaksām, turpretī fiziskas pārvades jaudas pretējā virzienā izveide nozīmētu būtiskas investīcijas infrastruktūrā, kā arī degšanas gāzes izmantošanu, lai varētu veikt šādu pārvadi.
Treškārt, Komisija apgalvo, ka pienākums nodrošināt virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā izriet arī no pienākuma sadalīt tīklu jaudu, izmantojot tirgu mehānismus atbilstoši minētās regulas 16. panta 2. punkta b) apakšpunktam. Šajā ziņā lēmums nodrošināt vienīgi cauruļvadu fizisku pārvades jaudu drastiski samazinātu gāzes pārvades pakalpojumu piedāvājumu Eiropas Savienībā, būtiski kavētu gāzes apmaiņas plūsmu starp centralizētām noliktavām un riskētu radīt lielas cenu atšķirības Savienības ietvaros.
Ceturtkārt, Komisija uzskata, ka jebkāda šīs pašas regulas interpretācija tādējādi, ka ar to nav uzlikts pienākums nodrošināt virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā, būtu pretrunā Regulas Nr. 715/2009 mērķiem, kādi tie ir noteikti šīs regulas 1. panta pirmajā daļā. Faktiski šādas virtuālas jaudas nodrošināšana esot gan šķidrās dabas gāzes tirgus attīstības, gan arī dabas gāzes iekšējā tirgus integrācijas obligāts nosacījums.
Bulgārijas Republika apstrīd Komisijas interpretāciju, saskaņā ar kuru šīs pašas regulas tiesību normas nozīmējot pienākumu nodrošināt virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā visos Bulgārijas tīkla ieejas un izejas punktos.
Pirmkārt, Bulgārijas Republika norāda, ka no šīs regulas 14. panta 1. punkta, kā arī 16. panta 1. un 2. punkta gramatiskas interpretācijas nevar secināt, ka pastāvētu pienākums piedāvāt divvirzienu jaudas gāzes tīklos.
Otrkārt, Bulgārijas Republika apgalvo, ka Komisijas interpretācija esot pretrunā minētās regulas tiesību normu sistēmai. Tādējādi Komisijas piedāvātā jēdziena “maksimāli iespējamā jauda” interpretācija, saskaņā ar kuru šajā jēdzienā ietilpst virtuāla pārvades jauda, attālinātos no šīs pašas regulas 2. panta 1. punktā minēto jēdzienu “pārvade”, “jauda”, “pārslodzes vadība”, “nominācija”, “tehniskā jauda”, “pieejamā jauda”, “līgumpārslodze” un “fiziska pārslodze” definīcijām, jo visi šie jēdzieni attiecas uz gāzes tīklu fizisku pārvades jaudu.
Treškārt, Bulgārijas Republika apgalvo, ka no Regulas Nr. 715/2009 vēsturiskas interpretācijas izriet šāds pats secinājums. No vienas puses, ne Regulas Nr. 1775/2005, ne arī Regulas Nr. 715/2009
travaux préparatoires
nav ietverta norāde, kas apstiprinātu Komisijas interpretāciju, saskaņā ar kuru pastāv pienākums piedāvāt virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā.
No otras puses, Bulgārijas Republika apgalvo, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulas (ES) Nr. 994/2010 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Padomes Direktīvas 2004/67/EK atcelšanu (
OV L 295, 1. lpp.
) 6. un 7. pantā dalībvalstīm ir paredzēts pienākums cik vien drīz iespējams un ne vēlāk kā līdz 2013. gada 3. decembrim nodrošināt fizisku divvirzienu jaudu visos pārrobežu starpsavienojumos starp dalībvalstīm. Līdz ar to, ja Savienības likumdevējs būtu vēlējies noteikt līdzīgu pienākumu, pieņemot Regulu Nr. 715/2009, tas to būtu paredzējis tieši tā, kā tas rīkojās, pieņemot Regulas Nr. 994/2010 6. un 7. pantu.
Tiesas vērtējums
Savas prasības pamatojumam Komisija apgalvo, ka šīs regulas 14. panta 1. punktā, kā arī 16. panta 1. punktā un 2. punkta b) apakšpunktā ir noteikts pienākums piedāvāt gāzes virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā. Ir jāpārbauda, vai minētajās tiesību normās ir noteikts šāds pienākums.
Ir jākonstatē, ka nevienā no šīm tiesību normām tieši nav paredzēts pienākums piedāvāt gāzes virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā.
Komisija tomēr norāda, ka šāds pienākums no minētajām tiesību normām izrietot netieši. Šajā ziņā ir jāatgādina Tiesas judikatūra, saskaņā ar kuru, kā to norādījis ģenerāladvokāts savu secinājumu 46. punktā, lai gan pastāv Savienības tiesību akta normu skaidrais un precīzais formulējums, nedrīkst veikt interpretāciju, kas labotu šīs tiesību normas un tādējādi paplašinātu dalībvalstīm no tām izrietošos pienākumus (šajā ziņā skat. spriedumu Komisija/Apvienotā Karaliste, C‑582/08,
EU:C:2010:429
, 51. punkts).
Pirmkārt, saskaņā ar pašu Regulas Nr. 715/2009 14. panta 1. punkta formulējumu pārvades sistēmu operatori nodrošina nediskriminējošu pakalpojumu piedāvājumu visiem tīkla lietotājiem gan ilgtermiņā, gan īstermiņā, kā arī sniedz gan konstantus, gan atslēdzamus trešo personu piekļuves pakalpojumus.
Tomēr no šīs tiesību normas nevar izsecināt pienākumu piedāvāt gāzes virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā. It īpaši un kā to pamatoti savu secinājumu 40. punktā norādījis ģenerāladvokāts, no minētās tiesību normas izrietošais pienākums sniegt gan konstantus, gan atslēdzamus pakalpojumus nenozīmē, ka pārvades sistēmu operatoriem būtu pienākums sniegt jebkāda veida atslēdzamus pakalpojumus un jo īpaši virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā. Turklāt minētās regulas 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētais nediskriminācijas pienākums šiem operatoriem uzliek pienākumu nevis piedāvāt jaunus pakalpojumus, bet gan atturēties no jebkādas diskriminācijas, sniedzot savus pakalpojumus.
Otrkārt, Regulas Nr. 715/2009 16. panta 1. punktā ir paredzēts, ka tirgus dalībniekiem tiek darīta pieejama maksimāli iespējamā jauda visos būtiskos 18. panta 3. punktā minētajos punktos, ņemot vērā sistēmas viengabalainību un tīkla efektīvu darbību.
Šajā ziņā jēdziens “jauda” minētās regulas 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā ir definēts kā “maksimāli iespējamā plūsma, kas izteikta normālkubikmetros attiecībā pret laika vienību vai enerģijas vienībās attiecībā pret laika vienību, un ko tīkla lietotāji ir tiesīgi saņemt saskaņā ar transporta līguma noteikumiem”.
Jēdziens “pārvade” šīs pašas regulas 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktā ir definēts kā “dabasgāzes transportēšana pa cauruļvadu tīklu, kas galvenokārt sastāv no augstspiediena cauruļvadiem un kas nav maģistrālu cauruļvadu tīkls, kā arī nav daļa no augstspiediena cauruļvadiem, ko galvenokārt lieto vietējai dabasgāzes izplatīšanai, lai to nogādātu patērētājiem, bet neietverot piegādi”.
Ņemot vērā šīs definīcijas, jēdziens “jauda” Regulas Nr. 715/2009 16. panta 1. punkta izpratnē attiecas uz gāzes pārvades tīklu fizisko pārvades jaudu. Turklāt ne no vienas Regulas Nr. 715/2009 tiesību normas, kurā ir lietots jēdziens “jauda”, neizriet, ka šis jēdziens varētu attiekties uz virtuāliem pārvades pakalpojumiem.
Līdz ar to, kā to norādījusi Bulgārijas Republika, kā arī ģenerāladvokāts savu secinājumu 34. punktā, Regulas Nr. 715/2009 16. panta 1. punktā ietvertais jēdziens “maksimāli iespējamā jauda” attiecas tikai uz gāzes pārvades tīklu fizisko pārvades jaudu, izslēdzot pārvades sistēmas operatoru iespējamo piedāvāto virtuālo pārvades jaudu.
Šāda interpretācija nav pretrunā minētas regulas 16. panta 1. punktā pārvades sistēmas operatoriem noteiktajam pienākumam “[ņemt] vērā tīkla efektīvu darbību”, kad tie tirgus dalībniekiem dara pieejamu maksimāli iespējamo pārvades jaudu. Kā norādījis ģenerāladvokāts savu secinājumu 41. punktā, šis pienākums faktiski ierobežo, nevis paplašina pienākumu nodrošināt tīkla maksimāli pieejamo jaudu.
Turklāt šo interpretāciju apstiprina arī cits šīs regulas 16. panta 1. punktā paredzētais pienākums, proti, “ņem[t] vērā sistēmas viengabalainību”.
Jēdziens “sistēmas viengabalainība” Regulas Nr. 715/2009 2. panta 1. punkta 9. apakšpunktā ir definēts kā “jebkurš stāvoklis pārvades sistēmā, arī vajadzīgās pārvades iekārtās, kurā dabasgāzes spiediens un kvalitāte ir pārvades sistēmas operatora noteiktajās minimālajās un maksimālajās robežās, garantējot dabasgāzes pārvadi tehniskā ziņā”.
Kā tas izriet no šī sprieduma 20. un 23. punkta, gāzes virtuālas pārvades jaudas piedāvāšana izriet no mehānisma, kura ietvaros tiek kompensēts pieprasījums pēc gāzes, kas nav saistīts ar fizisku pārvades tīkla izmantošanu un kas līdz ar to neapdraud sistēmas vienveidību šīs tiesību normas izpratnē.
Līdz ar to Regulas Nr. 715/2009 16. panta 1. punktā paredzētais pienākums “ņemt vērā sistēmas viengabalainību” arī attiecas uz gāzes pārvades tīklu fizisko pārvades jaudu. Tātad saskaņā ar šo pienākumu pārvades sistēmas operatoram nav jānodrošina virtuāla pārvades jauda.
No iepriekš minētā izriet, ka šīs regulas 16. panta 1. punkts attiecas tikai uz gāzes pārvades tīklu fizisko pārvades jaudu, līdz ar to no šīs normas nevar secināt, ka pastāvētu pienākums piedāvāt gāzes virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā.
Treškārt, saskaņā ar minētās regulas 16. panta 2. punkta b) apakšpunktu pārvades sistēmas operators īsteno un publicē nediskriminējošus un pārredzamus jaudas sadales mehānismus, kas ir saderīgi ar tādiem tirgus mehānismiem kā tūlītējas piegādes tirgi un tirdzniecība no centralizētām noliktavām un reizē ir elastīgi un spējīgi piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem.
Šajā ziņā ir jānorāda, ka šī norma regulē jaudas sadales mehānismu, ko pārvades sistēmas operatori piedāvā tirgus dalībniekiem saskaņā ar Regulas Nr. 715/2009 16. panta 1. punktu. Līdz ar to šīs regulas 16. panta 2. punkta b) apakšpunktu nevar interpretēt tādējādi, ka ar to ir noteikts pienākums piedāvāt jaudu, kas pārsniedz minētas regulas 16. panta 1. punktā paredzēto pienākumu. Līdz ar to, tā kā šī sprieduma 48. punktā ir secināts, ka šīs pašas regulas 16. panta 1. punktā pārvades sistēmas operatoriem nav noteikts pienākums piedāvāt tirgus dalībniekiem gāzes virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā, 16. panta 2. punkta b) apakšpunktu nevar interpretēt tādējādi, ka tajā būtu paredzēts šāds pienākums.
Šādu Regulas Nr. 715/2009 14. panta 1. punkta, kā arī 16. panta 1. punkta un 2. punkta b) apakšpunkta formulējuma un sistēmas interpretāciju apstiprina arī Regulas Nr. 1775/2005 un Regulas Nr. 715/2009
travaux préparatoires
. Faktiski, kā to arī norādījis ģenerāladvokāts savu secinājumu 42. punktā, šajos
travaux préparatoires
nav minēts, ka pastāvētu pienākums piedāvāt gāzes virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā. No tā izriet, ka šādu pienākumu nevar izsecināt ne no Regulas Nr. 1775/2005, ne arī no Regulas Nr. 715/2009 mērķiem.
No iepriekš minētā izriet, ka Regulas Nr. 715/2009 14. panta 1. punkta, kā arī 16. panta 1. punkta un 2. punkta b) apakšpunkta tiesību normās nav noteikts pienākums piedāvāt gāzes virtuālu pārvades jaudu pretējā virzienā.
Līdz ar to Komisijas celtā prasība ir jānoraida.
Par tiesāšanās izdevumiem
Atbilstoši Reglamenta 138. panta 1. punktam lietas dalībniekam, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs. Tā kā Bulgārijas Republika ir prasījusi piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus un tā kā tai šis spriedums ir nelabvēlīgs, tad jāpiespriež Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (piektā palāta) nospriež:

1)
prasību noraidīt;

2)
Eiropas Komisija atlīdzina tiesāšanās izdevumus.

[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – bulgāru.