CELEX: 62010CJ0215
Közös Vámtarifa
Tarifális besorolás
Kombinált nómenklatúra
Fröccsöntött műanyagból készült műkörömkészletek
Az 1417/2007/EK rendelet érvényessége
Műanyagból készült más áruk (3926 vámtarifaszám)
Manikűr- vagy pedikűrkészítmények (3304 vámtarifaszám)
Manikűr- vagy pedikűrkészlet és -felszerelés (8214 vámtarifaszám)

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgya egyrészt az egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló,
2007. november 28‑i 1417/2007/EK bizottsági rendelet (HL L 316., 4. o.) érvényessége, másrészt a 2006. október 17‑i 1549/2006/EK
bizottsági rendelettel (HL L 301., 1. o.) módosított, a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról
szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.)
I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: KN) 39269097, 33043000 és 82142000 vámtarifaalszámainak
értelmezése.
E kérelmet egyrészről a Pacific World Limited RCI Europe (a továbbiakban: Pacific World) és az FDD International Limited (a
továbbiakban: FDD), másrészről a Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs (a továbbiakban: Commissioners) között
a műkörömkészletek tarifális besorolása tárgyában folyamatban lévő eljárás keretében terjesztették elő.

Jogi háttér

Általános szabályok
A KN a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszeren (a továbbiakban: HR) alapul, amelyet a később a Vámigazgatások Világszervezetévé
átalakult Vámegyüttműködési Tanács hozott létre, és a Brüsszelben 1983. június 14‑én megkötött nemzetközi egyezmény vezetett
be, amely utóbbit a Közösség részéről az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény és az azt módosító
jegyzőkönyv megkötéséről szóló, 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL L 198., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás
2. fejezet, 2. kötet, 288. o.; a továbbiakban: HR‑ről szóló egyezmény) hagyta jóvá.

A KN
A KN első része bevezető rendelkezéseket tartalmaz. Ebben a részben az általános rendelkezésekről szóló I. szakasz A. pontja,
amely „A KN értelmezésére vonatkozó általános szabályok” címet viseli (a továbbiakban: a KN általános szabályai), a következőképpen
rendelkezik:
„Az áruknak a [KN‑ba] történő besorolására a következő elvek az irányadók:
1.      Az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címe csak a hivatkozások megkönnyítésére szolgál; jogi szempontból az áruk
besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz
tartozó megjegyzések alapján, valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy megjegyzés eltérően nem rendelkezik – a következő
rendelkezések alapján kell meghatározni.
2.      a)     […].
b)      A vámtarifaszámok szövegében valamely alapanyagra vagy anyagra történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az alapanyagnak
vagy anyagnak más alapanyaggal vagy anyaggal való keverékére vagy összetételére is vonatkozik. Az egy adott alapanyagból vagy
anyagból előállított árura történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az a teljes egészében vagy részben ilyen alapanyagból
vagy anyagból készült árura is vonatkozik. A kevert vagy összetett áruk besorolásánál a 3. szabályban foglalt elvek szerint
kell eljárni.
3.      Ha a 2. b) szabály alkalmazásából vagy bármely más okból kifolyólag az árut első látásra két vagy több vámtarifaszám alá lehetne
besorolni, a besorolást az alábbiak szerint kell elvégezni:
a)      Azt a vámtarifaszámot, amely az árut legpontosabban határozza meg, előnyben kell részesíteni azokkal a vámtarifaszámokkal
szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak. Ha azonban a két vagy több vámtarifaszám mindegyike csak a kevert
vagy összetett árukat alkotó alapanyagok vagy anyagok valamelyikére, illetve a kiskereskedelmi forgalom számára készletben
kiszerelt áruk egyes darabjaira vonatkozik, akkor ezeket a vámtarifaszámokat a kérdéses árukra vonatkozóan egyformán pontosnak
kell tekinteni még akkor is, ha valamelyik vámtarifaszám teljesebb és pontosabb leírást ad, mint a szóba jöhető többi.
b)      Az áruk keverékét és azokat a különböző alapanyagokból álló, illetve különböző alkotórészekből előállított összetett árukat,
valamint azokat a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt árukat, amelyek a 3. a) szabály alkalmazásával nem
sorolhatók be, a szerint az alapanyag, illetve alkotórész szerint kell besorolni, amelyik az ilyen áru lényeges jellemzőjét
meghatározza, ha ez az anyag vagy alkotórész megállapítható.
c)      Ha az árukat a 3. a) vagy a 3. b) szabály szerint nem lehet besorolni, akkor azokat az egyaránt szóba jöhető vámtarifaszámok
közül számsorrendben az utolsó alá kell besorolni.
[...]
6.      A vámtarifaszámok alszámai alá történő árubesorolást a vámtarifaalszámok szövegében foglalt árumegnevezések, az azokhoz kapcsolódó
esetleges alszámos megjegyzések, valamint a fenti általános szabályok megfelelő alkalmazásával kell meghatározni azzal, hogy
csak azonos szintű vámtarifaalszámok hasonlíthatók össze. E szabály értelmében a vonatkozó áruosztályhoz és árucsoporthoz
tartozó megjegyzéseket is alkalmazni kell, feltéve hogy azok ellentétes rendelkezést nem tartalmaznak.”
A KN második része tartalmazza az áruk áruosztályokba, árucsoportokba és árualcsoportokba való besorolását.
„A vegyipar vagy vele rokon iparok termékei” elnevezésű VI. áruosztály tartalmazza az „Illóolajok és rezinoidok; illatszerek,
szépség‑ vagy testápoló készítmények” elnevezésű 33. árucsoportot. A 33. árucsoport magában foglalja a 3304 vámtarifaszámot,
amelynek a következő a szövege: „Szépségápoló készítmények vagy sminkek és bőrápoló készítmények (a gyógyszerek kivételével),
beleértve a napbarnító vagy napvédő készítményeket; manikűr‑ vagy pedikűrkészítmények”. A 33043000 vámtarifaalszám a „Manikűr‑
vagy pedikűrkészítmények” címet viseli.
A VI. áruosztály tartalmazza a „Fehérjeanyagok; átalakított keményítők; enyvek; enzimek” elnevezésű 35. árucsoportot is. A
35. árucsoport magában foglalja többek között a 35061000 vámtarifaalszámot, amelynek címe: „Máshol nem említett elkészített
enyv és más elkészített ragasztó; enyvként vagy ragasztóként használható termékek, a kiskereskedelemben enyvként vagy ragasztóként
szokásos módon kiszerelve, legfeljebb 1 kg tiszta tömegben”.
A VII. áruosztály a „Műanyagok és ezekből készült áruk; gumi és ebből készült áruk” címet viseli. Ez az áruosztály magában
foglalja a „Műanyagok és ezekből készült áruk” elnevezésű 39. árucsoportot. A 39. árucsoport utolsó vámtarifaszáma a 3926
− „Műanyagból készült más áruk és a 3901−3914 vámtarifaszám alá tartozó más anyagokból készült áruk” −, amely tartalmazza
a „Más” címet viselő 392690 vámtarifaalszámot, amely pedig magában foglalja az ugyancsak „Más” elnevezésű 3926 9097 vámtarifaalszámot.
A „Nem nemesfémek és ezekből készült áruk” című XV. áruosztály magában foglalja a „Szerszámok, késművesáruk, evőeszközök,
kanál és villa nem nemesfémből; mindezek részei nem nemesfémből” elnevezésű 82. árucsoportot. A 82. árucsoport tartalmazza
a „Máshol nem említett késművesáru (pl. hajnyíró gép, mészárosbárd vagy konyhai bárd, aprító- és darabolókés, papírvágó kés);
manikűr‑ vagy pedikűrkészlet és ‑felszerelés (körömreszelő is)” elnevezésű 8214 vámtarifaszámot. E vámtarifaszám pedig magában
foglalja a „Manikűr‑ vagy pedikűrkészlet és ‑felszerelés (körömreszelő is)” elnevezésű 82142000 vámtarifaalszámot.

A 1417/2007 rendelet
A 1417/2007 rendelet melléklete az áruk három típusának besorolását foglalja magában.
Az e rendeletben meghatározott áruk első típusa a kiskereskedelmi forgalom számára kiszerelt körömdíszítő készlet, amely a
következő elemekből áll: fröccsöntött műanyagból készült többféle méretű műköröm, egy kis tubus ragasztó, körömreszelő, manikűrceruza,
körömdíszítő matricák. Ezt az árut a KN általános szabályai 1. pontja, 3. pontjának b) alpontja és 6. pontja alapján a 39269097
KN‑kód alá kell besorolni.
A rendelet melléklete tehát kifejti, hogy a szóban forgó készletet – amely különböző alkotórészekből áll – a 39269097 vámtarifaszám
alá kell besorolni, a készlet lényeges jellemzőjét adó alkotórészre, azaz a műanyag műkörmökre tekintettel. Ez a melléklet
hivatkozik a 33.04 vámtarifaszámhoz tartozó HR magyarázó megjegyzések B. pontjára, amely szerint: „a készlet nem tartalmaz
a 33043000 vámtarifaalszám alá tartozó manikűrkészítményt, mivel az ujjkörmökre [helyesen: természetes körmökre] ragasztandó
műköröm készletet tartalmazza, nem tartalmaz viszont a kéz és a természetes köröm ápolására szolgáló manikűrkészítményeket
[helyesen: a kizárólag a kéz és a természetes köröm ápolására és szépítésére szolgáló manikűrkészítményeket […]”.
Az e rendelet szerinti második besorolás az azonos méretű, fröccsöntött műanyagból készült, készletben kiszerelt műkörmökre
vonatkozik, amelyeket akrilragasztó segítségével kell a természetes körömre ragasztani. E melléklet szerint ezeket a műkörmöket
az alkotórész és a KN általános szabályainak 1. és 6. pontja alapján – mint műanyagból készült más árukat – a 39269097 vámtarifaalszám
alá kell besorolni. A melléklet azt is kifejti, hogy az említett műkörmök az áruk első típusánál kifejtettekkel megegyező
okokból nem tekinthetők a 33043000 vámtarifaalszám alá tartozó manikűrkészítményeknek.
Az említett mellékletben szereplő áruk harmadik típusa egy ragasztóból áll, amely a fröccsöntött műanyagból készült műkörömnek
a természetes körömhöz való ragasztására szolgál, amelyet legfeljebb 1 kg tömegű tubusba csomagolnak, amely tubus a könnyű
és pontos használat érdekében kis fejjel van ellátva. Ugyanez a melléklet megemlíti, hogy ezt az árut a KN általános szabályainak
1. és 6. pontja alapján sorolták be a KN 35061000 vámtarifaalszáma alá, és kifejti, hogy az nem tekinthető a 3304 vámtarifaszám
alá tartozó manikűr‑ vagy pedikűrkészítménynek.

A HR magyarázó megjegyzései
A Vámigazgatások Világszervezete a HR‑ről szóló egyezmény 8. cikkében meghatározott feltételek szerint jóváhagyja a HR‑bizottság
által elfogadott magyarázó megjegyzéseket és áruosztályozási véleményeket. A HR‑ről szóló egyezmény 7. cikkének (1) bekezdése
szerint e bizottság feladata többek között az, hogy módosításokat javasoljon az említett egyezményhez, és magyarázó megjegyzéseket,
áruosztályozási véleményeket és a HR értelmezésére vonatkozó más állásfoglalásokat fogalmazzon meg.
A HR értelmezésére vonatkozó általános szabályok 3. pontjának b) alpontjára vonatkozó VIII. magyarázó megjegyzés ekként rendelkezik:
„Az a tényező, amely az áru lényeges jellegét meghatározza, árufajták szerint változik. A jelleg meghatározható pl. az alapanyag
vagy alkotórész természete, terjedelme, mennyisége, súlya vagy értéke, vagy az alkotó alapanyagnak az áru felhasználásában
betöltött szerepe szerint.”
A 33.04 vámtarifaszámhoz tartozó HR‑magyarázat B. pontja az alábbiakat írja elő:
„B. – Manikűr[‑] és [pedikűrkészítmények]
Ide tartozik a körömfényesítő, körömlakk, körömlakk‑eltávolító, bőreltávolító szer, és más, a manikűrözésnél vagy pedikűrözésnél
használatos készítmények.
Nem tartoznak ide:
a)      gyógyászati készítmények, amelyeket bizonyos bőrpanaszok kezelésénél használnak, pl. ekcéma gyógyítására szolgáló krémek (30.01
vagy 30.04 vámtarifaszám).
b)      lábdezodorok, és állati körmök vagy karmok kezelésére szolgáló készítmények (33.07 vámtarifaszám).”
A 82.14 vámtarifaszámhoz tartozó HR magyarázat 2. pontja a következőket mondja ki:
„Manikűr‑ és pedikűrkészletek és ‑felszerelések, a körömreszelő is (összehajtható is). Ilyen felszereléshez tartozik pl. a
körömtisztító, tyúkszemvágó, tyúkszemkiemelő, hámszegély‑ (a körömre ránövő bőr) vágókés, hámszegélynyomó és ‑toló, körömvágó
és csípő.
A manikűr‑ vagy pedikűrkészleteket általában dobozokban, tokokban helyezik el, és tartalmazhatnak ollókat, nem fémből készült
körömfényesítőket, szőreltávolító‑csipeszeket stb. is, amelyek mind egyedi áruk, és más vámtarifaszámok alá tartoznak.”

Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
A Pacific World és az FDD székhelye az Egyesült Királyságban van, és mindkét társaság műkörömkészleteket importál az Európai
Unióba. Ezen készletek rendszerint a következőket tartalmazzák: egy kiszerelt csomagban többféle méretű műanyag műköröm, amely
a kéz vagy a láb természetes körmeire rögzítendő, ragasztó, amelyet kifejezetten a műkörmöknek a természetes körmökre való
rögzítésére alakítottak ki, és egyéb eszközök, úgymint manikűrceruza és felhelyező eszköz.
Az FDD, illetőleg a Pacific World a 2005‑ös és a 2006‑os év során a Commissioners által kibocsátott kötelező érvényű tarifális
felvilágosítást kapott, amely a műkörmöket és a műkörömkiegészítő‑árukat a KN 33043000 vámtarifaalszáma alá sorolta mint „manikűr‑
vagy pedikűrkészítményeket”.
Ezek a tarifális felvilágítások a VAT and Duties Tribunal, jelenleg a First‑tier Tribunal (Tax Chamber), által a 2005‑ös év
során hozott határozaton alapultak, amely szerint a műkörmöket és a műkörömragasztókat nem a KN 39269090 vámtarifaalszáma,
hanem – mint „műanyagból készült más árukat” – a KN 3304 3000 vámtarifaalszáma alá kell besorolni.
Az
Európai Unió Hivatalos Lapjában
azonban 2007. december 4‑én kihirdették a 1417/2007 rendeletet, amely a műkörmöket és a műkörömkészleteket „Műanyagból készült
más árukként” a 39269097 vámtarifaalszám alá, míg a külön értékesített műkörömragasztót „enyvként vagy ragasztóként használható
termékként, a kiskereskedelemben enyvként vagy ragasztóként szokásos módon kiszerelve, legfeljebb 1 kg tiszta tömegben” a
35061000 vámtarifaalszám alá sorolta be.
A Commissioners e rendelet alapján új határozatokat közölt a Pacific Worlddel és a FDD‑vel, amelyek szerint a fent említett
kötelező érvényű tarifális felvilágosítások már nem érvényesek.
A két érintett társaság az új határozatokkal szemben keresetet indított a VAT and Duties Tribunal előtt azzal az indoklással,
hogy az alapügyben szóban forgó áruk helyes besorolását a Commissioners által korábban kibocsátott kötelező érvényű tarifális
felvilágosítások tartalmazzák, és hogy ebből következően érvénytelen az 1417/2007 rendelet, amennyiben az ezen áruk besorolására
vonatkozik.
A fenti megfontolások alapján a First‑tier Tribunal (Tax Chamber) felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából
a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1.      Érvényes‑e az [1417/2007] bizottsági rendelet annyiban, amennyiben az a műkörmöket, és ebből következően az említett rendelet
[mellékletében] leírt műkörömkészleteket a 39269097 KN‑kód [korábban 39269090 KN‑kód] alá sorolja be?
2.      Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén úgy kell‑e értelmezni a [KN]‑t, mint amely a műkörömkészleteknek [»manikűr‑
vagy pedikűrkészítményekként«] a 33043000 vámtarifaalszám alá történő besorolását vagy [»manikűr‑ vagy pedikűrkészlet és felszerelésként
(körömreszelő is)«] a 82142000 vámtarifaalszám alá történő besorolását kívánja meg?”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Kérdéseivel – amelyeket együtt kell megvizsgálni – a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy érvényes‑e
a 1417/2007 rendelet, amennyiben az a fröccsöntött műanyagból készült műkörmöket, és ebből következően az ilyen műkörmök készleteit
mint műanyagból készült más árukat a KN 39269097vámtarifaszáma alá sorolja be, valamint arra, hogy ezeket a készleteket esetleg
be lehet‑e sorolni a 33043000 vagy a 82142000 vámtarifaalszám alá, amely a manikűrözésnél vagy pedikűrözésnél használatos
készítményekre, illetőleg a manikűr‑ és pedikűrkészletekre és ‑felszerelésekre vonatkozik.
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből kitűnik, hogy az alapeljárás csak a kiskereskedelemben értékesített és az alapeljárás
felperese által importált műkörmök besorolására vonatkozik.
Emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése érdekében
az áruk tarifális besorolásának meghatározó feltételeit általában az áruk objektív jellemzői és tulajdonságai között kell
keresni, amint azokat a KN vámtarifaszámai és az áruosztályok, illetve árucsoportok megjegyzései meghatározzák (lásd különösen
a C‑142/06. sz. Olicom‑ügyben 2007. július 18‑án hozott ítélet [EBHT 2007., I‑6675 o.] 16. pontját, valamint a C‑362/07. és
C‑363/07. sz., Kip Europe és társai egyesített ügyekben 2008. december 11‑én hozott ítélet [EBHT 2008., I‑9489. o.] 26. pontját).
Emlékeztetni kell arra is, hogy a HR magyarázó megjegyzései a Közös Vámtarifa egységes alkalmazása lényeges eszközeinek minősülnek,
és ily módon hasznos segítséget nyújtanak annak értelmezéséhez (lásd a C‑11/93. sz. Siemens Nixdorf ügyben 1994. május 19‑én
hozott ítélet [EBHT 1994., I‑1945. o.] 12. pontját; a C‑382/95. sz. Techex‑ügyben 1997. december 18‑án hozott ítélet [EBHT 1997.,
I‑7363. o.] 12. pontját; a C‑15/05. sz. Kawasaki Motors Europe ügyben 2006. április 27‑én hozott ítélet [EBHT 2006., I‑3657. o.]
36. pontját és a C‑123/09. sz. Roeckl Sporthandschuhe ügyben 2010. április 29‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették
közzé] 29. pontját).

Az alapeljárásban szóban forgókhoz hasonló készletek jellemzőiről
A jelen esetben meg kell állapítani, hogy az alapeljárásban szóban forgó műkörömkészletek – amelyek különböző alkotórészekből
állnak: többek között különböző méretű műkörömhegyekből, ragasztóból, manikűrceruzából és felhelyező eszközből – nem szerepelnek
kifejezetten sem a KN vámtarifaszámainak szövegében, sem a KN áruosztályaihoz, illetve árucsoportjaihoz fűzött magyarázó megjegyzések
szövegében.
Ennélfogva a KN összes idevágó általános szabályát alkalmazni kell az említett készletek besorolásához.
Ebben a tekintetben meg kell állapítani, hogy ezek a fröccsöntött műanyagból készült műkörömök készletei e szabályok 3. pontjának
hatálya alá tartoznak, mivel azokat „első látásra két vagy több vámtarifaszám alá lehetne besorolni”. Ezek a készletek ugyanis
megfelelhetnek mind a 3304 vámtarifaszám szövegének, amelyben a „szépségápoló készítmények vagy sminkek és bőrápoló készítmények
(a gyógyszerek kivételével), beleértve a […] manikűr‑ vagy pedikűrkészítmények” szerepelnek, mind a 3926 vámtarifaszámnak,
amelyben a „műanyagból készült más áruk […]” szerepelnek. A KN általános szabályai 3. pontjának b) alpontja akkor alkalmazandó,
ha az árukat nem lehet besorolni az általános szabályok 3. pontjának a) alpontja alapján. A jelen esetben ez a helyzet, mivel
a KN semelyik – általános vagy különös – vámtarifaszáma nem tartalmaz az alapeljárásban szóban forgóhoz hasonló műkörömkészletet.
A KN általános szabályai 3. pontjának b) alpontja szerint azok a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt áruk,
amelyek az említett általános szabályok 3. pontjának a) alpontja alkalmazásával nem sorolhatók be, azon alkotórész szerint
kell besorolni, amelyik az ilyen áru lényeges jellemzőjét meghatározza, ha ez az anyag vagy alkotórész megállapítható (lásd
a fent hivatkozott Kip Europe és társai egyesített ügyekben hozott ítélet 49. pontját, valamint a fent hivatkozott Roeckl
Sporthandschuhe ügyben hozott ítélet 33. pontját).
Ebben a tekintetben a KN általános szabályai 3. pontjának b) pontjára vonatkozóan a HR magyarázatának VIII. pontja szerint
az a tényező, amely az áru lényeges jellegét meghatározza, árufajták szerint változik; a jelleg meghatározható például az
alapanyag vagy alkotórész természete, terjedelme, mennyisége, súlya vagy értéke, vagy az alkotó alapanyagnak az áru felhasználásában
betöltött szerepe szerint. A Bíróság előtt észrevételeket benyújtó érintettekhez hasonlóan meg kell állapítani, hogy az alapeljárásban
szóban forgóhoz hasonló készleteket terjedelemben és mennyiségben a műkörmök uralják, és a többi áru, azaz a körömragasztó,
a manikűrceruza és a felhelyező eszköz olyan kiegészítő áruknak minősülnek, amelyeket csupán hozzájárulnak ahhoz, hogy az
áru betölthesse a rendeltetését. Az említett készletek lényeges jellemzőjét tehát a műkörmök határozzák meg.

A fröccsöntött műanyagból készült műkörmök besorolásáról
Az alapeljárásban szóban forgóhoz hasonló műkörmök KN‑be való besorolását illetően a 1417/2007 rendelet a 39269097 vámtarifaalszámra
hivatkozik, amely a „műanyagból készült más áruknak” felel meg. Az alapeljárás felperesei kifogásolják ezt a besorolást, és
egyrészt azt állítják, hogy az érintett árukat mint „manikűr‑ és pedikűrkészítményeket” a 3304 vámtarifaszám alá kell besorolni,
mivel egyrészt azok a gyártási folyamatra tekintettel polimerizációs reakcióból származnak, amelynek során több alkotóanyagot
kevernek össze, másrészt az egyedüli funkciójuk a kéz és a láb szépítése.
Ahogyan az a jelen ítélet 28. pontjában felidézett ítélkezési gyakorlatból kitűnik, a besorolást az áru objektív jellemzői
és tulajdonságai alapján kell elvégezni. Ennek értelmében a műkörömhegy olyan műanyagból készült tárgy, amelyet úgy alakítottak
ki, hogy ráilleszthető legyen a természetes körömre, és megváltoztassa annak alakját. Következésképpen főszabály szerint indokoltnak
tűnik ezeket az árukat mint „Műanyagból készült más árukat” a 39269097 vámtarifaalszám alá besorolni.
Egyebekben a Bizottság a 1417/2007 rendeletben, a 33.04 vámtarifaszámhoz tartozó HR magyarázat B. pontjára hivatkozva kifejti,
hogy a műkörmök nem tekinthetők a 33043000 vámtarifaalszám alá tartozó manikűrkészítményeknek, mivel azokat a természetes
körmökre való ragasztásra szánták, és azok nem minősülnek olyan manikűrkészítményeknek, amelyek kizárólag a kéz és a természetes
köröm ápolására és szépítésére szolgálnak. Ezt az álláspontot támogatja az Egyesült Királyság Kormánya is.
Először is a 3304 vámtarifaszám szövege a bőrápoló készítményeket tartalmazza, a manikűr‑ vagy pedikűrkészítményeket is beleértve.
A 33.04 vámtarifaszámhoz tartozó HR magyarázat B. pontja példaként jelöli meg a következőket: „manikűr‑ és pedikűrkészítmények”,
„a körömfényesítő, körömlakk, körömlakk‑eltávolító, bőreltávolító szer, és más, a manikűrözésnél vagy pedikűrözésnél használatos
készítmények”.
Meg kell tehát állapítani, hogy fent említett manikűr‑ és pedikűrkészítmények különböző formában – por, folyadék, krém – megjelenő
anyagokból állnak, amelyeket a manikűr‑ és a pedikűrkezelésben, azaz a láb és a kéz – és különösen a körmök – szépítésére
szolgáló kozmetikai kezelés során használnak.
Másodszor rá kell mutatni arra, hogy tény ugyan, hogy a közös vámtarifa – bizonyos esetekben – utalásokat tartalmaz az áruk
gyártási folyamatára vagy rendeltetésére, azonban a jogbiztonság és az ellenőrzések megkönnyítése érdekében általában leginkább
az áruk objektív tulajdonságain alapuló besorolási szempontokhoz folyamodik, amelyeket a vámkezelés során ellenőrizni lehet
(lásd a 38/76. sz. Industriemetall LUMA ügyben 1976. december 16‑án hozott ítélet [EBHT 1976., 2027. o.] 7. pontját és a 40/88. sz.
Weber‑ügyben 1989. május 25‑én hozott ítélet [EBHT 1989., 1395. o.] 14. pontját).
Ebből következően csak abban az esetben meghatározó valamely áru gyártási folyamata, ha azt a vámtarifaszám kifejezetten előírja
(lásd a fent hivatkozott Weber‑ügyben hozott ítélet 15. pontját).
Mivel a jelen esetben az alapeljárásban szóban forgóhoz hasonló műkörömre vonatkozó vámtarifaszámban, illetve áruosztállyal
vagy árucsoporttal kapcsolatos magyarázó megjegyzésben nem szerepel az, hogy a gyártási folyamat ilyen szempontnak minősülne,
ennek a szempontnak nincs befolyása a műkörmök KN alá történő besorolására.
Ebben a tekintetben nem fogadható el a Pacific World és az FDD azon érve, amely szerint a műköröm „egyszerű körömlakk‑helyettesítő
megoldás”. A műkörömhegy ugyanis a körömlakktól eltérően szilárd, műanyagból készült tárgy, amelyet a természetes körömre
ragasztanak, és amely lehetővé teszi a természetes köröm alakjának megváltoztatását, többek között annak meghosszabbításával.
A műkörmök alkalmazása végeredményben semmiképpen nem minősülhet a körmök, a kéz vagy a láb ápolásának.
Ez az áru ennélfogva nem felel meg a 33043000 vámtarifaalszámban szereplő manikűr‑ vagy pedikűrkészítménynek.
A 82142000 vámtarifaalszám alá történő besorolást illetően – amit másodlagosan javasolt a Pacific World és az FDD – hangsúlyozni
kell, hogy a műköröm, amely a szóban forgó készlet lényeges jellemzőjét adó alkotórész, nem tekinthető a 8214 vámtarifaszám
értelmében vett eszköznek.
Először is rá kell mutatni, hogy az ezen vámtarifaszámot magában foglaló 82. árucsoport a „Nem nemesfémek és ezekből készült
áruk” című XV. áruosztály részét képezi. Márpedig a műkörmöket műanyagból gyártják.
Nem fogadható el az alapeljárás felpereseinek azon érve, amely szerint a KN angol változatából kitűnik, hogy a 82142000 vámtarifaalszám
nem említi kifejezetten a manikűr vagy pedikűr „eszközök” készleteit.
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint egyrészt egy uniós jogi rendelkezés valamely nyelvi változatának megfogalmazása nem
szolgálhat e rendelkezés értelmezésének kizárólagos alapjául, illetve e tekintetben nem élvezhet elsőbbséget más nyelvi változatokkal
szemben. Másrészt valamely uniós jogi jogszabály eltérő nyelvi változatait egységesen kell értelmezni; és ezért – amennyiben
a változatok eltérnek egymástól – az érintett rendelkezést azon szabályozás általános rendszerének és céljának figyelembevételével
kell értelmezni, amelynek e rendelkezés részét képezi (lásd a C‑230/09. és C‑231/09. sz., Kurt und Thomas Etling és társai
egyesített ügyekben 2011. május 5‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 60. pontját, és az ott hivatkozott ítélkezési
gyakorlatot).
Ebben a tekintetben utalni kell a 82.14 vámtarifaszámhoz tartozó HR magyarázat 2. pontjára, amely pontosan azokat az eszközöket
említi, amelyek manikűr‑ vagy pedikűrkészletben találhatók, így a körömreszelőt, a körömvágót vagy a körömtisztítót.
A fenti megállapításokra tekintettel az alapeljárásban szóban forgóhoz hasonló műkörömkészletek, amelyek – ahogyan azt a jelen
ítélet 30. pontja kimondja – többek között különböző méretű műkörömhegyekből és ragasztóból állnak, nem tekinthetők a 82142000
vámtarifaalszám értelmében vett manikűr vagy pedikűr „eszközök” készletének.
Meg kell állapítani, hogy a műkörmöt nem lehet besorolni sem a 33043000 vámtarifaalszám alá mint „manikűr‑ vagy pedikűrkészítményt”,
sem a 82142000 vámtarifaalszám alá mint „manikűr‑ és pedikűrkészletet, és ‑felszerelést”, hanem az az objektív tulajdonságaira
tekintettel a 39269097 vámtarifaalszám alá tartozik mint „műanyagból készült más áru”. Következésképpen a KN általános szabályai
3. pontjának b) alpontja alapján az alapeljárásban szóban forgóhoz hasonló műkörömkészleteket a 39269097 vámtarifaalszám alá
kell besorolni.
A fentiekben kifejtettekre tekintettel úgy kell válaszolni a feltett kérdésekre, hogy az 1417/2007 rendelet érvényes, amennyiben
az e rendelet mellékletében meghatározott műkörmöket, és ebből következően a műkörömkészleteket a KN 39269097 vámtarifaalszáma
alá sorolja be.

A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (hetedik tanács) a következőképpen határozott:
Az egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 2007. november 28‑i 1417/2007/EK bizottsági rendelet érvényes,
amennyiben az e rendelet mellékletében meghatározott műkörmöket, és ebből következően a műkörömkészleteket a 2006. október
17‑i 1549/2006/EK bizottsági rendelettel módosított, a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról
szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra 39269097 vámtarifaalszáma
alá sorolja be.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: angol.