CELEX: 62013CJ0330
Prašymas priimti prejudicinį sprendimą
Bendrasis muitų tarifas
Kombinuotoji nomenklatūra
Prekių klasifikavimas
Prekė, apibūdinta kaip „sunkioji alyva, tepalinė alyva ar kitokia alyva, kuri turi būti perdirbta naudojant specifinį procesą“
2707 ir 2710 pozicijos
Aromatinės sudėtinės dalys ir nearomatinės sudėtinės dalys
Ryšys tarp kombinuotosios nomenklatūros ir suderintos sistemos

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl Kombinuotosios nomenklatūros (toliau – KN), pateiktos 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (
OL L 256, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 2 t., p. 382), iš dalies pakeisto 2011 m. rugsėjo 27 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1006/2011 (
OL L 282, p. 1
), I priede, 2707 ir 2710 pozicijų išaiškinimo.
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant
Lukoyl Neftohim Burgas AD
(toliau –
Lukoyl
) ginčą su
Nachalnik na Mitnicheski punkt Pristanishte Burgas Tsentar pri Mitnitsa Burgas
(Burgaso centrinio uosto muitinės posto viršininkas, toliau –
Nachalnik
) dėl prekės, apibūdintos kaip „sunkioji alyva, tepalinė alyva ar kitokia alyva, kuri turi būti perdirbta naudojant specifinį procesą“, tarifinio klasifikavimo.
Teisinis pagrindas
Suderinta prekių aprašymo ir kodavimo sistema
1983 m. birželio 14 d. Briuselyje sudaryta Tarptautinė konvencija dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (toliau – SS) ir jos 1986 m. birželio 24 d. pakeitimo protokolas Europos ekonominės bendrijos vardu patvirtinti 1987 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimu 87/369/EEB (
OL L 198, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 2 t., p. 288).
Muitinių bendradarbiavimo taryba, vėliau tapusi Pasaulio muitinių organizacija, įkurta 1950 m. gruodžio 15 d. Briuselyje priimta konvencija dėl šios tarybos įkūrimo, SS konvencijos 8 straipsnyje numatytomis sąlygomis tvirtina SS komiteto priimtas aiškinamąsias pastabas ir klasifikavimo nuomones.
27 skirsniui skirtų SS paaiškinimų Bendrosiose pastabose nurodyta:
„<...>
Pažymėtina, kad 27 skirsnio 2 pastaboje ir 2707 pozicijoje vartojamą formuluotę „aromatinės sudėtinės dalys“ reikia aiškinti kaip reiškiančią ištisas molekules, kurių sudėtyje yra aromatinė dalis, nesvarbu, kiek šiose molekulėse yra šoninių grandžių ir kokio jos ilgio, o ne tik aromatinę šių molekulių dalį.
<...>“
SS 27 skirsnio 2 pastaba suformuluota taip:
„2710 pozicijos antraštėje pavartota formuluotė
naftos alyvos ir alyvos, gautos iš bituminių mineralų
reiškia ne tik naftos alyvas ir iš bituminių mineralų gautas alyvas, bet ir panašias alyvas ir tas alyvas, kurių didžiausią dalį sudaro sumaišyti nesotieji angliavandeniliai, o jų nearomatinių sudėtinių dalių masė didesnė už aromatinių sudėtinių dalių masę, nesvarbu, koks tokių alyvų gavimo procesas.
<...>“
SS paaiškinimų SS 2707 pozicijos paaiškinimuose, be kita ko, nurodyta:
„Ši pozicija apima:
<...>
2)
Alyvas ir kitus pirma minėtiems analogiškus produktus, kurių sudėtyje esančių aromatinių sudedamųjų dalių masė didesnė už nearomatinių sudedamųjų dalių masę ir kurie gaunami distiliuojant akmens anglies dervą ar kitas mineralines dervas žemoje temperatūroje, ciklizuojant naftą, benzoilinant akmens anglies dujas ar bet kokiu kitu būdu.
<...>“
SS paaiškinimų 2710 pozicijos paaiškinimų I skyriaus B punkte nurodyta:
„<...>
Ši pozicija apima:
<...>
B)
Alyvas, panašias į minėtas, kurių sudėtyje esančių aromatinių sudedamųjų dalių masė didesnė už nearomatinių sudedamųjų dalių masę ir kurios gaunamos distiliuojant dervą žemoje temperatūroje, hidrinimo ar bet kokiu kitu būdu (skaidymas, riformingas ir kt.).
Ji visų pirma apima alkileno mišinius, vadinamus tripopilenais, tetrapropilenais, diizobutilenais, triizobutilenais ir kt. Juos paprastai sudaro nesotieji acikliniai angliavandenilių mišiniai (be kita ko, oktilenai, nonilenai, jų atitikmenys ir jų izomerai) ir sotieji acikliniai angliavandeniliai.
Jie gaunami arba propileno, izobutileno ar kitų etilo angliavandenilių polimerizacijos (labai žemoje temperatūroje) būdu, arba produktų, gautų skaidant kai kurias mineralines dervas, separacijos (be kita ko, frakcinio distiliavimo) būdu.
<...>
Be to, ši pozicija neapima alyvų, kurių sudėtyje esančių aromatinių sudedamųjų dalių masė didesnė už nearomatinių sudedamųjų dalių masę, nesvarbu, ar šios alyvos gautos naftos ciklizacijos, ar kitu būdu (Nr. 2707).“
KN
Į Europos Sąjungą importuojamų prekių muitinis klasifikavimas nustatytas KN, kuri grindžiama SS. Pagrindinei bylai taikytinos redakcijos KN pateikiama Reglamente Nr. 2658/87 su pakeitimais, padarytais Reglamentu Nr. 1006/2011.
KN pirmą dalį sudaro preliminariosios nuostatos. KN I antraštinės dalies, kurioje nustatytos bendrosios taisyklės, A skyriuje numatytos bendros KN aiškinimo taisyklės, pagal kurias prekės klasifikuojamos KN. Be kita ko, numatyta, kad teisiniais tikslais prekės klasifikuojamos pagal pozicijų pavadinimus ir skyrių bei skirsnių pastabas, o skyrių, skirsnių ir poskirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti.
KN antros dalies „Muitų sąrašas“ 27 skirsnis pavadintas „Mineralinis kuras, mineralinės alyvos ir jų distiliavimo produktai; bituminės medžiagos; mineraliniai vaškai“.
Šiame skirsnyje esančioje KN 2707 pozicijoje nurodyta:
„2707
Alyvos ir kiti aukštatemperatūrinio akmens anglių dervų distiliavimo produktai; panašūs produktai, kurių sudėtyje esančių aromatinių sudėtinių dalių masė didesnė už nearomatinių sudėtinių dalių masę“.
KN 2710 pozicija yra suformuluota taip:
„2710
Naftos alyvos ir alyvos, gautos iš bituminių mineralų, išskyrus neapdorotas; produktai, nenurodyti kitoje vietoje, kurių sudėtyje esančios naftos alyvos arba alyvos, gautos iš bituminių mineralų, sudaro ne mažiau kaip 70 % masės, be to, šios alyvos yra pagrindinės šių produktų sudėtinės dalys; alyvų atliekos“.
Pagrindinei bylai taikytinos redakcijos KN paaiškinimuose (
OL C 137, 2011, p. 1
), skirtuose KN 2707 99 91 ir 2707 99 99 subpozicijoms „Kiti“, nurodyta:
„Šiose subpozicijose daugiausia klasifikuojami produktai, kuriuos sudaro angliavandenilių mišiniai.
Šiems produktams priskiriama:
1.
sunkiosios alyvos (išskyrus neapdorotas), gautos aukštoje temperatūroje distiliuojant akmens anglies degutą, arba produktai, panašūs į šias alyvas, jeigu:
a)
mažiau kaip 65 % tūrio distiliuojasi 250 °C temperatūroje, taikant ASTM D 86-67 metodą (pakartotinai patvirtintas 1972 m.); ir
b)
tankis 15 °C temperatūroje yra didesnis kaip 1000 g/cm
; ir
c)
adatos penetracijos indeksas 25 °C temperatūroje yra ne mažesnis kaip 400, taikant ASTM D 5 metodą; ir
d)
jos pasižymi kitokiomis savybėmis, negu produktai, klasifikuojami 2715 00 00 pozicijoje.
Produktai, neatitinkantys pirmiau nurodytų a–d papunkčių reikalavimų, turi būti klasifikuojami pagal jų charakteristikas, pavyzdžiui: 2707 10 10–2707 30 90, 2707 50 10, 2707 50 90 subpozicijose, 2708 pozicijoje, 2710 19 31–2710 19 99, 2713 20 00 subpozicijose arba 2715 00 00 pozicijoje;
<...>“
KN 2707 pozicijos paaiškinimuose nurodyta:
„Dėl aromatinių sudėtinių dalių kiekio nustatymo žr. <...> šio skirsnio paaiškinimų 2 pastabą.“
KN 27 skirsnio paaiškinimų bendrųjų nuostatų 2 pastaboje nurodyta:
„Aromatinių sudėtinių dalių kiekis nustatomas taikant šiuos metodus,
—
produktai, kurių distiliacijos pabaigos temperatūra neviršija 315 °C: ASTM D 1319-70 metodas,
—
produktai, kurių distiliacijos pabaigos temperatūra viršija 315 °C: žr. šio skirsnio paaiškinimų A priedą.“
KN 27 skirsniui skirtame KN paaiškinimų A priede „Aromatinių sudėtinių dalių kiekio nustatymo metodas produktuose, kurių virimo pabaigos temperatūra didesnė kaip 315 °C“ nurodyta:
„Metodo principas
Mėginys, ištirpintas n-pentane, praleidžiamas per specialią chromatografinę kolonėlę, užpildytą silikageliu, o n-pentanu išplauti nearomatiniai angliavandeniliai surenkami ir, išgarinus tirpiklį, pasveriami.
<...>
Metodas
<...>
Nearomatinių angliavandenilių procentinis kiekis pagal masę (A) apskaičiuojamas taikant šią formulę:
kur W
yra bandinio masė.
Atėmus iš 100 gaunamas aromatinių angliavandenilių, kuriuos absorbavo silikagelis, procentinis kiekis.
<...>“
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
2012 m. gegužės 2 d.
Lukoyl
pateikė supaprastintą muitinės deklaraciją dėl prekės, apibūdintos kaip „sunkioji alyva, tepalinė alyva ar kitokia alyva, kuri turi būti perdirbta naudojant specifinį procesą“, išleidimo į laisvą apyvartą galutiniam vartojimui. Deklaracijoje prekė įvardyta kaip priskirtina prie Kombinuotosios nomenklatūros 2710 19 71 pozicijos.
Muitinės deklaracijoje nurodyta prekės kaina – 24 269 509 JAV dolerių (USD). 2012 m. gegužės 10 d.
Lukoyl
sumokėjo 7250758,54 Bulgarijos levų (BGN) pridėtinės vertės mokestį, nes, kaip ji teigia, šio mokesčio nereikia mokėti už muitą ir akcizą.
Vėliau kompetentinga muitinės įstaiga patikrino atitinkamos prekės dokumentus, važtaraščius ir muitinės deklaraciją. Ji konstatavo, kad pagal pateiktas pažymas ir dokumentus neįmanoma nustatyti šių prekių tarifinės klasifikacijos, todėl paėmė jų mėginį, kad galėtų nustatyti taikytiną KN kodą.
Mėginiai ištirti Rusės (Bulgarija) muitinės laboratorijoje. Ekspertizė parodė, kad atitinkama prekė yra mazutas, konkrečiau tariant, tiesiogiai iš naftos distiliuota alyva, sudaryta iš angliavandenilių mišinio, kurio sudėtyje esančių aromatinių sudedamųjų dalių masė didesnė už nearomatinių sudedamųjų dalių masę. Šios alyvos sudėtyje nėra benzeno, tolueno, ksileno, naftaleno ir kitų aromatinių angliavandenilių mišinių, kreosoto alyvos, neapdorotos alyvos, lengvųjų sierintų komponentų, bazinių produktų, atraceno ar fenolio. Analizė atlikta KN 27 skirsnio paaiškinimų A priede nurodytu būdu (toliau – A priedo metodas).
2012 m. rugsėjo 28 d. laišku Sofijos (Bulgarija) muitinės direktoriaus pavaduotojas informavo
Nachalnik
, kad, vadovaujantis Rusės muitinės laboratorijos išvada, 1 ir 6 bendrosiomis KN aiškinimo taisyklėmis, KN 2707 pozicijos formuluote ir su šia pozicija susijusiais SS paaiškinimais, atitinkama prekė klasifikuotina KN 2707 99 99 subpozicijoje.
Todėl 2012 m. spalio 26 d.
Nachalnik
priėmė sprendimą, kuriuo įpareigojo
Lukoyl
pataisyti nurodytą tarifinę poziciją ir nurodyti KN 2707 99 99 poziciją, prie kurios priskiriamoms prekėms taikomas 1,7 % muitas, ir sumokėti valstybei 616314,48 BGN dydžio skolą muitinei bei 123262,90 BGN PVM.
Lukoyl
apskundė šį sprendimą
Administrativen sad Burgas
.
Šis paskyrė cheminę teismo ekspertizę, kurios rezultatai iš esmės patvirtino Rusės muitinės laboratorijos išvadas. Tačiau ekspertas nurodė, kad A priedo metodas, kurį taikė Rusės muitinės laboratorija, nėra tinkamas nustatyti produktų, kaip antai nagrinėjamų pagrindinėje byloje, sudėtyje esančių aromatinių sudėtinių dalių masės ir nearomatinių sudėtinių dalių masės santykiui.
Tokiomis aplinkybėmis
Administrativen sad Burgas
nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1.
Ar KN 27 skirsnio paaiškinimų A priede nurodytas produktų aromatinių sudedamųjų dalių kiekio nustatymo metodas prieštarauja aromatinių sudedamųjų dalių apibrėžimui, pateiktam SS 27 skirsnio bendrosiose nuostatose? Jei taip, kaip reikia nustatyti šias sudedamąsias dalis? Ar ASTM D 2007 tam tinkamas ir priimtinas?
2.
Ką reiškia KN 27 skirsnio paaiškinimuose, SS 27 skirsnio paaiškinimuose ir SS 27 skirsnio 2 pastaboje vartojama sąvoka „nearomatinės sudedamosios dalys“? Ar ji reiškia tą patį, ką ir „nearomatiniai angliavandeniliai“, ar jos reikšmė platesnė? Jei ši reikšmė platesnė: ar ši sąvoka apima visas sudedamąsias dalis, kurių pagal jų masę neapima sąvoka „aromatinės sudedamosios dalys“, ar tai yra tokio produkto, kaip nagrinėjamas pagrindinėje byloje, sudedamosios dalys, kurios pagal savo masę nepriskirtinos nė prie vienos iš minėtų – „aromatinių sudedamųjų dalių“ ir „nearomatinių sudedamųjų dalių“ – kategorijų?
3.
Ar norint nustatyti aromatines ir nearomatines sudedamąsias dalis, kaip jos suprantamos pagal KN 27 skirsnį ir SS 27 skirsnį, galima taikyti tą patį metodą ir, jei taip, koks turi būti šis metodas? Jei vieno metodo taikyti negalima, kokį metodą reikia taikyti norint nustatyti aromatines sudedamąsias dalis ir koks taikytinas nustatant nearomatines sudedamąsias dalis?
4.
Kurioje KN 27 skirsnio pozicijoje – 2707 ar 2710 – tiksliausiai aprašytas tokių savybių, kaip nagrinėjamos pagrindinėje byloje, turintis produktas?
5.
Jei tokių savybių, kaip nagrinėjamos pagrindinėje byloje, turintis produktas vienodai tiksliai aprašytas abiejose pozicijose, ar aromatinių sudedamųjų dalių didesnė masė yra esminis požymis?
6.
Kuri pozicija – 2707 ar 2710 – susijusi su produktais, turinčiais savybių, panašiausių į pagrindinėje byloje nagrinėjamo produkto savybes?
7.
Ar egzistuoja prieštaravimas tarp KN 2707 99 91 ir 2707 99 99 pozicijų paaiškinimų ir SS 27 skirsnio 2 pastabos, o gal ši pastaba yra neišsami, o pateikta tik kaip pavyzdys?
Pagal KN 2707 99 91 ir 2707 99 99 subpozicijų paaiškinimus, jeigu „sunkiosios alyvos (išskyrus neapdorotas), gautos aukštoje temperatūroje distiliuojant akmens anglies degutą, arba produktai, panašūs į šias alyvas“, neatitinka šių KN subpozicijų paaiškinimuose nurodytų keturių kumuliacinių reikalavimų, šios alyvos priskiriamos prie „2710 19 31–2710 19 99 subpozicijų“ atsižvelgiant į jų savybes.
Pagal SS 27 skirsnio 2 pastabą 2710 pozicijos antraštėje nurodytos „naftos alyvos ir alyvos, gautos iš bituminių mineralų“, reiškia ir panašias alyvas, kuriose didžiausią dalį sudaro sumaišyti nesotieji angliavandeniliai, gautas naudojant bet kurį procesą, jeigu jų nearomatinių sudedamųjų dalių masė didesnė už aromatinių sudedamųjų dalių masę.
8.
Ar egzistuoja prieštaravimas tarp KN 2707 99 91 ir 2707 99 99 subpozicijų paaiškinimų <...> ir SS 2710 pozicijos I grupės B punkto paaiškinimų, į kuriuos pateikiama nuoroda KN 27 skirsnio paaiškinimuose <...>?
9.
Kokios teksto kalbinės versijos yra autentiškos ir kokia tikroji KN 2707 99 91 ir 2707 99 99 subpozicijų paaiškinimų 2 pastraipoje, kuri bulgarų k. suformuluotas „Между тези продукти могат да се упоменат“ [pažodžiui – „Iš šių produktų galima paminėti“, versija lietuvių k. – „Šiems produktams priskiriama“], o anglų k. – „
These products are
“, reikšmė?
10.
Kaip turi būti klasifikuojamas produktas, turintis tokių savybių, kokių turi pagrindinėje byloje nagrinėjamas produktas, jei šio produkto aromatinių sudedamųjų dalių masė didesnė už nearomatinių sudedamųjų dalių masę, tačiau jis neatitinka keturių kumuliacinių reikalavimų, išvardytų KN 2707 99 91 ir 2707 99 99 subpozicijų paaiškinimų 1 punkte?“
Dėl prejudicinių klausimų
Pirmiausia reikia priminti, kad kai Teisingumo Teismui pateikiamas prašymas priimti prejudicinį sprendimą dėl tarifinės klasifikacijos, jis pirmiausia turėtų išaiškinti nacionaliniam teismui kriterijus, kurie šiam leistų tinkamai klasifikuoti atitinkamus produktus pagal KN, o ne pats juos klasifikuoti, juo labiau kad jis nebūtinai turi visą tam reikalingą informaciją. Taigi atrodo, kad nacionalinio teismo padėtis visais atvejais yra palankesnė tai daryti (sprendimų
Lohmann ir Medi Bayreuth
, C‑260/00–C‑263/00,
EU:C:2002:637
, 26 punktas;
Lecson Elektromobile
, C‑12/10,
EU:C:2010:823
, 15 punktas ir
Digitalnet ir kt.
, C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 ir C‑383/11,
EU:C:2012:745
, 61 punktas).
Taigi pagrindinėje byloje nagrinėjamus produktus turi klasifikuoti pats prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo atsakymus į pateiktus klausimus.
Be to, reikia pabrėžti, kad iš nusistovėjusios teismo praktikos matyti, jog pagal nacionalinių teismų ir Teisingumo Teismo bendradarbiavimo procedūrą, įtvirtintą SESV 267 straipsnyje, pastarasis nacionaliniam teismui turi pateikti naudingą atsakymą, kuris leistų išspręsti jam pateiktą bylą. Todėl Teisingumo Teismas prireikus turi performuluoti jam pateiktus klausimus (sprendimų
Krüger
, C‑334/95,
EU:C:1997:378
, 22 ir 23 punktai ir
Byankov
, C‑249/11,
EU:C:2012:608
, 57 punktas).
Nagrinėjamu atveju iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad teikdamas dešimt prejudicinių klausimų nacionalinis teismas iš tiesų nori sužinoti, kaip aiškinti KN 2707 ir 2710 pozicijas nustatant produkto, pasižyminčio tokiomis savybėmis, kokiomis pasižymi pagrindinėje byloje nagrinėjamas produktas, apibūdintas kaip „sunkioji alyva, tepalinė alyva ar kitokia alyva, kuri turi būti perdirbta naudojant specifinį procesą“, tarifinę klasifikaciją.
Siekiant pateikti naudingą atsakymą teismui, kuris kreipėsi su prašymu priimti prejudicinį sprendimą, reikia performuluoti ir pergrupuoti pateiktus klausimus taip, kad antrasis klausimas būtų nagrinėjamas jau išnagrinėjus ketvirtąjį, penktąjį ir šeštąjį klausimus, tada nagrinėjami pirmasis ir trečiasis klausimai, o po jų – septintasis, aštuntasis, devintasis ir dešimtasis klausimai.
Dėl ketvirtojo, penktojo ir šeštojo klausimų
Ketvirtuoju, penktuoju ir šeštuoju klausimais, kuriuos reikia nagrinėti kartu, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės nori sužinoti, pagal kokį kriterijų produktą, pasižymintį tokiomis savybėmis, kokiomis pasižymi pagrindinėje byloje nagrinėjamas produktas, reikia klasifikuoti KN 2707 arba 2710 pozicijoje.
Siekiant atsakyti į šį klausimą, svarbu, viena vertus, pažymėti, kad pagal bendrąsias KN aiškinimo taisykles prekių klasifikacija nustatoma pagal pozicijų pavadinimus ir skyrių bei skirsnių pastabas, o skyrių, skirsnių ir poskirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti.
Kita vertus, svarbu priminti, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką siekiant užtikrinti teisinį saugumą ir patikrinimų paprastumą, lemiamas prekių tarifinio klasifikavimo kriterijus paprastai turi būti nustatytas pagal šių prekių objektyvius požymius ir objektyvias savybes, išvardytas KN pozicijos aprašyme ir skyriaus ar skirsnio pastabose (žr., be kita ko, sprendimų
Peacock
, C‑339/98,
EU:C:2000:573
, 9 punktą;
Intermodal Transports
, C‑495/03,
EU:C:2005:552
, 47 punktą;
Kamino International Logistics
, C‑376/07,
EU:C:2009:105
, 31 punktą ir
British Sky Broadcasting Group ir Pace
, C‑288/09 ir C‑289/09,
EU:C:2011:248
, 60 punktą).
Dėl SS paaiškinimų reikia papildomai nurodyti, kad jie, nors ir neturi privalomosios teisinės galios, yra svarbus bendrojo muitų tarifo vienodo taikymo užtikrinimo instrumentas ir, kaip toks, yra tinkamas jo aiškinimo elementas (sprendimų
Kloosterboer Services
, C‑173/08,
EU:C:2009:382
, 25 punktas ir
Agroferm
, C‑568/11,
EU:C:2013:407
, 28 punktas). Tas pat pasakytina apie KN paaiškinimus (žr. sprendimų
Develop Dr. Eisbein
, C‑35/93,
EU:C:1994:252
, 21 punktą ir
British Sky Broadcasting Group ir Pace
,
EU:C:2011:248
, 92 punktą).
Nagrinėjamu atveju iš KN 2707 pozicijos formuluotės matyti, kad ši pozicija apima šias prekes: „alyvos ir kiti <...> produktai; panašūs produktai, kurių sudėtyje esančių aromatinių sudėtinių dalių masė didesnė už nearomatinių sudėtinių dalių masę“.
Be to, KN 27 skirsnio 2 pastaboje vartojant terminus, tapačius vartojamiems SS 2710 pozicijos paaiškinimuose, papildomai nurodyta, kad 2710 pozicijos antraštėje esančios nuorodos į „naftos alyvas ir alyvas, gautas iš bituminių mineralų“, reiškia ir alyvas, „kuriose didžiausią dalį sudaro sumaišyti nesotieji angliavandeniliai <...>, jeigu jų nearomatinių sudėtinių dalių masė didesnė už aromatinių sudėtinių dalių masę“. Šiuose SS paaiškinimuose dar nurodyta, kad 2710 pozicija neapima „alyvų, kurių sudėtyje esančių aromatinių sudedamųjų dalių masė didesnė už nearomatinių sudedamųjų dalių masę“.
Taigi, kaip teisingai teigia Bulgarijos vyriausybė ir Europos Komisija, iš KN 2707 ir 2710 pozicijų, aiškinamų atsižvelgiant į KN 27 skirsnio 2 pastabą, ir SS 2710 pozicijos paaiškinimų matyti, kad lemiamas produkto klasifikavimo KN 2707 pozicijoje kriterijus yra tai, ar aromatinių sudėtinių dalių masė yra didesnė. Ir atvirkščiai – lemiamas produktų priskyrimo prie KN 2710 pozicijos kriterijus yra tai, ar jų nearomatinių sudėtinių dalių masė yra didesnė.
Taigi į ketvirtąjį, penktąjį ir šeštąjį klausimus reikia atsakyti taip: produkto, pasižyminčio tokiomis savybėmis, kokiomis pasižymi pagrindinėje byloje nagrinėjamas produktas, klasifikavimo KN 2707 arba 2710 pozicijoje kriterijus yra aromatinių sudėtinių dalių masė, palyginti su nearomatinių sudėtinių dalių mase.
Dėl antrojo klausimo
Antruoju klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės nori sužinoti, ar KN 27 skirsnio ir su juo susijusių KN bei SS paaiškinimų sąvoka „aromatinės sudėtinės dalys“ tapati sąvokai „aromatiniai angliavandeniliai“.
Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad, nors KN nepateikta sąvokos „aromatinės sudėtinės dalys“ apibrėžtis, atsakymas į šį klausimą aiškiai matyti iš KN 27 skirsnio nuostatų ir su juo susijusių KN ir SS paaiškinimų formuluočių.
KN 2707 pozicijos antraštėje nurodyta, kad ši pozicija apima produktus, „kurių nearomatinių sudėtinių dalių masė didesnė už aromatinių sudėtinių dalių masę“. Iš KN 2707 10–2707 99 subpozicijų matyti, kad prie tokių produktų priskiriami, be kita ko, benzolas, toluolas, ksilolas, naftalenas, kiti aromatiniai angliavandeniliai, kreozoto alyvos arba neapdorotos alyvos.
Beje, iš sąvokų, vartojamų įvairiose KN 2707 50 subpozicijos antraštės kalbinėse versijose ir visų pirma jos versijose bulgarų („Drugi smesi na aromatni vuglevodorodi“), ispanų („Las demás mezclas de hidrocarburos aromáticos“), vokiečių („andere Mischungen aromatischer Kohlenwasserstoffe“), anglų („Other aromatic hydrocarbon mixtures“), prancūzų („autres mélanges d’hydrocarbures aromatiques“) ir italų („altre miscele d’idrocarburi aromatici“) kalbomis, matyti, kad, kaip teisingai tvirtina Bulgarijos vyriausybė, KN sąvokos „aromatinės sudėtinės dalys“ ir „aromatiniai angliavandeniliai“ skiriasi.
Reikia konstatuoti, kad toks pat atskyrimas matyti iš KN 2707 99 11 ir 2707 99 19 subpozicijų paaiškinimų, kuriuose nurodyta, kad prie šių subpozicijų priskiriami „panašūs produktai, kurių sudėtyje esančių aromatinių sudėtinių dalių masė didesnė už nearomatinių sudėtinių dalių masę“, ir patikslinama, kad šių produktų sudėtyje „gali būti <...> mažiau daugiažiedžių aromatinių angliavandenilių“. Be to, KN 2707 99 30 pozicijos paaiškinimuose nurodyta, kad „[š]ioje subpozicijoje „lengvieji sierinti komponentai“ reiškia tik tuos <...> produktus, <...> kurių sudėtyje yra sieros junginių <...> bei angliavandenilių, daugiausia nearomatinių“.
Ši atskirtis matyti ir iš SS 2707 pozicijos paaiškinimų, kuriuose patikslinta, kad ši pozicija apima tokius produktus: „Alyvos ir kiti <...> produktai, kurių sudėtyje esančių aromatinių sudėtinių dalių masė didesnė už nearomatinių sudėtinių dalių masę“.
Tokiomis aplinkybėmis darytina išvada, kad šių nuostatų formuluotėse akivaizdžiai įtvirtintas akivaizdus skirtumas tarp sąvokos „aromatinės sudėtinės dalys“ ir sąvokos „aromatiniai angliavandeniliai“, todėl sąvoką „aromatinės sudėtinės dalys“ reikia aiškinti kaip platesnę nei sąvoka „aromatiniai angliavandeniliai“.
Tokį aiškinimą patvirtina SS 27 skirsniui skirtos SS bendrosios nuostatos, kuriose nurodyta, kad „27 skirsnio 2 pastaboje ir 2707 pozicijos antraštėje vartojamą formuluotę „aromatinės sudėtinės dalys“ reikia aiškinti kaip reiškiančią ištisas molekules, kurių sudėtyje yra aromatinė dalis, nesvarbu, kiek šiose molekulėse yra šoninių grandžių ir kokio jos ilgio, o ne tik aromatinę šių molekulių dalį“.
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į antrąjį klausimą reikia atsakyti taip: KN 27 skirsnio sąvoką „aromatinės sudėtinės dalys“ reikia aiškinti kaip platesnę nei sąvoka „aromatiniai angliavandeniliai“.
Dėl pirmojo ir trečiojo klausimų
Pirmuoju ir trečiuoju klausimais, kuriuos reikia nagrinėti kartu, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės nori sužinoti, kaip nustatyti aromatinių sudėtinių dalių kiekį atitinkamame produkte, kad jį būtų galima klasifikuoti KN 2707 ir 2710 pozicijoje.
Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad KN 27 skirsnio paaiškinimų bendrųjų nuostatų 2 pastaboje numatyta, kad A priedo metodas taikytinas produktams, kurių distiliacijos pabaigos temperatūra viršija 315 laipsnių pagal Celsijų.
Tačiau, kaip minėta šio sprendimo 35 punkte, KN paaiškinimai neturi privalomosios teisinės galios (žr. sprendimų
Develop Dr. Eisbein
,
EU:C:1994:252
, 21 punktą ir
British Sky Broadcasting Group ir Pace
,
EU:C:2011:248
, 92 punktą). Taigi, kaip nurodo Komisija, A priedo metodas nelaikytinas vieninteliu, pagal kurį galima nustatyti aromatinių sudėtinių dalių kiekį atitinkamame produkte.
Be to, reikia priminti nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią paaiškėjus, kad KN paaiškinimai prieštarauja KN pozicijų ir skyriaus ar skirsnio pastabų formuluotėms, reikėtų nukrypti nuo KN paaiškinimų (šiuo klausimu žr. sprendimų
Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft
, C‑229/06,
EU:C:2007:239
, 31 punktą;
JVC France
, C‑312/07,
EU:C:2008:324
, 34 punktą ir
Kamino International Logistics
,
EU:C:2009:105
, 49 ir 50 punktus).
Darytina išvada, kad valstybės narės muitinė ar ūkio subjektas turi turėti galimybę kreiptis į kompetentingą instituciją tais atvejais, kai KN paaiškinimų taikymas sukeltų su KN nesuderinamą rezultatą.
Taigi, kaip pažymėjo Komisija, jei valstybės narės muitinė ar ūkio subjektas mano, kad A priedo metodas lemia KN neatitinkantį rezultatą, jie gali kreiptis į kompetentingą instituciją.
Taigi nuspręsti, koks metodas yra tinkamiausias aromatinių sudėtinių dalių kiekiui atitinkamame produkte nustatyti, turi teismas, į kurį kreiptasi.
Todėl į pirmąjį ir trečiąjį klausimus reikia atsakyti taip: metodą, kuris yra tinkamiausias aromatinių sudėtinių dalių atitinkamame produkte kiekiui nustatyti, kad šį produktą būtų galima klasifikuoti KN 2707 pozicijoje arba 2710 pozicijoje, iš principo turi nustatyti nacionaliniai teismai.
Dėl septintojo, aštuntojo, devintojo ir dešimtojo klausimų
Septintuoju, aštuntuoju, devintuoju ir dešimtuoju klausimais, kuriuos reikia nagrinėti kartu, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės nori sužinoti, kaip aiškinti KN 2707 99 91 ir 2707 99 99 subpozicijų paaiškinimų 1 punktą.
Šiuo atžvilgiu iš pradžių reikia pažymėti, kad, priešingai, nei teigia prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, KN 2707 99 91 ir 2707 99 99 subpozicijų paaiškinimų antros pastraipos versijoje anglų kalba pateikta formuluotė yra „these products include“, o ne „these products are“.
Norint pateikti naudingą atsakymą prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui reikia priminti, kad pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką aiškinant Sąjungos teisės nuostatą reikia atsižvelgti ne tik į jos tekstą ir tikslą, bet ir į šios nuostatos kontekstą ir teisės akto, kuriame ji įtvirtinta, tikslus (žr., be kita ko, sprendimų
TNT Express Nederland
, C‑533/08,
EU:C:2010:243
, 44 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką ir
Brain Products
, C‑219/11,
EU:C:2012:742
, 13 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką).
Be to, kilus abejonių, būtinybė vienodai aiškinti Sąjungos reglamentus neleidžia nuostatos teksto vertinti izoliuotai ir, atvirkščiai, reikalauja jį aiškinti ir taikyti atsižvelgiant į jo versijas kitomis oficialiosiomis kalbomis (šiuo klausimu žr. Sprendimo
Eschig
, C‑199/08,
EU:C:2009:538
, 54 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką).
Nagrinėjamu atveju iš KN 2707 99 91 ir 2707 99 99 subpozicijų paaiškinimų antros pastraipos versijų įvairiomis kalbomis palyginimo matyti, kad šios nuostatos reikšmė tiek versijoje bulgarų („mezdu tezi produkti mogat da se upomenat“), tiek anglų („these products include“), ispanų („Entre esos productos se pueden citar“), vokiečių („Von diesen Erzeugnissen sind z. B. zu nennen“), prancūzų („Parmi ces produits, on peut citer“) ir italų („Fra questi prodotti si possono citare“) kalbomis yra tapati, todėl šią nuostatą reikia suprasti kaip neišsamią.
Tokį aiškinimą patvirtina KN 2707 99 91 ir 2707 99 99 subpozicijų paaiškinimų 1 punkto paskutinė pastraipa. Joje pavartotas žodis „pavyzdžiui“ aiškiai patvirtina, kad joje minimų KN pozicijų ir subpozicijų, kuriose gali būti klasifikuojami produktai, kurių didžiąją masės dalį sudaro aromatinės sudėtinės dalys ir kurie dėl to priskirtini prie KN 2707 pozicijos, tačiau neatitinka 1 punkto a–d punktuose įtvirtintų sąlygų, sąrašas yra neišsamus.
Be to, reikia pabrėžti, jog kadangi KN paaiškinimų tikslas yra palengvinti KN aiškinimą atliekant tarifinį prekių klasifikavimą, juos reikia aiškinti taip, kad būtų užtikrintas KN subpozicijų veiksmingumas.
Tačiau jei KN 2707 99 91 ir 2707 99 99 subpozicijų paaiškinimų 1 punktą reikėtų aiškinti taip, kad jo paskutinėje pastraipoje pateiktas sąrašas yra išsamus, šie paaiškinimai prieštarautų minėtam tikslui ir todėl toks produktas, kaip nagrinėjamas pagrindinėje byloje, kurio sudėtyje esančių aromatinių sudėtinių dalių masė didesnė už nearomatinių sudėtinių dalių masę ir kuris dėl to priskiriamas prie KN 2707 pozicijos, negalėtų būti klasifikuojamas nė vienoje iš šios pozicijos subpozicijų.
Beje, kaip teisingai nurodė Komisija, aiškinimą, pagal kurį prie 2707 99 99 subpozicijos priskirtini produktai, kurie atitinka klasifikavimo KN 2707 pozicijoje sąlygas, tačiau nepriskirti prie kitų šios pozicijos subpozicijų, patvirtina tai, kad KN 2707 99 99 subpozicija pavadinta „Kiti“, ir tai, kad ši subpozicija yra paskutinė 2707 pozicijoje.
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į septintąjį, aštuntąjį, devintąjį ir dešimtąjį klausimus reikia atsakyti taip: KN 2707 99 91 ir 2707 99 99 subpozicijų paaiškinimų 1 punktas aiškintinas kaip neišsamus, todėl prie KN 2707 pozicijos priskirtas produktas, kurio negalima klasifikuoti konkrečioje subpozicijoje, turėtų būti klasifikuojamas KN 2707 99 99 subpozicijoje.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.

Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (šeštoji kolegija) nusprendžia:

1.
Produkto, pasižyminčio tokiomis savybėmis, kokiomis pasižymi pagrindinėje byloje nagrinėjamas produktas, klasifikavimo Kombinuotosios nomenklatūros, pateiktos 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo, iš dalies pakeisto 2011 m. rugsėjo 27 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1006/2011, I priede, 2707 arba 2710 pozicijoje kriterijus yra aromatinių sudėtinių dalių masė, palyginti su nearomatinių sudėtinių dalių mase.

2.
Kombinuotosios nomenklatūros, pateiktos Reglamento Nr. 2658/87, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 1006/2011, I priede, 27 skirsnio sąvoką „aromatinės sudėtinės dalys“ reikia aiškinti kaip platesnę nei sąvoka „aromatiniai angliavandeniliai“.

3.
Metodą, kuris yra tinkamiausias aromatinių sudėtinių dalių atitinkamame produkte kiekiui nustatyti, kad šį produktą būtų galima klasifikuoti Kombinuotosios nomenklatūros, pateiktos Reglamento Nr. 2658/87, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 1006/2011, I priede, 2707 pozicijoje arba 2710 pozicijoje, iš principo turi nustatyti nacionaliniai teismai.

4.
Kombinuotosios nomenklatūros, pateiktos Reglamento Nr. 2658/87, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 1006/2011, I priede, 2707 99 91 ir 2707 99 99 subpozicijų paaiškinimų 1 punktas aiškintinas kaip neišsamus, todėl prie Kombinuotosios nomenklatūros 2707 pozicijos priskirtas produktas, kurio negalima klasifikuoti konkrečioje subpozicijoje, turėtų būti klasifikuojamas Kombinuotosios nomenklatūros 2707 99 99 subpozicijoje.

Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: bulgarų.