CELEX: 62013CJ0525
Řízení o předběžné otázce
Společná zemědělská politika
Nařízení (ES) č. 2419/2001
Integrovaný administrativní a kontrolní systém pro některé režimy podpor
Žádost o podporu ‚na plochu‘
Článek 33
Sankce
Úmyslné nesrovnalosti

Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu článku 33 nařízení Komise (ES) č. 2419/2001 ze dne 11. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro integrovaný administrativní a kontrolní systém pro některé režimy podpor Společenství zavedený nařízením Rady (EHS) č. 3508/92 (
Úř. věst. L 327, s. 11
; Zvl. vyd. 03/34, s. 308), ve znění nařízení Komise (ES) č. 118/2004 ze dne 23. ledna 2004 (
Úř. věst. L 17, s. 7
; Zvl. vyd. 03/42, s. 223, dále jen „nařízení č. 2419/2001“), ve spojení s čl. 31 odst. 2 tohoto nařízení.
Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi Vlaams Gewest (Vlámský region) a H. Van Den Broeck, ohledně vymáhání všech podpor na plodiny na orné půdě, které H. Van Den Broeck obdržela pro rok sklizně 2003, tímto orgánem, a to z důvodu, že její žádost o podpory obsahovala úmyslné nesrovnalosti.
Právní rámec
Nařízení (EHS) č. 3508/92
Článek 1 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 3508/92 ze dne 27. listopadu 1992 o zavedení integrovaného administrativního a kontrolního systému pro některé režimy podpor Společenství (
Úř. věst. L 355, s. 1
; Zvl. vyd. 03/13, s. 223), ve znění nařízení Rady (ES) č. 1593/2000 ze dne 17. července 2000 (
Úř. věst. L 182, s. 4
; Zvl. vyd. 03/30, s. 94, dále jen „nařízení č. 3508/92“), stanoví:
„Každý členský stát zavede integrovaný administrativní a kontrolní systém (dále jen integrovaný systém), který se použije:
a)
v odvětví rostlinné výroby:
i)
na režim podpor producentům některých plodin na orné půdě, upravený nařízením [Rady] (ES) č. 1251/1999 [ze dne 17. května 1999 o režimu podpor pro producenty některých plodin na orné půdě (
Úř. věst. L 160, s. 1
; Zvl. vyd. 03/25, s. 322), ve znění nařízení Rady (ES) č. 2704/1999 ze dne 14. prosince 1999 (
Úř. věst. L 327, s. 12
; Zvl. vyd. 03/27, s. 469)];
ii)
na režim podpor producentům rýže, upravený v čl. 6 nařízení [Rady] (ES) č. 3072/95 [ze dne 22. prosince 1995 o společné organizaci trhu s rýží (
Úř. věst. L 329, s. 18
; Zvl. vyd. 03/18, s. 343), ve znění nařízení Rady (ES) č. 2072/98 ze dne 28. září 1998 (
Úř. věst. L 265, s. 4
)];
iii)
na zvláštní opatření pro některé luskoviny pěstované na zrno upravená nařízením [Rady] (ES) č. 1577/96 [ze dne 30. července 1996, kterým se zavádí zvláštní opatření pro některé luskoviny pěstované na zrno (
Úř. věst. L 206, s. 4
; Zvl. vyd. 13/19, s. 341), ve znění nařízení Komise (ES) č. 1826/97 ze dne 22. září 1997 (
Úř. věst. L 260, s. 11
; Zvl. vyd. 13/21, s. 391)];
b)
v odvětví živočišné výroby:
[…]
iii)
na přímé platby podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [(
Úř. věst. L 160, s. 48
; Zvl. vyd. 13/25, s. 366)],
[…]“
Článek 6 odst. 1 a 6 tohoto nařízení stanoví:
„1.   Pro zařazení do jednoho nebo více režimů Společenství, které se řídí tímto nařízením, předloží každý zemědělec za každý rok žádost o podporu na ‚plochu‘, v níž uvede:
—
zemědělské pozemky, včetně ploch pro pícniny, zemědělských pozemků s ornou půdou vyjmutých z produkce a pozemků ponechaných ladem,
—
případně jakékoli další nezbytné informace stanovené buď příslušným nařízením ohledně režimů Společenství, nebo příslušným členským státem.
[...]
6.   U každého nahlášeného zemědělského pozemku uvede zemědělec plochu a její umístění, aby pozemek mohl být identifikován v identifikačním systému zemědělských pozemků.“
Nařízení č. 2419/2001
Nařízení č. 2419/2001 stanoví prováděcí pravidla pro integrovaný systém.
Body 32 až 34 odůvodnění tohoto nařízení uvádějí:
„(32)
V zájmu účinné ochrany finančních zájmů Společenství by měla být přijata vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů. Vzhledem k odlišnosti režimů podpory by měla být přijata samostatná ustanovení týkající se na jedné straně režimu podpory na ‚plochu‘ a na druhé straně režimu podpory na ‚zvířata‘.
(33)
S ohledem na zásadu přiměřenosti a zvláštní problémy spojené s případy vyšší moci a mimořádnými a přírodními okolnostmi je třeba stanovit snížení a vyloučení. Tato snížení a vyloučení by měla být odstupňována podle závažnosti zjištěné nesrovnalosti a měla by zahrnovat i úplné vyloučení z jednoho nebo několika režimů podpory na určitou dobu.
(34)
Ustanovení týkající se snížení a vyloučení by měla brát v úvahu zvláštnosti jednotlivých režimů podpory, které podléhají integrovanému systému. Pokud se jedná o žádosti o podporu ‚na plochu‘, týkají se nesrovnalosti obvykle částí ploch. Prohlášení s vykázanou větší rozlohou jednoho pozemku lze vyrovnat prohlášením s vykázanou menší rozlohou ostatních pozemků se stejnými plodinami. […] Pokud se jedná o žádosti o podporu ‚na plochu‘, mělo by být stanoveno, aby v případě zjištění nesrovnalostí v rámci přípustné odchylky bylo možné žádosti pouze upravit a aby ke snížením docházelo teprve v případě, že nesrovnalosti tuto odchylku překročí. […]“
Článek 2 písm. i) uvedeného nařízení stanoví, že se za „žádost o podporu na plochu“ považuje:
„[Ž]ádost o vyplacení podpory podle režimů podpor uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) bodu iii) [nařízení č. 3508/92], včetně prohlášení jakéhokoli jiného využití plochy, zejména krmných ploch pro účely žádostí o podporu ‚na zvířata‘.“
Kapitola I hlavy IV nařízení č. 2419/2001, nadepsaná „Zjištění týkající se žádostí o podporu ‚na plochu‘ “, se skládá z článků 30 až 35. Článek 30 tohoto nařízení, nadepsaný „Obecné zásady“, zní takto:
„Pro účely této kapitoly se rozlišují tyto skupiny plodin:
a)
krmné plochy vykázané pro účely článku 12 nařízení [Rady] (ES) č. 1254/1999 [ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (
Úř. věst. L 160, s. 21
; Zvl. vyd. 03/25, s. 339)];
b)
krmné plochy jiné než pastviny a jiné než plochy využívané pro pěstování plodin na orné půdě ve smyslu čl. 13 odst. 3 písm. b) [nařízení č. 1254/1999], vykázané pro účely článku 13 uvedeného nařízení;
c)
pastviny ve smyslu čl. 13 odst. 3 písm. c) [nařízení č. 1254/1999], vykázané pro účely článku 13 uvedeného nařízení;
d)
stálé pastviny vykázané pro účely článku 19 [nařízení č. 1255/1999];
e)
plochy určené pro plodiny, na které se vztahuje jiná sazba podpory;
f)
plochy vyňaté půdy z produkce a případně plochy vyňaté půdy z produkce, na které se vztahuje jiná sazba podpory.“
Článek 31 odst. 1 a 2 nařízení č. 2419/2001, nadepsaný „Základ pro výpočet“, stanoví:
„1.   Pokud je zjištěná plocha s určitou skupinou plodin větší než plocha vykázaná v žádosti o podporu, použije se pro výpočet podpory vykázaná plocha.
2.   Aniž jsou dotčena snížení a vyloučení podle článků 32 až 35, překročí-li plocha vykázaná v žádosti o podporu plochu zjištěnou pro stejnou skupinu plodin na základě správní kontroly nebo kontroly na místě, vypočítá se podpora na základě plochy zjištěné pro danou plodinu [skupinu plodin].“
Článek 32 tohoto nařízení, nadepsaný „Snížení a vyloučení v případech prohlášení s vykázanou větší rozlohou“, stanoví:
„1.   Přesáhne-li vykázaná plocha skupiny plodin zjištěnou plochu podle čl. 31 odst. 2, vypočte se podpora na základě zjištěné plochy snížené o dvojnásobek zjištěného rozdílu, pokud tento rozdíl přesáhne buď 3 %, nebo dva hektary, ale ne více než 20 % zjištěné plochy.
Pokud rozdíl činí více než 20 % zjištěné plochy, nebude pro dotyčnou skupinu plodin poskytnuta žádná podpora ‚na plochu‘.
2.   Přesáhne-li ve vztahu k celkové zjištěné ploše, pro kterou byla podána žádost o podporu v rámci režimů podpory uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) [nařízení č. 3508/92] vykázaná plocha zjištěnou plochu podle čl. 31 odst. 2 o více než 30 %, nebude v dotyčném kalendářním roce poskytnuta podpora, na kterou by měl zemědělec nárok podle čl. 31 odst. 2 v rámci těchto režimů podpory.
Pokud rozdíl činí více než 50 %, je zemědělec rovněž vyloučen z poskytování podpory do výše částky, která odpovídá rozdílu mezi vykázanou plochou a plochou zjištěnou podle čl. 31 odst. 2. Tato částka se vyrovná z plateb podpory podle kteréhokoli režimu podpory uvedeného v čl. 1 odst. 1 [nařízení č. 3508/92], na něž má zemědělec nárok v souvislosti se žádostmi, které podá v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce zjištění. Pokud částka nemůže být plně vyrovnána z těchto plateb podpor, zůstatek se zruší.“
Článek 33 uvedeného nařízení, nadepsaný „Úmyslné porušení předpisů“, stanoví:
„Pokud rozdíly mezi vykázanou plochou a plochou zjištěnou podle čl. 31 odst. 2 vyplývají z úmyslných nesrovnalostí, nebude podpora, na kterou by měl zemědělec nárok podle čl. 31 odst. 2, pro příslušný kalendářní rok v rámci daného režimu podpory poskytnuta.
Kromě toho, činí-li tento rozdíl více než 20 % zjištěné plochy, je zemědělec rovněž vyloučen z poskytování podpory do výše částky, která odpovídá rozdílu mezi vykázanou plochou a plochou zjištěnou podle čl. 31 odst. 2. Tato částka se vyrovná z plateb podpory podle kteréhokoli režimu podpory uvedených v čl. 1 odst. 1 [nařízení č. 3508/92], na něž má zemědělec nárok v souvislosti se žádostmi, které podá v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce zjištění. Pokud částka nemůže být plně vyrovnána z těchto plateb podpor, zůstatek se zruší.“
Spor v původním řízení a předběžná otázka
Heidi Van Den Broeck je zemědělkyní. Dne 9. května 2003 podala u Vlaams Gewest pro rok sklizně 2003 žádost o podporu „na plochu“ ve smyslu čl. 2 písm. i) nařízení č. 2419/2001. Tato žádost se týkala několika plodin na orné půdě, a sice kukuřice (78,34 hektaru) a hrachu sklízeného v suchém stavu (8,2 hektaru), jakož i plochy vyňaté z produkce (10,08 hektaru).
Dne 30. ledna 2004 obdržela dotyčná podpory v celkové výši 21072,42 eura. Na pozemek určený ke sklizni hrachu sklízeného v suchém stavu jí však nebyla poskytnuta žádná podpora, neboť Vlaams Gewest shledal, že tento hrách zjevně nebyl na dotyčném pozemku sklizen v suchém stavu. Na rozdíl od suchého hrachu není totiž čerstvý hrách považován za plodinu na orné půdě, na kterou lze poskytnout uvedené podpory.
Dne 30. června 2005 nařídil Vlaams Gewest na základě článku 33 nařízení č. 2419/2001, aby H. Van Den Broeck vrátila jí vyplacené podpory pro všechny jiné plodiny než hrách, a to z důvodu, že žádost o podporu, kterou dotyčná podala v roce 2003, obsahovala úmyslné nesrovnalosti.
Vzhledem k tomu, že H. Van Den Broeck požadovanou částku nevrátila, Vlaams Gewest zadržel zálohu jednotné platby na zemědělský podnik pro rok sklizně 2005. H. Van Den Broeck podala proti tomuto rozhodnutí Vlaams Gewest žalobu k rechtbank van eerste aanleg te Brussel (soud prvního stupně v Bruselu), kterou se domáhala zejména určení, že pro sklizeň hrachu měla být poskytnuta podpora a že podpora, která jí byla poskytnuta pro rok 2003, jí s konečnou platností náležela.
Dne 22. ledna 2008 rechtbank van eerste aanleg te Brussel rozhodl, že pro pozemek, na němž byl sklizen hrách, nepříslušela žádná podpora, ale že Vlaams Gewest neprávem požadoval vrácení všech poskytnutých podpor. Tento rozsudek byl potvrzen hof van beroep te Brussel (odvolací soud v Bruselu), který však shledal, že nesrovnalost obsažená v žádosti o podporu podané H. Van Den Broeck byla úmyslného charakteru. Vlaams Gewest podal proti tomuto rozsudku hof van beroep te Brussel kasační opravný prostředek.
Hof van Cassatie (Kasační soud) má za to, že čl. 33 první pododstavec nařízení č. 2419/2001 vyžaduje výklad k otázce, zda „podpora, na kterou by měl zemědělec nárok“ a která mu z důvodu sankce nebude poskytnuta, je podpora, na kterou by měl zemědělec nárok podle čl. 31 odst. 2 tohoto nařízení, tj. částka vypočtená na základě plochy zjištěné pro danou skupinu plodin, nebo zda se jedná o podporu poskytovanou v rámci dotyčného režimu podpor, na který se vztahuje čl. 1 odst. 1 nařízení č. 3508/92. V posledně zmíněném případě by pak odepřená podpora odpovídala celkové částce poskytnuté v rámci režimu podpor, jehož jsou podpory pro skupinu plodin, jíž se týká nesrovnalost, součástí.
Za těchto podmínek se Hof van Cassatie rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžnou otázku:
„Má být čl. 33 první pododstavec [nařízení č. 2419/2001] vykládán v tom smyslu, že se odepření podpory, na kterou by měl zemědělec nárok podle čl. 31 odst. 2 [tohoto nařízení] pro příslušný kalendářní rok ‚v rámci daného režimu podpory‘, týká částky dlužné na základě ‚dotyčného režimu podpor‘, na který se vztahuje čl. 1 odst. 1 [nařízení č. 3508/92], takže odepřena musí být nejen podpora pro ‚dotyčnou skupinu plodin“, ale celá podpora podle některého z režimů uvedených v posledně zmíněném ustanovení, jehož je dotyčná skupina plodin součástí?“
K předběžné otázce
Podstatou otázky předkládajícího soudu je, zda musí být čl. 33 první pododstavec nařízení č. 2419/2001 vykládán v tom smyslu, že v případě úmyslné nesrovnalosti zjištěné v rámci žádosti o podporu „na plochu“ jsou zemědělci odepřeny všechny podpory, na které mohl mít nárok v rámci režimu podpor, kterého se tato žádost týká a který se vztahoval na skupinu plodin, jíž se týká zmíněná nesrovnalost, nebo zda se tato sankce musí omezit na podpory vztahující se k této skupině plodin.
V tomto ohledu z čl. 33 prvního pododstavce tohoto nařízení vyplývá, že rozsah sankce předvídané tímto ustanovením závisí na významu výrazu „daný režim podpory“, obsaženého v čl. 33 prvním pododstavci a výrazu „skupina plodin“, obsaženého v čl. 31 odst. 2 uvedeného nařízení.
Pokud jde o výraz „daný režim podpory“, užitý v čl. 33 prvním pododstavci nařízení č. 2419/2001, je třeba zdůraznit, že podle čl. 2 písm. i) tohoto nařízení jsou režimy, v rámci nichž lze podat žádost o podporu „na plochu“, režimy podpor uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) bodu iii) nařízení č. 3508/92. Mezi těmito různými režimy je v čl. 1 odst. 1 písm. a) bodu i) posledně zmíněného nařízení uveden režim podpor producentům některých plodin na orné půdě upravený nařízením č. 1251/1999.
V rámci sporu v původním řízení byly pozemky, jež byly vykázány v předmětné žádosti o podporu „na plochu“, určeny k získání podpory v rámci režimu podpor pro plodiny na orné půdě upraveného nařízením č. 1251/1999. Tento zvláštní režim podpor je tedy třeba považovat za „daný režim podpory“ ve smyslu čl. 33 prvního pododstavce nařízení č. 2419/2001.
Pokud jde o pojem „skupina plodin“, na který odkazuje čl. 31 odst. 2 nařízení č. 2419/2001, je třeba podotknout, že tento pojem je užíván zejména k určení základu pro výpočet podpory, na kterou si zemědělec může ještě činit nárok v případě nesrovnalosti zjištěné v žádosti o podporu „na plochu“ podané v rámci jednoho či více zvláštních režimů.
V tomto ohledu je třeba připomenout, že toto ustanovení neobsahuje sankci, ale pouze vymezuje, aniž jsou tím dotčena snížení a vyloučení podle článků 32 až 35 nařízení č. 2419/2001, pravidla umožňující stanovit plochu, na kterou lze přiznat podporu v rámci režimu či režimů, které jsou předmětem žádosti o podporu „na plochu“, pokud se ukáže, že plocha vykázaná v této žádosti překračuje plochu skutečně zjištěnou na základě kontroly příslušnými orgány (v tomto smyslu viz rozsudek Haug, C‑286/05,
EU:C:2006:296
, bod 24).
Ze znění čl. 31 odst. 2 tohoto nařízení vyplývá, že se v takovém případě pro výpočet podpory zohlední pouze plocha náležející ke „stejné skupině plodin“, jež je zjištěna na základě kontroly provedené příslušnými orgány. Pro účely použití tohoto ustanovení je proto třeba činit rozdíl mezi jednotlivými plochami vykázanými v žádosti o podporu „na plochu“ v závislosti na jejich přináležitosti k některé konkrétní skupině plodin uvedené v článku 30 zmíněného nařízení.
Ve smyslu zmíněného článku 30, jakož i článku 32 nařízení č. 2419/2001 má však pojem „skupina plodin“ zvláštní význam a nelze jej chápat – jak to potvrzuje zejména užití slova „plodiny“ v množném čísle – jako označující všechny plochy určené pro jednu a tutéž konkrétní plodinu. Z článku 30 tohoto nařízení totiž vyplývá, že skupinou plodin se v širším smyslu rozumí všechny plochy vykázané v žádosti o podporu „na plochu“, které jsou určeny buď pro krmné plodiny, nebo pro pastviny či stálé pastviny, nebo pro jiné plodiny, „na které se vztahuje jiná sazba podpory“, nebo též pro plochy, jež mají být vyňaty z produkce.
Skupina plodin, na kterou odkazuje čl. 30 první pododstavec písm. e) uvedeného nařízení, tedy označuje všechny plochy určené pro plodiny, jež byly vykázány v žádosti o podporu „na plochu“, přestože se na každou z nich vztahuje jiná sazba podpory.
Z toho plyne, že plochy určené pro plodiny na orné půdě, které byly v kontextu sporu v původním řízení vykázány v rámci režimu podpor stanoveného v nařízení č. 1251/1999, tvoří společně vlastní skupinu plodin, neboť jsou určeny pro „plodiny, na které se vztahuje jiná sazba podpory“, ve smyslu čl. 30 prvního pododstavce písm. e) nařízení č. 2419/2001.
Z předchozích úvah vyplývá, že pro určení podpory, na kterou by zemědělec měl nárok a na niž odkazuje čl. 33 první pododstavec nařízení č. 2419/2001, je třeba vzít v úvahu všechny plochy určené pro plodiny na orné půdě, jež byly vykázány v rámci žádosti o podporu „na plochu“ podle režimu zavedeného nařízením č. 1251/1999, jakožto tvořící vlastní skupinu plodin ve smyslu článku 30 nařízení č. 2419/2001.
Z toho plyne, že čl. 33 první pododstavec nařízení č. 2419/2001 musí být chápán v tom smyslu, že úmyslná nesrovnalost v takové žádosti zbavuje zemědělce nároku na všechny podpory, na které mohl mít nárok v rámci tohoto režimu na základě vykázaných ploch určených k pěstování jednotlivých jím uvedených plodin na orné půdě.
Tento závěr je potvrzen cíli sledovanými nařízením č. 2419/2001. Toto nařízení má totiž podle bodu 32 svého odůvodnění za cíl přijetí vhodných opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů při provádění jednotlivých režimů podpor podléhajících integrovanému systému, a to v zájmu účinné ochrany finančních zájmů Evropské unie. Za účelem dosažení tohoto cíle uvedené nařízení stanoví, jak vyplývá z bodu 33 jeho odůvodnění, snížení a vyloučení odstupňovaná podle závažnosti nesrovnalosti v žádosti o podporu, která mohou vést až k úplnému vyloučení z jednoho nebo několika režimů podpory na určitou dobu (viz obdobně rozsudek Agrargenossenschaft Pretzsch, C‑417/00,
EU:C:2002:715
, body 35 až 39).
Za těchto okolností je takový výklad článku 33 nařízení č. 2419/2001, který by úmyslné nesrovnalosti sankcionoval jakožto nejzávažnější nesrovnalosti, v souladu s cílem systému sankcí, který je dostatečně odrazující a účinný pro zamezení nesrovnalostí a podvodů v žádostech o podporu „na plochu“ (viz obdobně rozsudek National Farmers’ Union a další, C‑354/95,
EU:C:1997:379
, bod 51).
Sankce spočívající ve vyloučení hospodářského subjektu z režimu podpor je totiž obzvláště odrazující, a tedy způsobilá k účinnému zamezení četným nesrovnalostem, k nimž dochází v rámci zemědělských podpor a které mohou tím, že značně zatěžují unijní rozpočet, ohrožovat opatření přijatá orgány v této oblasti (v tomto smyslu viz rozsudky Käserei Champignon Hofmeister, C‑210/00,
EU:C:2002:440
, bod 38, a Bonda, C‑489/10,
EU:C:2012:319
, bod 29).
Vzhledem ke všem předcházejícím úvahám je na předběžnou otázku třeba odpovědět tak, že čl. 33 první pododstavec nařízení č. 2419/2001 musí být vykládán v tom smyslu, že v případě úmyslné nesrovnalosti zjištěné v rámci žádosti o podporu „na plochu“ jsou zemědělci odepřeny všechny podpory, na které mohl mít nárok v rámci režimu podpor, kterého se tato žádost týká a který se vztahoval na skupinu plodin, jíž se týká zmíněná nesrovnalost.
K nákladům řízení
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.

Z těchto důvodů Soudní dvůr (devátý senát) rozhodl takto:

Článek 33 první pododstavec nařízení Komise (ES) č. 2419/2001 ze dne 11. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro integrovaný administrativní a kontrolní systém pro některé režimy podpor Společenství zavedený nařízením Rady (EHS) č. 3508/92, ve znění nařízení Komise (ES) č. 118/2004 ze dne 23. ledna 2004, musí být vykládán v tom smyslu, že v případě úmyslné nesrovnalosti zjištěné v rámci žádosti o podporu „na plochu“ jsou zemědělci odepřeny všechny podpory, na které mohl mít nárok v rámci režimu podpor, kterého se tato žádost týká a který se vztahoval na skupinu plodin, jíž se týká zmíněná nesrovnalost.

Podpisy.
(
*1
)   Jednací jazyk: nizozemština.