CELEX: 62015CJ0183
Eelotsusetaotlus
Ühine tollitariifistik
Tariifne klassifitseerimine
Kombineeritud nomenklatuur
Alamrubriik 9027 10 10
Aerodünaamilised osakeste suurust mõõtvad ultraviolettseadmed
Osakeste käsiloendurid

Eelotsusetaotlus puudutab seda, kuidas tõlgendada nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (
EÜT L 256, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas, mida on muudetud komisjoni 19. septembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1031/2008 (
ELT L 291, lk 1
), sisalduvat kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi „KN”), täpsemalt KN‑i alamrubriiki 9027 10 10.
Taotlus on esitatud TSI GmbH (edaspidi „TSI”) ja Hauptzollamt Aacheni (Aacheni toll) vahelises kohtuvaidluses seoses aerodünaamiliste osakeste suurust mõõtvate ultraviolettseadmete ja osakeste käsiloendurite tariifse klassifitseerimisega.
Õiguslik raamistik
Määrusega nr 2658/87 kehtestatud KN tugineb kaupade kirjeldamise ja kodeerimise ülemaailmsele harmoneeritud süsteemile, mille töötas välja Tollikoostöö Nõukogu, nüüd Maailma Tolliorganisatsioon, ning mis jõustati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga (edaspidi „HS”). Konventsioon kiideti koos selle 24. juuni 1986. aasta muutmisprotokolliga Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (
EÜT L 198, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288).
KN‑i teises osas „Tollimaksude loend” asub XVI jaotis „Masinad ja mehaanilised seadmed; elektriseadmed; nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestamise ja taasesitamise seadmed, nende osad ja tarvikud”. Jaotisele eelneb muu hulgas märkus 3, mille kohaselt:
Nimetatud teises osas asub ka XVIII jaotis „Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; kellad; muusikariistad; nende osad ja tarvikud”, kuhu kuulub muu hulgas grupp 90 „Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; nende osad ja tarvikud”. Grupile eelneb muu hulgas märkus 3, mille kohaselt:
Sellele grupile eelneb ka üks lisamärkus. Selles on ette nähtud:
„1.
Alamrubriikides 9015 10 10 […] tähistatakse terminiga „elektroonilised” instrumente ja seadmeid, millesse kuulub üks või mitu rubriigi 8540, 8541 või 8542 toodet; seejuures ei võeta arvesse neid rubriigi 8540, 8541 või 8542 tooteid, mida kasutatakse ainult voolu alaldamiseks või mis kuuluvad instrumendi või seadme jõublokki.”
Rubriigi 9027 kohta näeb KN ette järgmist:
Vastavalt määruse nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 punkti a teisele taandele töötab komisjon välja KN-i selgitavad märkused, mille ta avaldab regulaarselt Euroopa Liidu Teatajas. 30. mail 2008 (
ELT C 133, lk 1
) avaldatud märkustes, mis olid kohaldatavad põhikohtuasja asjaolude asetleidmise ajal, on KN‑i alamrubriigi 9027 10 10 kohta täpsustatud:
„Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka õhuosakeste laserloendurid. Need on elektronseadmed, mis teevad kindlaks või kontrollivad filtreeritud õhu tolmusisaldust ja mida kasutatakse, näiteks tööstusseadmetes või meditsiinialal. Õhuproovis sisalduvad tolmukübemed põhjustavad seda, et laserkiir tekitab seadme mõõtekambris hajusvalguse. Läätsede süsteemiga koondatud hajusvalguse kiir muundatakse fotodioodi abil elektriliseks signaaliks. Eelprogrammeeritud kontrollandmete abil tehakse kindlaks tolmukübemete suhtarv ja mõõtmise tulemus esitatakse instrumendi digitaalkuvaril või prinditakse eraldiasuva lindiprinteriga välja. Liidese abil võidakse elektrilise signaali kujul olev mõõtmise tulemus saata, kaabli vahendusel, ka automaatsele andmetöötlusseadmele (arvutile).”
WCO kiidab HS-konventsiooni artiklis 8 sätestatud tingimustel heaks nimetatud konventsiooni artiklis 6 ette nähtud HS-i komitee poolt vastu võetud selgitavad märkused ja klassifitseerimise arvamused. HS‑i selgitav märkus rubriigi 90.27 kohta, mille sõnastus on sama mis KN‑i rubriiki 9027 puudutava märkuse sõnastus, täpsustab:
„Siia rubriiki kuuluvad:
[…]
8)
Gaasi või suitsu analüüsi aparaadid. Neid kasutatakse põletatavate gaaside või põlemisproduktide (põlemisgaasid) analüüsiks koksiahjudes, gaasigeneraatorites, kõrgahjudes jne, eriti süsinikdioksiidi ja süsinikoksiidi, hapniku, vesiniku, lämmastiku või süsivesikute sisalduse määramisel. Elektrilised gaasi- või suitsuanalüsaatorid on peamiselt järgmiste gaaside sisalduse määramiseks ja mõõtmiseks: süsinikdioksiid, süsinikoksiid ja vesinik, hapnik, vesinik, vääveldioksiid, lämmastik.
Mõned nendest instrumentidest või aparaatidest määravad vastava keemilise aine poolt absorbeeritud või põletatud gaasi mahu. Nende hulka kuuluvad:
1)
Orsat’i aparaadid, mis koosnevad peamiselt sisseimevast pudelist, ühest või enamast absorptsioonikolvist ja mõõtebüretist.
2)
Põletamise või plahvatuse aparaadid. Need on täiendavalt varustatud põletamise või plahvatuse pipetiga (plaatinast kapilaartoru, plaatina- või pallaadiumtraadist toru induktsioonsädevahemikuga, jne).
Neid erinevaid aparaatide tüüpe võib kasutada ka kombinatsioonis.
[…]”
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
Eelotsusetaotlusest selgub, et TSI deklareeris 10. augustil 2009 vabasse ringlusse lubamiseks osakeste käsiloenduri. Seade paikneb korpuses, millel on ekraan, liidesed ning elektrilistest ja elektroonilistest komponentidest koosnev juhtimisseadmestik. Seadmega kontrollitakse teatavate osakestega saastumist. Seadmel on käepide, mis võimaldab kõiki juhtnuppe pöidlaga vajutada. Loendurit seadistatakse ja juhitakse värvilise puutetundliku ekraani abil. Osakeste proovide kontrolli tulemused kuvatakse ekraanil, laaditakse arvutisse või prinditakse välja. Loendurit kasutatakse saasteallikate lokaliseerimiseks, puhasruumide klassifitseerimiseks, filtrite lekkekohtade leidmiseks ja uuringutes.
TSI deklareeris loenduri KN‑i alamrubriiki 9027 50 00 kuuluvana, mistõttu pädev toll ei nõudnud tollimaksu tasumist.
25. novembril 2009 deklareeris TSI aerodünaamilise osakeste suurust mõõtva ultraviolettseadme (edaspidi „osakeste mõõteseade”) vabasse ringlusse lubamiseks. Seade paikneb õhuavaga korpuses. Seadmel on LED‑näidik, liidesed ning elektrilistest ja elektroonilistest komponentidest koosnev juhtimisseadmestik. Seadet kasutatakse osakeste aerodünaamilise läbimõõdu, valguse hajumise intensiivsuse ja hõljumite fluorestseerumise intensiivsuse mõõtmiseks reaalajas. Osakeste aerodünaamilise läbimõõdu ja valguse hajumise intensiivsuse mõõtmiseks kasutatakse kahetipulist optilist süsteemi. Osakeste fluorestseeruvaid omadusi kajastab aerodünaamiline osakeste ultraviolett-spektromeeter. Seda seadet kasutatakse filtrite ja õhufiltrite kontrollimiseks, inhalatsioon-toksikoloogilisteks uuringuteks, siseruumide õhu kvaliteedi seireks ja bioloogilisteks aerosooliuuringuteks.
TSI deklareeris osakeste mõõteseadme KN‑i alamrubriiki 9027 30 00 kuuluvana, mistõttu toll ei nõudnud tollimaksu tasumist.
Aacheni toll asus kohapealse kontrolli tulemusel seisukohale, et osakeste käsiloendur ja osakeste mõõteseade ei kuulu alamrubriikidesse, kuhu TSI need klassifitseeris, vaid hoopis KN‑i alamrubriiki 9027 10 10. Sellest tulenevalt esitas toll kaks maksuteadet kaebajalt imporditollimaksu tollivormistusjärgseks sissenõudmiseks.
Pärast tulemusetut kohtuvälist vaidemenetlust esitas TSI kohtule kaebused, milles ta palub tuvastada, et osakeste käsiloendur tuleb klassifitseerida KN‑i alamrubriiki 9027 50 00 ning osakeste mõõteseade KN‑i alamrubriiki 9027 30 00. TSI sõnul ei saa neid seadmeid klassifitseerida KN‑i alamrubriiki 9027 10 10. Selliste seadmetega ei saa uurida gaase. Need ei ole gaaside uurimiseks ette nähtud ega sobi suitsu või kuumade heitgaaside mõõtmiseks. Kui seadet ei konditsioneerita teiste seadmetega, siis hävineb see tavapärasel suitsu- ja heitgaaside mõõtmisel.
TSI leiab, et Aacheni toll ei saa klassifitseerimisel tugineda ka KN‑i selgitavatele märkustele alamrubriigi 9027 10 10 kohta. Selgitavates märkustes kirjeldatud õhuosakeste laserloendur ei sarnane ei osakeste käsiloendurile ega ka osakeste mõõteseadmele. Eelnimetatud selgitavad märkused ei ühti ka KN‑i alamrubriigi 9027 10 10 sõnastusega.
Põhikohtuasja vastustaja väidab, et osakeste käsiloendur ja osakeste mõõteseade tuleb klassifitseerida KN‑i alamrubriiki 9027 10 10. Väidet kinnitavad ka KN‑i grupi 90 lisamärkus, HS‑i rubriiki 90.27 puudutav HS‑i selgitavate märkuste punkt 8 ning KN‑i selgitavad märkused alamrubriigi 9027 10 10 kohta.
Finanzgericht Düsseldorf (Düsseldorfi maksukohus) märgib, et vaidluse lahend sõltub tõlgendusest, mis tuleb KN‑i alamrubriikidele 9027 10 10, 9027 30 00 ja 9027 50 00 anda.
Mis konkreetsemalt puutub KN‑i alamrubriiki 9027 10 10, siis nimetatud kohus märgib, et pooled on ühel meelel selles, et osakeste käsiloendur ja osakeste mõõteseade ei ole gaasianalüsaatorid ning tema selles ei kahtle.
Kohus kahtleb siiski, kas neid seadmeid saab tariifse klassifitseerimise seisukohast pidada suitsuanalüsaatoriteks. Ta leiab sellega seoses, et seadmetega tehtavate mõõtmiste ese oleneb igal konkreetsel juhul mõõdetavast objektist. Uuritav ümbritsev õhk (aerosool) võib sisaldada osakesi, mis on tekkinud põlemisprotsesside tõttu või mehaanilisel teel. Mõõteseadmete konkreetsel juhul kasutamine ei olene sellest, millisel kujul ja hulgal leidub aerosoolis teatavaid osakesi. Nii võib aerosool sisaldada põlemisprotsesside tõttu või mehaanilisel teel tekkinud osakesi.
Eeltoodu põhjal ja kõnealuste seadmete kasutamise eesmärgi tõttu tekib eelotsusetaotluse esitanud kohtul küsimus, kuidas tuleb tõlgendada mõistet „suitsu” KN‑i alamrubriigi 9027 10 10 tähenduses. Lähtudes KN‑i selgitavatest märkustest nimetatud alamrubriigi kohta, leiab kohus, et mõiste „suitsu” tähendus võib olla lai, mistõttu võib suitsu määratlemine kindlasti sõltuda sellest, et põlemisel või hõõgumisel tekivad osakesed, kuigi ka osakeste uurimine ei pea ilmtingimata toimuma vahetult pärast põlemist või hõõgumist.
Kui lähtuda mõiste „suitsu” laiast määratlusest KN‑i alamrubriigi 9027 10 10 tähenduses, siis tekib eelotsusetaotluse esitanud kohtul küsimus, kas on alust käsitada seadet suitsuanalüsaatorina ka juhul, kui see mõõdab peale põlemise tagajärjel tekkinud osakeste ka mehhaanilise protsessi tulemusel tekkinud osakesi. Mõlema kõnealuse seadme puhul on see nii. Ei ole võimalik kindlaks määrata, millises ulatuses mõõdab asjaomane kasutaja osakesi, mis on tekkinud põlemise tulemusel või mehaanilisel teel.
Neil asjaoludel otsustas Finanzgericht Düsseldorf (Düsseldorfi maksukohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
Eelotsuse küsimuse analüüs
Tuleb meenutada, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on õiguskindluse ja lihtsa järelkontrolli tagamiseks vaja, et kaupade tariifse klassifitseerimise otsustav kriteerium oleksid üldjuhul kauba objektiivsed tunnused ja omadused, nagu on kindlaks määratud KN‑i rubriigi sõnastuses ning jaotise või grupi märkustes (vt eelkõige kohtuotsus Kyowa Hakko Europe,
C‑344/14
,
EU:C:2015:615
, punkt
ja seal viidatud kohtupraktika).
Samuti ilmneb väljakujunenud kohtupraktikast, et selgitavad märkused, mille on KN‑i kohta välja töötanud komisjon ja HS‑i kohta Maailma Tolliorganisatsioon, aitavad oluliselt kaasa erinevate KN‑i tariifirubriikide kohaldamisala tõlgendamisele, olemata seejuures siiski õiguslikult siduvad (vt eelkõige kohtuotsus Kyowa Hakko Europe,
C‑344/14
,
EU:C:2015:615
, punkt
ja seal viidatud kohtupraktika).
Eelotsusetaotlusest selgub, et põhikohtuasjas käsitletavad seadmed ei ole gaasianalüsaatorid KN‑i alamrubriigi 9027 10 tähenduses. Mis puutub sellesse alamrubriiki, siis põhikohtuasjas tekib vaid küsimus, kas need seadmed on suitsuanalüsaatorid selle alamrubriigi tähenduses, ning sellest tulenevalt, kas need on elektroonilised suitsuanalüsaatorid KN‑i alamrubriigi 9027 10 10 tähenduses.
Selles osas tuleb märkida, et KN‑i alamrubriik 9027 10 viitab konkreetselt ja eranditult „suitsuanalüsaatoritele”.
Eelotsusetaotluses kirjeldatud laadi seadmete objektiivsed tunnused ja omadused ei vasta aga eeltoodud sõnastusele. Nagu eelotsusetaotlusest selgub, ei analüüsi need seadmed konkreetselt ja eranditult põlemise tulemusel tekkinud osakesi, mis selle mõiste tavatähenduses kuuluvad igapäevases keelekasutuses mõiste „suits” alla. Need seadmed analüüsivad ka osakesi, mis ei kuulu selle mõiste alla, nimelt osakesi, mis on tekkinud mehaanilisel teel.
Seega, võttes arvesse KN‑i alamrubriigi 9027 10 sõnastust, tuleb asuda seisukohale, et sellised seadmed nagu põhikohtuasjas käsitletavad ei kuulu sellesse alamrubriiki ega järelikult ka mitte KN‑i alamrubriiki 9027 10 10.
Nagu komisjon õigesti märkis, kinnitab seda tõlgendust ka KN‑i grupi 90 märkuse 3 sõnastus. Märkusest tuleneb, et kahe või enama funktsiooni täitmiseks konstrueeritud masinad klassifitseeritakse tervikut iseloomustava põhifunktsiooni järgi. Nagu selgub eelotsusetaotlusest, ei ole selliste seadmete nagu põhikohtuasjas käsitletavad põhifunktsioon siiski mitte suitsu analüüsimine.
Seda tõlgendust ei lükka ümber ka KN‑i grupi 90 lisamärkus, HS‑i rubriiki 90.27 puudutav HS‑i selgitavate märkuste punkt 8 ega KN‑i selgitavad märkused alamrubriigi 9027 10 10 kohta, millele eelotsusetaotluse esitanud kohus oma taotluses viitab.
Mis puutub KN‑i grupi 90 lisamärkusesse ja HS‑i rubriiki 90.27 puudutavasse HS‑i selgitavate märkuste punkti 8, siis piisab, kui märkida, et nende sõnastus ei toeta KN‑i alamrubriikide 9027 10 ja 9027 10 10 puhul mingit muud tõlgendust kui see, milleni jõuti käesoleva kohtuotsuse punktides 28 ja 29.
Seoses KN‑i alamrubriiki 9027 10 10 puudutavate selgitavate märkustega tuleb nentida, et need ei puuduta mitte alamrubriiki 9027 10, vaid seda esimest alamrubriiki. Seega – nagu komisjon õigesti märkis – tuleb tõdeda, et need selgitavad märkused võimaldavad pigem tõlgendada mõistet „elektroonilised” KN‑i alamrubriigi 9027 10 10 tähenduses kui mõistet „suitsuanalüsaatorid” KN‑i alamrubriigi 9027 10 tähenduses.
Lisaks, nagu tuleneb käesoleva kohtuotsuse punktist 25, ei võimalda KN‑i alamrubriiki 9027 10 10 puudutavad selgitavad märkused mingil juhul jõuda tõlgenduseni, mis oleks vastuolus selle alamrubriigi sõnastusega.
Järelikult tuleb esitatud küsimusele vastata, et KN‑i tuleb tõlgendada nii, et niisugused aerodünaamilised osakeste suurust mõõtvad ultraviolettseadmed ja osakeste käsiloendurid, nagu on vaidluse all põhikohtuasjas, ei kuulu KN‑i alamrubriiki 9027 10 10.
Kohtukulud
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (seitsmes koda) otsustab:

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas (muudetud komisjoni 19. septembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1031/2008) sisalduvat kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et niisugused aerodünaamilised osakeste suurust mõõtvad ultraviolettseadmed ja osakeste käsiloendurid, nagu on vaidluse all põhikohtuasjas, ei kuulu kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 9027 10 10.

Allkirjad
(
*
)   Kohtumenetluse keel: saksa.