CELEX: 62013CJ0525
Előzetes döntéshozatal iránti kérelem
Közös agrárpolitika
2419/2001/EK rendelet
Egyes támogatási programok integrált igazgatási és ellenőrzési rendszere
Területalapú támogatási kérelem
33. cikk
Szankciók
Szándékosan elkövetett szabálytalanságok

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2004. január 23‑i 118/2004/EK bizottsági rendelettel (
HL L 17., 7. o.
) módosított, a 3508/92/EGK tanácsi rendelettel az egyes közösségi támogatási intézkedésekre vonatkozóan létrehozott egységes igazgatási és ellenőrzési rendszer részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2001. december 11‑i 2419/2001/EK bizottsági rendelet (
HL L 327., 11. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 24. kötet, 308. o.; a továbbiakban: 2419/2001 rendelet) 31. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 33. cikkének értelmezésére vonatkozik.
E kérelmet a Vlaams Gewest (flamand régió) és H. Van Den Broeck között, az e hatóság által a szántóföldi növényekre vonatkozó összes olyan támogatás visszakövetelésére vonatkozó jogvitában terjesztették elő, amelyet H. Van Den Broeck a 2003‑as betakarítási évben kapott, mivel a támogatási kérelme szándékosan elkövetett szabálytalanságokat tartalmazott.
Jogi háttér
A 3508/92/EGK rendelet
A 2000. július 17‑i 1593/2000/EK tanácsi rendelettel (
HL L 182., 4. o.
, magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 30. kötet, 94. o.) módosított, az egyes közösségi támogatási programok integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerének létrehozásáról szóló, 1992. november 27‑i 3508/92/EGK tanácsi rendelet (
HL L 355., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 13. kötet, 223. o.; továbbiakban: 3508/92 rendelet) 1. cikkének (1) bekezdése előírja:
„Valamennyi tagállam létrehoz egy integrált szabályozási és ellenőrzési rendszert (a továbbiakban: integrált rendszer), amelyet:
a)
a növénytermesztési ágazatban:
i.
a 2704/1999/EK tanácsi rendelettel (
HL L 327., 12. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 27. kötet, 469. o.) módosított, az egyes szántóföldi növények termelői számára támogatási rendszer létrehozásáról szóló, 1999. május 27‑i] 1251/1999/EK [tanácsi] rendelettel [
HL L 160., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 25. kötet, 322. o.] bevezetett, egyes szántóföldi növények termelőire vonatkozó támogatási rendszer;
ii.
[az 1998. szeptember 28‑i 2072/98/EK rendelettel (
HL L 265., 4. o.
) módosított, a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 1995. december 22‑i] 3072/95/EK [tanácsi] rendelettel [
HL L 329., 18. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 18. kötet, 343. o.] bevezetett, a rizstermelőkre vonatkozó támogatási rendszer;
iii.
[az 1997. szeptember 22‑i 1826/97/EK bizottsági rendelettel (
HL L 260., 11. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 21. kötet, 391. o.) módosított, az egyes nagy magvú hüvelyesekre vonatkozó egyedi intézkedés bevezetéséről szóló, 1996. július 30‑i] 1577/96/EK rendelettel [
HL L 206., 4. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 19. kötet, 341. o.] bevezetett, egyes hüvelyes növényekre vonatkozó különleges rendelkezések;
b)
az állattenyésztési ágazatban:
[…]
iii.
a tej és tejtermékek közös piaci szervezetéről szóló, 1999. május 17‑i 1255/1999/EK tanácsi rendelet [
HL L 160., 48. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 25. kötet, 366. o.] 19. cikkével bevezetett közvetlen kifizetések […] esetében kell alkalmazni.”
E rendelet 6. cikkének (1) és (6) bekezdése előírja:
„(1)   Annak érdekében, hogy az e rendelettel szabályozott egy vagy több közösségi program támogatására jogosult legyen, minden egyes gazdálkodónak »területi« támogatás iránti kérelmet kell benyújtania minden egyes évre a következők feltüntetésével:
—
mezőgazdasági parcellák, beleértve azokat a területeket is, melyeken takarmánynövényeket termesztenek, valamint a szántóföldekre vonatkozó területpihentetési intézkedések körébe eső mezőgazdasági parcellák, továbbá az ugaroltatott parcellák,
—
adott esetben, bármilyen egyéb szükséges információ, melyet a közösségi támogatásokra vonatkozó rendeletek vagy az illető tagállam írnak elő.
[...]
(6)   A gazdálkodók minden egyes bejelentett mezőgazdasági parcellára vonatkozóan kötelesek jelezni annak területét és elhelyezkedését, lehetővé téve ezáltal a parcella beazonosítását a mezőgazdasági parcellák azonosítási rendszerében.”
A 2419/2001 rendelet
A 2419/2001 rendelet állapítja meg az egységes rendszer részletes alkalmazási szabályait.
E rendelet (32) és (34) preambulumbekezdése kimondja:
„(32)
A Közösség pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében megfelelő rendelkezéseket kell hozni a szabálytalanságok és csalások leküzdésére. Az egyes támogatási intézkedések eltérő jellege miatt külön rendelkezéseket kell hozni egyrészt a területalapú támogatási intézkedésekre, másrészt az állatállomány alapú támogatási intézkedésekre vonatkozóan.
(33)
Tekintettel az arányosság elvére, valamint a vis maior esetekkel, illetve a kivételes és természeti körülményekkel kapcsolatos különleges problémákra, levonásokat és kizárásokat kell meghatározni. Ezeket a levonásokat és kizárásokat az elkövetett szabálytalanság mértéke szerint kell súlyozni, és egy vagy több támogatási rendszerből meghatározott időre történő teljes kizárásig terjedhetnek.
(34)
A levonási és kizáró rendelkezéseknek figyelembe kell venniük az egységes rendszer alá tartozó különböző támogatási intézkedések sajátosságait. A területalapú támogatási kérelmek esetében a szabálytalanságok rendszerint a területnek csak részeit érintik, így az egy parcellával kapcsolatos túlzott mértékű bejelentések kiegyenlíthetők az azonos terménycsoport más parcelláinak alulbecsült bejelentéseivel. […] Területalapú támogatási kérelmek esetében előzetesen rendelkezni kell arról, hogy ha szabálytalanságokat találnak, bizonyos tűréshatáron belül elegendő legyen a támogatási kérelmek kiigazítása, és a levonásokat csak e határ túllépése után alkalmazzák. […]”
Az említett rendelet 2. cikkének i) pontja szerint „területalapú támogatási kérelem”:
„[Az [3508/92 rendelet] 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és b) pontjának iii. alpontjában említett, a támogatási intézkedések keretében támogatás kifizetése iránti kérelem, amely a terület bármiféle egyéb hasznosításáról szóló nyilatkozatot is tartalmazza, különösen a takarmánytermő területről szóló nyilatkozatot az állatállomány alapú támogatási kérelmek esetében.”
A 2419/2001 rendelet IV. címének „A területalapú támogatási kérelmekkel kapcsolatos ténymegállapítások” című I. fejezete a 30–35. cikkből áll. E rendelet „Általános elvek” címet viselő 30. cikkének szövege a következő:
„E fejezet alkalmazásában a következő terménycsoportokat kell megkülönböztetni:
a)
[a marha‑ és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17‑i] 1254/1999/EK [tanácsi] rendelet [
HL L 160., 21. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 25. kötet, 339. o.] 12. cikkének alkalmazásában bejelentett takarmánytermő területek;
b)
az [1254/1999 rendelet] 13. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint nem legelő és nem szántóföldi termények termelésére használt takarmánytermő területek, amelyeket az említett rendelet 13. cikkének alkalmazásában jelentettek be;
c)
az [1254/1999 rendelet] 13. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti legelőterület, amelyet az említett rendelet 13. cikkének alkalmazásában jelentettek be;
d)
[a tej és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17‑i] 1255/1999/EK tanácsi [tanácsi] rendelet [
HL L 160., 48. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 25. kötet, 366. o.] 19. cikke alkalmazásában bejelentett állandó legelőterület;
e)
termőterületek, amelyekre egy másik támogatási szint vonatkozik;
f)
pihentetett területek és, ahol alkalmazható, azok a pihentetett területek, amelyekre másik támogatási szint vonatkozik.”
A 2419/2001 rendeletnek „A számítás alapja” című 31. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint:
„(1)   Ha a terménycsoport megállapított területe nagyobb a támogatási kérelemben bejelentettnél, a támogatás kiszámításához a bejelentett területet kell használni.
(2)   A 32–35. cikkekkel összhangban lévő levonások és kizárások sérelme nélkül, ha egy területalapú támogatási kérelemben bevallott terület meghaladja az arra a terménycsoportra az adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzések eredményeképpen meghatározott területet, a támogatást a terménycsoportra meghatározott terület alapján kell kiszámítani.”
E rendelet „Túllépés esetén alkalmazott levonások és kizárások” című 32. cikke előírja:
„(1)   Ha egy terménycsoport tekintetében a bejelentett terület meghaladja a 31. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározott területet, a meghatározott terület alapján kiszámított támogatást a különbség kétszeresével kell csökkenteni, ha ez a különbség 3%‑nál, vagy 2 hektárnál nagyobb, de kisebb, mint a meghatározott terület 20%‑a.
Ha a különbség meghaladja a meghatározott terület 20%‑át, az érintett terménycsoportra területalapú támogatást nem lehet adni.
(2)   Ha a [3508/92 rendelet] 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett támogatási intézkedések keretében benyújtott kérelem által lefedett teljes terület tekintetében a bejelentett terület több, mint 30%‑kal meghaladja a 31. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározott területet, akkor a támogatást, amelyre a mezőgazdasági termelő a 31. cikk (2) bekezdése szerint jogosult lenne, a szóban forgó évben e támogatási intézkedések keretében el kell utasítani.
Ha a különbség meghaladja az 50%‑ot, a mezőgazdasági termelőt a támogatásból még egyszer ki kell zárni egy olyan összeg erejéig, amely megegyezik a bejelentett terület és a 31. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározott terület különbségének megfelelő összeggel. Ezt az összeget le kell vonni a [3508/92 rendelet] 1. cikkének (1) bekezdésében említett támogatási intézkedések azon kifizetéseiből, amelyekre a mezőgazdasági termelő a ténymegállapítás naptári évét követő három naptári évben benyújtott kérelmei alapján jogosult. Ha az összeg az említett támogatási összegekből teljes egészében nem vonható le, a fennmaradó egyenleget törölni kell.”
Az említett rendelet „Szándékos eltérés a követelményektől” című 33. cikke előírja:
„Ha a bejelentett és a 31. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott terület közötti különbség szándékosan elkövetett szabálytalanság eredménye, azt a támogatást, amelyre a mezőgazdasági termelő a 31. cikk (2) bekezdése szerint jogosult lenne, a szóban forgó évben az érintett támogatási intézkedés keretében nem lehet megadni.
Továbbá, ha ez a különbség több a meghatározott terület 20%‑ánál, a mezőgazdasági termelőt még egyszer ki kell zárni a támogatásokból egy olyan összeg erejéig, amely megegyezik a bejelentett terület és a 31. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott terület különbségének megfelelő összeggel. Ezt az összeget le kell vonni a [3508/92 rendelet] 1. cikkének (1) bekezdésében említett támogatási intézkedések azon kifizetéseiből, amelyekre a mezőgazdasági termelő a ténymegállapítás naptári évét követő három naptári évben benyújtott kérelmei alapján jogosult. Ha az összeg az említett támogatási összegekből teljes egészében nem vonható le, a fennmaradó egyenleget törölni kell.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
H. Van Den Broeck mezőgazdasági termelő. 2003. május 9‑én a 2419/2001 rendelet 2. cikkének i) pontja alapján a 2003‑as betakarítási év vonatkozásában területalapú támogatási kérelmet nyújtott be a Vlaams Gewesthez. E kérelem több szántóföldi növényre vonatkozott, azaz kukoricára (78,34 hektár) és szárazon betakarított borsóra (8,2 hektár), valamint egy pihentetett területre (10,08 hektár).
2004. január 30‑án összesen 21072,42 euró összegű támogatást folyósítottak számára. Nem nyújtottak viszont támogatást a szárazon betakarított borsó termesztésére szánt parcellához, mivel a Vlaams Gewest megállapította, hogy e borsót nyilvánvalóan nem szárazon takarították be. A szárazborsóval szemben a friss borsó ugyanis nem minősül az említett támogatásra jogosult szántóföldi növénynek.
2005. június 30‑án a Vlaams Gewest a 2419/2001 rendelet 33. cikke szerint visszakövetelte a borsótól eltérő termények vonatkozásában H. Van Den Broecknek kifizetett támogatás teljes összegét, mivel H. Van Den Broeck 2003‑ban benyújtott támogatási kérelme szándékosan elkövetett szabálytalanságokat tartalmazott.
Mivel H. Van Den Broeck nem fizette vissza a követelt összeget, a Vlaams Gewest visszatartotta a 2005‑ös betakarításra vonatkozó egységes támogatás előlegét. H. Van Den Broeck keresetet indított a Vlaams Gewest e határozatával szemben a rechtbank van eerste aanleg te Brussel (brüsszeli elsőfokú bíróság) előtt többek között annak megállapítása iránt, hogy a borsó betakarításához is kellett volna támogatást folyósítani, és hogy véglegesen megilleti a 2003‑as évre nyújtott támogatás.
2008. január 22‑én a rechtbank van eerste aanleg te Brussel úgy ítélte meg, hogy nem volt jogosult támogatásra az a parcella, amelyen a borsót takarították be, a Vlaams Gewest azonban jogellenesen rendelte el az összes támogatás visszatérítését. Ezen ítéletet helybenhagyta a hof van beroep te Brussel (brüsszeli fellebbviteli bíróság), amely azonban megállapította, hogy H. Van Den Broeck szándékosan nyújtott be szabálytalan támogatási kérelmet. A Vlaams Gewest a hof van beroep te Brussel ezen ítéletével szemben felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő.
A Hof van Cassatie (Semmítőszék) megállapítja, hogy a 2419/2001 rendelet 33. cikkének első bekezdése értelmezésre szorul, annak vonatkozásában, hogy „az[on] a támogatás [alatt], amelyre a mezőgazdasági termelő jogosult lenne”, és amelyet a szankció keretében nem adnak meg, azt a támogatást kell‑e érteni, amelyre e termelő e rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerint jogosult lett volna, tehát az érintett terménycsoport meghatározott területe alapján kiszámított összeget, vagy pedig azt a támogatást, amelyet az érintett támogatási intézkedés keretében a 3508/92 rendelet 1. cikkének (1) bekezdése alapján nyújtanak. Az utóbbi esetben a megvonandó támogatás, magában foglalná azt a teljes összeget, amelyet azon támogatási programok alapján folyósítottak, amelyek körébe az érintett terménycsoportra vonatkozó támogatás is tartozik.
Ilyen körülmények között a Hof van Cassatie (Semmítőszék) az eljárás felfüggesztéséről határozott, és a következő kérdést terjesztette a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra:
„Úgy kell‑e értelmezni a [2419/2001 rendelet] 33. cikkének első bekezdését, hogy az azzal kapcsolatos döntés, hogy »azt a támogatást, amelyre a mezőgazdasági termelő [e rendelet] 31. cikk[ének] (2) bekezdése szerint jogosult lenne, a szóban forgó évben az érintett támogatási intézkedés keretében nem lehet megadni«, arra a támogatásra vonatkozik, amely »az érintett támogatási intézkedés keretében« a [3508/92 rendelet] 1. cikkének (1) bekezdése alapján folyósítandó, és így nemcsak az »érintett terménycsoportra« vonatkozó támogatást kell megvonni, hanem az említett rendelkezésben szereplő, az érintett terménycsoportra kiterjedő támogatási intézkedés keretében folyósítandó teljes támogatást is?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2419/2001 rendelet 33. cikkének első bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy a területalapú támogatási kérelem keretében megállapított szándékos szabálytalanság esetében a termelőtől meg kell vonni az összes olyan támogatást, amelyre az e kérelemben érintett támogatási programok alapján jogosult lett volna, és amelyre az e szabálytalansággal érintett terménycsoport jogosult lett volna, vagy e szankciót az e terménycsoportra vonatkozó támogatásra kell korlátozni.
E tekintetben e rendelet 33. cikkének első bekezdéséből következik, hogy az e rendelkezésben előírt szankció hatálya az e rendelet e cikkében szereplő „érintett támogatási intézkedés” és a 31. cikk (2) bekezdésében szereplő „terménycsoport” kifejezések jelentésétől függ.
Ami a 2419/2001 rendelet 33. cikkének első bekezdésében használt „érintett támogatási intézkedés” kifejezést illeti, hangsúlyozni kell, hogy az e rendelet 2. cikkének i) pontja szerint a 3508/92 rendelet 1. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának iii. alpontja szerinti támogatási rendszerek keretében nyújtható be területalapú támogatási kérelem. E különböző rendszerek között szerepel az utóbbi rendelet 1. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában az 1251/1999 rendelet által az egyes szántóföldi növények termelői számára bevezetett támogatási rendszer.
Az alapeljárás keretében a szóban forgó területalapú támogatási kérelemben bejelentett parcellák a 1251/1999 rendeletben előírt a szántóföldi növények támogatási rendszere keretében járó támogatás megszerzésére irányultak. Ennélfogva meg kell állapítani, hogy e különös támogatási rendszer volt a 2419/2001 rendelet 33. cikkének első bekezdése szerinti „érintett támogatási intézkedés”.
A 2419/2001 rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében hivatkozott „terménycsoport” fogalmát illetően meg kell állapítani, hogy az többek között a termelő által, az egy vagy több különös rendszer címén benyújtott területalapú támogatási kérelemben megállapított szabálytalanság esetén is igényelhető támogatás kiszámításának alapjául szolgál.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy e rendelkezés nem ír elő szankciót, hanem csak a területalapú támogatás tárgyát képező rendszer vagy rendszerek alapján a támogatásra jogosult terület kiszámításának alapját határozza meg, és nem érinti a 2419/2001 rendelet 32–35. cikkében foglalt levonásokat, illetve kizárásokat, amikor úgy tűnik, hogy az e kérelemben bejelentett terület meghaladja az illetékes hatóságok ellenőrzését követően ténylegesen megállapított területet (lásd ebben az értelemben: Haug‑ítélet, C‑286/05,
EU:C:2006:296
, 24. pont).
E rendelet 31. cikke (2) bekezdésének szövegéből kitűnik, hogy ebben az esetben csak az „arra a terménycsoportra” az illetékes hatóságok ellenőrzése eredményeképpen meghatározott területet veszik figyelembe a támogatás kiszámításakor. E rendelkezés szerint következésképpen különbséget kell tenni a területalapú támogatási kérelemben az egyes terménycsoportok vonatkozásában bejelentett, az említett rendelet 30. cikkében említett különböző területek között.
Márpedig a 2419/2001 rendelet e 30. cikke, valamint 32. cikke szerint a „terménycsoport” fogalma különös értelemmel bír, és nem terjed ki, amint azt különösen az egy és ugyanazon termény termesztésére szánt területek összességére a „termény” gyűjtőfogalom használata is megerősíti. Ugyanis e rendelet 30. cikkéből kitűnik, hogy a terménycsoport tágabb értelemben a területalapú támogatási kérelemben bejelentett összes olyan területet érinti, amelyet vagy takarmánytermesztésre vagy legelőnek vagy állandó legelőnek, illetve más olyan termőterületeknek szántak, „amelyekre egy másik támogatási szint vonatkozik”, vagy ugaroltattak.
Így az említett rendelet 30. cikke első bekezdésének e) pontja szerinti terménycsoport a területalapú támogatási kérelemben termőterületként bejelentett területek összességére utal, akkor is, ha eltérő támogatási szint vonatkozik az egyes területekre.
Ebből következik, hogy a szántóföldi növények termesztésére szánt területek, amelyeket az alapeljárás összefüggésében bejelentettek az 1251/1999 rendelet által bevezetett támogatási rendszer keretében, összességükben tekintve önálló terménycsoportnak minősülnek, mivel a 2419/2001 rendelet 30. cikke első bekezdésének e) pontja szerinti olyan „termőterületek, amelyekre egy másik támogatási szint vonatkozik”.
A fenti megfontolásokból következik, hogy a termelő által igényelhető és a 2419/2001 rendelet 33. cikkének első bekezdése által hivatkozott támogatás meghatározásához az 1251/1999 rendelet által bevezetett rendszer alapján benyújtott területalapú támogatási kérelem keretében bejelentett szántóföldi növények termesztésére szánt összes területet figyelembe kell venni a 2419/2001 rendelet 30. cikke szerinti önálló terménycsoportként.
Ebből következik, hogy a 2419/2001 rendelet 33. cikkének első bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ilyen kérelemben szereplő szándékos szabálytalanság megfosztja a termelőt az e rendszer keretében az általa bejelentett különböző szántóföldi növények termesztésére szánt területek alapján folyósítható támogatások összességétől.
E következtetést megerősítik a 2419/2001 rendelet célkitűzései. Ugyanis e rendelet, amint azt a (32) preambulumbekezdése kimondja, a szabálytalanságok és csalások leküzdéséhez megfelelő rendelkezések elfogadására irányul az egységes rendszerbe tartozó különböző támogatási rendszerek végrehajtása keretében és az Európai Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében. E cél eléréséhez ugyanezen rendelet, amint az a (33) preambulumbekezdéséből kitűnik, a támogatási kérelemben elkövetett szabálytalanság mértéke szerint súlyozott levonásokat és kizárásokat ír elő, amelyek egy vagy több támogatási rendszerből meghatározott időre szóló teljes kizárásig terjedhetnek (lásd analógia útján: Agrargenossenschaft Pretzsch ítélet, C‑417/00,
EU:C:2002:715
, 35–39. pont).
E feltételek mellett a 2419/2001 rendelet 33. cikkének olyan értelmezése, amely legsúlyosabb szabálytalanságként szankcionálja a szándékosan elkövetett szabálytalanságokat, megfelel a területalapú támogatási kérelemben elkövetett szabálytalanságok, valamint a csalások leküzdéséhez kellően visszatartó erejű és hatékony szankciórendszer céljának (lásd analógia útján: National Farmers’ Union és társai ítélet, C‑354/95,
EU:C:1997:379
, 51. pont).
Ugyanis, különös visszatartó erővel rendelkezik a termelő támogatási rendszerből történő kizárásából álló szankció, és így azoknak a gyakori szabálytalanságoknak a kiküszöbölésére szolgál, amelyeket a mezőgazdasági támogatások körében követnek el, és amelyek az uniós költségvetésnek okozott jelentős megterhelés által azokat az intézkedéseket csorbíthatják, amelyeket az intézmények a mezőgazdaság területén hoztak meg (lásd ebben az értelemben: Käserei Champignon Hofmeister ítélet, C‑210/00,
EU:C:2002:440
, 38. pont és Bonda‑ítélet, C‑489/10,
EU:C:2012:319
, 29. pont).
A fenti megfontolások összességére tekintettel az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre azt kell válaszolni, hogy a 2419/2001 rendelet 33. cikkének első bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a területalapú támogatási kérelem keretében megállapított szándékos szabálytalanság esetében a termelőtől meg kell vonni az összes olyan támogatást, amelyre az e kérelemben érintett támogatási programok alapján jogosult lett volna, és amelyre az e szabálytalansággal érintett terménycsoport jogosult lett volna.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (kilencedik tanács) a következőképpen határozott:

A 2004. január 23‑i 118/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, a 3508/92/EGK tanácsi rendelettel az egyes közösségi támogatási intézkedésekre vonatkozóan létrehozott egységes igazgatási és ellenőrzési rendszer részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2001. december 11‑i 2419/2001/EK bizottsági rendelet 33. cikkének első bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a területalapú támogatási kérelem keretében megállapított szándékos szabálytalanság esetében a termelőtől meg kell vonni az összes olyan támogatást, amelyre az e kérelemben érintett támogatási programok alapján jogosult lett volna, és amelyre az e szabálytalansággal érintett terménycsoport jogosult lett volna.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: holland.