CELEX: 62013CJ0525
Predlog za sprejetje predhodne odločbe
Skupna kmetijska politika
Uredba (ES) št. 2419/2001
Integrirani upravni in nadzorni sistem za nekatere programe pomoči
Zahtevek za pomoč na površino
Člen 33
Sankcije
Namerne kršitve

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 33 Uredbe Komisije (ES) št. 2419/2001 z dne 11. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega upravnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 3508/92 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 34, str. 308), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 118/2004 z dne 23. januarja 2004 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 42, str. 223, v nadaljevanju: Uredba št. 2419/2001), v povezavi s členom 31(2) te uredbe.
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Vlaams Gewest (regija Flamska) in H. Van Den Broeck glede tega, da naj bi ta organ zagotovil vračilo vseh pomoči za poljščine, ki jih je H. Van Den Broeck prejela za letino 2003, ker naj bi njen zahtevek za pomoč na površino vseboval namerne kršitve.
Pravni okvir
Uredba (EGS) št. 3508/92
Člen 1(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 3508/92 z dne 27. novembra 1992 o vzpostavitvi integriranega upravnega in nadzornega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 13, str. 223), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1593/2000 z dne 17. julija 2000 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 30, str. 94, v nadaljevanju: Uredba št. 3508/92), določa:
„Vsaka država članica vzpostavi integrirani administrativni in kontrolni sistem, v nadaljnjem besedilu imenovan ‚integrirani sistem‘, ki se uporablja:
(a)
v sektorju rastlinske pridelave:
(i)
za sistem podpor za proizvajalce nekaterih poljščin v skladu z Uredbo [Sveta (ES) št. 1251/1999 z dne 17. maja 1999 o uvedbi sistema podpore za pridelovalce določenih poljščin (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 25, str. 322), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2704/1999 z dne 14. decembra 1999 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 27, str. 469)];
(ii)
za program pomoči za proizvajalce riža v skladu s členom 6 Uredbe [Sveta (ES) št. 3072/95 z dne 22. decembra 1995 o skupni ureditvi trga za riž (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 18, str. 343), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2072/98 z dne 28. septembra 1998 (
UL L 265, str. 4
)];
(iii)
za posebni ukrep v zvezi z nekaterimi zrnatimi stročnicami, ki je bil uveden z Uredbo [Sveta (ES) št. 1577/96 z dne 30. julija 1996 o uvedbi posebnega ukrepa v zvezi z nekaterimi zrnatimi stročnicami (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 19, str. 341), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1826/97 z dne 22. septembra 1997 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 21, str. 391)];
b)
v sektorju za živinorejo:
[…]
(iii)
za neposredna plačila po členu 19 Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi [organizaciji] trga za mleko in mlečne izdelke [(UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 25, str. 366)];
[…]“
Člen 6(1) in (6) te uredbe določa:
„1.   Za izpolnjevanje pogojev za enega ali več programov Skupnosti v skladu s to uredbo predloži vsak nosilec kmetijskega gospodarstva enkrat na leto zahtevek za pomoč ‚na površino‘, v katerem navede:
—
enote rabe ali poljine, vključno s površinami pod krmnimi rastlinami, in enote rabe ali poljine, ki so vključene v ukrep prahe za orna zemljišča, in tiste, ki so v ledini,
—
kjer je to primerno, vse druge potrebne podatke iz uredb v zvezi s programi Skupnosti ali tiste, ki jih določijo zadevne države članice.
[…]
6.   Za vsako od prijavljenih enot rabe ali poljin morajo nosilci kmetijskega gospodarstva navesti površino in lokacijo; ti podatki morajo omogočiti identifikacijo enote rabe ali poljine v okviru identifikacijskega sistema za enote rabe ali poljine.“
Uredba št. 2419/2001
Uredba št. 2419/2001 določa podrobna pravila za uporabo integriranega sistema.
V uvodnih izjavah od 32 do 34 te uredbe je navedeno:
„(32)
Da bi se finančni interesi Skupnosti učinkovito zavarovali, je treba sprejeti primerne ukrepe za boj proti nepravilnostim in prevaram. Zaradi različne narave programov pomoči je treba določiti ločene določbe za programe pomoči na površino na eni strani in za programe pomoči na žival na drugi strani.
(33)
Določiti je treba znižanja in izključitve, upoštevajoč načelo sorazmernosti in posebne probleme, povezane s primeri višje sile ter izrednimi in naravnimi okoliščinami. Takšna znižanja in izključitve se razvrstijo glede na težo storjene nepravilnosti in naj sežejo do popolne izključitve iz enega ali večih programov pomoči za določeno obdobje.
(34)
Pri določanju znižanj in izključitev je treba upoštevati posebnosti različnih programov pomoči v okviru integriranega sistema. Pri zahtevkih za pomoč na površino nepravilnosti običajno zadevajo dele površin. Prevelika prijava pri eni enoti rabe ali poljini se lahko poračuna s premajhno prijavo pri drugi enoti rabe ali poljini iste skupine poljščin. […] V zvezi z zahtevki za pomoč na površino, v katerih so bile ugotovljene nepravilnosti, je treba predvideti, da se zahtevki za pomoč lahko uskladijo znotraj določene tolerančne meje, znižanja pa začnejo veljati, ko so te meje presežene. […]“
V skladu s členom 2(i) navedene uredbe „zahtevek za pomoč na površino“ pomeni:
„zahtevek za plačilo pomoči v okviru programov pomoči skladno s členom 1(1)(a) in (b)(iii) Uredbe […] št. 3508/92 in vključno s prijavo kakršnih koli drugih rab površin, še zlasti prijavo krmnih površin za namene zahtevkov za pomoč na žival“.
Poglavje I naslova IV Uredbe št. 2419/2001, naslovljeno „Ugotovitve v zvezi z zahtevki za pomoč na površino“, sestavljajo členi od 30 do 35. Člen 30 te uredbe, naslovljen „Splošna načela“, določa:
„Za namene tega poglavja ločimo naslednje skupine kmetijskih rastlin:
(a)
krmne površine, prijavljene za namene člena 12 Uredbe [Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 25, str. 339)];
(b)
krmne površine, ki niso pašniki, in niso površine za pridelavo poljščin v smislu člena 13(3)(b) Uredbe […] št. 1254/1999, prijavljene za namene člena 13 [navedene uredbe];
(c)
pašnike v smislu člena 13(3)(c) Uredbe […] št. 1254/1999, prijavljene za namene člena 13 [navedene uredbe];
(d)
trajne pašnike, prijavljene za namene člena 19 [Uredbe št. 1255/1999];
(e)
površine kmetijskih rastlin, za katere se uporablja različna višina pomoči;
(f)
površine v prahi, in kjer je to ustrezno površine v prahi za katere se uporablja različna višina pomoči.“
Člen 31(1) in (2) Uredbe št. 2419/2001, naslovljen „Osnova za izračun“, določa:
„1.   Če je ugotovljena površina za skupino kmetijskih rastlin večja od prijavljene v zahtevku za pomoč, se za izračun zneska pomoči uporablja prijavljena površina.
2.   Če je prijavljena površina v zahtevku za pomoč na površino večja od ugotovljene površine, za to skupino kmetijskih rastlin, ki je rezultat upravne kontrole ali kontrole na kraju samem, se pomoč, ne glede na znižanja in izključitve skladno s členi 32 do 35, izračuna na osnovi ugotovljene površine za to skupino kmetijskih rastlin.“
Člen 32 te uredbe, naslovljen „Znižanja in izključitve v primerih prevelikih prijav“, določa:
„1.   Če prijavljena površina posamezne skupine kmetijskih rastlin presega ugotovljeno površino skladno s členom 31(2), se pomoč izračuna na osnovi ugotovljene površine, zmanjšane za dvakratno ugotovljeno razliko, če ta razlika znaša več kot 3 % ali dva hektarja, vendar pa ne več kot 20 % od ugotovljene površine.
Če znaša razlika več kot 20 % ugotovljene površine, se pomoč vezana na površino za zadevno skupino kmetijskih rastlin ne odobri.
2.   Če glede skupne ugotovljene površine, za katero je bil vložen zahtevek za pomoč v okviru programov pomoči iz člena 1(1)(a) Uredbe […] št. 3508/92, prijavljena površina presega ugotovljeno površino skladno s členom 31(2) za več kot 30 %, se pomoč, do katere bi bil nosilec kmetijskega gospodarstva upravičen skladno s členom 31(2) v okviru imenovanih programov pomoči, zavrne za zadevno koledarsko leto.
Če znaša razlika več kakor 50 %, se nosilcu kmetijskega gospodarstva zahtevek za pomoč zavrne ter se znesek za razliko med prijavljeno površino in površino, ugotovljeno skladno s členom 31(2), odšteje od plačil pomoči v okviru katerega koli programa pomoči iz člena 1(1) Uredbe […] št. 3508/92, do katerih je nosilec kmetijskega gospodarstva upravičen v okviru zahtevkov, ki jih vloži v treh koledarskih letih, ki sledijo koledarskemu letu, ko je bilo dejstvo ugotovljeno. Če se zneska ne da v celoti poračunati s plačili pomoči, za preostali znesek dolžnost plačila preneha.“
Člen 33 navedene uredbe, naslovljen „Namerne kršitve“, določa:
„Če je prišlo do razlik med prijavljeno površino in ugotovljeno površino skladno s členom 31(2) zaradi namernih kršitev, se pomoč, do katere bi bil nosilec kmetijskega gospodarstva upravičen skladno s členom 31(2) v okviru imenovanega programa pomoči, ne odobri za zadevno koledarsko leto.
Kadar pa razlika znaša več kakor 20 % ugotovljene površine, se nosilcu kmetijskega gospodarstva zahtevek za pomoč zavrne ter se znesek za razliko med prijavljeno površino in površino, ugotovljeno skladno s členom 31(2), odšteje od plačil pomoči v okviru katerega koli programa pomoči iz člena 1(1) Uredbe […] št. 3508/92, do katerih je nosilec kmetijskega gospodarstva upravičen v okviru zahtevkov, ki jih vloži v treh koledarskih letih, ki sledijo koledarskemu letu, ko je bilo dejstvo ugotovljeno. Če se zneska ne da v celoti poračunati s plačili pomoči, za preostali znesek dolžnost plačila preneha.“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
H. Van Den Broeck je kmetica. Pri Vlaams Gewest je 9. maja 2003 za letino 2003 vložila zahtevek za pomoč na površino v smislu člena 2(i) Uredbe št. 2419/2001. Ta zahtevek se je nanašal na več poljščin, in sicer na koruzo (78,34 hektara) in grah, pridelan v suhem stanju (8,2 hektara), ter na površino v prahi (10,08 hektara).
Pomoč v skupnem znesku 21072,42 EUR je prejela 30. januarja 2004. Za zemljišče, predvideno za pridelavo graha, pridelanega v suhem stanju, ni bila dodeljena nobena pomoč, ker je Vlaams Gewest ugotovila, da ta grah očitno ni bil pridelan v suhem stanju. V nasprotju s suhim grahom se namreč svežega graha ne šteje za poljščino, za katero je mogoče prejeti navedeno pomoč.
Vlaams Gewest je 30. junija 2005 na podlagi člena 33 Uredbe št. 2419/2001 zahtevala vračilo pomoči, izplačanih H. Van Den Broeck za vse poljščine razen graha, ker naj bi zahtevek za pomoč, ki ga je vložila leta 2003, vseboval namerne kršitve.
Ker H. Van Den Broeck zahtevanega zneska ni vrnila, je Vlaams Gewest zadržala predplačilo za enotno plačilo na kmetijo za letino 2005. H. Van Den Broeck je zoper to odločbo Vlaams Gewest pri rechtbank van eerste aanleg te Brussel (prvostopenjsko sodišče v Bruslju) vložila tožbo, da bi se med drugim ugotovilo, da je treba izplačati pomoč za letino graha in da je dokončno pridobila pomoč, ki ji je bila dodeljena za leto 2003.
Rechtbank van eerste aanleg te Brussel je 22. januarja 2008 razsodilo, da ni treba plačati nobene pomoči za zemljišče, na katerem je bil pridelan grah, vendar naj bi Vlaams Gewest napačno zahtevala vračilo vseh dodeljenih pomoči. To sodbo je potrdilo hof van beroep te Brussel (pritožbeno sodišče v Bruslju), ki pa je menilo, da je H. Van Den Broeck namerno vložila nepravilen zahtevek za pomoč. Vlaams Gewest je zoper to sodbo hof van beroep te Brussel vložila kasacijsko pritožbo.
Hof van Cassatie (kasacijsko sodišče) meni, da je treba člen 33, prvi odstavek, Uredbe št. 2419/2001 razlagati glede na vprašanje, ali se „pomoč, do katere bi bil nosilec kmetijskega gospodarstva upravičen“ in ki mu zaradi sankcije ne bo dodeljena, nanaša na pomoč, do katere bi bil nosilec kmetijskega gospodarstva lahko upravičen na podlagi člena 31(2) te uredbe, torej na znesek, izračunan na podlagi ugotovljene površine za zadevno skupino kmetijskih rastlin, ali pa gre za pomoč, dodeljeno v okviru imenovanega programa pomoči, v smislu člena 1(1) Uredbe št. 3508/92. V zadnjenavedenem primeru bi torej znesek zavrnjene pomoči ustrezal celotnemu znesku, ki je bil dodeljen v skladu s programom pomoči, h katerim spadajo pomoči za skupino kmetijskih rastlin, na katere se nanaša kršitev.
V teh okoliščinah je Hof van Cassatie (kasacijsko sodišče) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali je treba člen 33, prvi odstavek, [Uredbe št. 2419/2001] razlagati tako, da se odločitev, da se za zadevno koledarsko leto ‚pomoč, do katere bi bil nosilec kmetijskega gospodarstva upravičen skladno s členom 31(2) [te uredbe] v okviru imenovanega programa pomoči‘, ne odobri, nanaša na pomoč, ki je dolgovana na podlagi ‚imenovanega programa pomoči‘ v skladu s členom 1(1) [Uredbe št. 3508/92], tako da ni treba zavrniti le pomoči za ‚zadevno skupino kmetijskih rastlin‘, ampak celotno pomoč na podlagi enega od tam navedenih programov pomoči, v katerega spada zadevna skupina kmetijskih rastlin?“
Vprašanje za predhodno odločanje
Predložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali je treba člen 33, prvi odstavek, Uredbe št. 2419/2001 razlagati tako, da se nosilcu kmetijskega gospodarstva v primeru namerne kršitve, ugotovljene v okviru zahtevka za pomoč na površino, ne dodeli nobena pomoč, do katere bi bil lahko upravičen na podlagi programa pomoči, na katerega se ta zahtevek nanaša, in do katere je bila upravičena skupina kmetijskih rastlin, na katero se ta kršitev nanaša, ali pa je treba to sankcijo omejiti na pomoči za to skupino kmetijskih rastlin.
Glede tega je iz člena 33, prvi odstavek, te uredbe razvidno, da je obseg sankcije iz te določbe odvisen od pomena izrazov „imenovani program pomoči“ in „skupina kmetijskih rastlin“, ki sta navedena v tem členu in v členu 31(2) navedene uredbe.
Glede izraza „imenovani program pomoči“, ki je uporabljen v členu 33, prvi odstavek, Uredbe št. 2419/2001, je treba poudariti, da je v skladu s členom 2(i) te uredbe mogoče vložiti zahtevek za pomoč na površino na podlagi programov pomoči iz člena 1(1)(a) in (b)(iii) Uredbe št. 3508/92. Med temi različnimi programi je v členu 1(1)(a)(i) zadnjenavedene uredbe naveden sistem podpor za proizvajalce nekaterih poljščin, določen z Uredbo št. 1251/1999.
V okviru spora o glavni stvari se je skušala za zemljišča, navedena v zadevnem zahtevku za pomoč na površino, pridobiti pomoč iz naslova sistema podpor za poljščine iz Uredbe št. 1251/1999. Zato je treba ta specifični program pomoči šteti za „imenovani program pomoči“ v smislu člena 33, prvi odstavek, Uredbe št. 2419/2001.
Glede pojma „skupina kmetijskih rastlin“, navedenega v členu 31(2) Uredbe št. 2419/2001, je treba poudariti, da se ta uporablja med drugim za določitev osnove za izračun pomoči, za katero lahko nosilec kmetijskega gospodarstva še vedno zaprosi v primeru kršitve, ugotovljene v zahtevku za pomoč na površino, vloženem v okviru enega ali več posameznih programov pomoči.
Glede tega je treba opozoriti, da ta določba ne določa sankcije, temveč ne glede na znižanja in izključitve iz členov od 32 do 35 Uredbe št. 2419/2001 zgolj opredeljuje pravila za določitev površine, ki je upravičena iz naslova programa ali programov, na katere se nanaša zahtevek za pomoč na površino, če je razvidno, da je površina, navedena v tem zahtevku, večja od tiste, ki je bila dejansko ugotovljena po nadzoru pristojnih organov (glej v tem smislu sodbo Haug, C‑286/05,
EU:C:2006:296
, točka 24).
Iz besedila člena 31(2) te uredbe je razvidno, da se v takem primeru za izračun pomoči upošteva zgolj površina, namenjena za „to skupino kmetijskih rastlin“, ugotovljena na podlagi nadzora, ki ga opravijo pristojni organi. Za uporabo te določbe je treba zato različne površine, navedene v zahtevku za pomoč na površino, razlikovati glede na posamezno skupino kmetijskih rastlin med tistimi iz člena 30 navedene uredbe, za katero so namenjene.
V smislu členov 30 in 32 Uredbe št. 2419/2001 ima pojem „skupina kmetijskih rastlin“ poseben pomen in ga – kot potrjuje zlasti uporaba besedne zveze „kmetijske rastline“ v množini – ni mogoče tako razširiti, da bi označeval vse površine, namenjene isti posamezni kmetijski rastlini. Iz člena 30 te uredbe je namreč razvidno, da se skupina kmetijskih rastlin v širšem smislu nanaša na vse površine, ki so navedene v zahtevku za pomoč na površino in ki so namenjene krmnim kmetijskim rastlinam, pašnikom, trajnim pašnikom ali drugim kmetijskim rastlinam, „za katere se uporablja različna višina pomoči“, ali pa bodo dane v praho.
Skupina kmetijskih rastlin iz člena 30, prvi odstavek, točka (e), navedene uredbe tako označuje vse površine, namenjene kmetijskim rastlinam, ki so navedene v zahtevku za pomoč na površino, tudi če se za vsako od njih uporablja različna višina pomoči.
Iz tega sledi, da površine, namenjene poljščinam, ki so bile v okoliščinah spora o glavni stvari navedene v zvezi s programom pomoči iz Uredbe št. 1251/1999, skupaj pomenijo celovito skupino kmetijskih rastlin, ker so namenjene „kmetijskim rastlinam, za katere se uporablja različna višina pomoči“ v smislu člena 30, prvi odstavek, točka (e), Uredbe št. 2419/2001.
Iz zgoraj navedenega je razvidno, da je treba pri določitvi pomoči, do katere je lahko upravičen nosilec kmetijskega gospodarstva in na katero se nanaša člen 33, prvi odstavek, Uredbe št. 2419/2001, šteti, da vse površine, namenjene poljščinam, navedenim v okviru zahtevka za pomoč na površino iz naslova programa, uvedenega z Uredbo št. 1251/1999, sestavljajo celovito skupino kmetijskih rastlin v smislu člena 30 Uredbe št. 2419/2001.
V skladu z navedenim je treba člen 33, prvi odstavek, Uredbe št. 2419/2001 razlagati tako, da nosilec kmetijskega gospodarstva zaradi namerne kršitve v takem zahtevku ni upravičen do nobene od pomoči, za katere bi lahko zaprosil iz naslova tega programa na podlagi površin, namenjenim različnim poljščinam, ki jih je navedel.
Ta ugotovitev je podprta s cilji Uredbe št. 2419/2001. Ta je namreč, kot je navedeno v njeni uvodni izjavi 32, namenjena sprejetju primernih ukrepov za boj proti nepravilnostim in prevaram v okviru izvajanja različnih programov pomoči v okviru integriranega sistema, in to za učinkovito varstvo finančnih interesov Evropske unije. Ta uredba za doseganje tega cilja, kot je razvidno iz njene uvodne izjave 33, določa znižanja in izključitve glede na težo nepravilnosti, storjene v zahtevku za pomoč, ki lahko sežejo do popolne izključitve iz enega ali več programov pomoči za določeno obdobje (glej po analogiji sodbo Agrargenossenschaft Pretzsch, C‑417/00,
EU:C:2002:715
, točke od 35 do 39).
V teh okoliščinah je razlaga člena 33 Uredbe št. 2419/2001, po kateri se namerne kršitve sankcionirajo kot najresnejše kršitve, v skladu s ciljem dovolj odvračalnega sistema sankcij za boj proti nepravilnostim in prevaram, storjenim v zahtevkih za pomoč na površino (glej po analogiji sodbo National Farmers’ Union in drugi, C‑354/95,
EU:C:1997:379
, točka 51).
Sankcija izključitve nosilca kmetijskega gospodarstva iz programa pomoči je posebej odvračalna in je tako primerna za učinkovit boj proti številnim nepravilnostim, ki so storjene pri pomočeh v kmetijstvu in ki lahko z velikimi obremenitvami proračuna Unije ogrožajo ukrepe, ki jih institucije Skupnosti sprejmejo na tem področju (glej v tem smislu sodbi Käserei Champignon Hofmeister, C‑210/00,
EU:C:2002:440
, točka 38, in Bonda, C‑489/10,
EU:C:2012:319
, točka 29).
Glede na vse zgoraj navedeno je treba na vprašanje za predhodno odločanje odgovoriti, da je treba člen 33, prvi odstavek, Uredbe št. 2419/2001 razlagati tako, da se nosilcu kmetijskega gospodarstva v primeru namerne kršitve, ugotovljene v okviru zahtevka za pomoč na površino, ne dodeli nobena pomoč, do katere bi bil lahko upravičen na podlagi programa pomoči, na katerega se ta zahtevek nanaša, in do katere je bila upravičena skupina kmetijskih rastlin, na katero se ta kršitev nanaša.
Stroški
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopkih pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (deveti senat) razsodilo:

Člen 33, prvi odstavek, Uredbe Komisije (ES) št. 2419/2001 z dne 11. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega upravnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 3508/92, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 118/2004 z dne 23. januarja 2004, je treba razlagati tako, da se nosilcu kmetijskega gospodarstva v primeru namerne kršitve, ugotovljene v okviru zahtevka za pomoč na površino, ne dodeli nobena pomoč, do katere bi bil lahko upravičen na podlagi programa pomoči, na katerega se ta zahtevek nanaša, in do katere je bila upravičena skupina kmetijskih rastlin, na katero se ta kršitev nanaša.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: nizozemščina.