CELEX: 62009CJ0288
Bendrasis muitų tarifas
Tarifinis klasifikavimas
Kombinuotoji nomenklatūra
Palydovinės, skaitmeninės televizijos imtuvai ir dekoderiai, atliekantys įrašymo funkciją
Bendrijos Muitinės kodeksas
12 straipsnio 5 dalies a punkto i papunktis ir 6 dalis
Privalomosios tarifinės informacijos galiojimas laiko atžvilgiu

Šie prašymai priimti prejudicinį sprendimą susiję su 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų
ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk.,
2 t., p. 382), iš dalies pakeisto 2006 m. spalio 17 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1549 (OL L 301, p. 1) ir 2007 m. rugsėjo
20 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1214/2007 (OL L 286, p. 1), I priede pateikiamos Kombinuotosios nomenklatūros (toliau
– KN) 8521 90 00 ir 8528 71 13 subpozicijų išaiškinimu bei su 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio
Bendrijos Muitinės kodeksą (OL L 302, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 4 t., p. 307), iš dalies pakeisto
1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 82/97 (OL L 17, 1997, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas
lietuvių k., 2 sk., 8 t., p. 179, toliau – Muitinės kodeksas) 12 straipsnio 5 dalies a punkto i papunkčio ir 6 dalies išaiškinimo.
Šie prašymai buvo pateikti nagrinėjant dvi bylas, pirma, tarp
British Sky Broadcasting Group plc
(toliau –
Sky
) ir
Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs
(toliau –
Commissioners
) bei, antra, tarp
Pace plc
(toliau –
Pace
) ir
Commissioners
dėl televizorių priedėlių, atliekančių ryšių funkciją, su įmontuotu standžiuoju disku ir su šiomis prekėmis susijusių muitų
sumokėjimo.

Teisinis pagrindas

Tarifinis klasifikavimas
Tarptautinis tarifinis klasifikavimas
Tarptautinės suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (toliau – SS) konvencija, sudaryta 1983 m. birželio 14 d. Briuselyje,
ir 1986 m. birželio 24 d. jos pakeitimo protokolas (toliau − SS konvencija) Europos ekonominės bendrijos vardu buvo patvirtinti
1987 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimu 87/369/EEB (OL L 198, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 2 t.,
p. 288).
Pagal SS konvencijos 3 straipsnio 1 dalies a punktą kiekviena susitariančioji šalis įsipareigoja užtikrinti, kad jos muitų
tarifų ir statistikos nomenklatūra atitiks SS, be papildymų ar pakeitimų naudoti visas SS pozicijas bei subpozicijas kartu
su jas atitinkančiais skaitmeniniais kodais ir laikytis šios sistemos numeravimo tvarkos. Šioje nuostatoje taip pat numatyta,
kad kiekviena susitariančioji šalis įsipareigoja taikyti bendrąsias suderintos sistemos aiškinimo taisykles ir visas SS skyrių,
skirsnių ir subpozicijų pastabas, taip pat nekeisti šių SS skyrių, skirsnių ir subpozicijų apimties.
Muitinių bendradarbiavimo taryba, tapusi Pasaulio muitinių organizacija, įsteigta 1950 m. gruodžio 15 d. Briuselyje sudarytos
tarptautinės konvencijos pagrindu, laikydamasi SS konvencijos 8 straipsnio sąlygų tvirtina paaiškinimus ir klasifikavimo nuomones,
kurias priėmė SS komitetas, t. y. institucija, kurios sudėtis reglamentuojama šios konvencijos 6 straipsnyje. Pagal SS konvencijos
7 straipsnio 1 dalį šio komiteto funkcija yra visų pirma siūlyti šios konvencijos pakeitimus ir rengti paaiškinimus, klasifikavimo
nuomones ir kitas nuomones, kaip aiškinti SS.
Paaiškinimuose, susijusiuose su SS 8471 pozicija, be kita ko, numatyta:
„<...>
A.-      Įrašymo aparatai ir sujungti vaizdo bei garso įrašymo ir atkūrimo aparatai
Tai aparatai, kurie, prijungti prie televizijos kameros arba televizijos imtuvo, įrašo elektrinius impulsus (analoginius signalus)
arba į skaitmeninį kodą konvertuotus analoginius signalus (arba jų kombinaciją) į laikmeną <...>. Įrašymo metodas gali būti
magnetinis arba optinis, o įrašymo laikmena paprastai yra juostos arba diskai.
<...>
Ši pozicija neapima:
<...>
c)      Televizijos signalų imtuvų (su radijo imtuvais arba su garso ar vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatais arba be jų) ir vaizdo
monitorių bei vaizdo projektorių (85.28 pozicija).“
Kiek tai susiję su SS 8528 pozicija, paaiškinimuose, be kita ko, numatyta:
„<...>
D.-      Televizijos signalų aparatai
Ši grupė apima aparatus, suprojektuotus vaizdo monitoriui ar vaizdo ekranui įmontuoti arba ne, kaip antai:
1)      Televizijos transliacijos (antžeminės, kabelinės ar palydovinės) imtuvai, neturintys monitoriaus įtaiso (pavyzdžiui, katodinių
spindulių ar skystųjų kristalų ekrano). Šie aparatai priima signalus ir pakeičia juos vaizduoti tinkamais signalais. Juose
gali būti įmontuotas prieigai prie interneto skirtas modemas.
Šie imtuvai skirti naudoti kartu su vaizdo įrašymo ar atkūrimo aparatais, monitoriais, projektoriais ar televizoriais. Tačiau
įtaisai, kurie tik išskiria aukšto dažnio televizijos signalus, klasifikuojami 85.29 pozicijoje kaip dalys.
<...>
3)      Namuose naudojami visų rūšių [skystųjų kristalų (LCD), plazminiai, katodinių spindulių (CRT) ir kt.] televizijos imtuvai (televizoriai)
su integruotu radijo transliacijos imtuvu, vaizdo kasetės rašytuvu, DVD leistuvu, DVD rašytuvu, palydoviniu imtuvu ir kt.
arba be jų.
<...>
Ši pozicija neapima:
a)      Vaizdo ir garso įrašymo ar atkūrimo aparatų (pozicija 85.25).
<...>“
KN
KN pagrįsta SS, iš kurios KN yra perimtos šešių skaitmenų pozicijos bei subpozicijos ir tik septintas bei aštuntas skaitmenys
sudaro jai būdingą skirstymą.
Pagal Reglamento Nr. 2658/87, iš dalies pakeisto 2000 m. sausio 31 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 254/2000 (OL L 28, p. 16;
specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 9 t., p. 357), 12 straipsnio 1 dalį Europos Komisija kasmet priima reglamentą, kuriame
pateikiama tiksli KN redakcija kartu su muito normomis, nustatytomis pagal Europos Sąjungos Tarybos ar Komisijos patvirtintas
priemones. Minėtas reglamentas taikomas nuo kitų metų sausio 1 dienos.
Reglamento Nr. 2658/87 8 straipsnyje numatyta, kad Muitinės kodekso 247 straipsnyje nurodytas komitetas gali nagrinėti bet
kokį su KN susijusį klausimą, kurį pirmininkas pateikia savo iniciatyva arba valstybės narės atstovo prašymu.
Bylai C‑288/09 taikytina KN redakciją, kuri galiojo KN iš dalies pakeitus Reglamentu Nr. 1549/2006, įsigaliojusiu 2007 m.
sausio 1 dieną.
Bylai C‑289/09 taikytina KN redakciją, kuri galiojo KN iš dalies pakeitus Reglamentu Nr. 1214/2007, įsigaliojusiu 2008 m.
sausio 1 dieną.
Bendrosiose KN aiškinimo taisyklės pateikiamos KN pirmosios dalies I skyriaus A poskyryje. Šios normos yra vienodos iš dalies
pakeitus KN reglamentais Nr. 1549/2006 ir Nr. 1214/2007 galiojusių redakcijų KN. Šiose taisyklėse numatyta:
„Klasifikuojant prekes pagal [KN], turi būti vadovaujamasi šiais principais:
1.      Skyrių, skirsnių ir poskirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti; juridiniais tikslais prekių klasifikavimas
turi būti nustatomas pagal pozicijų pavadinimus bei skyrių ir skirsnių pastabas ir, jeigu šiuose pozicijų pavadinimuose ir
pastabose nenurodyta kitaip, vadovaujantis toliau išdėstytomis taisyklėmis.
<...>
3.      Jeigu pritaikius 2 taisyklės b punktą arba dėl kokių nors kitų priežasčių prekę galima klasifikuoti dviejose arba daugiau
pozicijų, ji turi būti klasifikuojama taip:
<...>
b)      mišiniai, kombinuotos prekės, sudarytos iš įvairių medžiagų arba surinktos iš įvairių dalių, taip pat prekės, supakuotos į
mažmeninei prekybai skirtus rinkinius, kurios negali būti klasifikuojamos taikant 3 taisyklės a punktą, turi būti klasifikuojamos
taip, tarsi jos būtų sudarytos tik iš medžiagų arba sudėtinių dalių, kurios nulemia esminius prekių požymius, jeigu tokį kriterijų
galima taikyti;
<...>
<...>
6.      Juridiniais tikslais klasifikuojant prekes bet kurios pozicijos subpozicijose vadovaujamasi subpozicijų pavadinimais ir visomis
taikytinomis subpozicijų pastabomis, taip pat
mutatis mutandis
pirmiau išdėstytomis taisyklėmis, laikantis nuostatos, kad gali būti sugretinamos tik to paties lygio subpozicijos. Taikant
šią taisyklę taip pat reikia remtis atitinkamo skyriaus ar skirsnio pastabomis, jeigu pagal kontekstą nereikalaujama kitaip.“
KN antroje dalyje yra XVI skyrius. Šis skyrius apima 85 skirsnį, skirtą mašinoms ir mechaniniams įrenginiams, elektros įrenginiams
ir jų dalims, garso įrašymo ir atkūrimo aparatams, televizijos vaizdo ir garso įrašymo ir atkūrimo aparatams, šių aparatų
dalims bei reikmenims.
XVI skyriaus 3 pastaba yra išdėstyta taip:
„Jeigu kontekste nenurodyta kitaip, tai sudėtinės mašinos, sudarytos iš dviejų arba daugiau tarpusavyje sujungtų ir sudarančių
bendrą visumą mašinų, ir kitos mašinos, skirtos atlikti dvi arba daugiau viena kitą papildančių arba alternatyvių funkcijų,
turi būti klasifikuojamos taip, lyg jos būtų sudarytos tik iš sudedamosios dalies, atliekančios pagrindinę funkciją, arba
būtų tik šią funkciją atliekanti mašina.“
8521 ir 8528 pozicijų tekstai yra vienodi iš dalies pakeitus KN reglamentais Nr. 1549/2006 ir Nr. 1214/2007 galiojusių redakcijų
KN. Be to, šiuose reglamentuose nenumatytas laikotarpis po paskelbimo ar pranešimo apie juos, kuriuo privalomosios informacijos,
kuri baigia galioti, turėtojas gali toliau ja remtis.
KN 8521 pozicija yra išdėstyta taip:
„8521 Vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatai, sumontuoti kartu arba atskirai su imtuviniais vaizdo derintuvais (tiuneriais):
8521 10 – Kuriuose vaizdui įrašyti arba atkurti naudojamos magnetinės juostos:
<...>
8521 90 00 − Kiti.“
KN 8528 pozicija yra išdėstyta taip:
„8528 Monitoriai ir projektoriai, be televizijos signalo imtuvų; televizijos signalo imtuvai, su radijo imtuvais arba su garso ar
vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatais arba be jų:
<...>
–        Televizijos signalų imtuvai, su radijo imtuvais arba su garso ar vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatais arba be jų:
8528 71 − −  Neskirti tam, kad būtų įmontuotas vaizduoklis arba ekranas:
<...>
8528 71 13 − − − − Aparatai su mikroprocesoriniu įtaisu ir įmontuotu modemu, skirtu prieigai prie interneto, galintys atlikti
dialoginių informacijos mainų funkciją ir priimti televizijos signalus (televizorių priedėliai (set‑top boxes), atliekantys
ryšių funkciją).“
KN paaiškinimai
Pagal Reglamento Nr. 2658/87 9 straipsnio 1 dalies a punkto antrąją įtrauką Komisija rengia KN paaiškinimus, kuriuos nuolat
skelbia
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
. 2008 m. gegužės 7 d. paskelbtuose paaiškinimuose (OL C 112, p. 8) dėl 8521 ir 8528 pozicijų nurodoma:
„8521 90 00 Kiti
Šiai subpozicijai priskiriami aparatai be ekrano, galintys priimti televizinius signalus (vadinamieji televizorių priedėliai
(set‑top boxes) su įmontuotu įtaisu, atliekančiu įrašymo ar atkūrimo funkciją (pavyzdžiui, standžiuoju disku arba DVD diskasukiu)).
<...>
8528 71 13 Aparatai su mikroprocesoriniu įtaisu ir įmontuotu modemu, skirti prieigai prie interneto, galintys atlikti dialoginių
informacijos mainų funkciją ir priimti televizinius signalus (televizorių priedėliai (set-top boxes), atliekantys ryšių funkciją).
Šiai subpozicijai priskiriami aparatai be ekrano, vadinamieji televizorių priedėliai (set‑top boxes), atliekantys ryšių funkciją
ir sudaryti iš šių pagrindinių dalių:
–        mikroprocesoriaus,
–        imtuvinio vaizdo derintuvo (tiunerio).
Jeigu aparatas turi RF jungtį, tai rodo, kad jame gali būti įmontuotas imtuvinis vaizdo derintuvas (tiuneris),
–        modemo.
<...>
Televizorių priedėliai su įmontuotu įtaisu, atliekančiu įrašymo ar atkūrimo funkcija (pavyzdžiui, standžiuoju disku arba DVD
diskasukiu), šiai subpozicijai nepriskirtini (8521 90 00 subpozicija).
<...>“
Tada, kai susiklostė pagrindinėse bylose nagrinėjamos aplinkybės, 8528 90 00 subpozicijai buvo taikomas 13,9 % importo muitas,
o 8528 71 13 subpozicijai priskiriamiems aparatams muitai nebuvo taikomi.

1994 m. Bendrasis susitarimas dėl muitų tarifų ir prekybos bei Susitarimas dėl prekybos informacijos technologijų produktais
1994 m. Bendrasis susitarimas dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) (toliau – GATT 1994) ir, be kita ko, Susitarimo memorandumas
dėl GATT II straipsnio 1 dalies b punkto aiškinimo yra 1994 m. balandžio 15 d. Marakeše pasirašytos Pasaulio prekybos organizacijos
(PPO) steigimo sutarties, patvirtintos 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 94/800/EB dėl daugiašalių derybų Urugvajaus
raunde (1986–1994) priimtų susitarimų patvirtinimo Europos bendrijos vardu jos kompetencijai priklausančių klausimų atžvilgiu
(OL L 336, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 11 sk., 21 t., p. 80), dalis.
Susitarimas dėl prekybos informacijos technologijų produktais, kurį sudaro 1996 m. gruodžio 13 d. per pirmąją PPO konferenciją
Singapūre priimta ministrų deklaracija dėl prekybos informacijos technologijų produktais, jos priedai ir priedėliai (toliau
– ITA) bei pranešimas apie jo įgyvendinimą Bendrijos vardu buvo patvirtintas 1997 m. kovo 24 d. Tarybos sprendimu 97/359/EB
dėl informacinių technologijų produktams taikomų mokesčių panaikinimo (OL L 155, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k.,
11 sk., 26 t., p. 3). ITA 1 dalyje nurodoma, kad kiekvienos šalies prekybos režimas turėtų būti toks, kad informacijos technologijų
produktams būtų sudarytos palankios galimybės patekti į rinką.
Pagal ITA 2 dalį kiekviena šalis sumažina ir panaikina muitus bei kitus mokesčius ir bet kokios rūšies rinkliavas, kaip tai
apibrėžta GATT 1994 II straipsnio 1 dalies b punkte, tam tikroms prekėms, kurios apima „televizorių priedėlius, galinčius
atlikti ryšių funkciją: mikroprocesorinius įtaisus su įmontuotu modemu, skirtu prieigai prie interneto, galinčius atlikti
dialoginių informacijos mainų funkciją“.
2000 m. lapkričio 16 d. buvo priimtas 2000 m. lapkričio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2559/2000, kuriuo iš dalies keičiamas
Reglamento Nr. 2568/87 I priedas (OL L 293, p. 1) tam, kad, kaip tai matyti iš šio reglamento antros konstatuojamosios nuostatos,
būtų taikoma ITA.

Muitinės teisės aktai
Muitinės teisės aktus apima Muitinės kodeksas ir 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis
Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos Muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, p. 1; 2004 m.
specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk. 10 t., p. 3), iš dalies pakeistas 1996 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentu (EB)
Nr. 12/97 (OL L 9, 1997, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 8 t., p. 3, toliau – Įgyvendinimo reglamentas).
Muitinės kodeksas
Muitinės kodekso 4 straipsnis yra išdėstytas taip:
„Šiame Kodekse vartojamos šios sąvokos:
<...>
5)      „Sprendimas“ – bet kuris oficialus aktas, susijęs su muitinės veiklos taisyklėmis, kuriuo muitinė pareiškia apie minėtų taisyklių
taikymą konkrečiu atveju ir kuris sukelia teisines pasekmes vienam arba keliems konkrečiai nurodytiems arba identifikuojamiems
asmenims; ši sąvoka,
inter alia
, apima privalomąją tarifinę informaciją, apibrėžtą 12 straipsnyje.
<...>“
Pagal Muitinės kodekso 12 straipsnio 1–6 dalis:
„1.      Gavusi rašytinį prašymą, muitinė, vadovaudamasi Komiteto procedūra, išduoda privalomąją tarifinę informaciją arba privalomąją
kilmės informaciją.
2.      Privalomoji tarifinė informacija arba privalomoji kilmės informacija yra privaloma muitinei, tačiau tik santykiuose su informacijos
turėtoju ir tik atliekant tarifinį prekių klasifikavimą ar nustatant prekių kilmę.
<...>
5.      Privalomoji informacija netenka galios, jeigu:
a)      informacijai apie tarifus:
i)      priimamas reglamentas, ir informacija nebeatitinka juo nustatytų teisės normų;
ii)      ji nebeatitinka kurios nors iš 20 straipsnio 6 dalyje nurodytų nomenklatūrų aiškinimo:
–        Bendrijos lygiu dėl Kombinuotosios nomenklatūros aiškinamųjų pastabų pakeitimų ar Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimo,
<...>
6.      Privalomosios informacijos, kuri netenka galios vadovaujantis 5 dalies a punkto ii arba iii papunkčiu arba b punkto ii arba
iii papunkčiu, turėtojas gali ja naudotis dar šešis mėnesius nuo atitinkamų dokumentų paskelbimo arba šio asmens informavimo
dienos <...>.
5 dalies a punkto i papunkčio ir b punkto i papunkčio taikymo atveju reglamente arba susitarime gali būti nustatytas ankstesniosios
pastraipos taikymo laikotarpis.
<...>“
Muitinės kodekso 243 straipsnyje numatyta:
„1.      Bet kuris asmuo turi teisę apskųsti muitinės priimtus sprendimus, susijusius su muitų teisės aktų taikymu, kurie su juo susiję
tiesiogiai ir individualiai.
<...>
Skundas privalo būti pateiktas toje valstybėje narėje, kurioje buvo priimtas atitinkamas sprendimas arba pateiktas prašymas
jį priimti.
2.      Teise pateikti skundą galima pasinaudoti:
a)      pradžioje pateikiant skundą muitinės įstaigai, valstybės narės paskirtai vykdyti atitinkamas funkcijas;
b)      po to vadovaujantis valstybėse narėse galiojančiais teisės aktais pateikiant skundą nepriklausomai institucijai, kuri gali
būti teisminė institucija arba jai lygiavertė specializuota institucija.“
Iš Muitinės kodekso 247 ir 247a straipsnių matyti, kad įgyvendinti šį kodeksą Komisijai padeda Muitinės kodekso komitetas.
Įgyvendinimo reglamentas
Įgyvendinimo reglamento 11 straipsnyje numatyta:
„Privalomoji tarifinė informacija, kurią nuo 1991 m. sausio 1 d. teikia valstybės narės muitinė, tampa tokiomis pačiomis sąlygomis
privaloma kompetentingoms visų valstybių narių institucijoms.“
Šio reglamento 12 straipsnyje patikslinama:
„1.      Priėmus vieną iš aktų ar priemonių, nurodytų (Muitinės) kodekso 12 straipsnio 5 dalyje, muitinė turi imtis visų būtinų priemonių,
užtikrinančių, kad nuo to laiko privalomoji informacija būtų išduodama tik pagal tą aktą ar priemonę.
2.      a)     Privalomosios tarifinės informacijos atžvilgiu visais šio straipsnio 1 dalies tikslais data, į kurią atsižvelgiama, yra ši:
<...>
–        (Muitinės) kodekso 12 straipsnio 5 dalies a punkto ii papunktyje numatytų reglamentų dėl Kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimų
pakeitimų atžvilgiu – jų paskelbimo
Europos Bendrijų oficialiojo leidinio
C serijoje data,
<...>“

Pagrindinės bylos ir prejudiciniai klausimai

Byla C-288/09

Sky
yra palydovinės skaitmeninės televizijos paslaugų teikėja. Ji importuoja į Jungtinės Karalystės televizorių priedėlius, atliekančius
ryšių funkciją, su įmontuotu standžiuoju disku. Šis televizoriaus priedėlis yra vadinamas „DRX 280 modelio
Sky+
televizoriaus priedėlis“ (toliau –
Sky+
televizoriaus priedėlis).

Sky+
televizoriaus priedėlis yra palydovinės televizijos imtuvas. Šis imtuvas priima ir atkoduoja skaitmeninės televizijos signalus,
siunčiamus per televizijos transliuotojo
Sky
palydovinės televizijos platformą. Signalas atkoduojamas tik prieš siunčiant į televizoriaus vaizdo rodymo ekraną.
Transliuotojas transliuoja skaitmeninės televizijos signalus per palydovą, kuriuos priima ant galutinio vartotojo gyvenamojoje
vietoje įrengtos palydovinės lėkštės esantis nedidelio triukšmo lygio keitiklis. Toliau skaitmeninis signalas kabeliu siunčiamas
į imtuvą.

Sky+
televizoriaus priedėlis yra specialiai sukurtas ir užprogramuotas taip, kad galėtų priimti ir atkoduoti tik skaitmeninius
televizijos signalus, siunčiamus per
Sky
palydovinės televizijos platformą.

Sky+
televizoriaus priedėlis neturi vaizdo rodymo ekrano. Jis turi modemą, skirtą prieigai prie interneto, ir todėl užtikrina
dialoginius informacijos mainus.

Sky+
televizoriaus priedėlis turi standųjį diską. Pusė jo standžiojo disko talpos naudojama
Sky
paslaugoms, kad būtų galima naudotis užsakomųjų vaizdo programų paslauga. Kitą pusę gali naudoti galutinis vartotojas, kad
įrašytų televizijos programų, siunčiamų per
Sky
palydovinės televizijos platformą, turinį. Šiuo televizoriaus priedėliu negalima įrašinėti vaizdo turinio iš kito šaltinio,
įskaitant televizijos imtuvų, kamerų ar vaizdo įrašymo aparato. Šis televizoriaus priedėlis negali nuskaityti vaizdo, įrašyto
į išorines laikmenas, pavyzdžiui, DVD arba vaizdo juostas.

Sky+
televizoriaus priedėlio standusis diskas nereikalingas galutiniam vartotojui tiesiogiai žiūrėti televiziją. Šiuo atveju šis
televizoriaus priedėlis veikia kaip paprastas televizijos imtuvas. Tačiau šis televizoriaus priedėlis negalėtų veikti vien
turėdamas jame įmontuotą standųjį diską ir negaudamas skaitmeninio televizijos signalo, nes net kai jis skaito savo standžiojo
disko turinį, jis negali veikti negaudamas šio signalo per
Sky
palydovinės televizijos platformą.
2008 m. birželio 12 d.
Sky
paprašė
Commissioners
privalomosios tarifinės informacijos (toliau – PTI), susijusios su
Sky+
televizoriaus priedėliu. 2008 m. liepos 9 d.
Commissioners
išdavė PTI, kuria
Sky+
televizoriaus priedėlį priskyrė KN 8521 90 00 subpozicijai.

Sky
užginčijo šią PTI teigdama, kad nagrinėjamas prietaisas turi būti klasifikuojamas KN 8528 71 13 subpozicijoje kaip televizoriaus
priedėlis, atliekantis ryšių funkciją, t. y. „televizijos signalų (priėmimo aparatas)“, priskirtas 8528 pozicijai.
2008 m. rugsėjo 29 d. sprendimu
Customs and International Reviews and Appeals Team
(Muitinės ir tarptautinių skundų bei apeliacijų skyrius) atmetė skundą.
2008 m. spalio 28 d.
Sky
apskundė šį sprendimą
VAT and Duties Tribunal London
(Londono mokestinių ginčų teismui), kuris nuo 2009 m. balandžio 1 d. tapo
First‑Tier Tribunal (Tax Chamber)
.
Šiomis aplinkybėmis
First‑Tier Tribunal (Tax Chamber)
nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokius prejudicinius klausimus:
„1.      Ar
Sky+
televizoriaus priedėlio specifikacijų televizoriaus priedėlį (set-top box) reikia klasifikuoti subpozicijoje [KN] 8528 71 13,
kaip tai nurodyta Reglamente [Nr. 1214/2007], iš dalies pakeičiančiame Tarybos reglamento 2658/87 1 priedą, neatsižvelgiant
į subpozicijoms 8521 90 00 ir 8528 71 13 skirtą 2008 m. gegužės 7 d. Europos Bendrijų Komisijos priimtą KN paaiškinimą 2008/C112/03?
2.      Ar Muitinės kodekso 12 straipsnio 5 dalies a punktu nacionalinė muitinė įpareigojama išduoti privalomąją tarifinę informaciją,
atitinkančią KN paaiškinimus, nebent paaiškinimai pripažinti prieštaraujančiais atitinkamoms KN nuostatoms, įskaitant Bendrąsias
KN aiškinimo taisykles, ar, atvirkščiai, nacionalinė muitinė gali vadovautis savo atskirąja nuomone ir nepaisyti paaiškinimų
tuo atveju, jei mano, kad toks prieštaravimas egzistuoja?
3.      Jeigu
Sky+
televizoriaus priedėlio specifikacijų televizoriaus priedėlį reikia klasifikuoti KN subpozicijoje 8521 90 00, ar tam tikro
dydžio muito taikymas yra neteisėtas pagal [Sąjungos] teisę, nes jis pažeidžia [Europos Sąjungos] įsipareigojimus pagal [ITA]
ir [GATT 1994] II straipsnio 1 dalies b punktą, ar klasifikavimas 8521 pozicijoje reiškia, kad atitinkamas produktas nepatenka
į atitinkamo ITA punkto taikymo sritį?“

Byla C-289/09

Pace
yra televizorių priedėlių, atliekančių ryšių funkciją, su įmontuotu standžiuoju disku (toliau – STB‑HDD televizorių priedėliai),
skirtų mokamos televizijos paslaugų teikėjams, gamintoja ir importuotoja.
Pace
importuoja šiuos televizorių priedėlius į Jungtinę Karalystę, konkrečiai kalbant, TDS 470NB SD PVR modelį (taip pat vadinamą
Sky+
televizoriaus priedėliu), pagamintą
Sky
ir jos pavadintą DRX 280 modeliu.
STB-HDD televizorių priedėliai turi šio sprendimo 33–38 punktuose aprašytas charakteristikas.

Pace
taip pat gamina įvairius televizorių priedėlius (set‑top box), atliekančius ryšių funkciją, bet neturinčius standžiojo disko.
Tai, be kita ko, yra DS 430NB ir DS 250NV modeliai. Šie priedėliai priskiriami 8528 71 13 subpozicijai.

Commissioners
pateikė
Pace
PTI, pagal kurią
Sky+
televizoriaus priedėlis buvo priskirtas KN, galiojusios ją iš dalies pakeitus 2004 m. rugsėjo 7 d. Komisijos reglamentu (EB)
Nr. 1810/2004, iš dalies keičiančiu Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės prekių nomenklatūros bei
dėl Bendrojo muitų tarifo I priedą (OL l 327, p. 1), 8528 12 91 subpozicijai. 2007 m. sausio 1 d. įsigaliojus Reglamentui
Nr. 1549/2006 ši subpozicija tapo 8528 71 13 subpozicija. Nedideli techniniai ar gaminio specifikacijos skirtumai tarp STB‑HDD
modelių neturi reikšmės jų klasifikavimui.
2006 m. gruodžio 4 d. ir 2007 m. sausio 29 d. laiškais
Commissioners
informavo
Pace
, kad „2007 m. sausio 1 d. įsigalios esminiai KN kodų pakeitimai“ ir „dėl šių kodų pakeitimų nuo 2006 m. gruodžio 31 d. [2005 m.
balandžio 5 d.] PTI neteks galios“. Anot prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo, apie šiuos laiškus
Pace
niekada nebuvo pranešta.
2008 m. rugpjūčio 8 d. laišku
Commissioners
patvirtino, kad 2005 m. balandžio 8 d. PTI per visą jos galiojimo laikotarpį buvo taikoma ir TDS 460 modelio STB‑HDD televizorių
priedėliams, kurie buvo dviejų rūšių: TDS 460NV ir TDS 460NS.
2008 m. rugpjūčio 8 d. laišku
Commissioners
patvirtino, kad pagal Muitinės kodekso 12 straipsnio 5 dalies a punkto i papunktį 2005 m. balandžio 8 d. PTI nustojo galioti
2007 m. sausio 1 d. dėl keičiant SS pakeistų kodų ir muitinės tarifų kasmetinio atnaujinimo.
2008 m. lapkričio 17 d.
Commissioners
nurodė
Pace
sumokėti
a posteriori
muitus už visus STB‑HDD televizorių priedėlius, įskaitant ir
Sky+
televizoriaus priedėlį, importuotus nuo 2007 m. sausio mėn. iki 2008 m. balandžio mėnesio. Šis reikalavimas buvo pateiktas
dėl to, kad STB‑HDD televizorių priedėliai buvo priskirti klaidingai KN pozicijai, t. y. 8528 71 13 subpozicijai, kai, anot
Commissioners
, jie turėjo būti priskirti 8521 90 00 subpozicijai.
2008 m. gruodžio 4 d.
Pace
paprašė peržiūrėti
Commissioners
sprendimą. 2009 m. sausio 16 d.
Customs and International Reviews and Appeals Team
pranešė apie savo sprendimą klasifikuoti STB‑HDD televizorių priedėlius pagal KN 8521 90 00 kodą.
2009 m. vasario 10 d.
Pace
apskundė šį sprendimą
VAT and Duties Tribunal
(Mokestinių ginčų teismas, Mančesteris). 2009 m. kovo 27 d. šis skundas buvo perduotas nagrinėti
First-tier Tribunal (Tax Chamber)
.
Ieškinyje
Pace
abejoja KN paaiškinimų suderinamumu su KN.
Pace
tvirtina, kad PTI, susijusi su nagrinėjamais televizorių priedėliais, galiojo šešis mėnesius įsigaliojus Reglamentui Nr. 1549/2006
ir kad Muitinės kodekso 12 straipsnio 5 dalies a punkto i papunktis turi būti aiškinamas taip, jog Reglamentas Nr. 1549 nėra
„reglamentas“ šios nuostatos taikymo tikslais.
Šiomis aplinkybėmis
First‑Tier Tribunal (Tax Chamber)
nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokius prejudicinius klausimus:
„1.      Ar televizoriaus priedėlį, atliekantį ryšių funkciją (set‑top box, toliau – STB) su įmontuotu standžiuoju disku (toliau –
HDD), reikia klasifikuoti [KN] 8528 71 13 subpozicijoje, kaip tai nurodyta Komisijos reglamentuose [Nr. 1549/2006 ir Nr. 1214/2007],
neatsižvelgiant į KN 8521 90 00 ir 8528 71 13 subpozicijoms skirtą 2008 m. gegužės 7 d. Komisijos priimtą [KN paaiškinimą]?
2.      Jeigu nurodytų specifikacijų STB su HDD reikia klasifikuoti KN 8521 90 00 subpozicijoje, ar tam tikro dydžio muito taikymas
yra neteisėtas pagal [Sąjungos] teisę, nes juo pažeidžiami [Sąjungos] įsipareigojimai pagal [ITA] ir [GATT 1994] II straipsnio
1 dalies b punktą, ar klasifikavimas 8521 pozicijoje reiškia, kad atitinkamas produktas nepatenka į atitinkamo ITA punkto
taikymo sritį?
3.      Ar [Muitinės kodekso] 12 straipsnio 5 dalies a punktą reikia aiškinti taip, kad 2005 m. balandžio 8 d. [PTI], kuria remiasi
[
Pace
], automatiškai nustojo galioti po 2006 m. gruodžio 31 d. dėl to, kad nebeatitiko Komisijos reglamentu Nr. 1549/2006 įtvirtintos
taisyklės? Ar šis Komisijos reglamentas Nr. 1549/2006 nėra „reglamentas“ minėto 12 straipsnio prasme dėl to, kad tai kasmetinis
KN atnaujinimas arba dėl to, kad juo neatliekamas konkretus klasifikavimas?
4.      Ar Muitinės kodekso 12 straipsnio 6 dalį reikia aiškinti taip, kad priėmus metinį KN atnaujinimą, kuriame nenumatyta jokio
jo taikymo PTI turėtojams atidėjimo, tokie turėtojai neturi teisės į taikymo atidėjimą, ar jiems turi būti suteikta teisė
į teisėtų lūkesčių principu pagrįstą su klasifikavimu susijusių Komisijos reglamentų taikymo atidėjimą šešiems mėnesiams?“
2009 m. rugsėjo 22 d. Teisingumo Teismo pirmininko nutartimi bylos C‑288/09 ir C‑289/09 buvo sujungtos, kad būtų bendrai vykdomos
rašytinė ir žodinė proceso dalys.
Kadangi bylos C‑288/09 ir C‑289/09 yra susijusios, remiantis Procedūros reglamento 43 straipsniu, skaitomu kartu su to reglamento
103 straipsniu, reikėtų jas sujungti, kad būtų galima priimti vieną sprendimą.

Dėl prejudicinių klausimų

Dėl pirmojo klausimo byloje C‑288/09 ir pirmojo klausimo byloje C‑289/09
Šiais klausimais prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas klausia Teisingumo Teismo, ar NK turi būti aiškinama
taip, kad televizorių priedėliai, atliekantys ryšių funkciją su įmontuotu standžiuoju disku, kaip antai
Sky+
, priklauso 8528 71 13 subpozicijai neatsižvelgiant į 2008 m. gegužės 7 d. paskelbtus KN paaiškinimus, pagal kuriuos šie priedėliai
priklauso 8521 90 00 subpozicijai.
Bendrosiose KN aiškinimo taisyklėse numatyta, kad prekių klasifikacija pirmiausia turi būti nustatoma pagal pozicijų pavadinimus
bei skyrių ir skirsnių pastabas, o skyrių ir skirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti.
Šiuo klausimu reikia priminti nusistovėjusią teismo praktiką, pagal kurią, siekiant užtikrinti teisinį saugumą ir lengvesnę
kontrolę, prekių tarifinę klasifikaciją lemiantis kriterijus paprastai turi būti nustatytas atsižvelgiant į šių prekių požymius
ir objektyvias savybes, išvardytas KN pozicijoje ir skyriaus ar skirsnio pastabose (žr., be kita ko, 2000 m. spalio 19 d.
Sprendimo
Peacock
, C‑339/98, Rink. p. I‑8947, 9 punktą; 2005 m. rugsėjo 15 d. Sprendimo
Intermodal Transports
, C‑495/03, Rink. p. I‑8151, 47 punktą; 2007 m. liepos 18 d. Sprendimo
Olicom
, C‑142/06, Rink. p. I‑6675, 16 punktą ir 2009 m. vasario 19 d. Sprendimo
Kamino International Logistics
, C‑376/07, Rink. p. I‑1167, 31 punktą).
2008 m. gegužės 7 d. paskelbtuose KN paaiškinimuose nurodyta, kad televizorių priedėliai su įmontuotu įtaisu, atliekančiu
įrašymo ar atkūrimo funkciją (pavyzdžiui, standžiuoju disku) nepriskiriami 8528 71 13 subpozicijai, o turi būti klasifikuojami
8521 90 00 pozicijoje.
Vis dėlto SS paaiškinimuose, galiojusiuose susiklostant pagrindinės bylos faktinėms aplinkybėms, buvo patikslinta, kad aparatai,
priimantys televizijos signalus, net ir su įmontuotu įtaisu, atliekančiu įrašymo funkciją, nepriklausė 8521 pozicijai ir turėjo
būti klasifikuojami 8528 pozicijoje.
Taip pat reikia priminti, kad pagal Teisingumo Teismo praktiką Komisijos parengti KN paaiškinimai ir Pasaulio muitinių organizacijos
parengti SS paaiškinimai yra svarbūs aiškinant atskiras pozicijas, tačiau jie nėra privalomi (žr. 1994 m. birželio 16 d. Sprendimo
Develop Dr. Eisbein
, C‑35/93, Rink. p. I‑2655, 21 punktą; 2007 m. sausio 11 d. Sprendimo
B.A.S. Trucks
, C‑400/05, Rink. p. I‑311, 28 punktą ir 2008 m. lapkričio 27 d. Sprendimo
Metherma
, C‑403/07, Rink. p. I‑8921, 48 punktą).
Todėl KN paaiškinimų, kuriais nepakeičiami SS paaiškinimai, bet turi būti laikomi juos papildančiais (šiuo klausimu žr. 2007 m.
gruodžio 6 d. Sprendimo
Van Landeghem
, C‑486/06, Rink. p. I‑10661, 36 punktą), ir kuriais reikia naudotis kartu su pirmaisiais, turinys turi būti suderintas su
KN nuostatomis ir negali jų keisti (žr., be kita ko, minėto Sprendimo
Kamino International Logistics
48 punktą).
Taigi paaiškėjus, kad KN paaiškinimai prieštarauja KN pozicijų formuluotėms arba skyriaus ar skirsnio paaiškinimams, reikėtų
nuo jų nukrypti (šiuo klausimu žr. 2007 m. balandžio 19 d. Sprendimo
Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft
, C‑229/06, Rink. p. I‑3251, 31 punktą; 2008 m. birželio 5 d. Sprendimo
JVC France
, C‑312/07, Rink. p. I‑4165, 34 punktą ir minėto Sprendimo
Kamino International Logistics
49 ir 50 punktus).
Kaip matyti iš 8521 90 00 formuluotės, ji yra susijusi su vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatais, sumontuotais kartu arba
atskirai su imtuviniais vaizdo derintuvais, kuriuose vaizdui įrašyti naudojamos kitos laikmenos nei magnetinės juostos. Aparatai,
kuriais įrašoma magnetinėse juostose, priskiriami 8521 10 subpozicijai.
8528 pozicija apima, be kita ko, televizijos signalų imtuvus su garso ar vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatais ar be jų.
8528 71 13 subpozicija yra susijusi su televizijos signalų imtuvais su garso ar vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatais ar
be jų, neskirtais tam, kad būtų įmontuotas vaizduoklis arba ekranas, tačiau su mikroprocesoriniu įtaisu ir įmontuotu modemu,
skirtu prieigai prie interneto, galinčiais atlikti dialoginių informacijos mainų funkciją ir priimti televizijos signalus.
Reikia patikslinti, kad, kaip nurodė Komisija per posėdį, „vaizdo ir garso signalų priėmimo“ ir „televizijos signalų priėmimo“
sąvokos yra vienodos.
Iš šių sąvokų matyti, kad šioms dviem subpozicijoms priskirtos prekės gali priimti televizijos signalus ir kartu juos įrašyti.
Skirtumas tarp šių dviejų pozicijų priklauso nuo to, ar šios funkcijos yra pagrindinės, ar papildomos. 8521 90 00 subpozicija
yra susijusi su įrašymo aparatais, papildomai atliekančiais televizijos imtuvo funkciją, o 8528 71 13 subpozicija susijusi
su televizijos imtuvais, papildomai atliekančiais įrašymo funkciją.
KN XVI skyriaus, kuris apima nagrinėjamas subpozicijas, 3 pastaboje nurodoma: „sudėtinės mašinos, sudarytos iš dviejų arba
daugiau tarpusavyje sujungtų ir sudarančių bendrą visumą mašinų, ir kitos mašinos, skirtos atlikti dvi arba daugiau viena
kitą papildančių arba alternatyvių funkcijų, turi būti klasifikuojamos taip, lyg jos būtų sudarytos tik iš sudedamosios dalies,
atliekančios pagrindinę funkciją, arba būtų tik šią funkciją atliekanti mašina“.
Nagrinėjamas pagrindinėje byloje televizoriaus priedėlis
Sky+
, kurio veikimas aprašytas šio sprendimo 33–38 punktuose, nenuginčijamai atlieka abi funkcijas: įrašymo ir televizijos signalų
priėmimo. Taigi jis turi būti nagrinėjamas kaip mašina, skirta atlikti dvi ir daugiau alternatyvių arba papildančių funkcijų
KN XVI skyriaus 3 pastaboje pavartota prasme.
Taigi reikia išsiaiškinti, kuri iš dviejų funkcijų – įrašymo ar televizijos signalų priėmimo – yra pagrindinė, o kuri papildoma.
Pirmiausia Komisijos rašytinėse pastabose pateiktas pasiūlymas, pagal kurį vienai ar kitai subpozicijai gali būti priskiriama
remiantis tuo, kiek programų valandų galima įrašyti
Sky+
televizorių priedėlių standžiajame diske, turi būti atmestas. Iš tiesų, kadangi šis laikas nėra aiškiai apibrėžtas KN ar jos
paaiškinimuose, šis atskyrimo kriterijus neatitinka teisinio saugumo principo.
Taip pat remiantis tuo, kad
Sky+
televizoriaus priedėlis negali veikti vien turėdamas į jį įmontuotą standųjį diską, kuris nėra būtinas rodant televizijos
programas, ir kad televizijos signalų priėmimas yra būtinas tam, jog veiktų šis televizoriaus priedėlis, negalima nustatyti,
kokia aparato funkcija yra pagrindinė. Iš tiesų, kaip teisingai pastebėjo Komisija, tai, kad aparato funkcija yra būtina,
savaime nereiškia, kad ji yra pagrindinė funkcija, nes ji gali būti būtina būdama šalutinė ar papildoma funkcija.
Iš sprendimo pateikti prašymą priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad
Sky+
televizoriaus priedėliu negalima įrašyti vaizdo iš kito šaltinio, įskaitant televizijos imtuvo, kameros ar vaizdo įrašymo
aparato, ir negalima nuskaityti vaizdo, įrašyto į išorines laikmenas, pavyzdžiui, DVD arba vaizdo juostas, ir kad juo negalima
įrašyti vaizdo į šias išorines laikmenas. Net jei šios savybės nėra šio televizoriaus priedėlio požymiai ir objektyvios savybės
šio sprendimo 60 punkte minėtoje teismo praktikoje pavartota prasme, o jomis labiau atskleidžiama įrašymo ir televizijos signalų
priėmimo funkcijų sąveika, jomis naudingai paaiškinama
Sky+
televizoriaus priedėlio paskirtis.
Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad prekės paskirtis taip pat gali būti objektyvus klasifikavimo kriterijus, jeigu ji būdinga
šiai prekei, ir šį būdingumą galima įvertinti remiantis šios prekės objektyviais požymiais ir savybėmis (žr., be kita ko,
2000 m. kovo 28 d. Sprendimo
Holz Geenen
, C‑309/98, Rink. p. I‑1975, 15 punktą; 2001 m. balandžio 5 d. Sprendimo
Deutsche Nichimen
, C‑201/99, Rink. p. I‑2701, 20 punktą ir 2007 m. vasario 15 d. Sprendimo
RUMA
, C‑183/06, Rink. p. I‑1559, 36 punktą).
Šiuo atžvilgiu, kaip pripažino Komisija per posėdį, būtina atsižvelgti į tai, kas yra pagrindinė ar papildoma funkcija vartotojų
požiūriu.
Taigi iš sprendimo pateikti prašymą priimti prejudicinį sprendimą ir Teisingumo Teismui pateiktų pastabų matyti, kad tokie
televizorių priedėliai, kaip antai
Sky+
televizorių priedėliai, yra parduodami tokiems televizijos paslaugų teikėjams, kaip antai
Sky
, kurie šiuos priedėlius perduoda savo klientams, kad jie galėtų matyti jų siūlomas programas.
Tad atrodo, kad vartotojas, užsisakydamas paslaugą pas tokį teikėją, kaip antai
Sky
, labiausiai motyvuotas galimybe matyti siūlomas televizijos programas, o kad tai galėtų daryti, jis turi turėti tokį televizoriaus
priedėlį, koks yra
Sky+
televizoriaus priedėlis. Galimybė įrašyti priimtas televizijos programas, kurią šis modelis taip pat suteikia, yra tik siūloma
papildoma paslauga.
Šio sprendimo 75 punkte aprašyta
Sky+
televizoriaus priedėlio funkcijų sąveika, pagal kurią galima nustatyti, kad įrašymo funkcija priklauso nuo televizijos signalų
priėmimo funkcijos, įrodoma, jog vartotojas, pasirinkdamas šį produktą,
a priori
siekia ne įrašymo funkcijos, o labiau televizijos signalų atkodavimo funkcijos, nors ir galėjimas įrašyti ar galimų įrašyti
programų valandų kiekis gali daryti įtaką jo pasirinkimui.
Iš šių aplinkybių matyti, kad
Sky+
televizoriaus priedėlis iš principo yra skirtas televizijos signalams priimti ir kad ši savybė yra būdinga šiam aparatui.
Taigi ji yra pagrindinė funkcija, o įrašymo funkcija – tik šalutinė.
Darytina išvada, kad KN paaiškinimams šiuo klausimu prieštaraujant KN, nuo jų reikia nukrypti taikant šio sprendimo 63–65 punktuose
minėtą teismo praktiką.
Be to, reikia priminti, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką, net jei tokios sutarties, kaip antai ATI, nuostatomis privatiems
asmenims nesuteikiamos teisės, kuriomis jie tiesiogiai galėtų remtis teisme pagal Sąjungos teisę, ir jei nagrinėjama sritis
yra reguliuojama Sąjungos teisės aktais, Sąjungos sudarytų tarptautinių susitarimų viršenybė antrinės teisės aktų atžvilgiu
reiškia, jog pastarieji kuo labiau turi būti aiškinami derinant su šiais susitarimais (šiuo klausimu žr. 1996 m. rugsėjo 10 d.
Sprendimo
Komisija prieš Vokietiją
, C‑61/94, Rink. p. I‑3989, 52 punktą ir 2010 m. liepos 6 d. Sprendimo
Monsanto Technology
, C‑428/08, Rink. p. I‑0000, 72 punktą).
Iš visų šių svarstymų matyti, jog KN turi būti aiškinama taip, kad televizorių priedėliai, atliekantys ryšių funkciją, su
įmontuotu standžiuoju disku, kaip antai
Sky+
televizoriaus priedėlis, priklauso 8528 71 13 subpozicijai, neatsižvelgiant į KN paaiškinimus.

Dėl trečiojo klausimo byloje C‑288/09 ir antrojo klausimo byloje C‑289/09
Atsižvelgiant į atsakymą, pateiktą į pirmuosius klausimus abiejose bylose, į trečiąjį klausimą byloje C‑288/09 ir antrąjį
klausimą byloje C‑289/09 atsakyti nereikia.

Dėl antrojo klausimo byloje C‑288/09
Šiuo klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą priėmęs teismas iš esmės Teisingumo Teismo klausia, ar Muitinės kodekso
12 straipsnio 5 dalies a punktą reikia aiškinti taip, kad juo nacionalinė muitinė įpareigojama išduoti PTI, atitinkančią KN
paaiškinimus, nebent paaiškinimai pripažinti prieštaraujančiais KN, ar, atvirkščiai, kad nacionalinė muitinė neturi laikytis
šių paaiškinimų, jei mano, kad jie neatitinka KN.
Muitinės kodekso 12 straipsnio 5 dalies a punkto ii papunktyje numatyta, kad PTI netenka galios, kai pakeitus KN paaiškinimus
ji tampa nesuderinama su KN aiškinimu.
Konkrečiai kalbant, šia nuostata reguliuojamos ne muitinės pareigos išduodant PTI, bet šių dokumentų galios netekimas.
Šiuo klausimu reikia priminti, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką, netgi jei prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs
teismas savo klausimu prašė išaiškinti tik Muitinės kodekso 12 straipsnio 5 dalies a punkto ii papunkčio pirmą įtrauką tiek,
kiek ji susijusi su muitinės elgesiu pakeitus KN paaiškinimus, tai netrukdo Teisingumo Teismui pateikti nacionaliniam teismui
visapusio Sąjungos teisės išaiškinimo, kuris gali būti naudingas sprendimui šio teismo nagrinėjamoje byloje priimti, neatsižvelgiant
į tai, ar jis apie tai užsimena savo pateiktame klausime (žr., be kita ko, 2007 m. sausio 25 d. Sprendimo
Dyson
, C‑321/03, Rink. p. I‑687, 24 punktą; 2007 m. balandžio 26 d. Sprendimo
Alevizos
, C‑392/05, Rink. p. I‑3505, 64 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką ir 2010 m. sausio 12 d. Sprendimo
Wolf
, C‑229/08, Rink. p. I‑0000, 32 punktą). Šiuo atžvilgiu Teisingumo Teismas turi iš visos nacionalinio teismo pateiktos informacijos,
ypač iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą motyvuojamosios dalies, atrinkti aiškintinus Sąjungos teisės klausimus, atsižvelgdamas
į bylos dalyką (žr. minėto Sprendimo
Wolf
32 punktą).
Taigi klausimą reikia suprasti taip, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas klausia, ar remiantis tuo,
jog PTI netenka galios pakeitus KN paaiškinimus, galima daryti išvadą, kad muitinė privalo išduoti PTI, atitinkančią šiuo
paaiškinimus.
Be to, Įgyvendinimo reglamento 12 straipsnio 1 dalyje ir 2 dalies a punkte numatyta, jog pakeitus KN paaiškinimus, muitinė
turi imtis visų priemonių, kad paskelbus šiuos paaiškinimus
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
PTI būtų išduodama tik pagal juos.
Tačiau, kaip jau buvo priminta šio sprendimo 63 punkte, nors KN paaiškinimai yra svarbi priemonė užtikrinti, kad valstybių
narių muitinės vienodai aiškintų KN, jie nėra privalomi (žr. minėto Sprendimo
Develop Dr. Eisbein
21 punktą ir 1998 m. gruodžio 3 d. Sprendimo
Clees
, C‑259/97, Rink. p. I‑8127, 12 punktą).
Iš šių svarstymų matyti, kad muitinė, kai jai pateiktas prašymas išduoti PTI, turi laikytis KN paaiškinimų tam, jog būtų užtikrintas
vienodas muitinės teisės aiškinimas Sąjungoje. Jei ši muitinė nesutaria su ūkio subjektais dėl šių paaiškinimų suderinamumo
su KN ir prekių klasifikavimo, pastarieji turi pateikti skundą kompetentingai įstaigai.
Teismas, kuriam apskųstas tarifinis prekės klasifikavimas pagal Muitinės kodekso 243 straipsnį, turi ją klasifikuoti pagal
KN nuostatas, prireikus po to, kai kreipėsi į Teisingumo Teismą su prejudiciniu klausimu, laikydamasis SESV 267 straipsnyje
numatytų sąlygų.
Be to, kaip pažymėjo Komisija, kai valstybės narės muitinė susiduria su atveju, kuriuo pritaikius paaiškinimus, atrodytų,
kils nesuderinama su KN pasekmė, ši valstybė narė gali kreiptis į Muitinės kodekso 247 straipsnyje numatytą komitetą pagal
Reglamento Nr. 2658/87 8 straipsnyje įtvirtintą procedūrą.
Taigi į antrąjį klausimą byloje C‑288/09 reikia atsakyti, jog Muitinės kodekso 12 straipsnio 5 dalies a punktas ir Įgyvendinimo
reglamento 12 straipsnio 1 dalis bei 2 dalies a punkto trečia įtrauka turi būti aiškinami taip, kad muitinė turi išduoti KN
paaiškinimus atitinkančią PTI. Jei ši muitinė nesutaria su ūkio subjektais dėl šių paaiškinimų suderinamumo su KN ir prekių
klasifikavimo, pastarieji turi pateikti skundą kompetentingai įstaigai pagal Muitinės kodekso 243 straipsnį. Teismas, į kurį
kreiptasi, nusprendžia dėl prekės klasifikavimo, prireikus po to, kai laikydamasis SESV 267 straipsnyje numatytų sąlygų Teisingumo
Teismui pateikė prejudicinį klausimą. Be to, valstybė narė, kuriai priklauso ši muitinė, gali kreiptis į Muitinės kodekso
247 straipsnyje numatytą komitetą pagal Reglamento Nr. 2658/87 8 straipsnyje įtvirtintą procedūrą.

Dėl trečiojo klausimo byloje C‑289/09
Šiuo klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės Teisingumo Teismo klausia, ar Muitinės kodekso
12 straipsnio 5 dalies a punkto i papunktis turi būti aiškinamas taip, kad Reglamentas Nr. 1549/2006 turi būti laikomas reglamentu
šioje nuostatoje pavartota prasme. Šis teismas tiksliau klausia, ar PTI, kuri nebeatitinka KN, nes įsigaliojo Reglamentas
Nr. 1549/2006, netenka galios nuo dienos, kai įsigaliojo šis reglamentas, ar lieka galioti.
Pagal Muitinės kodekso 12 straipsnio 5 dalies a punkto i papunktį PTI netenka galios, kai priėmus reglamentą ji nebeatitinka
juo nustatytų teisės normų.
Kaip teisingai pažymėjo Komisija, Muitinės kodekso 12 straipsnio 5 dalies a punkto i papunktyje nurodyti ne tik tokie reglamentai,
kaip antai Reglamentas Nr. 1549/2006, kurie yra priimti taikant Reglamento Nr. 2658/87 12 straipsnio 1 dalį, bet taip pat
visi reglamentai, kuriais daroma įtaka prekių klasifikavimui pagal KN ar jis nustatomas.
Nuo 2007 m. sausio 1 d., kaip tai matyti iš Reglamento Nr. 1549/2006 1 straipsnio, Reglamento Nr. 2658/87 I priedas, kuriame
įtvirtinta KN, buvo iš dalies pakeistas Reglamento Nr. 1549/2006 priede esančiomis nuostatomis.
Reglamento Nr. 1549/2006 ketvirtoje konstatuojamojoje dalyje numatyta, kad pagal Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 12 straipsnį
šio reglamento I priedas turėtų būti pakeistas išsamia KN redakcija, įsigaliosiančia nuo 2007 m. sausio 1 dienos.
Reglamento Nr. 1549/2006 priede esančiame tekste nebeminima 8528 12 91 subpozicija. Tad PTI, pagal kurią prekė buvo priskirta
šiai pozicijai, nebeatitiko KN ir todėl pagal Muitinės kodekso 12 straipsnio 5 dalies a punkto i papunktį ji automatiškai
neteko galios tarifų srityje nuo 2007 m. sausio 1 dienos.
Iš šių argumentų matyti, jog į trečiąjį klausimą byloje C‑289/09 reikia atsakyti taip: Muitinės kodekso 12 straipsnio 5 dalies
a punkto i papunktis turi būti aiškinamas taip, kad Reglamentas Nr. 1549/2006 turi būti laikomas reglamentu šioje nuostatoje
pavartota prasme. PTI, kuri nebeatitinka KN įsigaliojus Reglamentui Nr. 1549/2006, neteko galios nuo dienos, kai šis reglamentas
įsigaliojo.

Dėl ketvirtojo klausimo byloje C‑289/09
Šiuo klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas Teisingumo Teismo klausia, ar Muitinės kodekso 12 straipsnio
6 dalis gali būti aiškinama taip, kad taikant Reglamento Nr. 2658/87 12 straipsnį priėmus reglamentą, kuriuo iš dalies keičiama
KN ir kuriame PTI, kuri netenka galios, turėtojams nenumatyta jokio termino, per kurį jie vis dėlto galėtų toliau ja remtis,
šie turėtojai nebegali remtis šia PTI, ar, atvirkščiai, pagal teisėtų lūkesčių principą jie turi teisę ja remtis šešių mėnesių
laikotarpį, kuris yra įprastas tarifinio klasifikavimo srityje.
Muitinės kodekso 12 straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje numatyta, kad kai PTI netenka galios vadovaujantis Muitinės kodekso
12 straipsnio 5 dalies a punkto i papunkčiu, šioje nuostatoje nurodytame reglamente gali būti įtvirtintas laikotarpis, per
kurį šios PTI turėtojas galėtų ir toliau ja remtis, laikydamasis Muitinės kodekso 12 straipsnio 6 dalies pirmos pastraipos.
Reikia pabrėžti, kad 2005 m. balandžio 8 d.
Pace
pateikta PTI nenustojo galioti viename iš Muitinės kodekso 12 straipsnio 5 dalies a punkto i ir ii papunkčiuose nurodytų
pagrindų.
Reglamente Nr. 1549/2006 nebuvo įtvirtintas laikotarpis, per kurį PTI, kurios neteko galios dėl šio reglamento įsigaliojimo,
turėtojai galėjo remtis šiomis PTI.
Kalbant apie teisėtų lūkesčių apsaugos principą, kuriuo gali remtis ūkio subjektai ir kuriuo būtų galima pateisinti tai, kad
šiems subjektams būtų suteiktas laikotarpis, per kurį jie galėtų remtis PTI, kuri neteko galios pagal Muitinės kodekso 12 straipsnio
5 dalies a punkto i papunktį, reikia priminti, jog Reglamento Nr. 2658/87 12 straipsnyje numatyta, kad kasmet Komisija priima
reglamentą, kuriame pateikia išsamią KN redakciją. Šis reglamentas paskelbiamas
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
vėliausiai iki spalio 31 d., ir yra taikomas nuo kitų metų sausio 1 dienos.
Taigi rūpestingi ūkio subjektai gali numatyti ir žinoti apie KN teksto, pozicijos arba subpozicijos turinio pakeitimus ir
pavojų, kad dėl to PTI neteks galios.
Reglamentas Nr. 1549/2006, kuris priklauso Reglamento Nr. 2658/87 12 straipsnyje numatytų reglamentų kategorijai, pagal pastarojo
reglamento 12 straipsnį 2006 m. spalio 31 d. buvo paskelbtas
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
ir įsigaliojo 2007 m. sausio 1 dieną.
Darytina išvada, kad ūkio subjektai negali remtis teisėtų lūkesčių apsaugos principu tam, kad jiems būtų suteiktas laikotarpis,
per kurį jie galėtų remtis PTI, kuri pagal Muitinės kodekso 12 straipsnio 5 dalies a punkto 1 papunktį neteko galios, jei
šioje nuostatoje numatytame reglamente nebuvo įtvirtintas šis laikotarpis.
Atsižvelgiant į šiuos svarstymus, į ketvirtąjį klausimą byloje C‑289/09 reikia atsakyti taip: Muitinės kodekso 12 straipsnio
6 dalis turi būti aiškinama taip, kad kai taikant Reglamento Nr. 2658/87 12 straipsnį yra priimtas reglamentas, kuriuo iš
dalies keičiama KN, ir šiame reglamente nėra įtvirtintas laikotarpis, per kurį PTI, kuri netenka galios, turėtojas vis dėlto
ir toliau galėtų ja remtis, šis turėtojas nebegali remtis šia PTI.

Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo
nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo
Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (antroji kolegija) nusprendžia:
1.
1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo,
iš dalies pakeisto 2006 m. spalio 17 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1549 ir 2007 m. rugsėjo 20 d. Komisijos reglamentu (EB)
Nr. 1214/2007, I priede pateikiama Kombinuotoji nomenklatūra turi būti aiškinama taip, kad televizorių priedėliai, atliekantys
ryšių funkciją, su įmontuotu standžiuoju disku, kaip antai
Sky+
televizoriaus priedėlis, priklauso 8528 71 13 subpozicijai, neatsižvelgiant į Kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimus.
2.
1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos Muitinės kodeksą, iš dalies pakeisto 1996 m.
gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 82/97, 12 straipsnio 5 dalies a punktas ir 1993 m. liepos
2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 įgyvendinimo nuostatas, iš dalies pakeisto
1996 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 12/97, 12 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies a punkto trečia įtrauka turi
būti aiškinami taip, kad muitinė turi išduoti Kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimus atitinkančią privalomąją tarifinę
informaciją. Jei ši muitinė nesutaria su ūkio subjektais dėl šių paaiškinimų suderinamumo su Kombinuotąja nomenklatūra ir
prekių klasifikavimo, pastarieji turi pateikti skundą kompetentingai įstaigai pagal iš dalies pakeisto Reglamento Nr. 2913/92
243 straipsnį. Teismas, į kurį kreiptasi, nusprendžia dėl prekės klasifikavimo, prireikus po to, kai laikydamasis SESV 267 straipsnyje
numatytų sąlygų Teisingumo Teismui pateikė prejudicinį klausimą. Be to, valstybė narė, kuriai priklauso ši muitinė, gali kreiptis
į Reglamento Nr. 2913/92 247 straipsnyje numatytą komitetą pagal Reglamento Nr. 2658/87, iš dalies pakeisto 2000 m. sausio
31 d. Tarybos reglamentu Nr. 254/2000, 8 straipsnyje įtvirtintą procedūrą.
3.
Reglamento Nr. 2913/92, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 82/97, 12 straipsnio 5 dalies a punkto i papunktis turi būti aiškinamas
taip, kad 2006 m. spalio 4 d. Reglamentas (EB) Nr. 1549/2006, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamento Nr. 2568/87 I priedas,
turi būti laikomas reglamentu šioje nuostatoje pavartota prasme. Privalomoji tarifinė informacija, kuri nebeatitinka Kombinuotosios
nomenklatūros įsigaliojus Reglamentui Nr. 1549/2006, neteko galios nuo dienos, kai šis reglamentas įsigaliojo.
4.
Reglamento Nr. 2913/92, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 82/9712, 12 straipsnio 6 dalis turi būti aiškinama taip, kad kai
taikant Reglamento Nr. 2658/87, iš dalies pakeisto 2000 m. sausio 31 d. Reglamentu Nr. 254/2000, 12 straipsnį yra priimtas
reglamentas, kuriuo iš dalies keičiama Kombinuotoji nomenklatūra, ir šiame reglamente nėra įtvirtintas laikotarpis, per kurį
privalomosios tarifinės informacijos, kuri netenka galios, turėtojas vis dėlto ir toliau galėtų ja remtis, šis turėtojas nebegali
remtis šia privalomąja tarifine informacija.
Parašai.
*
Proceso kalba: anglų.