CELEX: 62012CJ0359
Begäran om förhandsavgörande
Konsumentskydd
Direktiv 2003/71/EG
Artikel 14.2 b
Förordning (EG) nr 890/2004
Artiklarna 22.2 och 29.1
Grundprospekt
Tillägg till prospektet
Slutgiltiga villkor
Datum och metod för offentliggörande av den information som ska anges
Förutsättningar för offentliggörande i elektronisk form

Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av artikel 14.2 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och om ändring av direktiv 2001/34/EG (
EUT L 345, s. 64
) (nedan kallat prospektdirektivet) och artiklarna 22.2 och 29.1 i kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 av den 29 april 2004 om genomförande av direktiv 2003/71 i fråga om informationen i prospekt, utformningen av dessa, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och spridning av annonser (
EUT L 149, s. 1
, och rättelse i
EUT L 186, 2005, s. 3
) (nedan kallad prospektförordningen).
Begäran har framställts i ett mål mellan Michael Timmel och Aviso Zeta AG (nedan kallat Aviso Zeta) avseende hävning av ett avtal genom vilket Michael Timmel tecknade sig för 40000 enheter av ett värdepapper betecknat ”Dragon FG Garant” som Aviso Zeta sålde i egenskap av mellanhand.
Tillämpliga bestämmelser
Unionsrätt
Prospektdirektivet
I skäl 4 i prospektdirektivet anges bland annat att direktivet ska ge ”bättre förutsättningar för att skapa bästa möjliga tillgång till riskkapital inom hela gemenskapen … genom att ett europapass för emittenter beviljas”.
Enligt skäl 10 i prospektdirektivet är syftet med direktivet och dess genomförandeåtgärder att garantera skydd för investerarna och marknadseffektivitet i enlighet med de stränga regleringsstandarder som antagits av internationella organisationer inom området.
I skäl 31 i direktivet anges följande:
”För att underlätta distributionen av de dokument som prospekten består av bör bruket av elektroniska kommunikationsmedel såsom Internet uppmuntras. Ett prospekt bör dock alltid kunna erhållas i pappersform utan kostnad om investeraren begär det.”
I skäl 34 i direktivet anges följande:
”Alla nya omständigheter som kan påverka bedömningen av en investering och som framkommer efter det att prospektet offentliggjorts, men innan erbjudandet löpt ut eller värdepapperet börjat handlas på en reglerad marknad, bör spridas genom ett tillägg till prospektet som måste ha godkänts.”
I artikel 2.1 r i direktivet definieras grundprospektet som ”ett prospekt som innehåller all relevant information som specificeras i artiklarna 5 och 7, och i artikel 16 i de fall det finns ett tillägg, om emittenten och de värdepapper som skall erbjudas till allmänheten eller upptas till handel samt, efter emittentens eget val, de slutgiltiga villkoren för erbjudandet”.
I artikel 5.4 i direktivet föreskrivs följande:
”För följande slag av värdepapper kan prospektet, efter eget val av emittenten, erbjudaren eller den person som ansöker om upptagande till handel på en reglerad marknad, bestå av ett grundprospekt som innehåller all relevant information om emittenten och om de värdepapper som skall erbjudas allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad:
a)
Icke-aktierelaterade värdepapper, inklusive långa optioner (warrants) av alla slag, som emitteras inom ett emissionsprogram.
b)
Icke-aktierelaterade värdepapper som emitteras fortlöpande eller vid upprepade tillfällen av kreditinstitut,
…
Den information som ges i grundprospektet skall, om så krävs, i enlighet med artikel 16 kompletteras med uppdaterad information om emittenten och om de värdepapper som skall erbjudas allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad.
Om de slutgiltiga villkoren för erbjudandet inte ingår i vare sig grundprospektet eller något tillägg, skall de meddelas investerarna och ges in till den behöriga myndigheten varje gång ett erbjudande till allmänheten görs så snart som det går, och om det är möjligt före startdatum för erbjudandet. Bestämmelserna i artikel 8.1 a skall tillämpas i detta fall.”
Artikel 8.1 i direktivet har följande lydelse:
”Medlemsstaterna skall säkerställa att i de fall då det slutgiltiga emissionspriset eller det antal värdepapper som skall erbjudas allmänheten inte kan anges i prospektet
a)
detta skall innehålla uppgifter om de kriterier och/eller villkor som skall tillämpas för att fastställa dessa uppgifter eller, när det gäller priset, om det maximala priset, eller
b)
godkännande av köp eller tecknande av värdepapper skall kunna återkallas under minst två arbetsdagar efter det att emissionspriset och antalet värdepapper som erbjuds allmänheten har fastställts slutgiltigt och givits in.
Det slutliga emissionspriset och antalet värdepapper skall ges in till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten och offentliggöras på det sätt som fastställs i artikel 14.2.”
I artikel 13.1 i direktivet föreskrivs att ”ett prospekt [inte] får … offentliggöras förrän det har godkänts av hemmedlemsstatens behöriga myndighet”.
I artikel 14.2, 14.5, 14.7 och 14.8 i direktivet föreskrivs följande:
”2.   Prospektet skall anses vara tillgängligt för allmänheten när det har offentliggjorts antingen
…
b)
i tryckt form som kostnadsfritt ska göras tillgänglig för allmänheten vid kontoren för den marknad på vilken värdepapperen upptas till handel, eller vid emittentens huvudkontor [stadgeenliga säte] och vid kontoren för de finansiella mellanhänder, däribland betalningsombud, som placerar eller säljer värdepapperen, eller
c)
i elektronisk form på emittentens webbplats samt, i tillämpliga fall, på webbplatsen för de finansiella mellanhänder, däribland betalningsombud, som placerar eller säljer värdepapperen, eller
d)
i elektronisk form på webbplatsen för den reglerade marknad där ansökan om upptagande till handel görs, eller
e)
i elektronisk form på webbplatsen för hemmedlemsstatens behöriga myndighet, om denna myndighet har beslutat att erbjuda denna tjänst.
…
5.   När det gäller prospekt som består av flera dokument och/eller innehåller information som införlivats genom hänvisning, får de dokument och den information som tillsammans utgör prospektet offentliggöras och spridas separat, förutsatt att dokumenten kostnadsfritt görs tillgängliga för allmänheten på det sätt som anges i punkt 2. …
…
7.   När prospekt görs tillgängliga genom offentliggörande i elektronisk form, måste dock investerare på begäran kostnadsfritt kunna erhålla en papperskopia från emittenten, erbjudaren, den person som ansöker om upptagande till handel eller de finansiella mellanhänder som placerar eller säljer värdepapperen.
8.   För att kunna beakta den tekniska utvecklingen på finansmarknaderna och säkerställa en enhetlig tillämpning skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 anta genomförandeåtgärder i fråga om punkterna 1, 2, 3 och 4. Den första uppsättningen genomförandeåtgärder skall antas senast den 1 juli 2004.”
I artikel 16.1 i direktivet föreskrivs följande:
”Varje ny omständighet av betydelse, sakfel eller förbiseende i samband med informationen i ett prospekt som kan påverka bedömningen av värdepapperen och som uppkommer eller uppmärksammas mellan tidpunkten för godkännandet av prospektet och det slutliga upphörandet av erbjudandet till allmänheten respektive den tidpunkt då handeln på en reglerad marknad påbörjas skall uppges i ett tillägg till prospektet. Sådana tillägg skall godkännas på samma sätt som det ursprungliga prospektet inom maximalt sju arbetsdagar och offentliggöras med minst samma metoder som de som tillämpades vid offentliggörandet av detta. Sammanfattningen, och eventuella översättningar av denna, skall också kompletteras om så är nödvändigt för att beakta den nya informationen i tillägget.”
Prospektförordningen
I skäl 21 i prospektförordningen anges följande:
”Ett grundprospekt och dess slutgiltiga villkor bör innehålla samma information som ett prospekt. Samtliga allmänna principer som är tillämpliga på prospekt är också tillämpliga på slutgiltiga villkor. Om de slutgiltiga villkoren inte ingår i grundprospektet behöver de dock inte godkännas av den behöriga myndigheten.”
Enligt skäl 25 i förordningen bör den större flexibiliteten i utformningen av ett grundprospekt med åtföljande slutgiltiga villkor jämfört med ett vid ett enda tillfälle utfärdat prospekt inte leda till större svårigheter för investerarna att få tillgång till information.
I skäl 26 i förordningen anges att ”[n]är det gäller grundprospekt bör det på ett lätt identifierbart sätt anges vilken information som kommer att behöva lämnas i de slutgiltiga villkoren” och att ”[d]etta krav bör kunna uppfyllas på ett flertal olika sätt: t.ex. kan grundprospektet innehålla tomrum för att markera att information skall införas i de slutgiltiga villkoren eller en förteckning över den information som ännu saknas”.
I artikel 22.1, 22.2, 22.4, 22.5 och 22.7 i förordningen föreskrivs följande:
”1.   Ett grundprospekt skall upprättas enligt en eller flera av de mallar och moduler som anges i artiklarna 4–20 i enlighet med kombinationer för olika kategorier av värdepapper som anges i bilaga XVIII.
Grundprospektet skall innehålla de uppgifter som anges i bilagorna I–XVII beroende på vilka kategorier av emittenter och värdepapper som berörs i enlighet med de mallar och moduler som anges i artiklarna 4–20. En behörig myndighet får inte kräva att ett grundprospekt skall innehålla uppgifter som inte anges i bilagorna I–XVII.
För att säkerställa överensstämmelse med kravet i artikel 5.1 i [prospektdirektivet] får den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten när den godkänner prospekt i enlighet med artikel 13 i direktivet från fall till fall kräva att den information som lämnats av emittenten, erbjudaren eller den person som ansöker om upptagande till handel på en reglerad marknad skall kompletteras beträffande var och en av punkterna i informationen.
2.   Emittenten, erbjudaren eller den person som ansöker om upptagande till handel på en reglerad marknad får utelämna punkter i informationen som inte är kända när ett grundprospekt skall godkännas utan först kan fastställas vid tiden för den enskilda emissionen.
…
4.   De slutgiltiga villkor som bifogas ett grundprospekt skall endast innehålla de inslag i informationen som anges i de olika mallar för värdepappersnoter enligt vilka grundprospektet upprättas.
5.   Utöver de uppgifter som anges i de mallar och moduler som avses i artiklarna 4–20 skall följande information ingå i ett grundprospekt:
1)
Uppgift om den information som kommer att ingå i de slutgiltiga villkoren.
2)
Metoden för offentliggörande av de slutgiltiga villkoren. Om emittenten vid tidpunkten för godkännandet av prospektet inte har möjlighet att avgöra vilken metod som kommer att användas för offentliggörandet av de slutgiltiga villkoren: uppgift om hur allmänheten kommer att underrättas om vilken metod som kommer att användas för offentliggörandet av de slutgiltiga villkoren.
…
7.   När en sådan omständighet som avses i artikel 16.1 i [prospektdirektivet] inträffar mellan tidpunkten för godkännandet av prospektet och det slutliga upphörandet av erbjudandet eller i tillämpliga fall den tidpunkt då handeln på en reglerad marknad påbörjas skall emittenten, erbjudaren eller den person som ansöker om upptagande till handel på en reglerad marknad offentliggöra ett tillägg före det slutliga upphörandet av erbjudandet eller upptagandet till handel av värdepapperen i fråga.”
I artikel 26.5 i prospektförordningen föreskrivs att ”[d]e slutgiltiga villkor som fogas till ett grundprospekt … antingen [ska] presenteras i ett separat dokument, som endast innehåller dessa slutgiltiga villkor, eller genom att de införlivas med grundprospektet”.
I artikel 29.1 i förordningen föreskrivs följande:
”Offentliggörandet av prospektet eller grundprospektet i elektronisk form, antingen enligt c, d och e i artikel 14.2 i [prospektdirektivet], eller utöver att det görs tillgängligt på något annat sätt, skall omfattas av följande krav:
1)
Prospektet eller grundprospektet skall vara lättillgängligt på webbplatsen.
…
4)
Investerarna skall ha möjlighet att ladda ner och skriva ut prospektet eller grundprospektet.
…”
Österrikisk rätt
I artikel 5.1 i kapitalmarknadslagen (Kapitalmarktgesetz) av den 6 december 1991 (BGBl. 625/1991) föreskrivs följande:
”Lämnas ett prospektpliktigt erbjudande utan att något prospekt dessförinnan offentliggjorts eller utan att den information som anges i 6 § har lämnats får investerare, som är konsumenter i den mening som avses i 1 § stycke 1 [punkt] 2 konsumentskyddslagen [(Konsumentenschutzgesetz)], dra tillbaka sitt anbud eller frånträda avtalet.”
Målet vid den nationella domstolen och tolkningsfrågorna
Michael Timmel, med hemvist i Wien (Österrike), tecknade sig den 30 oktober 2006 – genom Aviso Zeta, som också har hemvist i Wien – för 40000 enheter av värdepapperet ”Dragon FX Garant”. Detta värdepapper hade ett nominellt värde per enhet på mindre än 50000 euro och utställdes av Lehman Brothers Treasury Co. BV. Sistnämnda bolag har sitt säte i Amsterdam (Nederländerna).
Michael Timmel angav sedermera att han ville frånträda teckningen med stöd av 5 § kapitalmarknadslagen av den 6 december 1991. Han gjorde härvid gällande att erbjudandet hade lämnats utan att information härom hade offentliggjorts i vederbörlig ordning. Enligt Michael Timmel hade varken koden ”International Securities Identification Number” (ISIN-koden), valutan för emissionen, uppgifter om den underliggande produktens tidigare och framtida resultat eller beräkningsmetoden för avkastningen offentliggjorts.
Michael Timmel har angett att ett grundprospekt och tre tillägg härtill offentliggjordes den 9 augusti 2006, den 29 augusti 2006, den 6 september 2006 respektive den 26 september 2006, att ett utkast till slutgiltiga villkor offentliggjordes den 19 september 2006 och att den slutliga versionen av dessa villkor offentliggjordes den 4 december 2006.
Michael Timmel anser emellertid att offentliggörandet inte gjordes i vederbörlig ordning vid börsen eller vid emittentens eller den finansiella mellanhandens säte. De olika prospektdokumenten fanns nämligen endast tillgängliga i Wien. Dokumenten avseende erbjudandet om försäljning av värdepapperen var visserligen tillgängliga en viss tid på Luxemburgbörsens webbplats men för att kunna få del av dem var det nödvändigt att registrera sig och, särskilt vad gäller det obligatoriska tillägget till prospektet avseende de slutgiltiga villkoren för erbjudandet, betala en avgift.
Det var mot denna bakgrund som Michael Timmel väckte talan vid Handelsgericht Wien (handelsdomstol i Wien). Enligt Handelsgericht Wien är målets avgörande bland annat beroende av huruvida Aviso Zeta var skyldigt att enligt artikel 22.2 i prospektförordningen offentliggöra de uppgifter som i princip måste anges men som ännu inte hade blivit kända när grundprospektet godkändes utan först när tillägget offentliggjordes.
Den hänskjutande domstolen har även framhållit att det finns en skillnad mellan de olika språkversionerna av artikel 14.2 b i prospektdirektivet när det gäller frågan huruvida skyldigheten att göra prospektet tillgängligt för allmänheten ska uppfyllas både vid emittentens stadgeenliga säte och vid de finansiella mellanhändernas kontor eller endast på något av dessa ställen.
Mot denna bakgrund beslutade Handelsgericht Wien att vilandeförklara målet och ställa följande tolkningsfrågor till domstolen:
”1)
Ska artikel 22.2 i [prospektförordningen] tolkas så, att uppgifter som i princip ska anges – vilka ännu inte var kända när grundprospektet godkändes, men som är det när ett tillägg till prospektet offentliggörs vari dessa uppgifter saknas – ska införas i tillägget?
2)
Är undantaget i artikel 22.2 i [prospektförordningen] – enligt vilket uppgifter, i den mening som avses i artikel 22.1 andra stycket, får utelämnas – tillämpligt även för det fall att dessa uppgifter (vilka ska anges) blir kända före emissionsdagen, men efter offentliggörandet av grundprospektet?
3)
Har offentliggörande skett i vederbörlig ordning när enbart ett grundprospekt – som inte innehåller de uppgifter som ska anges enligt artikel 22.1 andra stycket i [prospektförordningen], och särskilt enligt bilaga V till denna förordning (med avseende på värdepapper med ett nominellt värde per enhet på mindre än 50000 euro) – har offentliggjorts och det inte har skett något offentliggörande av de slutgiltiga villkoren?
4)
Är kravet i artikel 29.1 led 1 i [prospektförordningen] att prospektet eller grundprospektet ska vara lättillgängligt på den webbplats där det ställs till allmänhetens förfogande uppfyllt när:
a)
det krävs att användaren först registrerar sig på webbplatsen för att där kunna ta del av, ladda ner och skriva ut dokument och det för registrering erfordras att användaren godkänner en friskrivningsklausul och lämnar sin e-postadress, eller
b)
användaren måste betala en avgift för detta, eller
c)
den kostnadsfria tillgången till prospektdokumenten endast gäller två dokument per månad, men det krävs att minst tre dokument laddas ner för att användaren ska få samtliga de uppgifter som ska anges enligt artikel 22.1 andra stycket i [prospektförordningen]?
5)
Ska artikel 14.2 b i [prospektdirektivet] tolkas så, att grundprospektet måste göras tillgängligt för allmänheten vid emittentens säte och vid den finansiella mellanhandens säte?”
Prövning av tolkningsfrågorna
Den första och den andra frågan
Den hänskjutande domstolen har ställt den första och den andra frågan, vilka ska behandlas gemensamt, för att få klarhet i huruvida artikel 22.2 i prospektförordningen ska tolkas så, att sådana uppgifter som ska anges enligt artikel 22.1 ska införas i ett tillägg till prospektet om dessa uppgifter – trots att de inte var kända när grundprospektet offentliggjordes – är kända när ett tillägg till grundprospektet offentliggörs eller huruvida uppgifterna i förekommande fall får utelämnas.
I artikel 22 i prospektförordningen anges de uppgifter som ska finnas med i grundprospektet och i de slutgiltiga villkoren.
Det framgår av artikel 26.5 i prospektförordningen att denna bestämmelse syftar till att ge emittenterna en viss flexibilitet. Emittenterna har nämligen möjlighet att offentliggöra de slutgiltiga villkoren antingen i grundprospektet eller i ett separat dokument.
Det är nämligen skillnad mellan, å ena sidan, de detaljer som krävs för att en viss transaktion ska kunna ingås (såsom det slutgiltiga priset på de aktuella värdepapperen) och, å andra sidan, allmän information som ger investerare möjlighet att göra en välgrundad bedömning av eventuella risker innan de beslutar att teckna sig för värdepapperen.
Enligt artikel 22.5 led 1 i prospektförordningen är emittenten emellertid skyldig att i grundprospektet ange vilka uppgifter som kommer att ingå i de slutgiltiga villkoren. Således ansågs det att även om uppgifterna i de slutgiltiga villkoren inte kan tas med i grundprospektet ska det framgå av detta prospekt vilka uppgifter det rör sig om.
Dessutom föreskrivs i artikel 22.7 i prospektförordningen att emittenten eller erbjudaren ska offentliggöra ett tillägg till grundprospektet före det slutliga upphörandet av erbjudandet när en sådan omständighet som avses i artikel 16.1 i prospektdirektivet – det vill säga en ny omständighet av betydelse eller ett sakfel eller förbiseende i samband med informationen i ett prospekt som kan påverka bedömningen av värdepapperen – inträffar mellan tidpunkten för godkännandet av prospektet och det slutliga upphörandet av erbjudandet.
Det är mot bakgrund härav som domstolen ska tolka artikel 22.2 i prospektförordningen, där det bland annat föreskrivs att emittenten eller erbjudaren kan låta bli att tillhandahålla vissa uppgifter som ska anges enligt artikel 22.1 om uppgifterna inte är kända vid godkännandet av grundprospektet, utan först kan fastställas vid emissionen.
Såsom generaladvokaten har angett i punkt 38 i sitt förslag till avgörande framgår det vid en tolkning
e contrario
av dessa bestämmelser att när en emittent eller erbjudare faktiskt vid godkännandet av grundprospektet känner till eller kan fastställa de uppgifter som avses i artikel 22.1 i prospektförordningen, ska sådana uppgifter offentliggöras i detta prospekt.
Om de uppgifter som ska anges men som inte är kända vid offentliggörandet av grundprospektet och inte kan fastställas förrän vid emissionen inte i sig utgör sådana omständigheter som avses i artikel 16.1 i prospektdirektivet – det vill säga en ny omständighet av betydelse eller ett sakfel eller förbiseende – ska de, i förekommande fall, offentliggöras i de slutgiltiga villkoren.
Det framgår nämligen av skälen 21 och 25 i prospektförordningen att ett grundprospekt kompletterat med de slutgiltiga villkoren ska innehålla lika detaljerad information som ett vid ett enda tillfälle utfärdat prospekt. Detta innebär bland annat att de uppgifter som ska anges enligt artikel 22.1 i förordningen men som inte är kända vid offentliggörandet av grundprospektet och inte kan fastställas förrän vid emissionen ska lämnas i de slutgiltiga villkoren.
Om uppgifterna däremot utgör en ny omständighet av betydelse eller rättar till ett sakfel eller förbiseende samt kan påverka bedömningen av värdepapperen krävs det att ett tillägg offentliggörs i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 16.1 i prospektdirektivet och artikel 22.7 i prospektförordningen.
I detta hänseende ankommer det på den nationella domstolen att avgöra huruvida de uppgifter som är aktuella i det nationella målet påverkade bedömningen av värdepapperen i den mening som avses i artikel 16.1 i prospektdirektivet.
Såsom generaladvokaten har angett i punkt 43 i sitt förslag till avgörande krävs, för att besvara denna fråga, en bedömning av bevisningen rörande uppgifternas art och deras påverkan på en investerares beslut om att teckna sig för värdepapperen.
Mot denna bakgrund ska den första och den andra frågan besvaras enligt följande. Artikel 22.2 i prospektförordningen ska tolkas så, att sådana uppgifter som ska anges enligt artikel 22.1 och som – trots att de inte var kända när grundprospektet offentliggjordes – är kända när ett tillägg till grundprospektet offentliggörs ska offentliggöras i detta tillägg om de utgör en sådan omständighet som avses i artikel 16.1 i prospektdirektivet, det vill säga en ny omständighet av betydelse eller ett sakfel eller förbiseende som kan påverka bedömningen av värdepapperen, vilket det ankommer på den hänskjutande domstolen att bedöma.
Den tredje frågan
Den hänskjutande domstolen har ställt den tredje frågan för att få klarhet i huruvida kraven i artikel 22 i prospektförordningen är uppfyllda när ett grundprospekt offentliggörs som inte innehåller de uppgifter som ska anges enligt artikel 22.1 andra stycket, och särskilt de som anges i bilaga V till denna förordning, utan att de slutgiltiga villkoren offentliggörs.
För att ett prospekt ska anses uppfylla de krav som anges i artikel 22 i prospektförordningen ska, såsom följer av svaret på den första och den andra frågan, grundprospektet för det första, enligt vad som framgår av artikel 22.1, innehålla de upplysningar som ska anges och som vid grundprospektets offentliggörande är kända för emittenten.
Dessutom måste grundprospektet, i enlighet med artikel 13.1 i prospektdirektivet och artikel 22.1 andra stycket i prospektförordningen, ha offentliggjorts efter att det godkänts av de behöriga myndigheterna.
För det andra ska de uppgifter som ska anges och som har kommit till emittentens kännedom efter offentliggörandet av grundprospektet men före det slutliga upphörandet av erbjudandet anges i ett tillägg om de utgör en sådan omständighet som avses i artikel 16.1 i prospektdirektivet, det vill säga en ny omständighet av betydelse eller ett sakfel eller förbiseende.
För att ett sådant tillägg ska anses offentliggjort i vederbörlig ordning krävs även att det dessförinnan godkänts av de behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 16.1 i prospektdirektivet.
Om nämnda uppgifter inte utgör någon sådan omständighet som avses i artikel 16.1 i prospektdirektivet, det vill säga en ny omständighet av betydelse eller ett sakfel eller förbiseende, ska de offentliggöras i de slutgiltiga villkoren under förutsättning att villkoren i artikel 22.4 i prospektförordningen är uppfyllda och att uppgifterna inte ändrar eller ersätter några uppgifter i grundprospektet.
Dessutom framgår det av artikel 22.5 i prospektförordningen att det ska anges i grundprospektet vilken information som kommer att ingå i de slutgiltiga villkoren.
Såsom anges i skäl 21 i prospektförordningen krävs det inte att de slutgiltiga villkoren har godkänts av de behöriga myndigheterna innan de offentliggörs. Det framgår nämligen av artikel 5.4 tredje stycket i prospektdirektivet att de slutgiltiga villkoren för erbjudandet – om de inte ingår i vare sig grundprospektet eller något tillägg – ska meddelas investerarna och ges in till den behöriga myndigheten så snart som det går, och om det är möjligt före startdatum för erbjudandet.
Mot denna bakgrund ska den tredje frågan besvaras enligt följande: Kraven i artikel 22 i prospektförordningen är inte uppfyllda när ett grundprospekt offentliggörs som inte innehåller de uppgifter som ska anges enligt artikel 22.1, och särskilt de som anges i bilaga V till denna förordning, om offentliggörandet av grundprospektet inte kompletteras med ett offentliggörande av de slutgiltiga villkoren. För att de uppgifter som, enligt artikel 22.1 i prospektförordningen, ska ingå i grundprospektet ska kunna införas i de slutgiltiga villkoren krävs det att det anges i grundprospektet vilken information som kommer att ingå i de slutgiltiga villkoren och att denna information uppfyller kraven i artikel 22.4 i förordningen.
Den fjärde frågan
Den hänskjutande domstolen har ställt den fjärde frågan för att få klarhet i huruvida artikel 29.1 led 1 i prospektförordningen ska tolkas så, att kravet att ett prospekt ska vara lättillgängligt på den webbplats där det ställs till allmänhetens förfogande, är uppfyllt när det finns en skyldighet att registrera sig på denna webbplats, vilken åtföljs av en friskrivningsklausul och en skyldighet att lämna en e-postadress, när denna elektroniska tillgång är avgiftsbelagd eller när den kostnadsfria tillgången till prospektdokumenten endast gäller två dokument per månad.
När det gäller registreringsskyldigheten, vilken åtföljs av en friskrivningsklausul och en skyldighet att lämna en e-postadress, konstaterar domstolen att sådana villkor begränsar tillgången till det prospekt som offentliggörs i elektronisk form och att de därmed inte i sig är förenliga med kravet i artikel 29.1 led 1 i prospektförordningen att prospektet ska vara lättillgängligt.
Sådana villkor kan bland annat avskräcka vissa potentiella investerare. Dessutom utgör godtagande av en friskrivningsklausul ett villkor som ger upphov till obalans i relationen mellan en emittent eller en eventuell mellanhand och en potentiell investerare. Detta strider mot syftet med prospektdirektivet, vilket anges i skäl 10 i direktivet, det vill säga att garantera skydd för investerarna.
När det vidare gäller det faktum att den elektroniska tillgången till prospektet är avgiftsbelagd ska artikel 29.1 led 1 i prospektförordningen tolkas mot bakgrund av artikel 14.5 i prospektdirektivet, där det uttryckligen föreskrivs att prospektet, oavsett om de olika prospektdokumenten offentliggörs separat, kostnadsfritt ska göras tillgängliga för allmänheten.
Om ett prospekt offentliggörs i elektronisk form på en webbplats till vilken det endast ges tillgång mot betalning eller där det endast ges kostnadsfri tillgång till några av prospektdokumenten kan villkoret i artikel 29.1 led 1 i prospektförordningen således inte anses uppfyllt.
Slutligen finner domstolen att artikel 14.7 i prospektdirektivet – där det föreskrivs att investeraren, vid offentliggörande i elektronisk form, på begäran kostnadsfritt måste kunna erhålla en papperskopia – inte föranleder någon annan bedömning i denna del.
Det framgår nämligen inte av någon av bestämmelserna i prospektdirektivet eller prospektförordningen, och inte heller av systematiken i dessa rättsakter, att villkoret avseende prospektdokumentens tillgänglighet ska bedömas olika utifrån det sätt på vilket emittenten har valt att lämna informationen.
Unionslagstiftaren var tvärtom noga med att, i artikel 29.1 i prospektförordningen, precisera att de villkor för offentliggörande i elektronisk form som anges i denna bestämmelse måste iakttas, oavsett om offentliggörandet sker i enlighet med artikel 14.2 c–e i prospektdirektivet eller om prospektet offentliggörs i elektronisk form endast som komplement till att det görs tillgängligt för allmänheten på något annat sätt.
Vidare framgår det av skäl 31 i prospektdirektivet att unionslagstiftarens avsikt var att uppmuntra offentliggörande av prospekt i elektronisk form. Detta underlättar nämligen spridningen av dokumenten. Det skulle strida mot denna avsikt att ge investerarna ett mindre omfattande skydd vid offentliggörande i eletkronisk form.
Mot denna bakgrund ska den fjärde frågan besvaras enligt följande: Artikel 29.1 led 1 i prospektförordningen ska tolkas så, att kravet att ett prospekt ska vara lättillgängligt på den webbplats där det ställs till allmänhetens förfogande inte är uppfyllt när det finns en skyldighet att registrera sig på denna webbplats, vilken åtföljs av en friskrivningsklausul och en skyldighet att lämna en e-postadress, när denna elektroniska tillgång är avgiftsbelagd eller när den kostnadsfria tillgången till prospektdokumenten endast gäller två dokument per månad.
Den femte frågan
Den hänskjutande domstolen har ställt den femte frågan för att få klarhet i huruvida artikel 14.2 b i prospektdirektivet ska tolkas så, att grundprospektet måste hållas tillgängligt för allmänheten såväl vid emittentens säte som vid den finansiella mellanhandens kontor.
Den hänskjutande domstolen har nämligen angett att grundprospektet enligt den tyska språkversionen av denna bestämmelse ska göras tillgängligt för allmänheten vid emittentens säte eller vid den finansiella mellanhandens säte, medan det i den engelska, den franska och den spanska språkversionen av denna bestämmelse anges att prospektet ska vara tillgängligt på båda dessa ställen.
Domstolen erinrar härvid om att en rättsakt som, på grund av skillnader mellan de olika språkversionerna, inte kan tolkas på ett klart och enhetligt sätt ska tolkas med hänsyn såväl till dess systematik som till dess ändamål (se, bland annat, dom Bouchereau, 30/77,
EU:C:1977:172
1977:172, punkt 14, och dom Borgmann, C‑1/02,
EU:C:2004:202
, punkt 25).
Domstolen noterar även att behovet av en enhetlig tillämpning, och därmed en enhetlig tolkning, av en unionsrättsakt utesluter att denna betraktas isolerat, i endast en språkversion. I stället ska rättsakten tolkas utifrån både upphovsmannens verkliga avsikt och det av denne eftersträvade målet, särskilt mot bakgrund av samtliga språkversioner (se dom Internetportal und Marketing, C‑569/08,
EU:C:2010:311
, punkt 35 och där angiven rättspraxis).
När det gäller den bestämmelse som är aktuell i det nationella målet framgår det klart av skälen 4 och 10 i prospektdirektivet att syftet med bestämmelsen bland annat är att garantera skydd för investerarna och att ge bättre förutsättningar för att skapa bästa möjliga tillgång till riskkapital inom hela gemenskapen genom att ett europapass för emittenter beviljas.
Såsom generaladvokaten har angett i punkt 81 i sitt förslag till avgörande skulle dessa syften kunna undergrävas om emittenten har sitt säte i en annan medlemsstat än den där den finansiella mellanhanden har sitt säte. I så fall skulle nämligen ett prospekt som görs tillgängligt för allmänheten i pappersform endast vara tillgängligt vid ett av dessa säten.
Dessutom framgår det av systematiken i prospektdirektivet att prospektet ska göras tillgängligt för allmänheten såväl vid emittentens som den finansiella mellanhandens säte.
Eftersom investeraren, när prospekt görs tillgängliga genom offentliggörande i elektronisk form, enligt artikel 14.7 i prospektdirektivet kan begära en papperskopia av prospektet från emittenten eller de finansiella mellanhänderna måste de finansiella mellanhänderna nämligen ha tillgång till ett exemplar av prospektet för att kunna uppfylla sin skyldighet. Detta förutsätter, såsom kommissionen har framhållit, att prospektet är tillgängligt såväl vid emittentens säte som vid de finansiella mellanhändernas kontor.
Mot denna bakgrund ska den femte frågan besvaras enligt följande: Artikel 14.2 b i prospektdirektivet ska tolkas så, att grundprospektet måste göras tillgängligt för allmänheten såväl vid emittentens säte som vid de finansiella mellanhändernas kontor.
Rättegångskostnader
Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i det nationella målet utgör ett led i beredningen av samma mål, ankommer det på den hänskjutande domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttranden till domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla.

Mot denna bakgrund beslutar domstolen (andra avdelningen) följande:

1)
Artikel 22.2 i kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 av den 29 april 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om informationen i prospekt, utformningen av dessa, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och spridning av annonser ska tolkas så, att sådana uppgifter som ska anges enligt artikel 22.1 och som – trots att de inte var kända när grundprospektet offentliggjordes – är kända när ett tillägg till grundprospektet offentliggörs ska offentliggöras i detta tillägg om de utgör en sådan omständighet som avses i artikel 16.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och om ändring av direktiv 2001/34/EG, det vill säga en ny omständighet av betydelse eller ett sakfel eller förbiseende som kan påverka bedömningen av värdepapperen, vilket det ankommer på den hänskjutande domstolen att bedöma.

2)
Kraven i artikel 22 i förordning nr 809/2004 är inte uppfyllda när ett grundprospekt offentliggörs som inte innehåller de uppgifter som ska anges enligt artikel 22.1, och särskilt de som anges i bilaga V till denna förordning, om offentliggörandet av grundprospektet inte kompletteras med ett offentliggörande av de slutgiltiga villkoren. För att de uppgifter som, enligt artikel 22.1 i förordning nr 809/2004, ska ingå i grundprospektet ska kunna införas i de slutgiltiga villkoren krävs det att det anges i grundprospektet vilken information som kommer att ingå i de slutgiltiga villkoren och att denna information uppfyller kraven i artikel 22.4 i förordningen.

3)
Artikel 29.1 led 1 i förordning nr 809/2004 ska tolkas så, att kravet att ett prospekt ska vara lättillgängligt på den webbplats där det ställs till allmänhetens förfogande inte är uppfyllt när det finns en skyldighet att registrera sig på denna webbplats, vilken åtföljs av en friskrivningsklausul och en skyldighet att lämna en e-postadress, när denna elektroniska tillgång är avgiftsbelagd eller när den kostnadsfria tillgången till prospektdokumenten endast gäller två dokument per månad.

4)
Artikel 14.2 b i direktiv 2003/71 ska tolkas så, att grundprospektet måste göras tillgängligt för allmänheten såväl vid emittentens säte som vid de finansiella mellanhändernas kontor.

Underskrifter
(
*1
)	Rättegångsspråk: tyska.