CELEX: 62011TJ0536
„Veřejné zakázky na služby
Zadávací řízení
Poskytování informatických služeb v oblasti vývoje a údržby softwaru, poradenství a pomoci pro různé druhy IT aplikací
Zařazení nabídky uchazeče v kaskádě pro jednotlivé části zakázky a zařazení nabídek dalších uchazečů
Povinnost (uvést) odůvodnění
Kritérium pro udělení zakázky
Zjevně nesprávné posouzení
Mimosmluvní odpovědnost“

)
Skutečnosti předcházející sporu
Oznámením o zahájení zadávacího řízení ze dne 5. dubna 2011 zveřejněném v Dodatku k
Úřednímu věstníku Evropské unie
(Úř. věst. 2011/S 66-106099), s opravou zveřejněnou v Úředním věstníku (Úř. věst. 2011/S 70-113065), zahájil Úřad pro publikace Evropské unie (ÚP) zadávací řízení AO 10340 („Informatické služby v oblasti vývoje a údržby softwaru, poradenství a pomoci pro různé druhy IT aplikací“).
Podle oznámení o zahájení zadávacího řízení byly dotčené informatické služby rozděleny do čtyř částí zakázky, z nichž tří se týká projednávaná žaloba, a to:
—
části 1, jejímž předmětem je „podpora a specializované administrativní aplikace“;
—
části 3, jež se týká „produkčních a příjmových řetězců“;
—
části 4, jež se týká „poradenských služeb a pomoci v oblasti správy projektů informačních technologií“.
Účelem zadávacího řízení bylo uzavřít pro každou z těchto částí zakázky nové rámcové smlouvy na služby, které byly určeny k nahrazení rámcových smluv, jejichž platnost měla v brzké době vypršet.
ÚP v zadávací dokumentaci upřesnil, že pro každou část zakázky budou uchazeči vybráni podle „principu kaskády“ (dále jen „kaskáda“) a že pro každou část zakázky budou podepsány rámcové smlouvy na dobu čtyř let s uchazeči, kteří podají tři nejlepší nabídky. Při udílení konkrétních zakázek na každou ze zmíněných částí byl jako první kontaktován hospodářský subjekt, jehož nabídka byla považována za nejlepší z hlediska poměru kvalita/cena. Pokud tento první subjekt nebyl s to poskytnout požadovanou službu nebo neprojevil zájem, byl osloven druhý nejlepší uchazeč. Nebyl-li tento druhý uchazeč s to poskytnout požadovanou službu anebo neprojevil zájem, byl pak osloven třetí nejlepší uchazeč.
Bod 2.1 zadávací dokumentace uváděl, že vyhodnocení nabídek zahrnuje tři hlavní fáze, a sice první fázi, během které byla uplatněna vylučovací kritéria (bod 2.5 zadávací dokumentace), druhou fázi, v níž byla uplatněna výběrová kritéria (bod 2.6 zadávací dokumentace), a třetí fázi, během níž proběhlo technické a finanční vyhodnocení nabídky z hlediska kritérií pro udělení zakázky (body 2.7 a 2.8 zadávací dokumentace).
Pro účely technického vyhodnocení částí zakázky 1 a 3 obsahovala zadávací dokumentace v bodě 2.7.2 pět následujících kritérií pro udělení zakázky:
—
kritérium č. 1: „Celková kvalita prezentace odpovědi uchazeče“ (dále jen, pro část zakázky 1, „kritérium 1.1“ a pro část zakázky 3, „kritérium 3.1“) (maximální počet bodů: 5 ze 100);
—
kritérium č. 2: „Přístup uchazeče z hlediska zajištění kvality a řízení projektu během plnění zakázky“ (dále jen, pro část zakázky č. 1, „kritérium 1.2“ a pro část zakázky č. 3 „kritérium 3.2“) (maximální počet bodů: 40 ze 100);
—
kritérium č. 3: „Technické výhody lidských zdrojů přidělených k provádění úkolů“ (dále jen, pro část zakázky č. 1, „kritérium 1.3“ a pro část zakázky č. 3, „kritérium 3.3“) (maximální počet bodů: 25 ze 100);
—
kritérium č. 4: „Návrh uchazeče ohledně převzetí a převodu“ (dále jen, pro část zakázky č. 1, „kritérium 1.4“ a pro část zakázky č. 3, „kritérium 3.4“) (maximální počet bodů: 10 ze 100);
—
kritérium č. 5: „Návrh dohody o úrovni služeb předložený uchazečem“ (dále jen, pro část zakázky č. 1, „kritérium 1.5“ a, pro část zakázky č. 3, „kritérium 3.5“) (maximální počet bodů: 20 ze 100).
Pro účely technického vyhodnocení části zakázky č. 4 obsahovala zadávací dokumentace v bodě 2.7.2 tři následující kritéria pro udělení zakázky:
—
kritérium č. 1: „Celková kvalita prezentace odpovědi uchazeče“ (dále jen, pro část zakázky 1, „kritérium 1.1“ a pro část zakázky 3, „kritérium 3.1“) (maximální počet bodů: 5 ze 100);
—
kritérium č. 2: „Přístup uchazeče z hlediska zajištění kvality a řízení projektu během plnění zakázky“ (dále jen „kritérium 4.2“) (maximální počet bodů: 55 bodů ze 100);
—
kritérium č. 3: „Technické výhody lidských zdrojů přidělených k provádění úkolů“ (dále jen „kritérium 4.3“) (maximální počet bodů: 40 ze 100);
Kritéria pro udělení zakázky představovala u každé z částí zakázky celkem 100 bodů. Pro účely udělení zakázky mohly být zohledněny pouze nabídky, které v rámci každého kritéria získaly alespoň polovinu bodů a minimální celkové hodnocení 65 bodů. U každé nabídky bylo vyhodnoceno, v jakém rozsahu splňuje stanovené požadavky, přičemž vybrána byla nabídka vykazující nejlepší poměr kvality a ceny. Kvalita, tedy technické hodnocení, činila 50 %, a cena, tedy finanční hodnocení, dalších 50 % (bod 2.9 zadávací dokumentace).
Dne 17. května 2011 předložily žalobkyně, společnosti European Dynamics Luxembourg SA, European Dynamics Belgium SA a Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE, sdružené v konsorciu, nabídky pro části zakázky č. 1, 3 a 4.
Dne 1. července 2011 byla vyhotovena hodnotící zpráva pro části zakázky č. 1 a 4 a dne 4. července 2011 hodnotící zpráva pro část zakázky 3 v souladu s čl. 147 odst. 1 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (
Úř. věst. L 357, s. 1
; Zvl. vyd. 01/04, s. 145), (dále jen „prováděcí pravidla“).
Dne 13. července 2011 výbor pro nákupy a veřejné zakázky, který je konzultativním orgánem ÚP v oblasti zadávání veřejných zakázek, vydal kladné stanovisko pro vydání rozhodnutí o udělení zakázky na části č. 1, 3 a 4, které ve svých zprávách doporučily hodnotící výbory. Dne 14. července 2011 přijala dále pověřená schvalující osoba v souladu s tímto stanoviskem a doporučeními hodnotícího výboru rozhodnutí o udělení zakázky.
Hodnotící výbor schválil dne 18. července 2011 opravu své původní zprávy ze dne 1. července 2011 týkající se vyhodnocení části zakázky č. 1. Dne 21. července 2011 předal výbor pro nákupy a veřejné zakázky oznámení dále pověřené schvalující osobě, v němž ji informoval o opravě svého stanoviska ze dne 13. července 2011 ohledně části zakázky č. 1. Dne 22. července 2011 přijala dále pověřená schvalující osoba rozhodnutí o udělení zakázky, které bylo opraveno z důvodu chybného výpočtu v hodnotící zprávě k zakázce č. 1.
Dopisem ze dne 22. července 2011 informoval ÚP žalobkyně o zařazení jejich nabídek u každé z příslušných částí zakázky, a sice třetím místě v kaskádě v případě části zakázky č. 1, třetím místě v kaskádě v případě části zakázky č. 4 a druhém místě v kaskádě v případě části zakázky č. 3, a o jménu ostatních uchazečů, jejichž nabídky byly vybrány pro části zakázky 1, 3 a 4 (dále jen společně „vybraní uchazeči“). V této souvislosti uvedl, že u části zakázky č. 1 byly v kaskádě na první místo zařazeny nabídky konsorcia Sword-Siveco (dále jen „Sword-Siveco“) a na druhé místo nabídky společnosti Logica Luxembourg (dále jen „Logica“), že u části zakázky č. 3 se na prvním místě v rámci kaskády umístila nabídka společnosti ARHS Cube a u části zakázky č. 4 byly na první místo v kaskádě zařazeny nabídky společnosti Novitech a na druhé místo nabídka společnosti Logica (dále jen společně „ostatní vybraní uchazeči“). ÚP dále poskytl údaje o známkách, které tyto nabídky získaly při technickém hodnocení, cenách navrhovaných v uvedených nabídkách, jakož i jejich poměr kvalita-cena. Nakonec zmínil možnost žalobkyň požádat o doplňující vysvětlení k umístění jejich nabídek v kaskádě u každé z příslušných částí zakázky, jakož i ohledně vlastností a předností nabídek, které se umístily lépe než jejich nabídky.
Dopisem ze dne 22. července 2011 požádaly žalobkyně ÚP o následující údaje: zaprvé jména potenciálního subdodavatele (potenciálních subdodavatelů), kteří tvoří součást konsorcia ostatních vybraných uchazečů, a procentní podíly na zakázce, které mu (jim) byly uděleny, zadruhé body, které byly v rámci každého z technických kritérií pro udělení zakázky uděleny všem jejich nabídkám a nabídkám ostatních vybraných uchazečů, zatřetí analýzu silných a slabých stránek jejich nabídek a nabídek ostatních vybraných uchazečů, začtvrté přednosti nabídek a doplňkové či lepší služby navržené ostatními vybranými uchazeči v jejich nabídkách, zapáté, podrobné kopie hodnotící zprávy a zašesté jména členů hodnotícího výboru.
Dne 27. července 2011 sdělil ÚP žalobkyním u částí zakázky 1, 3 a 4 jména subdodavatelů, kteří jsou součástí konsorcia ostatních vybraných uchazečů, a procentní podíly zakázky, které jim byly přiděleny. Žalobkyním předal rovněž výňatek z hodnotících zpráv obsahující informace o jejich nabídkách a nabídkách předložených ostatními vybranými uchazeči pro uvedené části zakázky. Nakonec žalobkyním oznámil, že jména členů hodnotícího výboru nemohou být zveřejněna.
V dopise ze dne 5. srpna 2011 vytkly žalobkyně stručnost a omezenost informací poskytnutých ÚP prostřednictvím výňatků zpráv hodnotícího výboru. Poukázaly na řadu závažných a zjevných pochybení při vyhodnocení jejich nabídek.
Dopisem ze dne 29. srpna 2011 oznámil ÚP žalobkyním, že trvá na rozhodnutí o udělení dotčených veřejných zakázek. Informoval je rovněž o svém rozhodnutí podepsat rámcové smlouvy s vybranými uchazeči.
Řízení a návrhová žádání účastnic řízení
Žalobkyně podaly projednávanou žalobu návrhem došlým kanceláři Tribunálu dne 2. října 2011.
Při změně složení senátů Tribunálu byl soudce zpravodaj přidělen k devátému senátu, kterému byla tudíž tato věc přidělena. Vzhledem k tomu, že na straně jednoho člena devátého senátu vznikla překážka, předseda Tribunálu určil podle čl. 32 odst. 3 jednacího řádu Tribunálu ze dne 2. května 1991 k doplnění senátu jiného soudce.
Na základě zprávy soudce zpravodaje se Tribunál (devátý senát) rozhodl zahájit ústní část řízení. Řeči účastnic řízení a jejich odpovědi na otázky Tribunálu byly vyslechnuty na jednání dne 25. září 2014.
Při jednání Komise předložila dokument nazvaný „Corrigendum to Report of works of the Evaluation Committee evaluating offers submitted in response to the call for tenders No 10340 lot 1“ (Oprava zprávy o činnostech hodnotícího výboru vyhodnocujícího nabídky předložené v zadávacím řízení [AO] 10340, část zakázky č. 1), přičemž žalobkyně neměly námitek proti jeho vložení do spisu.
Žalobkyně navrhují, aby Tribunál:
—
zrušil rozhodnutí ÚP ze dne 22. července 2011 o zařazení jejich nabídek na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 1, na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 4 a na druhé místo v kaskádě v případě části zakázky č. 3;
—
zrušil všechna související rozhodnutí přijatá ÚP a především ta, jimiž byly „uděleny dotčené veřejné zakázky prvnímu a druhému úspěšnému uchazeči kaskády“;
—
uložil ÚP, aby jim na základě článků 256 SFEU, 268 SFEU a 340 SFEU zaplatil částku 3450000 eur z titulu náhrady škody, která jim vznikla v důsledku dotčeného zadávacího řízení o udělení veřejné zakázky;
—
uložil ÚP zaplatit žalobkyním podle článků 256 SFEU, 268 SFEU a 340 SFEU částku 345000 eur za ztrátu šance a poškození jejich pověsti a důvěryhodnosti;
—
uložil ÚP náhradu nákladů řízení a dalších nákladů vynaložených v souvislosti s projednávanou žalobou.
Komise navrhuje, aby Tribunál:
—
zamítl žalobu jako neopodstatněnou;
—
uložil žalobkyním náhradu nákladů řízení.
V replice žalobkyně snížily částku jejich návrhu na náhradu škody vzniklé z důvodu dotčeného zadávacího řízení na 2800000 eur a částku požadovanou v rámci návrhu na náhradu škody způsobené ztrátou šance a poškození jejich pověsti a důvěryhodnosti na 280000 eur.
Na jednání vzaly žalobkyně zpět svůj třetí bod návrhových žádání, což bylo zaznamenáno do protokolu z jednání.
Žalobkyně při jednání v odpovědi na otázku položenou v tomto ohledu Tribunálem rovněž upřesnily, že odkaz na rozhodnutí „o udělení dotčených veřejných zakázek prvnímu a druhému úspěšnému uchazeči kaskády“ musí být chápán tak, že se vztahuje na rozhodnutí o udělení dotčených zakázek ostatním vybraným uchazečům v rozsahu, v němž se týkají jejich zařazení. Kromě toho poznamenaly, že odkaz na všechna související rozhodnutí ve druhém bodě návrhových žádání se vztahuje pouze na rozhodnutí o udělení dotčených veřejných zakázek ostatním vybraným uchazečům v části, v níž se týkají jejich zařazení.
Nakonec žalobkyně při jednání v odpovědi na otázku Tribunálu navrhly, aby náhrada nákladů řízení byla uložena Komisi, a nikoli ÚP, což bylo zaznamenáno do protokolu z jednání.
Právní otázky
Žalobkyně podaly návrh na zrušení, jakož i návrh na náhradu škody.
I –
K návrhu na zrušení
Tribunál na úvod konstatuje, že z návrhových žádání žalobkyň upřesněných při jednání vyplývá, že rámec projednávaného návrhu na zrušení je třeba omezit na posouzení legality rozhodnutí o zařazení nabídek žalobkyň na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 1, na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 4 a na druhé místo v kaskádě v případě části zakázky č. 3, a rozhodnutí o udělení dotčených veřejných zakázek ostatním vybraným uchazečům v části, v níž se týkají jejich zařazení.
Vzhledem k úzkému vztahu mezi rozhodnutími o zařazení nabídky žalobkyň v kaskádě u jednotlivých částí zakázky a rozhodnutími o udělení dotčených zakázek ostatním vybraným uchazečům v rozsahu, v němž se týkají jejich zařazení, a vzhledem k tomu, že se argumenty žalobkyň vztahují k rozhodnutím o zařazení jejich nabídek, považuje navíc Tribunál za vhodné zkoumat nejprve legalitu posledně uvedených rozhodnutí.
Na podporu návrhu na zrušení rozhodnutí o zařazení jejich nabídky na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 1, na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 4 a na druhé místo v kaskádě v případě části zakázky č. 3 uvádějí žalobkyně tři žalobní důvody. První žalobní důvod vychází z porušení povinnosti uvést odůvodnění z důvodu, že jim nebyly sděleny přednosti nabídek vybraných uchazečů, a z nedodržení ustanovení čl. 100 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (
Úř. věst. L 248, s. 1
; Zvl. vyd. 01/04, s. 74, dále jen „finanční nařízení“). Předmětem druhého žalobního důvodu je porušení zadávací dokumentace z důvodu, že kritérium pro udělení zakázky bylo použito v rozporu s článkem 97 finančního nařízení a článkem 138 nařízení č. 2342/2002. Třetí žalobní důvod vychází ze zjevně nesprávného posouzení, vágních a nepodložených poznámek hodnotícího výboru, změny, k níž došlo
a

posteriori
u kritérií pro udělení zakázky uvedených v zadávacím řízení, kritérií, které nebyly uchazečům oznámeny v požadované lhůtě, jakož i ze směšování výběrových kritérií s kritérii pro udělení zakázky.
Je třeba poznamenat, že všechny tři žalobní důvody jsou uvedeny jak na podporu návrhu na prohlášení neplatnosti rozhodnutí o zařazení nabídek žalobkyň na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 1 a na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 4, tak i na podporu návrhu na neplatnost rozhodnutí o zařazení nabídky žalobkyň na druhé místo v kaskádě v případě části zakázky č. 3.
V této souvislosti je třeba mít za to, že v souladu s tím, co uvedly žalobkyně a Komise, má ÚP širokou posuzovací pravomoc pokud jde o okolnosti, které je třeba vzít v úvahu za účelem přijetí rozhodnutí o zadání zakázky v zadávacím řízení, a že přezkum Tribunálu se musí omezit na ověření toho, zda byla dodržena procesní pravidla a pravidla týkající se odůvodnění, na ověření věcné správnosti skutkových zjištění, jakož i na ověření toho, že nedošlo k závažnému pochybení, zjevně nesprávnému posouzení či zneužití pravomoci (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 13. prosince 2011, Evropaïki Dynamiki v. Komise, T‑377/07,
EU:T:2011:731
, bod 22 a citovaná judikatura).
A –
K prvnímu žalobnímu důvodu, který vychází z porušení povinnosti uvést odůvodnění z důvodu nesdělení předností nabídek vybraných uchazečů a z nedodržení ustanovení čl. 100 odst. 2 finančního nařízení
Žalobkyně poukazují na nedostatečnost odůvodnění ze strany ÚP. Ten totiž ve své odpovědi ze dne 27. července 2011 sdělil pouze některé informace a dále již nereagoval na podrobné argumenty popsané v dopise žalobkyň ze dne 5. srpna 2011, což u nich podle jejich názoru vyvolalo odůvodněný dojem, že jejich nabídky byly „odmítnuty“ neprávem. V tomto ohledu žalobkyně připomínají, že obvyklá praxe Komise při zkoumání připomínek uchazeče k posouzení hodnotícího výboru v rámci zadávacího řízení spočívá v tom, že je přezkoumává odlišný subjekt, aby bylo dosaženo nestranného výsledku. ÚP žalobkyním údajně sdělil obecné, vágní, subjektivní a nepodložené poznámky, které nemohou odůvodnit záporná hodnocení, jež obdržely uvedené nabídky. Hodnotící výbor jim navíc údajně neposkytl žádné vysvětlení ke službám, které navrhovali ostatní vybraní uchazeči pro relevantní části, a jež byly doplňující nebo lepší ve srovnání se službami navrhovanými v těchto nabídkách.
Komise zpochybňuje opodstatněnost argumentace žalobkyně.
Je třeba připomenout, že mají-li orgány Evropské unie tak jako v projednávaném případě širokou posuzovací pravomoc, má dodržování záruk přiznaných právním řádem Unie ve správních řízeních o to větší význam. Mezi tyto záruky patří zejména povinnost příslušného orgánu dostatečně odůvodnit svá rozhodnutí. Jen tak může unijní soud ověřit, zda byly dány skutkové a právní okolnosti, na nichž závisí výkon posuzovací pravomoci (v tomto smyslu viz rozsudky ze dne 21. listopadu 1991, Technische Universität München, C‑269/90, Recueil,
EU:C:1991:438
, bod 14 a ze dne 10. září 2008, Evropaïki Dynamiki v. Komise, T‑465/04,
EU:T:2008:324
, bod 54).
Je nutné rovněž připomenout, že povinnost uvést odůvodnění představuje podstatnou formální náležitost, která musí být odlišena od otázky opodstatněnosti odůvodnění, jež spadá pod otázku materiální legality sporného aktu (rozsudky ze dne 22. března 2001, Francie v. Komise, C‑17/99, Recueil,
EU:C:2001:178
, bod 35, a ze dne 12. listopadu 2008, Evropaïki Dynamiki v. Komise, T‑406/06,
EU:T:2008:484
, bod 47).
Z článku 100 odst. 2 finančního nařízení a článku 149 prováděcích pravidel, jakož i z ustálené judikatury vyplývá, že veřejný zadavatel splní povinnost uvést odůvodnění, pokud nejprve pouze okamžitě informuje každého odmítnutého uchazeče o důvodech odmítnutí jeho nabídky a poté poskytne uchazečům, kteří podali přípustnou nabídku a výslovně o to požádají, do 15 kalendářních dnů ode dne, kdy od nich obdržel písemnou žádost, vlastnosti a přednosti vybrané nabídky, jakož i jméno úspěšného uchazeče (v tomto smyslu viz rozsudky ze dne 9. září 2010, Evropaïki Dynamiki v. OEDT, T‑63/06,
EU:T:2010:368
, bod 111 a citovaná judikatura, a ze dne 12. prosince 2012, Evropaïki Dynamiki v. OEDT, T‑457/07,
EU:T:2012:671
, bod 45).
Tento postup je v souladu s účelem povinnosti uvést odůvodnění uvedené v článku 296 druhém pododstavci SFEU, podle něhož je třeba jasně a jednoznačně uvést úvahy orgánu, který akt vydal, tak aby měly dotyčné osoby možnost seznámit se s důvody přijatého opatření a uplatnit svá práva a aby soud mohl provést přezkum (rozsudky Evropaïki Dynamiki v. OEDT, bod 38 výše,
EU:T:2010:368
, bod 112 a citovaná judikatura, a Evropaïki Dynamiki v. EFSA, bod 38 výše,
EU:T:2012:671
, bod 46 a citovaná judikatura).
Z článku 100 odst. 2 prvního pododstavce finančního nařízení ani z čl. 149 odst. 3 třetího pododstavce prováděcích pravidel ani z judikatury nevyplývá, že by měl veřejný zadavatel povinnost poskytnout odmítnutému uchazeči na jeho písemnou žádost úplné kopie hodnotících zpráv a vybraných nabídek (usnesení ze dne 13. ledna 2012, Evropaïki Dynamiki v. AEE, C‑462/10 P,
EU:C:2012:14
, bod 39).
Je třeba rovněž připomenout, že požadavek odůvodnění musí být posuzován v závislosti na okolnostech případu, zejména v závislosti na obsahu aktu, povaze dovolávaných důvodů a zájmu, který mohou mít osoby, jimž je akt určen, nebo jiné osoby, kterých se akt bezprostředně a osobně dotýká, na obdržení vysvětlení (viz rozsudek ze dne 2. dubna 1998, Komise v. Sytraval a Brink’s France, C‑367/95 P, Recueil,
EU:C:1998:154
, bod 63 a citovaná judikatura; rozsudek Evropaïki Dynamiki v. Komise, bod 36 výše,
EU:T:2008:324
, bod 49).
Pro účely určení, zda ÚP v projednávaném případě splnil požadavek odůvodnění, je tedy nutné zkoumat dopis ze dne 22. července 2011 obsahující rozhodnutí o umístění nabídek žalobkyň v kaskádě pro každou z příslušných částí zakázky. Zároveň je nezbytné posoudit dopis ze dne 27. července 2011, který byl žalobkyním zaslán ve lhůtě stanovené v čl. 149 odst. 3 prováděcích pravidel v odpovědi na jejich výslovnou žádost ze dne 22. července 2011 o doplňující informace k rozhodnutím o udělení předmětných veřejných zakázek týkajícím se vybraných uchazečů a umístění nabídek těchto uchazečů v kaskádě pro každou z uvedených částí zakázky.
Dopisem ze dne 22. července 2011 oznámil ÚP žalobkyním, že se jejich nabídky umístily na třetím místě v kaskádě v případě části zakázky č. 1, na třetím místě v kaskádě v případě části zakázky č. 4 a na druhém místě v kaskádě v případě části zakázky č. 3. U uvedených částí zakázky upřesnil rovněž technické známky udělené každé z nabídek vybraných uchazečů, jejich cenu a konečnou celkovou známku. Nakonec žalobkyně informoval o jejich právu na dodatečné informace k důvodům pro zařazení uvedených nabídek.
Jak bylo uvedeno v bodě 15 výše, oznámil ÚP žalobkyním v dopise ze dne 27. července 2011 na jejich žádost ohledně částí zakázky č. 1, 3 a 4 jména subdodavatelů tvořících součást konsorcia ostatních vybraných uchazečů a procentní podíly dotyčné zakázky, které jim byly přiděleny. V této souvislosti je třeba upřesnit, že společnosti Logica (uchazeč) a Herakles (subdodavatel) byly uvedeny pro část zakázky č. 4, a nikoli pro část zakázky č. 3, k čemuž došlo na základě toho, co lze považovat za pouhý překlep, na který navíc žalobkyně nepoukazovaly.
Prostřednictvím tohoto dopisu předal ÚP žalobkyním výňatky z hodnotících zpráv obsahující u každé z relevantních částí zakázky informace o jejich nabídkách a dále informace o ostatních vybraných uchazečích. Tyto výňatky, které zahrnovaly celkem 35 stran, obsahovaly tabulky s poznámkami k silným a slabým stránkám nabídek žalobkyň a nabídek ostatních vybraných uchazečů z hlediska technického kritéria pro udělení zakázky, jakož i známky udělené v rámci každého kritéria. Některé poznámky byly částečně nebo zcela zakryty, k čemuž ÚP žalobkyním sdělil, že některé informace, jejichž zveřejnění by bylo v rozporu s veřejným zájmem nebo mohlo narušit legitimní obchodní zájmy ostatních vybraných uchazečů (např. informace týkající se navrhovaného technického řešení) či poškodit spravedlivou hospodářskou soutěž mezi dotyčnými podniky, jim nemohou být oznámeny a byly vyškrtnuty.
V tomto dopise ÚP žalobkyním oznámil, že jména členů hodnotícího výboru nelze zveřejnit.
Je třeba konstatovat, že ÚP pro každou z příslušných částí zakázky žalobkyním oznámil jména ostatních vybraných uchazečů, poznámky hodnotícího výboru k jejich nabídkám i nabídkám, které získaly lepší umístění, jakož i výsledek finančního hodnocení, jež žalobkyním umožňuje dozvědět se údaje o vlastnostech a přednostech ostatních vybraných nabídek, jak vyžaduje čl. 100 odst. 2 finančního nařízení. Technické komentáře umožnily žalobkyním u uvedených částí zakázek porovnat známky přidělené jejich nabídkám v rámci každého technického kritéria pro udělení zakázky se známkami udělenými nabídkám, které se umístily lépe než jejich nabídky.
Žalobkyně sice vyjadřují v tomto ohledu názor, že Komise musí zveřejnit informace o nabídkách ostatních vybraných uchazečů, které lze kvalifikovat jako důvěrné, a uvést, v jakém rozsahu by tito uchazeči mohli být takovým zveřejněním poškozeni, avšak formulovaly pouze obecnou žádost, aniž označily ve svých písemnostech věnovaných tomuto žalobnímu důvodu poznámky, či dokonce části nabídek, na které odkazují, jejichž zveřejnění by bylo nezbytné k zajištění účinné právní a soudní ochrany.
Je nutné připomenout, že podle čl. 100 odst. 2 finančního nařízení může veřejný zadavatel od zveřejnění některých informací upustit, pokud by to bylo překážkou uplatnění zákona, v rozporu s veřejným zájmem nebo by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo by to mohlo mezi nimi narušit korektní hospodářskou soutěž.
Z judikatury navíc vyplývá, že zásada kontradiktorního řízení neposkytuje účastníkům řízení v rámci žaloby podané proti rozhodnutí přijatému veřejným zadavatelem ohledně řízení o zadání veřejné zakázky žádný nárok na neomezený a absolutní přístup ke všem informacím týkajícím se dotčeného řízení o zadání zakázky. Toto právo na přístup musí být naopak poměřeno s právem jiných hospodářských subjektů na ochranu jejich důvěrných údajů a jejich obchodního tajemství. Zásada ochrany důvěrných informací, jakož i obchodního tajemství musí být uplatňována tak, aby byla v souladu s požadavky účinné právní ochrany a dodržením práv obhajoby účastníků sporu, a aby bylo v případě soudní žaloby zajištěno, že bude v celém řízení dodrženo právo na spravedlivý proces (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 23. listopadu 2011, bpost v. Komise, T‑514/09,
EU:T:2011:689
, bod 25 a citovaná judikatura). Z podrobného vyjádření žalobkyň obsaženého v jejich dopise ze dne 5. srpna 2011 vyplývá, že měly dostatečné informace o přednostech nabídek ostatních vybraných uchazečů.
Kromě toho je nutné připomenout, že rozhodnutí o zařazení nabídek žalobkyň na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 1, na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 4 a na druhé místo v kaskádě v případě části č. 3 bylo vydáno po konečném hodnocení, tedy po výpočtu poměru kvalita/cena u každé nabídky pro každou z uvedených částí. Přednosti nabídek, které se umístily lépe než nabídky žalobkyň, nespočívaly tedy oproti nabídkám žalobkyň pouze ve známkách získaných v rámci technických kritérií pro udělení zakázky, ale rovněž v navrhované ceně a zvláště poměru kvalita/cena nabídek.
Za těchto podmínek tak ÚP tím, že žalobkyním pro každou z relevantních částí zakázky předal poznámky k technickému hodnocení nabídek, které se umístily lépe než jejich nabídky, a to z hlediska každého kritéria pro udělení zakázky, jakož i poznámky k ceně navržené u každé z uvedených nabídek a podrobnostem o výpočtu poměru kvalita/cena, dostatečně popsal přednosti nabídek ostatních vybraných uchazečů, včetně případu, kdy uvedené nabídky obsahovaly vyšší cenu než nabídky žalobkyň pro dotyčnou část zakázky.
Na rozdíl od názoru, který zřejmě zastávají žalobkyně, nelze od veřejného zadavatele požadovat, aby v rámci sdělení vlastností a předností nabídky vybrané pro každou dotčenou část zakázky poskytl podrobnou srovnávací analýzu této nabídky, jakož i nabídky odmítnutého uchazeče (usnesení ze dne 13. října 2011, Evropaïki Dynamiki v. Komise, C‑560/10 P,
EU:C:2011:657
, bod 17, a rozsudek Evropaïki Dynamiki v. EFSA, bod 38 výše,
EU:T:2012:671
, bod 51), což platí, tak jako v projednávaném případě, rovněž pro uchazeče, jehož nabídky se podobně jako nabídky žalobkyň umístily na horším místě než nabídky ostatních vybraných uchazečů.
V projednávaném případě navíc ÚP nemá, přestože žalobkyně tvrdí opak, zvýšenou povinnost uvést odůvodnění z důvodu, že došlo při zadávacím řízení k pochybením, která vedla hodnotící výbor k přijetí pozměněného rozhodnutí o udělení veřejné zakázky. Je nutné konstatovat, že pochybení, k němuž došlo a které vedlo k přijetí opravného rozhodnutí o udělení veřejné zakázky, se netýkalo částí zakázky č. 3 a 4 (viz bod 12 výše). Pokud jde o část č. 1, jež byla stižena uvedeným pochybením, Komise uvedla, že se jedná o chybu ve výpočtu ve vzorci použitém k vyhodnocení nabídky vykazující nejlepší poměr kvalita-cena (viz bod 12 výše). Při jednání v odpovědi na otázku Tribunálu Komise upřesnila, že známky nebyly v žádném případě pozměněny, což potvrdil dokument nazvaný „Corrigendum to Report of works of the Evaluation Committee evaluating offers submitted in response to the call for tenders No 10340 lot 1“ (Oprava zprávy o činnostech hodnotícího výboru vyhodnocujícího nabídky předložené na základě výzvy k podání nabídek [AO] 10340, část zakázky č. 1), který byl připojen ke spisu (viz bod 21 výše). Toto pochybení se tedy netýkalo oznámkování nabídek při jejich hodnocení z hlediska technických kritérií pro udělení zakázky.
Konečně je třeba odmítnout argumenty žalobkyň, jimiž se dovolávají toho, že jejich podrobné připomínky neposoudil navzdory jejich důležitosti jiný subjekt než hodnotící výbor, aby bylo dosaženo nestranného řešení. Z příslušné právní úpravy totiž nevyplývá, že veřejný zadavatel měl povinnost takové posouzení provést a žalobkyně neodkazují v tomto smyslu ani na žádné ustanovení. Tyto argumenty nejsou každopádně relevantní, jelikož jimi nelze prokázat nedostatečné odůvodnění dopisu ze dne 22. července 2011 obsahujícího rozhodnutí o zařazení nabídek žalobkyň v kaskádě u každé z příslušných částí zakázky, a tato výtka nemůže vést ke zrušení uvedeného dopisu a těchto rozhodnutí.
Vzhledem k předchozím úvahám je třeba mít za to, že ÚP ve svých dopisech ze dne 22. a 27. července 2011, jakož i ve výňatcích z hodnotících zpráv připojených k dopisu ze dne 27. července 2011 dostatečně podrobně odůvodnil, proč byly nabídky předložené žalobkyněmi zařazeny na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 1, na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 4 a na druhé místo v případě části zakázky č. 3, aniž je nezbytné vyzvat Komisi, aby předložila tabulku, která pro části zakázky 1, 3 a 4 a u každého vybraného uchazeče prokazuje dopad každé, záporné či kladné, poznámky na oznámkování nabídek z hlediska každého z technických kritérií pro udělení zakázky, přestože žalobkyně tvrdí opak. V této souvislosti je třeba upřesnit, že od veřejného zadavatele nelze požadovat, aby uchazeči, jehož nabídka se v kaskádě neumístila na prvním místě, sdělil kromě důvodů pro pořadí této nabídky, také podrobné shrnutí způsobu, jímž byl při jejím vyhodnocení zohledněn každý detail jeho nabídky (obdobně viz rozsudek ze dne 4. října 2012, Evropaïki Dynamiki v. Komise, C‑629/11 P,
EU:C:2012:617
, bod 21 a citovaná judikatura).
Pokud navíc žalobkyně od Tribunálu požadují, aby nařídil předložení všech hodnotících zpráv k nabídkám žalobkyň a nabídkám ostatních vybraných uchazečů, je třeba připomenout, že se odmítnutý uchazeč nemůže domáhat předání všech uvedených hodnotících zpráv (viz bod 40 výše), což platí, tak jako v projednávaném případě, rovněž pro uchazeče, jehož nabídka se stejně jako nabídky žalobkyň v kaskádě pro danou část zakázky umístila na horším místě než nabídky ostatních vybraných uchazečů v této kaskádě. Takové předání není kromě toho v projednávaném případě nezbytné.
Požadavku žalobkyň, aby Tribunál nařídil předložení tabulky, kterou zmiňují žalobkyně a o níž se hovoří v bodě 56 výše, ani celých hodnotících zpráv není tedy namístě vyhovět.
Je nutné dospět k závěru, že ÚP dostatečně právně odůvodnil svá rozhodnutí o zařazení nabídek žalobkyň v kaskádě pro každou z příslušných částí zakázky a dodržel požadavky předepsané v čl. 100 odst. 2 finančního nařízení a článku 149 prováděcích pravidel.
Tento závěr nemohou vyvrátit tvrzení žalobkyň týkající se nedostatečnosti některých poznámek hodnotícího výboru k vyhodnocení jejich nabídek pro části č. 1, 3 a 4.
Pokud argumenty žalobkyně ohledně vyhodnocení jejich nabídek z hlediska kritérií 1.1, 1.3 a 3.1 směřují ke zpochybnění opodstatněnosti poznámek hodnotícího výboru, musí být tyto argumenty v rámci tohoto žalobního důvodu vycházejícího z porušení povinnosti uvést odůvodnění nutně odmítnuty.
Žalobkyně se navíc nemohou s ohledem na judikaturu připomenutou výše v bodě 39 dovolávat porušení povinnosti uvést odůvodnění. Zaprvé, když žalobkyně citují poznámky hodnotícího výboru formulované v souvislosti s vyhodnocením jejich nabídek z hlediska kritérií 1.5, 3.2, 3.5 a 4.2, postačí konstatovat, že necitují tyto poznámky v plném rozsahu, tak jak jsou uvedeny ve výňatcích hodnotících zpráv, které jim byly předány. Je nutné konstatovat, že tyto poznámky jsou dostatečně konkrétní na to, aby byly pochopeny a zpochybněny a aby umožnily přezkum posouzení hodnotícího výboru, jako ty, které byly mimo jiné citovány žalobkyněmi a vyjádřeny při hodnocení jejich nabídek z hlediska kritérií 1.2, 1.4, 3.3, 3.4 a 3.5. Konečně jestliže žalobkyně rozvádějí úvahy ke zpochybnění opodstatněnosti některých poznámek, které citují v části svých písemností věnované druhému žalobnímu důvodu, jakož i v části věnované třetímu žalobnímu důvodu ohledně posouzení jejich nabídek z hlediska kritérií 1.1, 1.2, 1.4, 1.5, 3.2, 3.4, 3.5 a 4.2, nebo ohledně vyhodnocení jiné nabídky, k níž byly z hlediska kritérií 1.3 a 3.3 uvedeny stejné poznámky, nemohou se dovolávat porušení povinnosti uvést odůvodnění. Tyto úvahy mimo jiné potvrzují, že žalobkyně byly s to pochopit v této souvislosti odůvodnění ÚP.
Zadruhé na rozdíl od toho, co tvrdí žalobkyně, ÚP nebyl povinen upřesnit, v čem byly návrhy ostatních vybraných uchazečů lepší než jejich návrhy, ani pro to uvést důvody. Tyto argumenty žalobkyně ohledně poznámek hodnotícího výboru v rámci hodnocení jejich nabídek a nabídek ostatních vybraných uchazečů z hlediska kritérií 3.1, 3.2 a 4.2 si vyžadují podrobnou srovnávací analýzu nabídek, a musí být tudíž odmítnuty (viz bod 53 výše). Pokud jde o tvrzení žalobkyň, které u vyhodnocení nabídek z hlediska kritéria 4.2 odkazují na skutečnost, že v hodnotící zprávě chybí jakákoli poznámka ohledně přístupu ke správě dodávek navrhované společností Sword-Siveco, postačí konstatovat, že tento uchazeč nebyl vybrán v kaskádě v případě části zakázky č. 4.
S ohledem na všechny výše uvedené úvahy musí být tento žalobní důvod zamítnut.
B –
Ke druhému žalobnímu důvodu, vycházejícímu z porušení zadávací dokumentace z důvodu použití kritéria pro udělení zakázky, které je v rozporu s článkem 97 finančního nařízení a článkem 138 prováděcích pravidel
[omissis]
C –
Ke třetímu žalobnímu důvodu, vycházejícímu ze zjevně nesprávných posouzení, vágních a nepodložených poznámek hodnotícího výboru, změn, k nimž došlo a posteriori u kritérií pro udělení zakázky uvedených v zadávacím řízení, kritérií, které nebyly uchazečům oznámeny v požadované lhůtě, jakož i ze směšování výběrových kritérií s kritérii pro udělení zakázky
[omissis]
Vzhledem k tomu, že žalobkyně neměly úspěch ve všech svých žalobních důvodech znějících na zrušení, musí být tato žaloba v rozsahu, v němž se týká zrušení rozhodnutí o zařazení nabídek žalobkyň na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 1, na třetí místo v kaskádě v případě části zakázky č. 4 a druhé místo v kaskádě v případě části zakázky č. 3, zamítnuta.
Návrh na zrušení rozhodnutí o udělení dotčených veřejných zakázek ostatním vybraným uchazečům v rozsahu, v němž se týkají jejich zařazení, musí být v důsledku zamítnutí návrhu na zrušení rozhodnutí uvedených v bodě 68 výše, s nimiž úzce souvisejí, jedině zamítnut (viz obdobně rozsudky ze dne 18. dubna 2007, Deloitte Business Advisory v. Komise, T‑195/05, Sb. rozh.,
EU:T:2007:107
, bod 113, a ze dne 10. října 2012, Evropaïki Dynamiki v. Komise, T‑247/09,
EU:T:2012:533
, bod 170).
[omissis]

Z těchto důvodů
TRIBUNÁL (devátý senát)
rozhodl takto:

1)
Žaloba se zamítá.

2)
Společnostem European Dynamics Luxembourg SA, European Dynamics Belgium SA a Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE se ukládá náhrada nákladů řízení.

Czúcz
Pelikánová
Popescu
Takto vyhlášeno na veřejném zasedání v Lucemburku dne 8. července 2015.
Podpisy.
Obsah

Skutečnosti předcházející sporu

Řízení a návrhová žádání účastnic řízení

Právní otázky

I – K návrhu na zrušení

A – K prvnímu žalobnímu důvodu, který vychází z porušení povinnosti uvést odůvodnění z důvodu nesdělení předností nabídek vybraných uchazečů a z nedodržení ustanovení čl. 100 odst. 2 finančního nařízení

B – Ke druhému žalobnímu důvodu, vycházejícímu z porušení zadávací dokumentace z důvodu použití kritéria pro udělení zakázky, které je v rozporu s článkem 97 finančního nařízení a článkem 138 prováděcích pravidel

C – Ke třetímu žalobnímu důvodu, vycházejícímu ze zjevně nesprávných posouzení, vágních a nepodložených poznámek hodnotícího výboru, změn, k nimž došlo a posteriori u kritérií pro udělení zakázky uvedených v zadávacím řízení, kritérií, které nebyly uchazečům oznámeny v požadované lhůtě, jakož i ze směšování výběrových kritérií s kritérii pro udělení zakázky
(
*1
) – Jednací jazyk: angličtina.
(
) – Jsou uvedeny pouze ty body tohoto rozsudku, jejichž zveřejnění považuje Tribunál za účelné.