CELEX: 62010CJ0585
Комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването
Директива 96/61/ЕО
Приложение I, точка 6.6, буква в)
Инсталации за интензивно отглеждане на свине с повече от 750 места за свине майки
Включване или не на местата за млади свине

Преюдициалното запитване се отнася до тълкуването на точка 6.6, буква в) от приложение I към Директива 96/61/ЕО на Съвета
от 24 септември 1996 година за комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването (ОВ L 257, стр. 26; Специално издание
на български език, 2007 г., глава 15, том 3, стр. 183), изменена с Регламент (ЕО) № 166/2006 на Европейския парламент и на
Съвета от 18 януари 2006 г. (ОВ L 33, стр. 1; Специално издание на български език, 2007 г., глава 15, том 15, стр. 212, наричана
по-нататък „Директива 96/61“).
Запитването е отправено в рамките на спор между г‑н Møller и Haderslev Kommune (община Haderslev, наричана по-нататък „Kommune“)
относно решение на последната, с което му разпорежда да намали капацитета на стопанството си на не повече от 750 места за
свине майки.

Правна уредба

Право на Съюза
Член 1 от Директива 91/630/ЕИО на Съвета от 19 ноември 1991 година относно определяне на минималните стандарти за защита на
свинете (OB L 340, стр. 33; Специално издание на български език, 2007 г., глава 3, том 10, стр. 198), изменена с Директива
2001/88/ЕО на Съвета от 23 октомври 2001 година (OB L 316, стр. 1; Специално издание на български език, 2007 г., глава 3,
том 40, стр. 4, наричана по-нататък „Директива 91/630“), гласи:
„Настоящата директива определя минималните стандарти на защита на свинете, отглеждани в затворено пространство за разплод
и угояване.“
Съгласно член 2 от посочената директива:
„За целите на настоящата директива се прилагат следните определения:
1)      „свиня“; означава животно от рода на свинете, независимо от възрастта, отглеждано за разплод или за угояване;
[…]
3)      „млада свиня“; означава женска свиня в полова зрялост, която не е раждала;
4)      „свиня [майка]“; означава женска свиня след първото раждане;
[…]“
Съображения 8 и 27 от Директива 96/61 гласят:
„(8)      Като има предвид, че целта на комплексния подход за контрол на замърсяването е да предотврати емисиите във въздуха, водите
или почвите в случаите, когато това е осъществимо, при отчитане на управлението на отпадъците, и където такова не е налице,
да ги намали до минимум, за да се постигне висока степен на опазване на околната среда като цяло.
[…]
(27)      Като има предвид, че настоящата директива се отнася до тези инсталации, при които вероятността за замърсяване, включително
и трансгранично замърсяване, е значителна; […]“
Целта и приложното поле на тази директива са определени в член 1 от нея както следва:
„Цел на настоящата директива е постигането на комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването, произтичащо от изброените
дейности в приложение I. Тя посочва мерки, предназначени да предотвратят или в случаите, когато това е практически неосъществимо,
да намалят емисиите във въздуха, водите и [почвите] в резултат от горепосочените дейности, включително и мерки, свързани с
отпадъците, целящи постигането на висока степен на опазване на околната среда в нейната цялост, без да се засяга действието
на Директива 85/337/ЕИО [на Съвета от 27 юни 1985 година относно оценката на въздействието на някои публични и частни проекти
върху околната среда (OB L 175, стр. 40; Специално издание на български език, 2007 г., глава 15, том 1, стр. 174), изменена
с Директива 97/11/ЕО на Съвета от 3 март 1997 година (OB L 73, стр. 5; Специално издание на български език, 2007 г., глава 15,
том 3, стр. 254)] и съответните разпоредби на Общността.“
Член 2 от Директива 96/61 гласи:
„По смисъла на настоящата директива:
[…]
3)      „инсталация“ е всяко неподвижно техническо съоръжение, в което се извършват една или повече от посочените в приложение I дейности
или други такива, които имат техническа връзка и са непосредствено свързани с тях, и са в състояние да окажат определено въздействие
върху емисиите и замърсяването;
4)      „съществуваща инсталация“ е всяка действаща инсталация или всяка инсталация, която е получила разрешително за експлоатация
или за която е представено пред компетентните органи заявление за издаване на такова, в съответствие с действащото законодателство,
преди датата на влизане в сила на настоящата директива, при условие че пускането ѝ в експлоатация се осъществи в рамките на
една година от същата дата;
[…]
9)      „разрешително“ е писменото решение (или няколко такива решения) или такава част от него, предоставяща разрешение за експлоатация
на определена инсталация или част от нея при определени условия, които гарантират съответствието на въпросната инсталация
с изискванията на настоящата директива. […]
[…]“
Член 5 от Директива 96/61, който се отнася до изискванията за предоставяне на разрешителни за съществуващи инсталации, предвижда
в параграф 1 от него:
„Без да се засяга действието на съответното законодателство на Общността, държавите членки предприемат необходимите мерки,
[чрез] които [компетентните органи да следят,] посредством предоставяне на разрешителни в съответствие с членове 6 и 8 или
в случаите, когато това е необходимо, посредством преразглеждане и актуализиране на условията[, за] привеждането на експлоатацията
на съществуващите инсталации […] в съответствие с изискванията на членове 3, 7, 9, 10, 13, член 14, първо и второ тире и член 15,
параграф 2 в срок не по-голям от осем години от датата на влизане в сила на настоящата директива.“
Член 9 от посочената директива, който се отнася до изискванията за предоставяне на разрешителни, предвижда в параграфи 1 и
3 от него:
„1.      С оглед [осигуряване опазването на въздуха, водите и почвите и] постигане на висока степен на опазване на околната среда като
цяло […] държавите членки гарантират[, че разрешителното обхваща всички необходими мерки] за съблюдаване на изискванията на
членове 3 и 10 относно неговото издаване.
[…]
3.      Разрешителното съдържа норми за допустими емисии на съответните замърсители, по-конкретно посочените в приложение III, които
е възможно да бъдат изпуснати от съответната инсталация в значителни количества, като са съобразени със свойствата и способността
им да пренасят замърсяване от една среда в друга (вода, въздух и [почва]). При нужда разрешителното включва подходящи изисквания,
осигуряващи опазване на почвата и подземните води, и мерки за управлението на отпадъците, генерирани от инсталацията. Където
е уместно, пределните стойности могат да бъдат заменени от еквивалентни параметри или технически мерки.
За инсталациите, изброени в точка 6.6 от приложение I, нормите за допустими емисии, посочени в този параграф, отчитат и практическите
изисквания, [приспособени за] тези категории инсталации.
[…]“
Съгласно точка 6.6 от приложение I към Директива 96/61 към посочените в тази директива категории дейности спадат:
„Инсталации за интензивно отглеждане на птици или свине с повече от:
[…]
б)      2000 места за свине за угояване (над 30 kg);
или
в)      750 места за свине майки.“
В точка 2 от въведението към посоченото приложение І се уточнява, че посочените в него прагови стойности се отнасят по принцип
до производствените капацитети или обемите произведена продукция.

Национално право
Член 41, параграфи 1 и 2 от Lov om miljøbeslkyttelse (Закон за опазване на околната среда), публикуван с Постановление № 1757
от 22 декември 2006 г., предвижда:
„1.      Ако дейност, за която се изисква разрешение, може да предизвика значително замърсяване, надзорният орган може да разпореди
да се намали замърсяването, включително чрез конкретни мерки, които той уточнява. Надзорният орган може да издаде такива разпореждания
и когато има опасност дейност, за която се изисква разрешение, да предизвика значително замърсяване.
2.      Ако не е възможно да се намали замърсяването, надзорният орган може да забрани по-нататъшното упражняване на дейността и евентуално
да поиска закриването на стопанството.“
Постановление № 1640 от 13 декември 2006 г. относно разрешенията, в редакцията му, приложима към спора по главното производство,
предвижда в член 1, параграф 6 от него:
„Животновъдните дейности, посочени в точка I.101 от съдържащия се в приложение I списък, трябва да се считат за дейности,
за които се изисква разрешение, докато бъдат преобразувани или разширени съответните стопанства […]“
Точка I.101 от приложение I към посоченото постановление предвижда:
„Инсталации за животновъдна дейност с капацитет над:
а)      250 единици добитък или 270 единици добитък, ако най-малко 90 % от добитъка се състои от свине майки с бозаещи прасета с тегло
под 30 kg, или 750 места за свине майки.“

Спорът по главното производство и преюдициалният въпрос
На 8 ноември 2007 г. Kommune извършва проверка на стопанството на г‑н Møller във връзка с опазването на околната среда. При
тази проверка се установява, че стопанството се състои от 875 свине майки на възраст под една година. На 26 ноември същата
година Kommune отправя до г‑н Møller официална покана да намали капацитета на стопанството си на не повече от 750 места за
свине майки, тъй като той няма необходимото разрешение за инсталация с повече от 750 такива места. На 20 декември 2007 г.
Kommune разпорежда на г‑н Møller да извърши това намаление най-късно до 15 юни 2008 г. Последният обжалва това решение пред
запитващата юрисдикция.
В жалбата си пред последната г‑н Møller твърди, че е необходимо да се прави разграничение между местата за млади свине и местата
за свине майки. Той смята, че терминът „свиня майка“ се отнася само до възрастните женски свине, които са раждали, докато
терминът „млада свиня“ обозначава възрастните женски свине след първото им чифтосване, които още не са раждали. Г‑н Møller
поддържа, че поради това при изчисляването на броя места за свине майки в стопанството му Kommune неправилно е включила и
броя на местата за млади свине. Ето защо обжалваното решение било незаконосъобразно, тъй като капацитетът на стопанството
му не надвишавал границата от 750 места за свине майки.
Kommune поддържа пред запитващата юрисдикция, че има основание да включи местата за млади свине в броя на местата за свине
майки. Тя твърди, че целта на Директива 96/61 е опазването на околната среда и че няма основание да се счита, че една млада
свиня причинява по-малко замърсяване от една свиня майка или че замърсява по различен начин. От това тя стига до извода, че
изразът „места за свине майки“ се отнася и до местата за млади свине. Според нея правната уредба в областта на хуманно отношение
към животните е ирелевантна в това отношение.
В акта за преюдициално запитване Vestre Landsret посочва, от една страна, че броят на местата за свине майки в стопанството
на г‑н Møller надвишава границата от 750 само ако се вземат предвид местата за млади свине, и от друга страна, че местата,
предназначени за свине майки, които са женски свине, които са раждали, и местата, предназначени за млади свине, които са женски
свине, които още не са раждали, са изградени по един и същ начин.
От друга страна, посочената юрисдикция отбелязва, че макар в Директива 96/61 да липсва определение на израза „места за свине
майки“, що се отнася до Директива 91/630, в нея свинете майки се разграничават от младите свине. В това отношение тя подчертава,
че младите свине представляват между 12 % и 20 % от женските свине. При това положение въпросът дали точка 6.6, буква в) от
приложение I към Директива 96/61 следва да се тълкува в смисъл, че включва местата за млади свине сред тези места, които са
предназначени за свинете майки, е от значение за определянето на приложното поле на тази директива и следователно за решаването
на спора, с който е сезирана.
При тези обстоятелства Vestre Landsret решава да спре производството и да постави на Съда следния преюдициален въпрос:
„Трябва ли разпоредбите на точка 6.6, буква в) от приложение І към Директива [96/61] да се тълкуват в смисъл, че местата за
млади свине попадат в приложното поле на тези разпоредби?“

По преюдициалния въпрос
С въпроса си запитващата юрисдикция по същество иска да се установи дали изразът „места за свине майки“, съдържащ се в точка 6.6,
буква в) от приложение І към Директива 96/61, трябва да се тълкува в смисъл, че обхваща местата за млади свине.
Г-н Møller и Ирландия считат, че на този въпрос трябва да се даде отрицателен отговор в частност с оглед на правната уредба
относно хуманното отношение към животните, в която свинете майки се разграничават от младите свине. Освен това г‑н Møller
поддържа, че съгласно практиката на Съда причиненото от тези животни замърсяване не може да се вземе предвид с оглед на поисканото
тълкуване, тъй като Съдът вече е отхвърлил възможността за изчисляване на праговете относно разрешенията за инсталации за
интензивно отглеждане на свине съгласно така наречения метод на „еквивалентните животни“.
Напротив, Kommune, датското и чешкото правителство, както и Европейската комисия считат, че изразът „места за свине майки“
включва местата за млади свине, по-специално поради обстоятелството, че според тях с оглед на тълкуването на Директива 96/61
трябва да се отдаде предимство на съображенията относно околната среда. Впрочем младите свине причиняват по принцип поне еквивалентно
замърсяване в сравнение с причиняваното от свинете майки.
В това отношение следва да се отбележи, от една страна, че както е видно от акта за преюдициално запитване, терминът „млада
свиня“ обозначава в случая женски свине, които макар и след чифтосване, още не са раждали. От друга страна, в Директива 96/61,
в която не се съдържа терминът „млада свиня“, липсва определение на понятието „свиня майка“.
Съгласно постоянната съдебна практика определянето на значението и на обхвата на термините, за които правото на Съюза не дава
никакво определение, следва да се извършва в съответствие с обичайното им значение в общоупотребимия език, като се вземат
предвид контекстът, в който те се използват, и целите, преследвани от правната уредба, от която те са част (вж. по-специално
Решение от 24 октомври 1996 г. по дело Kraaijeveld и др., C‑72/95, Recueil, стр. I‑5403, точка 38, Решение от 22 януари 2008 г.
по дело Wallentin-Hermann, C‑549/07, Сборник, стр. I‑11061, точка 17 и Решение от 22 януари 2009 г. по дело Association nationale
pour la protection des eaux et rivières и OABA, C‑473/07, Сборник, стр. I‑319, точки 23 и 24).
Освен това необходимостта от еднакво тълкуване на различните езикови версии на разпоредба от правото на Съюза налага също,
при различие между тях, разпоредбата да се тълкува в зависимост от общата структура и целите на правната уредба, от която
тя е елемент (Решение по дело Kraaijeveld и др., посочено по-горе, точка 28 и Решение от 19 април 2007 г. по дело Profisa,
C‑63/06, Сборник, стр. I‑3239, точка 14).
Относно обичайното значение на термина „свиня майка“ следва да се отбележи, че той обозначава по принцип женска свиня. В това
отношение се налага изводът, че Директива 91/630 уточнява в член 2 от нея, че съдържащите се в нея определения са дадени „[з]а
целите“ на тази директива, т.е. че са специфични за нея. Следователно, противно на поддържаното от Ирландия в съдебното заседание,
не може да се счита, че съдържащото се в този член определение на термина „свиня майка“ позволява да се определи обичайното
значение на този термин. При това положение, както посочва същата държава членка, терминът „свиня майка“ няма еднозначен смисъл
във всички официални езици на Европейския съюз. Всъщност този термин може да се разбира, по-специално на английски и немски
език, и като отнасящ се единствено до вече раждалите женски свине.
Ето защо следва да се разгледа и общата структура на Директива 96/61 и преследваните от нея цели.
Съдът вече се е произнесъл, че целта на Директива 96/61, определена в член 1 от нея, е комплексно предотвратяване и контрол
на замърсяването чрез въвеждането на мерки, предназначени да предотвратят или да намалят емисиите във въздуха, водите и почвите
от дейностите, посочени в приложение I към нея, за да се постигне висока степен на опазване на околната среда (Решение по
дело Association nationale pour la protection des eaux et rivières и OABA, посочено по-горе, точка 25).
Този комплексен подход фактически се изразява в подходящо координиране на процедурата и условията за издаване на разрешение
за промишлени инсталации, при които вероятността за замърсяване е значителна, като по този начин е възможно да се постигне
най-високата степен на опазване на околната среда като цяло, като във всички случаи тези условия трябва да включват разпоредби
за намаляване до минимум на замърсяването на далечни разстояния или трансграничното замърсяване и да осигуряват висока степен
на опазване на околната среда като цяло (Решение по дело Association nationale pour la protection des eaux et rivières и OABA,
посочено по-горе, точка 26).
Като се има предвид, че по този начин целта на Директива 96/61 е определена по-общо, точка 6.6, буква в) от приложение I към
нея не може да се тълкува ограничително, като се изключат местата, предназначени за млади свине, както предлагат г‑н Møller
и Ирландия (вж. по аналогия Решение по дело Association nationale pour la protection des eaux et rivières и OABA, посочено
по-горе, точка 27).
Тълкуването, което приравнява младите свине на свинете майки, посочени в точка 6.6, буква в) от приложение I към Директива,
96/61, се потвърждава, на първо място, от контекста, в който се вписва използването на термина „свиня майка“ в тази разпоредба.
Всъщност, що се отнася до интензивното отглеждане на свине, в тази точка 6.6 се разграничават посочените в буква б) от същата
точка свине за угояване с тегло над 30 kg и свинете майки, посочени в буква в) от нея. Следователно за целите на Директива
96/61 е направено разграничение между интензивното отглеждане на свине за угояване с тегло над 30 kg, независимо дали са мъжки
или женски, и интензивното отглеждане на женски свине, предназначени за разплод. Впрочем след първото чифтосване на женска
свиня тя съвсем естествено попада в категорията на предназначените за разплод женски свине и следователно се обхваща от понятието
„свиня майка“ по смисъла на посочената точка 6.6, буква в) по същия начин, както женска свиня, която вече е раждала.
На второ място, това тълкуване с подкрепя от обстоятелството, на което се позовават датското и чешкото правителство, както
и Комисията, и което не е оспорено от г‑н Møller, че след първото чифтосване на женска свиня тя причинява замърсяване със
същите последици върху околната среда, както замърсяването, причинено от вече раждала женска свиня. В това отношение следва
да се отбележи, че както следва от точки 29 и 30 настоящото решение, тъй като целта на Директива 96/61 е да се постигне висока
степен на опазване на околната среда, като се предвиди издаването на разрешение и спазването на определени условия за промишлени
инсталации, при които вероятността за замърсяване е значителна, противно на твърдението на г‑н Møller, произтичащото от определена
дейност замърсяване е релевантно за целите на тълкуването на точка 6.6, буква в) от приложение I към тази директива.
В това отношение е необходимо да се подчертае също, че в точка 40 от Решение по дело Association nationale pour la protection
des eaux et rivières и OABA, посочено по-горе, Съдът не е изключил всяка възможност за определяне на прага за предварителното
разрешение за инсталациите за интензивно отглеждане съгласно метода на „еквивалентните животни“ като се взема предвид действително
причиненото замърсяване от дадено животно. Съдът само е приел, от една страна, че използването на подобен метод би трябвало
да се допуска единствено ако се осигури пълното съобразяване с преследваната от Директива 96/61 цел за предотвратяване и намаляване
на замърсяването от някои дейности, и че от друга страна, използването на този метод не може да доведе до неприлагане на установения
с тази директива режим по отношение на инсталациите, които попадат в обхвата на последната с оглед на общия брой места, с
които разполагат (Решение по дело Association nationale pour la protection des eaux et rivières и OABA, посочено по-горе,
точка 40).
Обстоятелството, че Директива 91/630 разграничава по-специално свинете майки от младите свине, не може да постави под съмнение
тълкуването, възприето в точка 32 от настоящото решение.
Всъщност от член 1 от Директива 91/630 е видно, че тя определя минималните стандарти на защита на свинете, отглеждани в затворено
пространство за разплод и угояване, които стандарти са насочени, съгласно второ съображение от тази директива, към гарантиране
на хуманното отношение към животните за отглеждане. За тази цел тя предвижда различни правила по-специално за да се гарантира
на свинете в широкия смисъл на думата околна среда, съответстваща на нуждата им от движение и на природата им на „ровещи животни“,
и да им се позволи да имат социални отношения с други свине (вж. съображения 4 и 5 от Директива 2001/88).
Така Директива 91/630 преследва очевидно различна цел от целта на Директива 96/61 и следователно разпоредбите ѝ не могат да
се използват за тълкуването, което трябва да се даде на понятието „свиня майка“, съдържащо се в точка 6.6, буква в) от приложение I
към Директива 96/61.
Освен това, от една страна, се налага изводът, че в Директива 96/61 не се съдържа никакво препращане към Директива 91/630
относно определянето на дейностите, които попадат в приложното ѝ поле, и от друга страна, следва да се напомни, че както бе
установено в точка 27 от настоящото решение, Директива 91/630 уточнява в член 2 от нея, че определенията, които тя съдържа,
са специфични за нея.
Предвид всички съображения, изложени по-горе, на поставения въпрос следва да се отговори, че изразът „места за свине майки“,
съдържащ се в точка 6.6, буква в) от приложение I към Директива 96/61, трябва да се тълкува в смисъл, че обхваща местата за
млади свине (женски свине след чифтосване, които още не са раждали).

По съдебните разноски
С оглед на обстоятелството, че за страните по главното производство настоящото дело представлява отклонение от обичайния ход
на производството пред запитващата юрисдикция, последната следва да се произнесе по съдебните разноски. Разходите, направени
за представяне на становища пред Съда, различни от тези на посочените страни, не подлежат на възстановяване.
По изложените съображения Съдът (осми състав) реши:
Изразът „места за свине майки“, съдържащ се в точка 6.6, буква в) от приложение I към Директива 96/61/ЕО на Съвета от 24 септември
1996 година за комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването, изменена с Регламент (ЕО) № 166/2006 на Европейския
парламент и на Съвета от 18 януари 2006 г., трябва да се тълкува в смисъл, че обхваща местата за млади свине (женски свине
след чифтосване, които още не са раждали).
Подписи
*
Език на производството: датски.