CELEX: 62012CJ0380
Tarifu pozīcijas
Atkrāsošanas māls
Kombinētās nomenklatūras 25. nodaļa
Tarifa pozīcija 2508
Skalotu produktu jēdziens
Piemaisījumu izdalīšana, nemainot produkta struktūru
Kombinētās nomenklatūras 38. nodaļa
Tarifa pozīcija 3802

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Kombinēto nomenklatūru (turpmāk tekstā – “KN”) Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (
OV L 256, 1. lpp.
), kas grozīta ar Komisijas 2006. gada 17. oktobra Regulu (EK) Nr. 1549/2006 (
OV L 301, 1. lpp.
), I pielikumā.
Šis lūgums tika iesniegts saistībā ar strīdu starp
X BV
(turpmāk tekstā – “
X
”) un
Staatssecretaris van Financiën
(finanšu valsts sekretārs) par atkrāsošanas mālu – mālu veidu, ko izmanto pārtikas eļļas attīrīšanai un atkrāsošanai – sūtījumu tarifa klasifikāciju KN.
Atbilstošās tiesību normas
Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētā sistēma
Muitas sadarbības padome, kas kļuvusi par Pasaules Muitas organizāciju (PMO), tika izveidota ar Briselē 1950. gada 15. decembrī noslēgto konvenciju par šīs padomes izveidošanu. KN balstās uz Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (turpmāk tekstā – “HS”), ko izstrādājusi PMO un kas izveidota ar Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (turpmāk tekstā – “HS konvencija”), kas noslēgta 1983. gada 14. jūnijā Briselē un kopā ar tās 1986. gada 24. jūnija grozījumu protokolu Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā apstiprināta ar Padomes 1987. gada 7. aprīļa Lēmumu Nr. 87/369/EEK (
OV L 198, 1. lpp.
).
Saskaņā ar HS konvencijas 3. panta 1. punktu katra līgumslēdzēja puse apņemas nodrošināt, lai to muitas tarifu nomenklatūra un statistika atbilstu HS, izmantot visas HS pozīcijas un apakšpozīcijas, tās nepapildinot un negrozot, un atbilstošos [ciparu] kodus un ievērot šīs sistēmas ciparu secību. Katra līgumslēdzēja puse apņemas arī piemērot vispārīgos noteikumus HS interpretācijai un visas HS iedaļu, nodaļu un apakšpozīciju piezīmes un negrozīt HS iedaļu, nodaļu un apakšpozīciju piemērojamību.
PMO saskaņā ar HS konvencijas 8. pantā noteikto kārtību apstiprina paskaidrojošās piezīmes un klasificēšanas ieteikumus, ko pieņēmusi HS komiteja.
Importa deklarāciju, par kurām ir pamatlieta, iesniegšanas laikā HS paskaidrojošajās piezīmēs attiecībā uz pozīciju 2508 bija norādīts šādi:
“Šī pozīcija ietver visus dabiskos mālus, kas nav pozīcijas 2507 kaolīns un pārējie kaolīnmāli, ko veido nogulumieži vai nogulumiežu zeme uz alumīnija silikātu bāzes, kuru galvenās būtiskās īpašības ir plastiskums, spēja sacietēt karstumā un siltumpretestība. Šo īpašību dēļ mālus izmanto kā izejmateriālus keramikas rūpniecībā (ķieģeļi, būvniecības dakstiņi, porcelāns, kaolīns, keramika, ugunsizturīgi ķieģeļi un ugunsizturīgi produkti, u.c.); parastais māls tiek izmantots arī augsnes uzlabošanai.
[..]
Šajā pozīcijā neietilpst:
[..]
b)
aktivētā ogle (pozīcija 3802).
[..]”
A punktā “Aktivētā ogle; aktivētas dabiskās minerālvielas” HS paskaidrojošajās piezīmēs par pozīciju 3802 ir norādīts šādi:
“Ogle vai minerālprodukti tiek uzskatīti par aktivētiem, ja ar noteiktu (termisku, ķīmisku utt.) apstrādi ir mainīta to virsmas struktūra, lai tos pielāgotu tādiem noteiktiem mērķiem kā atkrāsošana, gāzes vai mitruma absorbēšana, katalīze, jonu apmaiņa vai filtrēšana.
[..]
No šajā pozīcijā iekļautajiem produktiem var minēt:
[..]
b)
citas aktivētas dabiskās minerālvielas, tādas kā:
[..]
3)
aktivēti māli un aktivēta zeme, kuru veido koloidālais māls vai selektēta mālu saturoša zeme, kas atbilstoši mērķim aktivēta, izmantojot sārmus vai skābes, un pēc tam izžāvēta un samalta. Ar sārmu aktivēti ir emulgatori, suspensijas līdzekļi un saķepšanas līdzekļi, it īpaši, kopšanas līdzekļu izgatavošanai vai, pateicoties to palielinātajai uzpūšanās spējai, lietuvju smilšu un urbšanas dubļu uzlabošanai. Ar skābi aktivēti produkti kalpo galvenokārt minerālas, augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļu, tauku vai vaska atkrāsošanai.
[..]
Šajā pozīcijā ietilpst arī:
a)
dabiskas minerālvielas, kuras pēc dabas ir aktīvas (piemēram, kāršamās zemes), ciktāl tās nav apstrādātas, lai mainītu to virsmas struktūru (25. nodaļa).
[..]”
KN
Eiropas Savienībā importēto preču muitas klasificēšanu regulē KN. Pamatlietas faktiem ir piemērojama KN redakcija, kas izriet no Regulas Nr. 1549/2006 teksta.
Regulas Nr. 2658/87, kas grozīta ar Regulu Nr. 1549/2006, 9. panta 1. un 2. punkts ir formulēti šādi:
“1.   Pasākumus attiecībā uz tālāk izklāstītajiem jautājumiem nosaka 10. pantā noteiktajā kārtībā:
a)
[KN] un [Eiropas Kopienas integrētā muitas tarifa (TARIC)] piemērošana, jo īpaši attiecībā uz:
—
preču klasifikāciju 8. pantā minētajās nomenklatūrās,
—
paskaidrojumiem,
[..]
b)
[KN] grozījumi, ievērojot izmaiņas prasībās, kas saistītas ar statistiku vai tirdzniecības politiku;
c)
II pielikuma grozījumi;
d)
[KN] grozījumi un nodokļu korekcija saskaņā ar Padomes vai Komisijas pieņemtajiem lēmumiem;
e)
[KN] grozījumi, kas paredzēti tās pielāgošanai tehnikas vai tirdzniecības attīstībai vai vērsti uz tekstu savstarpēju pielīdzināšanu vai precizēšanu;
f)
[KN] grozījumi sakarā ar [HS] nomenklatūras grozījumiem;
[..]
2.   Saskaņā ar 1. punktu pieņemtie noteikumi negroza:
—
muitas nodokļu likmes,
[..].”
KN otrajā daļā, kurā ir muitas nodokļu tabula, ir V sadaļa “Minerālprodukti”. Šajā sadaļā esošās 25. nodaļas nosaukums ir “Sāls; sērs; zemes un akmens; apmešanas materiāli, kaļķi un cements”. 25. nodaļā pozīcija 2508 ir tikusi grozīta ar Regulu Nr. 1549/2006, kura stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī un tādējādi ir piemērojama pamatlietas faktiem.
Pirms šī grozījuma, redakcijā, kas izriet no Komisijas 2005. gada 27. oktobra Regulas (EK) Nr. 1719/2005 par grozījumiem [..] Regulas [..] Nr. 2658/87 [..] I pielikumā (
OV L 286, 1. lpp.
), KN pozīcijā 2508 bija apakšpozīcija 2508 20 00 atkrāsošanas māliem un kāršamajām zemēm. Ar Regulu Nr. 1549/2006 šī apakšpozīcija tika atcelta, tādēļ KN pozīcija 2508 tika izteikta šādā redakcijā, kas ir piemērojama pamatlietas faktiem:
“2508 Citādi māli (izņemot pozīcijas 6806 uzpūstos mālus), andaluzīts, kianīts un silimanīts, karsēts vai nekarsēts; mulīts; šamots vai dinasa zemes:
2508 10 00 – bentonīts
2508 30 00 – ugunsizturīgs māls
2508 40 00 – citādi māli
2508 50 00 – andaluzīts, kianīts un silimanīts
2508 60 00 – mulīts
2508 70 00 – šamots vai dinasa zemes.”
KN VI sadaļā “Ķīmiskās rūpniecības un tās saskarnozaru ražojumi” ir 38. nodaļa “Jaukti ķīmiski produkti”. Gan no Regulas Nr. 1719/2005, gan no Regulas Nr. 1549/2006 izrietošajā redakcijā KN pozīcija 3802 ir šāda:
“3802 Aktivētā ogle; aktivēti dabiskie minerālprodukti; dzīvnieku ogle, tostarp izmantota dzīvnieku ogle:
3802 10 00 – Aktivētā ogle
3802 90 00 – citādi.”
KN 25. nodaļā ir 1. piezīme, kura ir izteikta šādi:
“Ja nav īpašu piebilžu tekstā vai 4. piezīmē, šajā nodaļā ir ietverti tikai neapstrādāti produkti un skaloti produkti (arī izmantojot ķīmiskas vielas, kas izdala piemaisījumus, bet nemaina produkta struktūru), sadrupināti, samalti, pulverī saberzti, izsijāti produkti, produkti, kas bagātināti ar flotācijas, magnētiskās separācijas paņēmienu vai citā mehāniskā vai fizikālā procesā (izņemot kristalizāciju), bet produkti, kas apdedzināti, karsēti, iegūti sajaukšanas rezultātā vai pakļauti apstrādei, kura nav norādīta katrā pozīcijā, šajā nodaļā nav ietverti.
Šajā nodaļā klasificējamiem produktiem var būt pievienota putekļu nomācēja viela ar noteikumu, ka šāda piedeva nepadara produktu īpaši piemērotu kādai specifiskai, nevis vispārējai izmantošanai.”
KN 25. nodaļas 4. piezīme, uz kuru ir atsauce šajā 1. piezīmē, ir izteikta šādi:
“Pozīcijā 2530 ietilpst arī: neputots vermikulīts, perlīts un hlorīti; krāszemes, karsētas vai nekarsētas, sajauktas vai nesajauktas; dabiskie vizlas dzelzs oksīdi; sepiolīts (arī pulētos gabalos); dzintars; aglomerēts sepiolīts un aglomerēts dzintars plāksnēs, stienīšos, stieņos un tamlīdzīgās formās, pēc formēšanas tālāk neapstrādāts; ahāts; stroncianīts (kalcinēts vai nekalcinēts), izņemot stroncija oksīdu; keramikas izstrādājumu, ķieģeļu vai betona lauskas.”
Pamatlieta un prejudiciālie jautājumi
Pamatlietas faktus, kādi tie izriet no iesniedzējtiesas lēmuma, var izklāstīt šādi.
X
, ar juridisko adresi
Z
., Nīderlandē, 2007. gada 2. un 12. februārī deklarēja laišanu brīvā apgrozībā attiecībā uz atkrāsošanas mālu sūtījumiem ar tirdzniecības nosaukumiem A un B. Šīs preces it īpaši tiek izmantotas pārtikas eļļas attīrīšanai un atkrāsošanai.
Kā norāda iesniedzējtiesa, atkrāsošanas māli ir mālu veids, kuriem dabiski piemīt absorbētspēja, kādēļ tie ir īpaši paredzēti tostarp pārtikas eļļu attīrīšanai un atkrāsošanai. Šī veida māli sastāv no kristāliem, kas ir veidoti no trīsslāņu platēm. Astoņskaldņu alumīnija slāni ar skābekļa atomiem satur divi četrskaldņu silīcija un skābekļa slāņi. Starp šīm platēm ir savstarpēji apmaināmi joni. Šī struktūra ir negatīvi lādēta un pievelk katjonus, lai neitralizētos. Dabiskā stāvoklī mālos šie katjoni sastāv no ūdeņraža joniem. Šādā formā māls spēj attīrīt un atkrāsot.
Dabā skābie lieti rada dēdēšanu. Tādējādi māls atbrīvojas no akmeņiem. Šis māls uzkrājas gultnēs, kur ūdeņraža joni mālā tiek aizstāti ar kalcija joniem. Šajā gadījumā runa ir par dabiska produkta ieguvi, proti, māla ar kalcija joniem ieguvi. Pēc ieguves šis māls tiek apstrādāts ar sērskābi un pēc tam skalots ar ūdeni. Šāda apstrāde iznīcina kalcija kristāla jonus. To vietā ūdeņraža joni pielīp mālu struktūrai. Jonu apmaiņas rezultātā mainās plākšņu virsmas struktūra tādā ziņā, ka palielinās telpa starp platēm. Ar šo palielinājumu tiek panākts, ka pieaug māla absorbētspēja.
No iesniedzējtiesas lēmuma arī izriet, ka pastāv dabiskais atkrāsošanas māls, kuram, to neapstrādājot ar skābi, ir lielāka absorbētspēja nekā pamatlietā aplūkotajiem produktiem.
Veicot pārbaudi, muitas iestādes paņēma A un B preču paraugus un nosūtīja tos uz muitas laboratoriju tālākai izmeklēšanai. Pamatojoties uz šīs izmeklēšanas rezultātiem, muitas iestādes secināja, ka produkti A un B ietilpst nevis KN tarifa apakšpozīcijā 2508 40 00 (citi māli), kas norādīta deklarācijās, bet KN apakšpozīcijā 3802 90 00 (citādi), kam atbilst augstāks muitas tarifs – 5,7 %. Tādēļ muitas iestādes ar diviem nodokļu paziņojumiem, kas datēti ar 2007. gada 10. aprīli un 15. jūniju, pieprasīja veikt lielāku muitas nodevu maksājumu.
Pēc tam
X
apstrīdēja šos nodokļu paziņojumus muitas iestādēs,
Rechtbank te Haarlem
[Hārlemas tiesā] un
Gerechtshof te Amsterdam
[Amsterdamas apgabaltiesā].
Spriedumā, kas pasludināts 2010. gada 23. decembrī,
Gerechtshof te Amsterdam
nosprieda, ka attiecīgie produkti ir jāklasificē kā “aktivēti dabiski minerālprodukti”, kas ietilpst KN [apakš]pozīcijā 3802 90 00, piemērojot KN vispārīgo interpretācijas noteikumu Nr. 1.
Gerechtshof te Amsterdam
uzskatīja, ka šo produktu klasifikācija KN apakšpozīcijā 2508 40 00 par “citādiem māliem”, ņemot vērā, ka apstrāde ar skābi, kas tiek veikta šiem produktiem, nevar tikt pielīdzināta “skalošanai” KN 25. nodaļas 1. piezīmes izpratnē, nav iespējama, jo procesā nav runa tikai par atsevišķu māla elementu izvadīšanu, bet arī par jaunu elementu pievienošanu māliem.
Turklāt
Gerechtshof te Amsterdam
nosprieda, ka attiecīgos produktus var uzskatīt par “aktīviem” KN pozīcijas 3802 izpratnē. Šajā ziņā šī tiesa norādīja, ka HS paskaidrojošajās piezīmēs attiecībā uz pozīciju 3802 no šīs pozīcijas ir izslēgtas minerālvielas, kuras pēc dabas ir aktīvas, tādas kā kāršamā zeme, ciktāl tā nav apstrādāta, lai palielinātu tās virsmas struktūru. Kā uzskata šī tiesa, no šīs rindkopas izriet, ka dabiskās minerālvielas, kuras jau pēc dabas ir aktīvas, var tikt “aktivētas” KN pozīcijas 3802 izpratnē. Tādēļ
Gerechtshof te Amsterdam
nosprieda, ka attiecīgie produkti ir tikuši “aktivēti”, jo – neraugoties uz to, ka māli pēc savas būtības jau bija aktīvi, – skalojot tos ar sērskābi un ūdeni, māla kristāla struktūrā ir tikusi mainīta plašu virsmas struktūra.
X
iesniedza kasācijas sūdzību iesniedzējtiesā par iepriekš minēto
Gerechtshof te Amsterdam
spriedumu, un
Staatssecretaris van Financiën
iesniedza pretkasācijas sūdzību.
Iesniedzējtiesa norāda, ka ar savu kasācijas pamatu
X
apgalvo, ka
Gerechtshof te Amsterdam
ir pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā, nospriežot, ka attiecīgie produkti ietilpst KN pozīcijā 3802, jo apstrāde ar skābi nav mainījusi attiecīgo produktu kā aktīvu minerālproduktu objektīvās īpašības un īpatnības, kuri tāpēc ietilpst KN pozīcijā 2508.
Iesniedzējtiesa uzskata, ka saskaņā ar KN 25. nodaļas 1. piezīmi produktu skalošana neliedz tos iekļaut KN pozīcijā 2508, pat ja šāda skalošana notiek “ar ķīmisko vielu palīdzību, kuras attīra no piemaisījumiem, nemainot produkta struktūru”. Tomēr iesniedzējtiesa šaubās, vai vārdkopa “attīrīt no piemaisījumiem” ietver neapstrādāta minerālprodukta attīrīšanu no noteiktām ķīmiskām vielām, kas tajā nonākušas dabiskā ceļā, un tādējādi attīrīšana notiek, lai stiprinātu minerālproduktam raksturīgās dabiskās īpašības. Iesniedzējtiesa norāda, ka KN 25. nodaļas 1. piezīmē nav skaidri noteikts, vai tā attiecas uz neapstrādāta minerālprodukta skalošanu, lai attīrītu to no šāda “dabiska piesārņotāja”, kas ir kļuvis par paša minerālprodukta daļu.
Iesniedzējtiesa piebilst, ka, ja, iegūstot minerālproduktus, tajos esošie kalcija joni ir jāuzskata par “piemaisījumiem” KN 25. nodaļas 1. piezīmes izpratnē, esot jānosaka, vai vārdkopa “nemainot produkta struktūru” var tikt attiecināta uz skalošanu ar sērskābi un ūdeni. Kā uzskata iesniedzējtiesa, šajā ziņā ir iespējamas divas interpretācijas.
Atbilstīgi pirmajai KN 25. nodaļas 1. piezīmes interpretācijai attiecīgajiem produktiem, lai tie varētu tikt klasificēti tās pozīcijā 2508, pēc skalošanas esot jāsaglabā “citādu mālu” atbilstošās objektīvās īpašības un īpatnības šīs pozīcijas izpratnē. Atbilstīgi šai interpretācijai ne no KN pozīcijas 2508 formulējuma, ne no HS vai no KN paskaidrojošajām piezīmēm neizriet, ka māla absorbētspējai, kalcija jonu vai ūdeņraža jonu daudzumam kristāla struktūrā vai arī precīzam atstatumam starp plātnēm ir jebkāda nozīme, klasificējot atkrāsošanas mālu KN pozīcijā 2508.
Iesniedzējtiesa norāda, ka nav strīda par to, ka attiecīgajiem produktiem, tos iegūstot, jau ir īpašības un īpatnības, kas tiek prasītas, lai tos uzskatītu par “citādu mālu” KN pozīcijas 2508 izpratnē, un ka arī pēc apstrādes ar sērskābi un ūdeni šiem produktiem ir objektīvas īpašības un īpatnības, lai tos klasificētu šajā tarifa pozīcijā. Tā precizē, ka netiek apstrīdēts arī tas, ka attiecīgie produkti nav ieguvuši objektīvās īpašības un īpatnības pēc apstrādes ar skābi, kas tos padara par derīgiem izmantošanai citiem mērķiem, nevis mērķiem, kādiem parasti tiek izmantots atkrāsošanas māls. Kā uzskata iesniedzējtiesa, tas vien, ka absorbētspēja, kas nepieciešama, lai tos klasificētu kā “citādus mālus” KN pozīcijas 2508 izpratnē, ir palielinājusies, neliedz turpināt klasificēt šos produktus šajā pozīcijā, jo šīs spējas nozīme nepārsniedz atkrāsošanas māla dabisko absorbētspēju vispār.
Atbilstīgi otrajai KN 25. nodaļas 1. piezīmes interpretācijai nepietiekot ar to, ka attiecīgie produkti vēl arvien atbilst prasītajām objektīvajām īpašībām un īpatnībām klasifikācijai KN pozīcijā 2508 “citādi māli”. No šīs pozīcijas esot jāizslēdz minerālprodukti, kuri pēc to iegūšanas ir tikuši ķīmiski apstrādāti, kas izmaina iegūto minerālproduktu struktūru un sastāvu. Atbilstīgi šādai interpretācijai, lai gan ūdeņraža joni nav dabiski sveši tādos produktos kā atkrāsošanas māls, to klātbūtnes pēc apstrādes rezultātā tie jau ir jāuzskata par “jauktiem ķīmiskiem produktiem” KN 38. nodaļas izpratnē.
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, iesniedzējtiesa uzskata, ka attiecīgo produktu tarifa klasifikācija ir atkarīga no atsevišķu Savienības tiesību normu interpretācijas, konkrētāk, KN tarifa pozīcijas 2508 un KN 25. nodaļas 1. piezīmes interpretācijas.
Hoge Raad
tādēļ nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
1)
Vai vārdi “izdala piemaisījumus” HS paskaidrojošo piezīmju par 25. nodaļu 1. piezīmē attiecas arī uz noteiktu ķīmisko daļu, kuras dabisku apstākļu dēļ ir minerālproduktā jēlā stāvoklī, izdalīšanu, kas paredzēta atsevišķu dabisku (specifisku) īpašību pastiprināšanai, kuras pirms tam bija vājinātas šo dabisko apstākļu dēļ?
2)
Ja no atbildes uz pirmo jautājumu izriet, ka runa ir par piemaisījumu izdalīšanu HS paskaidrojošo piezīmju par 25. nodaļu 1. piezīmes izpratnē, atbilstoši kādiem kritērijiem ir jāuzskata, ka tāda ekstrahēta minerālviela kā atkrāsošanas māls, pamatojoties uz iepriekš minēto piezīmi, pēc skalošanas ar sērskābi un ūdeni joprojām var tikt klasificēts KN tarifa apakšpozīcijā 2508 40 00 un netikt uzskatīts par ķīmisku produktu KN 38. nodaļas izpratnē?
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Vispirms ir jānorāda, ka uzdoto jautājumu, lai arī tie formāli attiecas uz HS paskaidrojošo piezīmju par 25. nodaļu 1. piezīmi, mērķis ir noskaidrot jēdziena “skalošana” apjomu KN 25. nodaļas 1. piezīmes izpratnē, saskaņā ar kuru 25. nodaļā tostarp ietilpst “skaloti produkti (arī izmantojot ķīmiskas vielas, kas izdala piemaisījumus, bet nemaina produkta struktūru)”.
Turklāt ir jāatgādina, ka, ja Tiesai ir jāsniedz prejudiciāls nolēmums tarifu klasifikācijas jomā, tās uzdevums ir valsts tiesai izskaidrot kritērijus, kuru lietojums tai ļaus attiecīgās preces pareizi klasificēt KN, nevis veikt šo klasifikāciju pašai, īpaši tādēļ, ka Tiesas rīcībā nav visas šim uzdevumam nepieciešamās informācijas. Tādējādi valsts tiesa katrā ziņā ir labākā pozīcijā, lai veiktu šo uzdevumu (2002. gada 7. novembra spriedums apvienotajās lietās no
C-260/00 līdz C-263/00
Lohmann
un
Medi Bayreuth
,
Recueil
, I-10045. lpp.
, 26. punkts; 2010. gada 22. decembra spriedums lietā
C-12/10
Lecson Elektromobile
, Krājums, I-14173. lpp.
, 15. punkts, kā arī 2012. gada 22. novembra spriedums apvienotajās lietās C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 un C‑383/11
Digitalnet
u.c., 61. punkts).
Tādējādi iesniedzējtiesai produkti, par kuriem ir pamatlieta, ir jāklasificē, ņemot vērā Tiesas sniegtās atbildes uz tai uzdotajiem jautājumiem.
Par pirmo jautājumu
Ar pirmo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai KN 25. nodaļas 1. piezīmē esošais piemaisījumu izdalīšanas jēdziens ir jāinterpretē tādējādi, ka tas ietver noteiktu ķīmisko sastāvdaļu, kas dabisku apstākļu dēļ ir neapstrādātā minerālproduktā, izdalīšanu, kas paredzēta atsevišķu dabisku īpašību pastiprināšanai.
Vispirms, pretēji tam, ko norāda prasītāja pamatlietā, tas, ka kāds process var norisināties dabiskos apstākļos, neizslēdz, ka šis process var būt KN 25. nodaļas 1. piezīmē paredzēta apstrāde, un nenozīmē, ka tādi produkti kā produkti, par kādiem ir pamatlieta un kam ir piemērots šāds process, ir jāuzskata par neapstrādātiem minerālproduktiem šīs piezīmes nozīmē.
Lai noteiktu piemaisījumu izdalīšanas jēdziena apjomu KN 25. nodaļas 1. piezīmes, par kuru ir pirmais jautājums, izpratnē, ir jāatgādina Tiesas pastāvīgā judikatūra, saskaņā ar kuru, lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un kontroles iespējas, noteicošais kritērijs preču klasifikācijai pēc tarifiem vispārēji ir to objektīvās īpašības un pazīmes, kas definētas KN pozīcijā un sadaļu vai nodaļu piezīmēs (it īpaši skat. 2007. gada 15. februāra spriedumu lietā
C-183/06
RUMA
, Krājums, I-1559. lpp.
, 27. punkts; 2007. gada 27. septembra spriedumu apvienotajās lietās
C-208/06 un C-209/06
Medion
un
Canon Deutschland
, Krājums, I-7963. lpp.
, 34. punkts, kā arī 2013. gada 20. jūnija spriedumu lietā C‑568/11
Agroferm
, 27. punkts).
Turklāt produkta mērķis var būt objektīvs klasifikācijas kritērijs, ciktāl tas minētajam produktam ir raksturīgs, un šo raksturīgumu var novērtēt, ievērojot tā objektīvās iezīmes un īpatnības (skat. iepriekš minēto spriedumu lietā
RUMA
, 36. punkts; 2010. gada 29. aprīļa spriedumu lietā
C-123/09
Roeckl Sporthandschuhe
, Krājums, I-4065. lpp.
, 28. punkts, un iepriekš minēto spriedumu lietā
Agroferm
, 41. punkts).
Šajā ziņā no iesniedzējtiesas lēmuma izriet, ka produktu sūtījumiem, par ko ir pamatlieta, proti, atkrāsošanas māliem, pielietotā apstrāde sastāv no kalcija jonu aizstāšanas ar ūdeņraža joniem produktu struktūrā, lai palielinātu to absorbētspēju, kādēļ tos var izmantot pārtikas eļļas attīrīšanai un atkrāsošanai. Turklāt no Komisijas apsvērumiem tiesas sēdē, kas šajā ziņā netika apstrīdēti, izriet, ka šāda apstrāde liedz izmantot atkrāsošanas mālu citiem mērķiem kā vien pārtikas eļļu attīrīšanai un atkrāsošanai.
Šādos apstākļos un kā to uzsver Komisija, piemaisījumu izdalīšanas jēdziens KN 25. nodaļas 1. piezīmes izpratnē ir jāinterpretē atbilstīgi attiecīgo produktu dabiskajam mērķim. Tā kalcija jonu izdalīšana var tikt uzskatīta par piemaisījumu izdalīšanu šīs 1. piezīmes izpratnē, ciktāl šāda izdalīšana uzlabo attiecīgo produktu spēju pildīt tiem raksturīgo uzdevumu, proti, attīrīt un atkrāsot pārtikas eļļas; tas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.
Ņemot vērā iepriekš minēto, uz pirmo jautājumu ir jāatbild, ka KN 25. nodaļas 1. piezīmē esošais “piemaisījumu izdalīšanas” jēdziens ir jāinterpretē tādējādi, ka tas ietver noteiktu ķīmisko sastāvdaļu, kas dabisku apstākļu dēļ ir neapstrādātā minerālproduktā, izdalīšanu, ciktāl šāda izdalīšana uzlabo attiecīgā produkta spēju pildīt tam raksturīgo uzdevumu; tas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.
Par otro jautājumu
Ar otro jautājumu iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai KN 25. nodaļas 1. piezīme ir jāinterpretē tādējādi, ka tāda minerālviela kā atkrāsošanas māls pēc skalošanas ar sērskābi un ūdeni joprojām var tikt klasificēts KN tarifa apakšpozīcijā 2508 40 00 un netikt uzskatīts par ķīmisku produktu KN 38. nodaļas izpratnē.
Vispirms, ņemot vērā iesniedzējtiesas lēmumu un pamatlietas pušu apsvērumus, ir jākonstatē, ka otrais jautājums attiecas tikai uz jēdzienu “skalošana” KN 25. nodaļas 1. piezīmes izpratnē un neattiecas uz citu tajā minētu apstrādi.
No KN 25. nodaļas 1. piezīmes formulējuma izriet, ka skalošanas jēdziens ietver piemaisījumu izdalīšanu, izmantojot ķīmiskas vielas, nemainot produkta struktūru.
Atbilstīgi iesniedzējtiesas lēmumam un ieinteresēto pušu apsvērumiem apstrāde, par kuru ir pamatlieta, ietver ķīmisko vielu, konkrētāk – sērskābes, izmantošanu, kas iesniedzējtiesai tomēr ir jāpārbauda. Tādējādi, pieņemot, ka šī apstrāde ietver piemaisījumu izdalīšanu, kas arī ir jāpārbauda iesniedzējtiesai atbilstīgi sniegtajai atbildei uz uzdoto pirmo jautājumu, kritērijs, kas ļauj noteikt, vai, piemērojot KN 25. nodaļas 1. piezīmi, attiecīgajiem produktiem ir jāturpina tikt klasificētiem KN tarifa pozīcijā 2508, ir to struktūras iespējamās izmaiņas.
Šajā ziņā ir jākonstatē, ka KN 25. nodaļas 1. piezīmes formulējums nesniedz nekādu norādi par attiecīgā produkta “struktūras” jēdzienu.
Tomēr HS paskaidrojošās piezīmes, neraugoties uz to nesaistošo spēku, ir svarīgi līdzekļi, lai nodrošinātu vienādu kopējā muitas tarifa piemērošanu, un sniedz noderīgu informāciju tās interpretācijai (2009. gada 18. jūnija spriedums lietā
C-173/08
Kloosterboer Services
, Krājums, I-5347. lpp.
, 25. punkts, un iepriekš minētais spriedums lietā
Agroferm
, 28. punkts).
Šajā ziņā HS paskaidrojošajās piezīmēs par pozīciju 3802 ir precizēts, ka “ogle vai minerālprodukti tiek uzskatīti par aktivētiem, ja ar noteiktu (termisku, ķīmisku utt.) apstrādi ir mainīta to virsmas struktūra, lai tos pielāgotu tādiem noteiktiem mērķiem kā atkrāsošana, gāzes vai mitruma absorbēšana, katalīze, jonu apmaiņa vai filtrēšana”. Šajās pašās piezīmēs ir piebilsts, ka no pozīcijas 3802 tiek izslēgtas “dabiskas minerālvielas, kuras pēc dabas ir aktīvas (piemēram, kāršamās zemes), ciktāl tās nav apstrādātas, lai mainītu to virsmas struktūru (25. nodaļa)”.
Tādējādi un kā to pareizi norādīja Komisija, KN 25. nodaļas 1. piezīmē, interpretētā atbilstīgi HS paskaidrojošajām piezīmēm par pozīciju 3802, nav paredzēts, ka produkti, kuri ir tikuši apstrādāti, mainot to virsmas struktūru, tiek klasificēti KN tarifa pozīcijā 2508, tādēļ tie ir jāklasificē KN tarifa pozīcijā 3802.
Iesniedzējtiesai ir jānosaka, vai produkti, par kuriem ir pamatlieta, ir tikuši apstrādāti tā, ka ir mainīta to virsmas struktūra.
Ņemot vērā iepriekš minēto, uz otro jautājumu ir jāatbild, ka KN 25. nodaļas 1. piezīme ir jāinterpretē tādējādi, ka produkti, kas ir tikuši apstrādāti, izmantojot ķīmiskas vielas un izdalot piemaisījumus, var tikt klasificēti KN tarifa pozīcijā 2508, ja šī apstrāde nav mainījusi to virsmas struktūru, kas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.
Par tiesāšanās izdevumiem
Attiecībā uz lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku izdevumi, nav atlīdzināmi.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (desmitā palāta) nospriež:

1)
Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, kas grozīta ar Komisijas 2006. gada 17. oktobra Regulu (EK) Nr. 1549/2006, I pielikumā esošās kombinētās nomenklatūras 25. nodaļas 1. piezīmē esošais “piemaisījumu izdalīšanas” jēdziens ir jāinterpretē tādējādi, ka tas ietver noteiktu ķīmisko sastāvdaļu, kas dabisku apstākļu dēļ ir neapstrādātā minerālproduktā, izdalīšanu, ciktāl šāda izdalīšana uzlabo attiecīgo produktu spēju pildīt tiem raksturīgo uzdevumu, kas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai;

2)
Kombinētās nomenklatūras, kas ir Regulas Nr. 2658/87, kura grozīta ar Regulu Nr. 1549/2006, I pielikumā, 25. nodaļas 1. piezīme ir jāinterpretē tādējādi, ka produkti, kas ir tikuši apstrādāti, izmantojot ķīmiskas vielas un izdalot piemaisījumus, var tikt klasificēti kombinētās nomenklatūras tarifa pozīcijā 2508, ja šī apstrāde nav mainījusi to virsmas struktūru, kas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.

[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – holandiešu.