CELEX: 62013CJ0666
Zahtjev za prethodnu odluku
Carinska unija
Tarifno razvrstavanje
Zajednička carinska tarifa
Kombinirana nomenklatura
Tarifni brojevi 8541 i 8543
Moduli za prijenos i prijem podataka na kratkoj udaljenosti
Tarifni podbrojevi 8543 89 95 i 8543 90 80
Pojam ,dijelovi strojeva i električnih aparata’

Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje tarifnih brojeva 8541 i 8543 kao i tarifnih podbrojeva 8543 89 95 i 8543 90 80 Kombinirane nomenklature koja je sadržana u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (
SL L 256, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.), kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1832/2002 od 1. kolovoza 2002. (
SL L 290, str. 1
., u daljnjem tekstu: KN).
Zahtjev je upućen u okviru spora između Rohm Semiconductor GmbH (u daljnjem tekstu: Rohm Semiconductor) i Hauptzollamt Krefeld (Glavni carinski ured u Krefeldu) radi povrata carine na uvoz modula za prijenos i prijem podataka na kratkoj udaljenosti.
Pravni okvir
Pravo Unije
KN se temelji na harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označivanja robe (u daljnjem tekstu: HS) koji je sastavilo Vijeće za carinsku suradnju, kasnije preraslo u Svjetsku carinsku organizaciju (WCO), sustavu koji je uspostavljen Međunarodnom konvencijom o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označivanja robe, sklopljenom u Bruxellesu 14. lipnja 1983. i prihvaćenom u ime Europske ekonomske zajednice na temelju Odluke Vijeća 87/369/EEZ od 7. travnja 1987. (
SL L 198, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 6., str. 3.). U njoj je preuzeta šesteroznamenkasta klasifikacija tarifnih brojeva i podbrojeva HS‑a, kojoj je pridodana sedma i osma znamenka kako bi se stvorile njegove podvrste.
Prvi dio KN‑a sadrži uvodne odredbe. U tom dijelu, u Odjeljku I. koji sadrži opća pravila, u odsjeku A pod nazivom „Opća pravila za tumačenje [KN‑a]“ propisano je:
„Razvrstavanje robe u kombiniranu nomenklaturu uređuju sljedeća načela.
1.
Naslovi odsjeka, poglavlja i potpoglavlja služe samo za lakše snalaženje; za zakonske potrebe, razvrstavanje se vrši na temelju naziva tarifnih brojeva i svih odgovarajućih napomena uz odsjeke i poglavlja, te na temelju sljedećih pravila pod uvjetom da iz naziva tarifnih brojeva ili napomena ne proizlazi drukčije.
2.
a)
Smatra se da svako spominjanje proizvoda u nazivu tarifnog broja uključuje i necjelovit ili nedovršen proizvod, pod uvjetom da u stanju u kojem je podnesen posjeduje bitne značajke cjelovitog ili dovršenog proizvoda. Također se smatra da uključuje pozivanje na proizvod koji je cjelovit ili dovršen (ili proizvod koga se razvrstava kao cjelovitog ili dovršenog primjenom ovog pravila), a podnesen je u nesastavljenom ili u rastavljenom stanju.
[...]
6.
Za zakonske potrebe razvrstavanje robe u podbrojeve tarifnog broja vrši se sukladno nazivu tih podbrojeva i svih odgovarajućih napomena za podbrojeve te,
mutatis mutandis
, u skladu s gore navedenim pravilima, podrazumijevajući da se može uspoređivati samo podbrojeve na istoj razini. [...]“
Drugi dio KN‑a pod nazivom „Popis carinskih stopa“ sadrži odjeljak XVI. Taj odjeljak sadrži među ostalim poglavlje 85. pod nazivom „Električni strojevi, aparati i oprema te njihovi dijelovi; aparati za snimanje i reprodukciju zvuka, aparati za snimanje i reprodukciju televizijske slike i zvuka, njihovi dijelovi i pribor“.
U tom odsjeku nalazi se napomena 2. koja glasi:
„[…]
a)
dijelove koji predstavljaju robu navedenu u bilo kojem tarifnom broju poglavlja 84. ili 85. (osim tarifnih brojeva 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8485, 8503, 8522, 8529, 8538 i 8548) u svim se slučajevima razvrstava u svoje odgovarajuće tarifne brojeve;
[…]
(c)
sve se ostale dijelove razvrstava u tarifn broj 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8503, 8522, 8529 ili 8538 ako su primjenjivi ili, ako to nije moguće, u tarifni broj 8485 ili 8548.“
Poglavlje 85. sadržava, među ostalim, sljedeće tarifne brojeve i podbrojeve:
„8529 Dijelovi pogodni za uporabu isključivo ili uglavnom za aparate iz tarifnih brojeva 8525 do 8528
[…]
8529 90 ‐ ostalo:
8529 90 10 ‐ ‐ Sklopovi ili podsklopovi koji se sastoje od dvaju ili više međusobno pričvršćenih ili sastavljenih dijelova za aparate iz tarifnih brojeva 8526 10 10, 8526 91 11, 8526 91 19 i 8526 92 10 i za uporabu u civilnom zrakoplovstvu
‐ ‐ ostalo:
8529 90 40 ‐ ‐ ‐ Dijelovi aparata iz podbrojeva 8525 10 50, 8525 20 91, 8525 20 99, 8525 40 11 i 8527 90 92
‐ ‐ ‐ ostalo:
‐ ‐ ‐ ‐ Ormarići i kućišta:
[…]
8541 Diode, tranzistori i slični poluvodički elementi; fotoosjetljivi poluvodički elementi, uključujući fotonaponske ćelije neovisno jesu li sastavljene u module ili panele ili ne; svjetleće diode; montirani piezoelektrični kristali:
[...]
8543 Električni strojevi i aparati s posebnim funkcijama, nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu u ovom poglavlju
[...]
Ostali strojevi i aparati:
[...]
8543 89 – – ostalo
[...]
8543 89 95 – – – ostalo
8543 90 – Dijelovi:
[...]
8543 90 80 – – ostalo
[…]“
Članak 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1255/96 od 27. lipnja 1996. o privremenoj suspenziji autonomnih carina Zajedničke carinske tarife za određene industrijske i poljoprivredne proizvode (
SL L 158, str. 1
.), kako je izmijenjena Uredbom Vijeća (EZ) br. 2264/2002 od 19. prosinca 2002. (
SL L 350, str. 1
., u daljnjem tekstu: Uredba br. 1255/96), predviđao je da autonomne carine Zajedničke carinske tarife za proizvode iz Priloga ovoj Uredbi budu suspendirane na razini utvrđenoj za svaku od tih carina. Prema tom prilogu, za proizvode iz tarifnih podbrojeva 8543 90 80 nije se plaćala carina. To se osobito odnosilo na sklopove iz podbroja 8541 ili 8542 ugrađene u tiskani krug, smještene u kućište. Uredba br. 1255/96 stavljena je izvan snage Uredbom Vijeća (EU) br. 1344/2011 od 19. prosinca 2011. o suspenziji autonomnih carina Zajedničke carinske tarife za određene poljoprivredne proizvode, proizvode ribarstva i industrijske proizvode te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1255/96 (
SL L 349, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 18., str. 204.). Međutim, Uredba br. 1255/96 ostaje i dalje primjenjiva na okolnosti poput onih o kojima je riječ u glavnom postupku.
Napomene s objašnjenjem HS‑a
Svjetska carinska organizacija sukladno uvjetima iz članka 8. Međunarodne konvencije o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označivanja robe, sklopljene u Bruxellesu 14. lipnja 1983., odobrava Napomene s objašnjenjem i Mišljenja o razvrstavanju koje je donio Odbor HS‑a.
Napomene s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na tarifni broj 8541 u točki B pod naslovom „Fotoosjetljivi poluvodički elementi“ sadrže sljedeća pojašnjenja:
„Te skupine sadrže fotoosjetljive poluvodičke elemente u kojima vidljivo infracrveno ili ultraljubičasto zračenje uzrokuje, zbog unutarnjeg fotoelektričnog učinka, promjene u otporu.
[...]
Fotoosjetljivi poluvodički elementi razvrstavaju se u ovaj tarifni broj, bilo da se javljaju montirani, odnosno sa svojim vezama, sažeti ili nemontirani.“
U Napomenama s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na tarifni broj 8543 navodi se:
„Smatraju se strojevima ili aparatima u smislu ovog tarifnog broja električni elementi s posebnim funkcijama. Odredbe napomene s objašnjenima br. 8479 koje se odnose na strojeve i aparate koji imaju posebnu fukciju primjenjuju se
mutatis mutandis
na strojeve i aparate ovog tarifnog broja“.
U tom pogledu, u Napomenama s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na tarifni broj 8479 navodi se:
„Ovaj tarifni broj obuhvaća mehaničke strojeve i aparate s posebnim funkcijama koji nisu:
[...]
(c)
razvrstani u druge tarifne brojeve koji su tipičniji za ovaj odjeljak jer:
[...]
1°)
tamo nisu razvrstani s obzirom na svoji način rada, opis ili vrstu;
[...]
Strojevi i aparati iz ovog tarifnog broja razlikuju se od dijelova strojeva ili aparata koje valja razvrstati sukladno općim odredbama koje se odnose na dijelove zato što imaju posebnu funkciju.“
Glavni postupak i prethodna pitanja
Tijekom 2003. Rohm Semiconductor prijavio je, radi stavljanja u slobodan promet, module za prijenos i prijem podataka na kratkoj udaljenosti interakcijom s drugim elektroničkim alatima putem infracrvenih zraka. Namjena tih modula jest da se integriraju u mobilne telefone i prijenosna računala. Svaki od njih sastoji se od, među ostalim, tiskane pločice na koju su pričvršćene fotoosjetljive diode i svjetleće diode (u daljnjem tekstu: SD).
Tijekom 2006. i 2007. Hauptzollamt Krefeld primijenio je za navedene module carinu u visini od 3,7% s obrazloženjem da se ti isti moduli razvrstavaju u tarifni podbroj 8543 89 95 KN‑a. Stoga je u pogledu društva Rohm Semiconductor donio dvije odluke o naplati carine u ukupnom iznosu od 125397,15 eura.
Rohm Semiconductor je protiv tih odluka podnio tužbu pred Finanzgericht Düsseldorf (Porezni sud u Düsseldorfu.). On smatra da se predmetni moduli razvrstavaju u tarifni broj 8541 koji osobito uključuje diode, tranzistore i slične poluvodičke elemente kao i SD‑ove, te da su, slijedom toga, ti moduli izuzeti od plaćanja carine. U potporu takvoj argumentaciji poziva se na presudu X (C‑411/07,
EU:C:2008:535
) u kojoj je Sud utvrdio da se optosprežnici razvrstavaju u tarifni broj 8541 KN‑a.
Hauptzollamt Krefeld osporava relevantnost te argumentacije. Naime, on smatra da se predmetni moduli razlikuju od optosprežnika s obzirom na to da, za razliku od njih, navedeni moduli funkcioniraju zahvaljujući međusobnom djelovanju dioda koje su u njih integrirane i vanjskih dioda koje su ugrađene u druge elektroničke aparate.
On, prije svega, smatra da se ti moduli ne mogu razvrstati u tarifni broj 8541 samo zato što nisu optosprežnici. Zapravo smatra da kod optosprežnika postoji galvanska izolacija između elemenata koji odašiljaju i elemenata koji primaju svijetlost koja prekida tok električne struje između krugova koji su međusobno povezani tim dijelovima. Suprotno tome, u modulima o kojima se raspravlja u glavnom postupku, SD‑ovi i fotoosjetljive diode nisu namijenjeni međudjelovanju nego odašiljanju signala istim takvim vanjskim uređajima i njihovom primanju od potonjih.
Nadalje, smatra da funkcija tih modula nije ona optosprežnika. Ti su moduli, kao odašiljači/prijemici, namijenjeni za bežičnu optičku komunikaciju.
Konačno, smatra da je ta funkcija različita od funkcije aparata, mobilnih telefona ili prijenosnih računala, u koje su ugrađeni. Navedeni moduli, prema njemu, zbog svoje funkcije ne predstavljaju element koji je integriran u te aparate ili neodvojiv od njih.
Imajući u vidu izloženu argumentaciju, sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku postavlja pitanje razvrstavaju li se isti moduli u tarifni broj 8541 KN‑a s obzirom na svoj sastav ili u tarifni broj 8543 KN‑a s obzirom na svoju posebnu funkciju.
U tim je okolnostima Landgericht Saarbrücken odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja:
„1.
Ima li činjenica da proizvod ima posebnu funkciju u smislu tarifnog broja 8543 [KN‑a] za posljedicu to da, unatoč svojem sastavu, ne može biti razvrstan u tarifni broj 8541 [KN‑a]?
2.
U slučaju potvrdnog odgovora na prvo pitanje: u kojim se okolnostima module odašiljače/prijemike, one vrste koja je detaljnije izložena u obrazloženju, koji imaju posebnu funkciju u smislu tarifnog broja 8543, mora smatrati dijelovima strojeva ili aparata koji se razvrstavaju u taj tarifni broj?“
O prethodnim pitanjima
Prvo pitanje
Svojim prvim pitanjem sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku u biti pita treba li KN tumačiti na način da se moduli koji se, svaki pojedinačno, sastoje od međusobno povezanih SD‑a, jedne fotoosjetljive diode i više drugih poluvodičkih elemenata te koji se mogu koristiti kao odašiljači/prijemnici infracrvenih zraka kada primaju električno napajanje od aparata u koje su ugrađeni, razvrstavaju u tarifni broj 8541 ili 8543 KN‑a.
Prije svega, potrebno je podsjetiti da iz ustaljene prakse Suda proizlazi da se zadaća Suda, kada mu je upućen zahtjev za prethodnu odluku u području tarifnog razvrstavanja, sastoji u tome da nacionalnom sudu pojasni kriterije provedba kojih će mu omogućiti pravilno razvrstavanje predmetnih proizvoda u KN‑u, a ne u tome da sam provodi to razvrstavanje, tim više što sam Sud ne raspolaže nužno svim podacima koji su za to neophodni. U svakom slučaju, nacionalni sud je u boljem položaju da to učini. Međutim, da bi sudu koji je uputio zahtjev dao koristan odgovor, Sud mu može, u duhu suradnje s nacionalnim sudovima, dati sve upute koje smatra potrebnima (vidjeti osobito presude Data I/O, C‑370/08,
EU:C:2010:284
, t. 24. i navedenu sudsku praksu, i Data I/O, C‑297/13,
EU:C:2014:331
, t. 36. i navedenu sudsku praksu).
Nadalje, kao što to ističu Rohm Semiconductor i Europska komisija, kako bi se osigurala pravna sigurnost i olakšala kontrola, ključni kriterij za tarifno razvrstavanje robe općenito se mora tražiti u osobinama i objektivnim svojstvima robe, određenima sadržajem broja KN‑a i napomenama odsjeka ili poglavlja (vidjeti osobito presude Peacock, C‑339/98,
EU:C:2000:573
, t. 9.; Codirex Expeditie, C‑400/06,
EU:C:2007:519
, t. 16. i navedenu sudsku praksu te Sysmex Europe, C‑480/13,
EU:C:2014:2097
, t. 29.).
Konačno, napomene s objašnjenjem koje je, kad je riječ o KN‑u, sastavila Komisija i, kad je riječ o HS‑u, WCO, značajno pridonose tumačenju opsega različitih tarifnih brojeva a da pritom nemaju obvezujuću pravnu snagu (vidjeti u tom smislu osobito presude Data I/O,
EU:C:2014:331
, t. 33. i navedenu sudsku praksu kao i Lukoyl Neftohim Burgas, C‑330/13,
EU:C:2014:1757
, t. 35. i navedenu sudsku praksu.).
S jedne strane, u odnosu na tarifni broj 8541 KN‑a, Sud je presudio da se u taj tarifni broj razvrstavaju fotoosjetljivi poluvodički elementi, kao što su optosprežnici (presuda X,
EU:C:2008:535
, t. 30.).
S druge strane, u odnosu na tarifni broj 8543, on se na stroj ili električni aparat primjenjuje samo ako ima posebnu funkciju i ako ga se ne može razvrstati u druge podbrojeve poglavlja 85. KN‑a (vidjeti u tom smislu presudu X,
EU:C:2008:535
, t. 27. i 28.).
Budući da je sud koji je uputio zahtjev utvrdio da moduli o kojima se raspravlja u glavnom postupku imaju posebnu funkciju, valja ispitati drugi od tih uvjeta.
Iz sekundarne naravi tarifnog broja 8543 proizlazi da on obuhvaća proizvode koji, iako se razvrstavaju u poglavlje 85. KN‑a, nisu razvrstani ni u jedan drugi tarifni broj toga poglavlja (vidjeti analogijom presudu Data I/O,
EU:C:2014:331
, t. 49.).
Kao prvo, značajke proizvoda o kojemu se raspravlja u glavnom postupku složenije su od značajki optosprežnika.
Moduli, poput onih o kojima se raspravlja u glavnom postupku, razlikuju se od jednostavnog poluvodičkog elementa ili jednostavne diode po tome što su, kao što je naveo sud koji je uputio zahtjev, sastavljeni od višestrukih strujnih krugova raspoređenih na nekoliko poluvodičkih elemenata kao i od SD‑a i fotoosjetljive diode. Stoga nijedan od tih dijelova ne daje tim modulima karakterističnu funkciju jer se moduli mogu koristiti istovremeno i za odašiljanje i za primanje signala.
Nadalje, dok optosprežnici odašilju signal s jednog električnog kruga na drugi unutar istog proizvoda, navedeni moduli omogućuju vanjsku komunikaciju s proizvodima u koje su ugrađeni. Stoga se podatkovna komunikacija preko kanala istih modula odvija između različitih aparata.
Kao drugo, kao što je to istaknula Komisija u svojim pisanim očitovanjima, okolnost da su moduli, poput onih o kojima se raspravlja u glavnom postupku, sastavljeni od elemenata od kojih se svaki od njih, promatrano pojedinačno, može razvrstati u tarifni broj 8541 KN‑a nije takve naravi da bi mogla dovesti u pitanje njihovo razvrstavanje u drugi tarifni broj, s obzirom na to da oni zbog sastavljanja elemenata tvore proizvode koji su različiti od tih elemenata (vidjeti analogijom presudu Kloosterboer Services, C‑173/08,
EU:C:2009:382
, t. 29.).
Stoga, budući da, s jedne strane, moduli poput onih o kojima se raspravlja u glavnom postupku, koji se koriste za prijenos i prijem podataka na kratkoj udaljenosti u interakciji s drugim elektroničkim alatima putem infracrvenih zraka, imaju posebnu funkciju i, s druge strane, da su ti moduli, od kojih je svaki sastavljen međusobnim povezivanjem SD‑a, fotoosjetljive diode i više drugih poluvodičkih elemenata i koji su namijenjeni ugradnji u druge aparate od kojih dobivaju električno napajanje, od svih tarifnih brojeva poglavlja 85. KN‑a, uključeni samo u tarifni broj 8543, navedeni se moduli razvrstavaju u taj potonji tarifni broj.
Iz svih prethodnih razmatranja proizlazi da na prvo pitanje treba odgovoriti tako da se KN mora tumačiti na način da se moduli, od kojih je svaki od njih sastavljen međusobnim povezivanjem SD‑a, fotoosjetljive diode i više drugih poluvodičkih elemenata i koji se mogu koristiti kao odašiljači/prijemnici putem infracrvenih zraka kada dobivaju električno napajanje od aparata u koje su ugrađeni, razvrstavaju u tarifni broj 8543 KN‑a.
Drugo pitanje
Dopuštenost
Rohm Semiconductor smatra da je drugo pitanje hipotetsko i slijedom toga predlaže da ga Sud proglasi nedopuštenim. U tom se pogledu poziva na definiciju pojma „dijelovi“ koju je Sud dao u svojoj presudi X (
EU:C:2008:535
), kako bi zaključio da se module o kojima se raspravlja u glavnom postupku, s obzirom na to da ne mogu pravilno funkcionirati neovisno o mobilnim telefonima u koje su ugrađeni, mora kvalificirati kao „dijelov[e]“ tih telefona. Međutim, prema napomeni 2. točki (c) Odjeljka XVI. KN‑a, te se module mora razvrstati u tarifni podbroj 8529 90 40, zato što su namijenjeni upravo ugradnji u mobilne telefone.
Stoga bi, prema mišljenju Rohm Semiconductora, smisao drugog pitanja bio da se utvrdi treba li, u slučaju da tekst tarifnog broja 8525 KN‑a isključuje mobilne telefone, takve module, poput mobilnih telefona, smatrati strojevima/aparatima koji se razvrstavaju u tarifni broj 8543 zato što imaju funkciju koja im je svojstvena, koja je različita od one mobilnog telefona, ili su unatoč toj posebnoj funkciji ti moduli dijelovi strojeva koji se razvrstavaju u navedeni tarifni broj.
Uvodno, potrebno je podsjetiti da prema ustaljenoj sudskoj praksi pitanja koja se odnose na tumačenje prava Unije koja postavlja nacionalni sudac u pravnom i činjeničnom kontekstu za čije je određivanje odgovoran, i čiju točnost Sud nije dužan provjeravati, uživaju pretpostavku relevantnosti. Sud može odbiti zahtjev za prethodnu odluku koji je podnio nacionalni sud samo ako je očito da tumačenje prava Unije koje se traži nema nikakve veze sa stvarnošću ili predmetom glavnog spora, ako je problem hipotetske naravi ili ako Sud ne raspolaže činjeničnim i pravnim elementima nužnima da na koristan način odgovori na pitanja koja su mu postavljena (vidjeti osobito presude Pohotovosť, C‑470/12,
EU:C:2014:101
, t. 27. i navedenu sudsku praksu, kao i Kušionová, C‑34/13,
EU:C:2014:2189
, t. 38.).
Međutim, s obzirom na, s jedne strane, odgovor koji je dan na prvo pitanje, prema kojemu se KN mora tumačiti tako da se moduli, poput onih o kojima se raspravlja u glavnom postupku, razvrstavaju u tarifni broj 8543, tim je više dokazano da je za rješenje spora u glavnom postupku nužno i primjereno sudu koji je uputio zahtjev dati odgovor na drugo pitanje.
S druge strane, valja podsjetiti da sukladno napomeni 2. točke (a) odsjeka XVI. KN‑a, „dijelove koji predstavljaju robu navedenu u bilo kojem tarifnom broju poglavlja 84. ili 85. (osim tarifnih brojeva 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8485, 8503, 8522, 8529, 8538 i 8548) u svim se slučajevima razvrstava u svoje odgovarajuće tarifne brojeve“. To se pravilo o razvrstavanju primjenjuje kada se dijelovi sastoje od elemenata koji zbog svojih vlastitih značajki potpadaju pod poseban tarifni broj iz poglavlja 84. ili poglavlja 85. KN‑a. Na temelju navedenog pravila, djelovi strojeva razvrstavaju se ovisno o svojim vlastitim značajkama, kao zasebni proizvodi, u poseban tarifni podbroj u koji se razvrstavaju ti proizvodi.
To pojašnjenje ima svoj učinak, s obzirom na to da je, kao što je to naveo sud koji je uputio zahtjev, plaćanje carina za neke proizvode iz tarifnog broja 8543 90 KN‑a suspendirano na temelju Uredbe br. 1255/96. Među proizvodima koji se razvrstavaju u tarifni broj 8543 90 KN‑a, za koje postoji takva suspenzija, su i oni koji se pojavljuju u obliku „sklopa proizvoda iz tarifnog broja 8541 ili 8542 ugrađenog u tiskani krug, smještenog u kućište“. Kao što je ponovljeno u točki 33. ove presude, moguće je da proizvod o kojem se raspravlja u glavnom postupku, koji je sastavljen od elemenata koji su svi razvrstani u tarifni broj 8541 KN‑a, može odgovarati tom opisu. Kako bi se mogla dodijeliti korist koja proizlazi iz takve suspenzije neophodno je, međutim, da se taj proizvod može razvrstati kao „dio“. Slijedom toga, rješenje spora u glavnom postupku ovisi o odgovoru na drugo pitanje.
Iz svega navedenog proizlazi da je drugo pitanje dopušteno.
Meritum
Sud koji je uputio zahtjev svojim drugim pitanjem u biti pita treba li KN tumačiti na način da moduli, poput onih o kojima se raspravlja u glavnom postupku, koji su ugrađeni u aparate za čiji mehanički ili električni rad nisu neophodni predstavljaju dijelove u smislu podbroja 8543 90 80 KN‑a ili na način da se ti moduli razvrstavaju u podbroj 8543 89 95 KN‑a koji se odnosi na druge strojeve ili druge električne aparate s posebnim funkcijama koji nisu navedeni ni uključeni drugdje u poglavlju 85. KN‑a.
Pojam „dijelovi“, u smislu napomene 2. Odjeljka XVI. KN‑a, nije tamo definiran. U interesu usklađene i jedinstvene primjene zajedničke carinske tarife Sud je pokušao dati tom pojmu jedinstvenu definiciju koja je zajednička za sva poglavlja KN‑a (vidjeti u tom smislu presudu HARK, C‑450/12,
EU:C:2013:824
, t. 37.).
Iz sudske prakse Suda, koja je razvijena u odnosu na tarifni broj 8473 KN‑a i napomene 2. točke (b) Odjeljka XVI. KN‑a, proizlazi da pojam „dijelovi“ podrazumijeva postojanje cjeline za čije su funkcioniranje oni neophodni (presude Peacock,
EU:C:2000:573
, t. 21. i Data I/O,
EU:C:2014:331
, t. 35. i navedena sudska praksa.).
Kako bi se neki proizvod moglo smatrati „dijelom“, nije dovoljno dokazati da bez tog proizvoda stroj ne može udovoljiti potrebama za koje je namijenjen. I dalje je potrebno dokazati da mehanički ili električni rad stroja o kojem je riječ ovisi o spomenutom proizvodu (presude HARK,
EU:C:2013:824
, t. 36. i navedena sudska praksa kao i Data I/O,
EU:C:2014:331
, t. 35. i navedena sudska praksa).
U napomenama s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na tarifni broj 8543 navedeno je da se strojevima ili aparatima u smislu ovog tarifnog broja trebaju smatrati električni uređaji koji imaju posebnu funkciju. U toj je točki također navedeno da se odredbe napomena s objašnjenjem tarifnog broja 8479 HS‑a koje se odnose na strojeve i aparate s posebnim funkcijama primjenjuju
mutatis mutandis
na strojeve i aparate iz tarifnog broja 8543 HS‑a.
U tom pogledu, napomene s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na tarifni broj 8479 pojašnjavaju, s jedne strane, da su u taj tarifni broj uključeni strojevi i aparati s posebnim funkcijama koji nisu razvrstani u druge tarifne brojeve koji su tipičniji za poglavlje 84. HS‑a jer nisu obuhvaćeni nijednim drugim tarifnim brojem s obzirom na svoj način rada, opis ili vrstu i, s druge strane, da se strojevi ili aparati koji su razvrstani u navedeni tarifni broj razlikuju od dijelova strojeva ili aparata koje valja razvrstati sukladno općim odredbama koje se odnose na dijelove zato što oni imaju posebnu funkciju.
Prema mišljenju Rohm Semiconductora, Sud je utvrdio da se optosprežnici o kojima se raspravljalo u predmetu u kojemu je donesena presuda X (
EU:C:2008:535
, t. 28.) ne mogu razvrstati u tarifni broj 8543 iako se smatralo da ne pripadaju u tarifni broj 8541 KN‑a.
Iako je točno da je u točki 28. njemačke verzije navedene presude riječ o „dijelovi[ma] strojeva“, taj se izraz ne odnosi na pojam „dijelovi“ u smislu KN‑a, već znači da je optosprežnik sastavni element drugih strojeva, zbog čega je njegovo razvrstavanje u tarifni broj 8541 KN‑a bilo relevantno.
Kao što Komisija navodi u svojim pisanim očitovanjima, francuska verzija presude X (
EU:C:2008:535
) može dovesti do iste zabune do koje je dovela njemačka verzija. Međutim, u točki 28. engleske verzije te presude umjesto izraza „parties de machine“ iz francuske verzije upotrijebljen je izraz „machine components“. U slučaju da se radilo o „dijelovi[ma]“ u smislu KN‑a, u toj bi se točki engleske verzije navedene presude naveo izraz „parts of machines“, kao što je to navedeno u točki 6. te verzije.
Iako je Sud doista procijenio da optosprežnici, poput onih o kojima se raspravlja u predmetu u kojemu je donesena ista presuda, ne mogu biti razvrstani u tarifni broj 8543, to je upravo zato, kao što on navodi u točki 29. potonje presude, jer su namijenjeni brojnim vrstama strojeva i aparata, a ne samo preostaloj kategoriji strojeva i aparata s posebnim funkcijama koji nisu navedeni ni uključeni drugdje u poglavlju 85.
Kao što je to naveo sud koji je uputio zahtjev, iako je točno da su moduli o kojima se raspravlja u glavnom postupku ugrađeni u mobilne telefone ili druge aparate, oni nisu neophodni za njihovu uporabu. Kao što je to istaknula Komisija u svojim pisanim očitovanjima, ti moduli kao takvi nemaju nikakvu ulogu u telekomunikacijskom radu telefona, obradi podataka, ispisu ili slikanju i reproduciranju fotografija. I prema podacima koje je dostavio taj sud, to što navedeni moduli nisu ugrađeni u mobilne telefone, prijenosna računala, pisače ili digitalne kamere ne sprečava njihov rad.
Budući da ta ugradnja nije neophodna za rad tih strojeva, navedene module ne može se smatrati djelovima u smislu tarifnog broja 8543 90 80 KN‑a.
Stoga na drugo pitanje valja odgovoriti tako da KN treba tumačiti na način da moduli, poput onih o kojima se raspravlja u glavnom postupku, koji su ugrađeni u aparate za čiji mehanički ili električnu rad nisu neophodni, ne predstavljaju dijelove u smislu podbroja 8543 90 80 KN‑a, već se razvrstavaju u tarifni broj 8543 89 95 KN‑a, koji se odnosi na strojeve i druge električne aparate s posebnom funkcijom, a koji nisu navedeni ni uključeni drugdje u poglavlju 85. KN‑a.
Troškovi
Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.

Slijedom navedenoga, Sud (osmo vijeće) odlučuje:

1.
Kombinirana nomenklatura koja je sadržana u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi, kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1832/2002 od 1. kolovoza 2002. treba se tumačiti na način da se moduli, od kojih je svaki pojedinačno sastavljen od spoja SD‑a, jedne fotoosjetljive diode i više drugih poluvodičkih elemenata i koji se mogu koristiti kao odašiljači/prijemnici putem infracrvenih zraka kada dobivaju napajanje od aparata u koje su ugrađeni, razvrstavaju u tarifni broj 8543 te nomenklature.

2.
Kombiniranu nomenklaturu koja je sadržana u Prilogu I. Uredbi br. 2658/87, kako je izmijenjena Uredbom br. 1832/2002, treba tumačiti na način da moduli, poput onih o kojima se raspravlja u glavnom postupku, koji su ugrađeni u aparate za čiji mehanički ili električni rad nisu neophodni, ne predstavljaju dijelove u smislu podbroja 8543 90 80 te nomenklature, već se razvrstavaju u podbroj 8543 89 95 te nomenklature koji se odnosi na strojeve i druge električne aparate s posebnom funkcijom, a koji nisu navedeni ni uključeni drugdje u poglavlju 85. te nomenklature.

Potpisi
(
*1
)	Jezik postupka: njemački.