CELEX: 62015CJ0183
Előzetes döntéshozatal
Közös Vámtarifa
Tarifális besorolás
Kombinált Nómenklatúra
9027 10 10 vámtarifaalszám
Ultraibolya kisugárzással működő aerodinamikai részecskemérő készülékek
Kézi részecskeszámlálók

Az előzetes döntéshozatali iránti kérelem tárgya a 2008. szeptember 19‑i 1031/2008/EK bizottsági rendelettel (
HL L 291., 1. o.
) módosított, a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (
HL L 256., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: KN), különösen az abban szereplő 9027 10 10 vámtarifaalszám értelmezése.
A jelen kérelem előterjesztésére a TSI GmbH (a továbbiakban: TSI) és a Hauptzollamt Aachen (aacheni fővámhivatal) közötti jogvitában került sor az ultraibolya kisugárzással működő aerodinamikai részecskemérő készülékek és a kézi részecskeszámlálók tarifális besorolásának tárgyában.
Jogi háttér
A 2658/87 rendelettel bevezetett KN a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszeren alapul, amelyet a később a Vámigazgatások Világszervezetévé (WCO) átalakult Vámegyüttműködési Tanács állapított meg, és az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló, Brüsszelben 1983. június 14‑én megkötött nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: HR) hozott létre. Ezen egyezményt és annak 1986. június 24‑i módosító jegyzőkönyvét az Európai Gazdasági Közösség részéről az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (
HL L 198., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyta jóvá.
A KN „Vámtarifa” címet viselő második része tartalmazza a, „Gépek és mechanikus berendezések; villamossági cikkek; ezek alkatrészei; hangfelvevő és ‑lejátszó készülékek, kép‑ és hangfelvevő és ‑lejátszó készülékek televízióhoz; ezek alkatrészei és tartozékai” elnevezésű XVI. áruosztályt. Ezen áruosztályt megjegyzések vezetik be, amelyek között szereplő 3. pont értelmében:
Az említett második rész tartalmazza a XVIII. áruosztályt is, melynek elnevezése „Optikai‑, fényképészeti‑, mozgófényképészeti‑, mérő‑, ellenőrző‑, precíziós‑, orvosi‑ vagy sebészeti műszerek és készülékek; órák és kisórák; hangszerek; mindezek alkatrészei és tartozékai”, amelybe többek között az „Optikai, fényképészeti, mozgófényképészeti, mérő‑, ellenőrző‑, precíziós, orvosi vagy sebészeti műszerek és készülékek; mindezek alkatrészei és tartozékai” című 90. árucsoport is tartozik. Ezen áruosztályt megjegyzések vezetik be, amelyek között szereplő 3. pont értelmében:
Ugyanezen árucsoportot is kiegészítő megjegyzés vezeti be. Ez a következőket mondja ki:
„1.
A [...] 9027 10 10 [...] alszámok alkalmazásában az »elektronikus« kifejezés olyan műszereket és berendezéseket jelent, amelyek a 8540, 8541 vagy a 8542 vtsz.‑ok alá tartozók közül egy vagy több árucikket tartalmaznak, de ennek a megjegyzésnek az alkalmazása szempontjából nem kell azonban figyelembe venni az olyan 8540, 8541 vagy a 8542 vtsz.‑ok alá tartozó árucikkeket, amelyek kizárólag az elektromos áram egyenirányítására szolgálnak, vagy amelyek a műszer vagy a berendezés tápegységéhez tartoznak.”
A KN 9027 vámtarifaszám az alábbiakat tartalmazza:
A 2658/87 rendelet 9. cikke (1) bekezdése a) pontjának második francia bekezdése értelmében az Európai Bizottság kidolgozza a KN‑re vonatkozó magyarázó megjegyzéseket, amelyeket rendszeresen közzétesz az
Európai Unió Hivatalos Lapjában
. A 2008. május 30‑án közzétett – az alapügy tényállásának megvalósulása idején alkalmazandó – magyarázó megjegyzések (
HL C 133., 1. o.
) a KN 9027 10 10 vámtarifaalszámmal kapcsolatban az alábbiakat fejtik ki:
„Ezen alszám alá tartozik a lézeres levegőrészecske‑számláló. Ez olyan elektronikus eszköz, amely meghatározza vagy ellenőrzi a szűrt levegő portartalmát, pl. ipari üzemekben vagy orvosi területen. A levegőmintában lévő porrészecskék lézersugarat hoznak létre a készülék mérőkamrájában olyan szórt fény létrehozása érdekében, amelyet – lencserendszerrel sugárrá történő fókuszálást követően – fotodióda érzékel és alakít át elektromos jellé. A készülék előre beprogramozott hivatkozási (szám)adatok alapján határozza meg a portartalom mértékét és a mérési eredményt a műszer digitális kijelzője mutatja vagy külső szalagos nyomtatón írja ki. Interfész segítségével a mérési eredmény elektromos jel formájában kábelen automatikus adatfeldolgozó berendezésbe küldhető.”
A WCO a HR‑ről szóló egyezmény 8. cikkében meghatározott feltételek szerint jóváhagyja a HR bizottság által elfogadott magyarázó megjegyzéseket és áruosztályozási véleményeket. A KN 9027 vámtarifaszám szövegével megegyező szövegezésű HR 90.27 vámtarifaszámhoz fűzött HR magyarázó megjegyzés az alábbiakat mondja ki:
„E vtsz. alá tartoznak:
[...]
(8)
Gáz‑ vagy füstanalizáló készülékek. Ezeket gyúlékony gázok vagy égési melléktermékek analizálására használják, kokszolókemencékben, gázgyárakban, fémolvasztó kohókban stb. nevezetesen szén‑dioxid, szén‑monoxid, oxigén, hidrogén, nitrogén vagy szénhidrogén‑tartalmának meghatározásra. Elektromos gáz vagy füstanalizáló készülékeket főleg a következő gázok tartalmának meghatározására és merésére használják: szén‑dioxid, szén‑monoxid és hidrogén, oxigén, hidrogén, kén‑dioxid, ammónia.
E műszerek némelyike mennyiségileg határozza meg az elégett, vagy megfelelő kémiai anyag által elnyelt gázokat. Ide tartoznak:
(i)
Orsat féle készülék, főleg felszívóüvegből, egy vagy több abszorbciós edényből és mérőhengerből áll.
(ii)
Égető vagy robbantókészülék. Ezt a fentieken túlmenően felszerelik égető és robbantópipettával, csövecskével (platina, hajszálcső, platina vagy palladiumhuzal, cső, indukciós gyújtással stb.).
A különböző készülékek kombinálva is használatosak.
[...]”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a TSI 2009. augusztus 10‑én a kézi részecskeszámláló szabad forgalomba bocsátására vonatkozó nyilatkozatot tett. Ez a készülék kijelzővel, csatlakozókkal és elektromos és elektronikus elemekből álló irányítóegységekkel ellátott burkolatban van. A készülékkel nyomon követhető a részecskeszennyezés. Található rajta egy fogantyú, amely lehetővé teszi azt, hogy valamennyi irányítóegység hüvelykujjal működtethető legyen. E számláló színes érintőképernyős kijelzőn keresztül konfigurálható és működtethető. A részecskeminták vizsgálatának eredményeit meg lehet jeleníteni a kijelzőn, le lehet tölteni vagy közvetlenül ki lehet nyomtatni. Az említett számlálót szennyezőforrások felderítésére, tiszta terek minősítésére, szűrők szivárgásvizsgálatára vagy kutatáshoz lehet alkalmazni.
Mivel a TSI a készüléket a KN 9027 50 00 vámtarifaalszám alatt jelentette be, az illetékes vámhatóság nem kötelezte vám fizetésére.
2009. november 25‑én a TSI ultraibolya kisugárzással működő aerodinamikai részecskemérő készülék (a továbbiakban: részecskemérő készülék) szabad forgalomba bocsátására vonatkozó nyilatkozatot tett. E készülék levegőbemeneti nyílással ellátott burkolatban van. Található rajta világító diódás (LED) kijelző, csatlakozók, valamint elektromos és elektronikus elemekből álló irányítóegység. E részecskemérő készülék az egyes lebegő részecskék aerodinamikai átmérőjének, a szórt fény intenzitásának és fluoreszkálásuk intenzitásának valós idejű mérésére szolgál. A részecskék aerodinamikai átmérőjének és a szórt fény intenzitásának méréséhez kétpontos optikai rendszert alkalmaznak. Az egyes részecskék fluoreszkálási tulajdonságait ultraibolya kisugárzással működő aerodinamikai részecske‑spektrométer segítségével állapítják meg. Az említett részecskemérő készüléket szűrők és légszűrők vizsgálatához, mérgező anyagok belélegzéséről szóló tanulmányokhoz, zárt légterek levegőminőségének nyomon követéséhez, és biológiai aeroszol‑vizsgálatokhoz lehet alkalmazni.
Mivel a TSI a részecskemérő készüléket a KN 9027 30 00 vámtarifaalszám alatt jelentette be, az illetékes vámhatóság nem kötelezte vám fizetésére.
A helyszíni vizsgálatot követően az aacheni fővámhivatal azt az álláspontot képviselte, hogy a kézi részecskeszámlálót és a részecskemérőt nem a TSI által a bejelentésében feltüntetett vámtarifaalszámok, hanem a KN 9027 10 10 vámtarifaalszám alá kell besorolni. Következésképpen utólagos vámbeszedés céljából két határozatot küldött a TSI‑nek.
Mivel a peren kívüli jogorvoslati eljárások nem vezettek eredményre, a TSI keresetet terjesztett elő a kézi részecskeszámláló KN 9027 50 00 vámtarifaalszám alá történő besorolása és a részecskemérő KN 9027 30 00 vámtarifaalszám alá történő besorolása érdekében. A TSI szerint e készülékeket nem lehet a KN 9027 10 10 vámtarifaalszám alá sorolni. Szerinte ez ilyen készülékekkel nem lehet gázokat analizálni. Azokat nem arra tervezték, és nem is alkalmasak arra, hogy füstöt vagy forró füstgázokat mérjenek. Más készülékekkel való kondicionálás nélkül a füsttel vagy füstgázokkal kapcsolatos szokásos alkalmazások az érintett készülék használhatatlanná válását eredményeznék.
A TSI előadja egyebekben, hogy az aacheni fővámhivatal álláspontjának indokolásaképpen nem támaszkodhat a KN 9027 10 10 vámtarifaalszámhoz fűzött magyarázatokra sem. Az abban leírt lézeres levegőrészecske‑számláló nem hasonlítható össze sem a kézi részecskeszámlálóval, sem a részecskemérő készülékkel. Ezenkívül az említett magyarázatok nem egyeztethetők össze a KN 9027 10 10 vámtarifaalszám szövegével sem.
Az alapeljárás alperese úgy érvel, hogy a kézi részecskeszámlálót és a részecskemérő készüléket a KN 9027 10 10 vámtarifaalszám alá kell besorolni. Ezt erősítik meg a KN 90. árucsoportjához fűzött kiegészítő megjegyzések, a HR 90.27 vámtarifaszámhoz fűzött HR magyarázó megjegyzések 8. pontja, valamint a KN 9027 10 10 vámtarifaalszámhoz fűzött KN magyarázó megjegyzések is.
A Finanzgericht Düsseldorf (düsseldorfi adóügyi bíróság) megállapítja, hogy az elé terjesztett jogvita kimenetele attól függ, hogy a KN 9027 10 10, 9027 30 00 és 9027 50 00 vámtarifaalszám hogyan értelmezendő.
Az említett bíróság hangsúlyozza, hogy a felek különösen a KN 9027 10 10 vámtarifaalszámot illetően nem vitatják, hogy a kézi részecskeszámláló és a részecskemérő készülék nem gázanalizátor, és e bíróság maga sem kételkedik ebben.
Ezzel szemben e bíróság arra keres választ, hogy az alapügyben szóban forgó készülékek tarifális szempontból füstanalizátornak tekintendők‑e. E tekintetben úgy véli, hogy a készülékekkel elvégezhető mérések tárgya a mindenkori konkrét mérés tárgyától függ. A megvizsgálandó környezeti levegő (aeroszol) tartalmazhat olyan részecskéket, amelyek vagy égési folyamatok, vagy mechanikus folyamatok eredményeképpen jöttek létre. A mérőkészülékek konkrét alkalmazása nem attól függ, hogy az ilyen részecskék milyen formában és milyen mennyiségben vannak jelen az aeroszolban. Az aeroszolban így előfordulhatnak égési folyamatokból keletkezett részecskék vagy mechanikus folyamatokból keletkezett részecskék.
Ezen megállapításokra, valamint az alapügyben szóban forgó készülékek alkalmazási céljára tekintettel a kérdést előterjesztő bíróság számára felmerül ezért a kérdés, hogy hogyan kell értelmezni a KN 9027 10 10 vámtarifaalszám értelmében vett „füst” fogalmat. E bíróság többek között a KN említett vámtarifaalszámra vonatkozó magyarázó megjegyzéseire hivatkozva úgy véli, hogy a „füst” fogalma tág értelemmel bírhat, mivel a füst minősítéssel kapcsolatban döntő lehet, hogy a részecskék valamikor égés vagy izzás során keletkeztek, még ha a részecskevizsgálatra nem is szükségszerűen közvetlenül az égést vagy izzást követően kerül sor.
A kérdést előterjesztő bíróság számára – a KN 9027 10 10 vámtarifaalszám értelmében vett „füst” fogalom ilyen tág értelmezésének elfogadását feltételezve – felmerül az a kérdés is, hogy beszélhetünk‑e füstanalizátorról még akkor is, ha az érintett készülék nem csupán az égési folyamatok során keletkezett részecskéket méri, hanem a mechanikus eljárások során keletkezett részecskéket is. Az alapügyben szóban forgó két készülék esetében ugyanis ez a helyzet. Egyébként nem lehet mennyiségileg meghatározni, hogy a mindenkori használó milyen mértékben mér konkrétan égési folyamatok vagy mechanikus folyamatok során keletkezett részecskéket.
E körülményekre figyelemmel a Finanzgericht Düsseldorf (düsseldorfi adóügyi bíróság) felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából az alábbi kérdést terjesztette a Bíróság elé:
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
Emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a jogbiztonság biztosítása és az ellenőrzések megkönnyítése érdekében az áruk tarifális besorolásának meghatározó szempontját általában azok objektív, a KN‑vámtarifaszám és az áruosztály, illetve árucsoport megjegyzéseinek szövegében meghatározott jellemzőiben és tulajdonságaiban kell keresni (lásd különösen: Kyowa Hakko Europe, ítélet
C‑344/14
,
EU:C:2015:615
,
25.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Ugyancsak az állandó ítélkezési gyakorlatból következik, hogy a KN tekintetében a Bizottság, illetve a HR tekintetében a WCO által kidolgozott magyarázó megjegyzések fontos eligazítást nyújtanak az egyes vámtarifaszámok tartalmának értelmezéséhez, mindazonáltal nem rendelkeznek jogi kötőerővel (lásd különösen: Kyowa Hakko Europe ítélet,
C‑344/14
,
EU:C:2015:615
,
26.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy az alapügyben szóban forgó készülékek a KN 9027 10 vámtarifaalszám értelmében nem gázanalizátorok. Ezen vámtarifaalszámot illetően az alapeljárás keretében kizárólag az a kérdés merül fel, hogy e készülékek ugyanezen vámtarifaalszám értelmében füstanalizátorok‑e, és következésképpen a KN 9027 10 10 vámtarifaalszám szerinti elektronikus füstanalizátorok‑e.
E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a KN 9027 10 vámtarifaalszám szövege különösen és kizárólag „füst[…]analizátorokra” vonatkozik.
Márpedig az olyan készülékek objektív jellemzői és tulajdonságai, mint amilyeneket az előzetes döntéshozatalra utaló határozat ismertet, nem felelnek meg e szövegnek. Ugyanis, amint az ebből a határozatból kitűnik, e készülékek nem különösen és kizárólag az égési folyamatokból keletkezett részecskéket elemzik, amelyek a „füst” – szokásos köznyelvi értelmének megfelelő – fogalmába tartoznak. Ugyanezen készülékek elemzik ugyanis azon részecskéket – azaz a mechanikus folyamatokból keletkezett részecskéket – is, amelyek nem az említett fogalom körébe tartoznak.
Figyelembe véve a KN 9027 10 vámtarifaalszám szövegét, meg kell állapítani, hogy az olyan készülékek, mint az alapügybeliek, nem tartoznak ezen vámtarifaalszám alá, és következésképpen a KN 9027 10 10 vámtarifaalszám alá sem.
Amint azt a Bizottság helyesen megjegyzi, ezt az értelmezést a KN 90. árucsoportjához tartozó megjegyzések 3. pontja is megerősíti. E megjegyzésből ugyanis az következik, hogy a felépítése szerint két vagy több különböző tevékenység kifejtésére tervezett gépet úgy kell besorolni, mintha kizárólag abból a gépből állna, amely a fő művelet elvégzésére szolgál. Ugyanakkor az olyan készülékek által elvégezendő fő művelet, mint az alapügybeli készülékek – amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból is kitűnik –, nem a füstanalizálás.
Ezen értelmezést hasonlóképpen nem gyengítik a KN 90. árucsoportjához fűzött kiegészítő megjegyzések, a HR 90.27 vámtarifaszámhoz fűzött HR magyarázó megjegyzések 8. pontja, valamint a KN 9027 10 10 vámtarifaalszámhoz fűzött magyarázó megjegyzések sem, melyeket a kérdést előterjesztő bíróság határozatában említ.
A KN 90. árucsoportjához fűzött kiegészítő megjegyzéseket és a HR 90.27 vámtarifaszámhoz fűzött HR magyarázó megjegyzések 8. pontját illetően elegendő megállapítani, hogy azok szövege jellegénél fogva nem támasztja alá a KN 9027 10 és 9027 10 10 vámtarifaalszámoknak a jelen ítélet 28. és 29. pontjában elfogadott értelmezéstől eltérő értelmezését.
A KN 9027 10 10 vámtarifaalszámhoz fűzött magyarázó megjegyzéseket illetően meg kell állapítani, hogy azok nem a KN 9027 10 vámtarifaalszámhoz, hanem ezen első vámtarifaalszámhoz kapcsolódnak. Ennél fogva – ahogy a Bizottság helyesen rámutatott – meg kell állapítani, hogy ugyanezen magyarázó megjegyzések inkább a KN 9027 10 10 vámtarifaalszám szerinti „elektronikus”, mintsem a KN 9027 10 vámtarifaalszám szerinti „füst[…]analizátorok” kifejezés értelmezésére vonatkoznak.
Egyébként, amint az a jelen ítélet 25. pontjában hivatkozott ítélkezési gyakorlatból következik, a KN 9027 10 10 vámtarifaalszámhoz fűzött magyarázó megjegyzések mindazonáltal nem teszi lehetővé, hogy ezen vámtarifaalszám értelmezése végeredményben ellentétes legyen annak szövegével.
Következésképpen az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a KN‑t úgy kell értelmezni, hogy az olyan ultraibolya kisugárzással működő aerodinamikai részecskemérő készülékeket és kézi részecskeszámlálókat, mint amilyenekről az alapügyben szó van, nem a KN 9027 10 10 vámtarifaalszám alá kell besorolni.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (hetedik tanács) a következőképpen határozott:

A 2008. szeptember 19‑i 1031/2008/EK bizottsági rendelettel módosított, a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrát úgy kell értelmezni, hogy az olyan ultraibolya kisugárzással működő aerodinamikai részecskemérő készülékeket és kézi részecskeszámlálókat, mint amilyenekről az alapügyben szó van, nem a KN 9027 10 10 vámtarifaalszám alá kell besorolni.

Aláírások
(
*
)   Az eljárás nyelve: német.