CELEX: 62012CJ0380
Tarifinės pozicijos
Blukinančioji žemė
Kombinuotosios nomenklatūros 25 skirsnis
2508 tarifinė pozicija
Sąvoka „perplauti produktai“
Priemaišų pašalinimas nepakeičiant produkto struktūros
Kombinuotosios nomenklatūros 38 skirsnis
3802 tarifinė pozicija

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą susijęs su 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (
OL L 256, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 2 t., p. 382), iš dalies pakeisto 2006 m. spalio 17 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1549/2006 (
OL L 301, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 14 t., p. 3; klaidų ištaisymas
OL L 148, 2007, p. 27
), I priede pateiktos Kombinuotosios nomenklatūros (toliau – KN) išaiškinimu.
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant
X BV
(toliau – X) ir
Staatssecretaris van Financiën
(valstybės finansų sekretorius) ginčą dėl blukinančiosios žemės, kuri yra maistiniams aliejams valyti ir blukinti naudojamo molio rūšis, siuntų tarifinio klasifikavimo pagal KN.
Teisinis pagrindas
Suderinta prekių aprašymo ir kodavimo sistema
Muitinių bendradarbiavimo taryba, tapusi Pasaulio muitinių organizacija (toliau – PMO), buvo įsteigta 1950 m. gruodžio 15 d. Briuselyje sudaryta konvencija dėl šios tarybos sukūrimo. KN grindžiama suderinta prekių aprašymo ir kodavimo sistema (toliau – SS), kurią parengė PMO ir kuri buvo įtvirtinta tarptautinėje konvencijoje dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (toliau – SS konvencija), sudarytoje 1983 m. birželio 14 d. Briuselyje ir kartu su 1986 m. birželio 24 d. jos dalinio pakeitimo protokolu Europos ekonominės bendrijos vardu patvirtintoje 1987 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimu 87/369/EEB (
OL L 198, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 2 t., p. 288).
Pagal SS konvencijos 3 straipsnio 1 dalį kiekviena Susitariančioji šalis įsipareigoja užtikrinti, kad jos muitų tarifų ir statistikos nomenklatūros atitiks SS, kad ji be papildymų ar pakeitimų naudos visas jos pozicijas ir subpozicijas kartu su jas atitinkančiais skaitmeniniais kodais ir laikysis minėtos sistemos numeravimo tvarkos. Kiekviena Susitariančioji Šalis taip pat įsipareigoja taikyti bendrąsias SS aiškinimo taisykles ir visas SS skyrių, skirsnių ir subpozicijų pastabas, taip pat nekeisti jų apimties.
Laikydamasi SS konvencijos 8 straipsnio sąlygų, PMO tvirtina paaiškinimus ir klasifikavimo nuomones, kurias priėmė SS komitetas.
Pagrindinėje byloje nagrinėjamų importo deklaracijų pateikimo momentu SS paaiškinimuose dėl 2508 pozicijos buvo nurodyta:
„Ši pozicija apima visas gamtines molingas medžiagas, išskyrus prie 2507 pozicijos priskiriamą kaoliną ir kitus kaolininius molius, sudarytas iš nuosėdinės kilmės uolienų ar žemių, turinčių aliuminio silikato, kurių būdingosios pagrindinės savybės yra plastiškumas, geba sukietėti kaitinant ir atsparumas karščiui. Dėl šių savybių šios molingos medžiagos kaip žaliava naudojamos keramikos pramonėje (gaminant plytas, čerpes, porcelianą, kinišką porcelianą, ugniai atsparias plytas, kitas prekes ir t. t.); įprastas molis taip pat naudojamas dirvožemiui gerinti.
<…>
Šioje pozicijoje neklasifikuojami:
<…>
b)
aktyvintasis molis (3802 pozicija).
<…>“
Pagal A punktą „Aktyvintosios anglys; aktyvintieji gamtiniai mineraliniai produktai“ SS paaiškinimuose dėl 3802 pozicijos nurodyta:
„Anglys ir mineralinės medžiagos laikomos aktyvintomis, kai jų paviršiaus struktūra buvo pakeista atitinkamai jas apdorojus (terminis, cheminis ir kt. apdorojimas) tam, kad jos būtų tinkamos naudoti tam tikriems tikslams, kaip antai dujoms ar skysčiams blukinti, absorbuoti, katalizuoti, jų jonų mainams, filtravimui.
<…>
Šioje pozicijoje, be kita ko, klasifikuojami:
<…>
b)
aktyvintosios gamtinės mineralinės medžiagos, kaip antai:
<…>
3)
aktyvintasis molis ir aktyvintosios žemės, sudarytos iš koloidinio molio ar iš pasirinktų molingų žemių, kurie, nelygu, koks jų panaudojimo tikslas, aktyvinami šarminiu agentu ar rūgštimi, išdžiovinami ir susmulkinami. Šarminiu agentu aktyvinami emulsikliai, suspensijų ir aglomeraciją skatinantys agentai, kurie daugiausia naudojami valymo produktams gaminti arba dėl jų didelės gebos plėstis forminiam smėliui lieti ir gręžinių dumblui gerinti. Rūgštimi aktyvintieji daugiausia naudojami mineralinės, augalinės arba gyvulinės kilmės alyvoms, riebalams ir vaškui blukinti.
<…>
Šioje pozicijoje taip pat neklasifikuojami:
a)
aktyvintosios gamtinės mineralinės medžiagos (pvz., balinančiosios žemės), jei jos nebuvo niekaip apdorotos, kas būtų pakeitę jų paviršiaus struktūrą (25 skirsnis).“
<…>“
KN
Į Europos Sąjungą importuojamų prekių muitinis klasifikavimas nustatytas Reglamento Nr. 2658/87 I priede pateiktoje KN. KN redakcija, taikytina pagrindinės bylos faktinių aplinkybių atsiradimo momentu, pateikiama Reglamente Nr. 1549/2006.
Reglamento Nr. 2658/87, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 1549/2006, 9 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyta:
„1.   Priemonės dėl toliau išdėstytų klausimų tvirtinamos 10 straipsnyje nustatyta tvarka:
a)
[KN] ir [integruoto Europos Bendrijų tarifo (TARIC)] taikymas, ypač:
—
prekių klasifikavimas pagal 8 straipsnyje nurodytas nomenklatūras,
—
paaiškinimai,
<…>
b)
[KN] pakeitimams, siekiant atsižvelgti į statistikai arba prekybos politikai keliamų reikalavimų pokyčius;
c)
II priedo pakeitimams;
d)
[KN] pakeitimams ir muitų tikslinimui pagal Komisijos arba Tarybos priimtus sprendimus;
e)
[KN] pakeitimams, skirtiems jai suderinti taip, kad būtų atsižvelgta į technologinę arba prekybos raidą, arba pakeitimams, skirtiems tekstams tikslinti arba aiškinti;
f)
[KN] pakeitimams, atsirandantiems keičiantis [SS] nomenklatūrai;
<…>
2.   Pagal 1 dalį priimtos nuostatos nekeičia:
—
muitų normų,
<…>“
Antroje KN dalyje, kurioje pateiktas muitų sąrašas, yra V skyrius „Mineraliniai produktai“. Šio skyriaus 25 skirsnio pavadinimas „Druska; siera; žemės ir akmenys; tinkavimo medžiagos, kalkės ir cementas“. Šiame 25 skirsnyje nurodyta KN 2508 pozicija iš dalies pakeista Reglamentu Nr. 1549/2006, jis įsigaliojo nuo 2007 m. sausio 1 d. ir taikomas pagrindinės bylos faktinėms aplinkybėms.
Iki šio pakeitimo 2005 m. spalio 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1719/2005, iš dalies keičiančio Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedą (
OL L 286, p. 1
), redakcijoje į KN 2508 poziciją buvo įtraukta 2508 20 00 subpozicija, skirta blukinančiosioms ir balinančiosioms žemėms. Reglamente Nr. 1549/2006 išnyko ši subpozicija, taigi KN 2508 pozicija pagrindinės bylos faktinėms aplinkybėms taikytinoje redakcijoje suformuluota taip:
„Kiti moliai (išskyrus keramzitus, klasifikuojamus 6806 pozicijoje), andalūzitas, kianitas ir silimanitas, degti arba nedegti; mulitas; šamotas arba dinasas:
2508 10 00 – Bentonitas
2508 30 00 – Ugniai atsparus molis
2508 40 00 – Kiti moliai
2508 50 00 – Andalūzitas, kianitas ir silimanitas
2508 60 00 – Mulitas
2508 70 00 ‐ Šamotas arba dinasas.“
KN VI skyriuje „Chemijos pramonės ir jai giminingų pramonės šakų produkcija“ įtvirtintas 38 skirsnis „Įvairūs chemijos produktai“. Kaip ir Reglamente Nr. 1719/2005, Reglamente Nr. 1549/2006, KN 3802 suformuluota taip:
„3802 Aktyvintosios anglys; aktyvintieji gamtiniai mineraliniai produktai; gyvūninės anglys, įskaitant panaudotas gyvūnines anglis:
3802 10 00 – Aktyvintosios anglys
3802 90 00 – Kiti“
KN 25 skirsnyje pateikta 1 pastaba suformuluota taip:
„Jeigu kontekste arba šio skirsnio 4 pastaboje nenurodyta kitaip, tai šio skirsnio pozicijose klasifikuojami tik neapdoroti arba perplauti (įskaitant perplautus naudojant chemines medžiagas, pašalinančias priemaišas, bet nepakeičiančias produkto struktūros), susmulkinti, permalti, sausai arba šlapiu būdu sutrinti į miltelius, išvalyti nuo drumzlių, persijoti ir įsodrinti flotacijos, magnetinės separacijos būdu arba panaudojant kitus mechaninius ar fizinius procesus (išskyrus kristalizaciją) produktai. Apdegti, degti, pagaminti sumaišant arba apdoroti kitu atitinkamoje pozicijoje nenurodytu būdu produktai šiame skirsnyje neklasifikuojami.
Produktų, klasifikuojamų šiame skirsnyje, sudėtyje gali būti dulkėjimą mažinančių priedų, jeigu jie nepakeičia produkto savybių, padarydami jį tinkamesnį specifiniam, o ne įprastiniam naudojimui.“
KN 25 skirsnio 4 pastaboje, į kurią daroma nuoroda minėtoje 1 pastaboje, nustatyta:
„2530 pozicijoje,
inter alia
, klasifikuojami: vermikulitas, perlitas ir chloritai, nepūstieji; žemės dažai, degti arba nedegti, tarpusavyje sumaišyti arba nesumaišyti; gamtiniai žėrutiniai geležies oksidai; jūros puta (poliruoti arba nepoliruoti gabalai); gintaras; aglomeruota jūros puta ir aglomeruotas gintaras, turintys plokščių, strypų, lazdelių arba panašių formų pavidalą, suformavus neapdoroti; juodasis gintaras (gagatas); stroncianitas (degtas arba nedegtas), išskyrus stroncio oksidą; keramikos dirbinių, plytų arba betono dirbinių duženos.“
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
Prašyme priimti prejudicinį sprendimą nurodytos pagrindinės bylos faktinės aplinkybės išdėstomos toliau.
2007 m. vasario 2 ir 12 d. X, įsteigta Z, Olandijoje, pateikė keleto blukinančiosios žemės, įvardytos komerciniais pavadinimais A ir B, siuntų išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijas. Šie produktai, be kita ko, naudojami maistiniams aliejams valyti ir blukinti.
Pasak prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo, blukinančioji žemė yra molio rūšis, turinti natūralią absorbcijos gebą, dėl kurios ji tinkama visų pirma maistiniams aliejams valyti ir blukinti. Ši molio rūšis sudaryta iš kristalų, sudarytų iš trisluoksnę struktūrą turinčių plokštelių. Oktaedrinis aliuminio ir deguonies atomų sluoksnis sujungtas su dviem tetraedriniais silicio ir deguonies atomų sluoksniais. Tarp šių plokštelių yra pakeičiamieji jonai. Ši struktūra turi neigiamą krūvį ir pritraukia katijonus tam, kad taptų neutrali. Šie katijonai gamtiniame molyje sudaryti iš vandenilio jonų. Tokios struktūros molis tinka valymo ir blukinimo tikslams.
Gamtoje tam tikrus pokyčius sukelia rūgštieji lietūs. Taip molis atsiskiria nuo uolienos. Toks molis kaupiasi baseinuose, kuriuose vandenilio jonai išplaunami iš molio ir pakeičiami kalcio jonais. Tokio natūralaus produkto gavyba vadinama molio, turinčio kalcio jonų, gavyba. Išgautas molis apdorojamas sieros rūgštimi ir tuoj pat perplaunamas vandeniu. Taip apdorojus molį kristaluose esantys kalcio jonai vėl pašalinami. Vietoj jų vandenilio jonai prisitvirtina prie molio struktūros. Dėl jonų mainų pasikeičia plokštelių paviršiaus struktūra taip, kad tarpas tarp sluoksnių padidėja. Dėl šio padidėjimo sustiprėja molio adsorbcijos geba.
Iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad gamtoje egzistuoja blukinančioji žemė, kuriai, neapdorotai rūgštimi, būdinga didesnė absorbcijos geba kaip ir pagrindinėje byloje nagrinėjamiesiems produktams.
Per patikrinimą muitinė paėmė A ir B produktų mėginius ir perdavė juos savo laboratorijai išsamiau ištirti. Remdamasi šio tyrimo rezultatais, muitinė padarė išvadą, kad A ir B priskirtini ne prie deklaracijose nurodytos KN 2508 40 00 tarifinės subpozicijos – „kiti moliai“, o prie KN 3802 90 00 subpozicijos – „kiti“, kuriai taikomas atitinkamai didesnis 5,7 % muitas. Taigi dviem nurodymais dėl muito dydžio – 2007 m. balandžio 10 d. ir birželio 15 d. – muitinė pareikalavo sumokėti didesnį muitą.
Šiuos nurodymus dėl muito dydžio X apskundė muitinei, paskui
Rechtbank te Haarlem
ir vėliau
Gerechtshof te Amsterdam
.
2010 m. gruodžio 23 d. sprendimu
Gerechtshof te Amsterdam
nusprendė, kad taikant pirmąją bendrąją KN paaiškinimo taisyklę nagrinėjami produktai kaip „aktyvintieji mineraliniai produktai“ turi būti klasifikuojami KN 3802 90 00 pozicijoje.
Gerechtshof te Amsterdam
konstatavo, kad šių produktų neįmanoma klasifikuoti KN 2508 40 00 pozicijoje „kiti moliai“, nes šiems produktams taikomas apdorojimas rūgštimi negali būti laikomas „perplovimu“, kaip tai suprantama pagal KN 25 skirsnio 1 pastabą, nes apdorojant rūgštimi neapsiribojama tik sudėtinių dalių pašalinimu iš molio, bet ir pridedama naujų sudėtinių dalių.
Be to,
Gerechtshof te Amsterdam
nusprendė, kad nagrinėjamieji produktai gali būti laikomi „aktyvintaisiais“, kaip tai suprantama pagal KN 3802 poziciją. Šiuo klausimu teismas pažymėjo, kad SS paaiškinimuose dėl 3802 pozicijos nurodoma, jog gamtinės mineralinės medžiagos, kurios yra aktyvios dėl savo kilmės, kaip antai balinančiosios žemės, nepriskiriamos prie šios pozicijos, jei jos nebuvo apdorotos pakeičiant jų paviršiaus struktūrą.
Gerechtshof te Amsterdam
nuomone, tai rodo, kad net dėl savo kilmės aktyvieji gamtiniai mineraliniai produktai gali būti laikomi „aktyvintaisiais“, kaip tai suprantama pagal KN 3802 poziciją. Todėl
Gerechtshof te Amsterdam
nusprendė, kad nagrinėjamieji produktai buvo aktyvinti, kaip nurodyta, nes, nepaisant to, jog pagal savo kilmę molis jau yra aktyvintas, perplovus sieros rūgštimi ir vandeniu molio kristalinę struktūrą, buvo pakeista jo plokštelių paviršiaus struktūra.
Dėl minėto
Gerechtshof te Amsterdam
sprendimo X kreipėsi su skundu į kasacinį teismą, šis vėliau pateikė prašymą priimti prejudicinį sprendimą, o
Staatssecretaris van Financiën
pateikė priešpriešinį kasacinį skundą.
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pažymi, kad kasaciniame skunde X kaltina
Gerechtshof te Amsterdam
padarius teisės klaidą sprendimu, jog nagrinėjamieji produktai priskiriami prie KN 3802 pozicijos, nors apdorojimas rūgštimi nepakeitė nagrinėjamųjų produktų kaip aktyvintųjų mineralinių produktų objektyvių požymių ir savybių, taigi jie priskirtini prie KN 2508 pozicijos.
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas mano, kad KN 25 skirsnio 1 pastaba nekliudo perplautų produktų klasifikuoti KN 2508 pozicijoje, net jei toks perplovimas atliekamas „panaudojant chemines medžiagas, pašalinančias priemaišas, bet nepakeičiančias produkto struktūros“. Vis dėlto prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas nori žinoti, ar pasakymas „pašalinti priemaišas“ apima tam tikrų cheminių dalelių, kurių dėl gamtinių sąlygų yra neapdorotame mineraliniame produkte, pašalinimą siekiant sustiprinti to produkto tam tikras gamtines savybes. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pažymi, kad iš minėtos KN 25 skirsnio 1 pastabos nėra aišku, ar ji taip pat apima neapdoroto mineralinio produkto perplovimą, siekiant pašalinti iš jų tokias „gamtines priemaišas“, kurios tapo paties produkto pagrindine sudedamąja dalimi.
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas priduria, kad jei kalcio jonai, susidarę išgaunant nagrinėjamuosius mineralinius produktus, turi būti laikomi „priemaišomis“, kaip tai suprantama pagal KN 25 skirsnio 1 pastabą, reikia nustatyti, ar sąvoka „nekeičiant produkto struktūros“ gali būti apibūdintas perplovimas sieros rūgštimi ir vandeniu. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nuomone, įmanomi du aiškinimo šiuo klausimu būdai.
Remiantis pirmuoju KN 25 skirsnio 1 pastabos aiškinimu tam, kad nagrinėjamuosius produktus būtų galima klasifikuoti KN 2508 pozicijoje, perplauti jie turi išlaikyti svarbias produkto „kiti moliai“, kaip tai suprantama pagal šią poziciją, savybes ir objektyvius požymius. Pagal šį aiškinimą nei iš KN 2508 pozicijos formuluotės, nei iš SS ar KN paaiškinimų nematyti, jog molio adsorbcijos gebos stiprumas, kristalinėje struktūroje esančių kalcio ar vandenilio jonų koncentracija arba tikslus tarpas tarp sluoksnių turėtų kokią nors reikšmę blukinančiosios žemės klasifikavimui KN 2508 pozicijoje.
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pažymi, jog neginčijama, kad jau gavybos momentu nagrinėjamieji produktai turi reikalingas savybes ir požymius, norint juos laikyti „kitais moliais“, kaip tai suprantama pagal 2508 poziciją, ir kad net apdoroti sieros rūgštimi ir vandeniu šie produktai išlaiko savybes ir objektyvius požymius, leidžiančius juos priskirti prie šios tarifinės pozicijos. Jis nurodė, kad taip pat neginčijama, jog nagrinėjamieji produktai, apdoroti rūgštimi, neįgyja jokių savybių ir objektyvių požymių, dėl kurių jie taptų tinkami naudoti kitais nei blukinti žemę įprastais tikslais. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nuomone, vien aplinkybė, kad buvo sustiprinta absorbcijos geba – savybė, reikalinga klasifikuoti šiuos produktus kaip „kitus molius“, kaip tai suprantama pagal 2508 poziciją, – netrukdo ir toliau klasifikuoti šiuos produktus šioje pozicijoje, nes ši geba apskritai nėra didesnė nei blukinančiosios žemės natūralios absorbcijos geba.
Pagal KN 25 skirsnio 1 pastabos antrąjį aiškinimą nepakanka, kad nagrinėjamieji produktai išlaikytų reikalingas savybes ir objektyvius požymius, norint juos kaip „kitus molius“ klasifikuoti KN 2508 pozicijoje. Iš tiesų šioje pozicijoje neklasifikuojami mineraliniai produktai, kurie išgauti buvo chemiškai apdoroti, todėl buvo pakeista jų struktūra ir sudėtis. Remiantis šiuo aiškinimu, nors vandenilio jonų yra gamtiniuose produktuose, kaip antai blukinančiojoje žemėje, jų buvimas šiuose jau apdorotuose produktuose rodo, kad šie produktai turi būti laikomi „įvairiais chemijos produktais“, kaip tai suprantama pagal KN 38 skirsnį.
Dėl išdėstytų aplinkybių prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas daro išvadą, kad nagrinėjamųjų produktų tarifinis klasifikavimas priklauso nuo tam tikrų Sąjungos teisės nuostatų, visų pirma KN 2508 tarifinės pozicijos ir KN 25 skirsnio 1 pastabos, aiškinimo. Todėl
Hoge Raad der Nederlanden
nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokius prejudicinius klausimus:
„1)
Ar SS 25 skirsnio 1 pastaboje pavartota sąvoka „pašalinti priemaišas“ taip pat turi būti suprantama kaip tam tikrų cheminių dalelių, kurios dėl gamtinių sąlygų yra mineraliniame produkte, pašalinimas iš neapdoroto mineralinio produkto, atliekamas siekiant sustiprinti mineralinio produkto (specifines) gamtines savybes, kurios anksčiau buvo susilpnėjusios dėl minėtų gamtinių sąlygų?
2)
Jei iš atsakymo į pirmąjį klausimą darytina išvada, kad tai yra priemaišų pašalinimas, kaip tai suprantama pagal SS 25 skirsnio 1 pastabą, pagal kokius kriterijus reikia nustatyti, ar išgautas mineralinis produktas, kaip antai blukinančioji žemė, perplautas sieros rūgštimi ir vandeniu, gali būti klasifikuojamas KN 2508 40 00 tarifinėje subpozicijoje ir ar jis neturi būti laikomas chemijos produktu, kaip tai suprantama pagal SS 38 skirsnį?“
Dėl prejudicinių klausimų
Iš pradžių reikia pažymėti, kad pateikti klausimai, kuriuose formaliai minima SS 25 skirsnio paaiškinimų 1 pastaba, vis dėlto skirti sąvokos „perplovimas“, kaip ji suprantama pagal KN 25 skirsnio 1 pastabą, apimčiai nustatyti, dėl kurios minėto 25 skirsnio pozicijose, be kita ko, klasifikuojami „perplauti“ produktai, kurie „perplauti, panaudojant chemines medžiagas, pašalinančias priemaišas, bet nepakeičiančias produkto struktūros“.
Be to, reikia priminti, kad, kai Teisingumo Teismui pateikiamas prašymas priimti prejudicinį sprendimą dėl tarifinės klasifikacijos, jis turėtų išaiškinti nacionaliniam teismui kriterijus, kurių taikymas leistų šiam teisingai klasifikuoti nagrinėjamus produktus pagal KN, o ne pats nustatinėti klasifikaciją, juo labiau, kad jis nebūtinai turi visą šiuo klausimu reikalingą informaciją. Taigi, nacionalinis teismas bet kuriuo atveju atrodo gali tai padaryti geriau (2002 m. lapkričio 7 d. Sprendimo
Lohmann ir Medi Bayreuth,
C-260/00-C-263/00, Rink. p. I-10045
, 26 punktas; 2010 m. gruodžio 22 d. Sprendimo
Lecson Elektromobile
,
C-12/10, Rink. p. I-14173
, 15 punktas ir 2012 m. lapkričio 22 d. Sprendimo
Digitalnet ir kt
., C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 ir C‑383/11, 61 punktas).
Taigi, pagrindinėje byloje nagrinėjamus produktus turi klasifikuoti pats prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo atsakymus į jam pateiktus klausimus.
Dėl pirmojo klausimo
Pirmuoju klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės nori išsiaiškinti, ar KN 25 skirsnio 1 pastaboje pavartota sąvoka „pašalinti priemaišas“ turi būti aiškinama taip, kad ji apima tam tikrų cheminių dalelių, kurių dėl gamtinių sąlygų yra neapdorotame mineraliniame produkte, pašalinimą, siekiant sustiprinti tam tikras šio produkto gamtines savybes.
Visų pirma, priešingai, nei teigia ieškovė pagrindinėje byloje, dėl to, kad procesas gali vykti natūraliomis sąlygomis, neatmestina galimybė, jog šis proceso gali būti priskirtas prie KN 25 skirsnio 1 pastaboje nurodyto apdorojimo, ir nereiškia, kad tokio proceso paveikti produktai, kaip antai nagrinėjamieji pagrindinėje byloje, turi būti laikomi neapdorotais mineraliniais produktais, kaip tai suprantama šioje pastaboje.
Siekiant nustatyti sąvokos „pašalinti priemaišas“, kaip ji suprantama pagal KN 25 skirsnio 1 pastabą, apimtį, kuri nagrinėjama pirmuoju klausimu, reikia priminti nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią siekiant teisinio saugumo ir kontrolės supaprastinimo, prekių tarifinę klasifikaciją lemiantis kriterijus paprastai turi būti nustatomas atsižvelgiant į jų savybes ir objektyvius požymius, apibrėžtus KN pozicijos ir skyriaus ar skirsnio pastabų tekste (žr., be kita ko, 2007 m. vasario 15 d. Sprendimo
RUMA
,
C-183/06, Rink. p. I-1559
, 27 punktą; 2007 m. rugsėjo 27 d. Sprendimo
Medion ir Canon Deutschland
,
C-208/06 ir C-209/06, Rink. p. I-7963
, 34 punktą ir 2013 m. birželio 20 d. Sprendimo
Agroferm
, C‑568/11, 27 punktą).
Be to, produkto paskirtis taip pat gali būti objektyvus klasifikavimo kriterijus, jei ji būdinga šiam produktui ir jei šį požymį galima įvertinti remiantis šio produkto objektyviomis savybėmis ir požymiais (žr. minėto Sprendimo
RUMA
36 punktą; 2010 m. balandžio 29 d. Sprendimo
Roeckl Sporthandschuhe
,
C-123/09, Rink. p. I-4065
, 28 punktą ir minėto Sprendimo
Agroferm
41 punktą).
Šiuo klausimu pažymėtina, kad iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, jog apdorojimui, taikomam pagrindinėje byloje nagrinėjamoms blukinančiosios žemės siuntoms, būdinga tai, jog, siekiant padidinti adsorbcijos gebą, jų struktūros kalcio jonai pakeičiami vandenilio jonais, dėl ko šie tampa tinkami maistiniams aliejams valyti ir blukinti. Be to, iš teismo posėdyje pateiktų Komisijos pastabų, dėl kurių nebuvo prieštarauta, matyti, kad dėl šio apdorojimo blukinančiąją žemę draudžiama naudoti kitais nei maistinių aliejų valymo ir blukinimo tikslais.
Tokiomis aplinkybėmis, kaip pažymi Komisija, sąvoka „pašalinti priemaišas“, kaip ji suprantama pagal KN 25 skirsnio 1 pastabą, turi būti aiškinama atsižvelgiant į nagrinėjamiesiems produktams būdingą paskirtį. Taigi kalcio jonų pašalinimas gali būti laikomas priemaišų pašalinimu, kaip tai suprantama pagal minėtą 1 pastabą, jei šis pašalinimas pagerina nagrinėjamųjų produktų tinkamumą naudoti pagal jiems būdingą paskirtį, t. y. išblukinti ir išvalyti maistinius aliejus, o tai turi patikrinti nacionalinis teismas.
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į pirmąjį klausimą reikia atsakyti taip, kad KN 25 skirsnio 1 pastaboje pateikta sąvoka „pašalinti priemaišas“ turi būti aiškinama taip, kad ji apima tam tikrų cheminių dalelių, kurių dėl gamtinių sąlygų yra neapdorotame mineraliniame produkte, pašalinimą tiek, kiek šis pašalinimas pagerina nagrinėjamųjų produktų tinkamumą naudoti pagal jiems būdingą paskirtį, o tai turi patikrinti nacionalinis teismas.
Dėl antrojo klausimo
Antruoju klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės nori išsiaiškinti, ar KN 25 skirsnio 1 pastaba turi būti aiškinama taip, kad mineralinis produktas, kaip antai blukinančioji žemė, perplautas sieros rūgštimi ir vandeniu, tebėra klasifikuojamas KN 2508 40 00 tarifinėje subpozicijoje ir ar jis neturi būti laikomas chemijos produktu, kaip tai suprantama pagal KN 38 skirsnį.
Iš pradžių reikia pažymėti, kad, atsižvelgianti į prašymą priimti prejudicinį sprendimą ir šalių pagrindinėje byloje paaiškinimus, matyti, jog antrasis klausimas teikiamas tik dėl sąvokos „perplovimas“, kaip ji suprantama pagal KN 25 skirsnio 1 pastabą, ir šis klausimas nesusijęs su kitais šioje nuostatoje minimais apdorojimo būdais.
Iš KN 25 skirsnio 1 pastabos formuluotės matyti, kad sąvoka „perplovimas“ apima priemaišų pašalinimą naudojant chemines medžiagas, bet nepakeičiant produkto struktūros.
Pagal prašymą priimti prejudicinį sprendimą ir šalių pagrindinėje byloje paaiškinimus aptariamasis apdorojimas apima cheminių medžiagų, visų pirma sieros rūgšties, naudojimą, tačiau tai turi patikrinti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas. Todėl darant prielaidą, kad šis apdorojimas apima priemaišų pašalinimą, ir tai nacionalinis teismas taip pat turi patikrinti atsižvelgdamas į atsakymą, pateiktą į pirmąjį klausimą, kriterijus, leidžiantis nustatyti, ar, taikant KN 25 skirsnio 1 pastabą, nagrinėjamieji produktai turi būti ir toliau klasifikuojami KN 2508 pozicijoje, yra galimas jų struktūros pasikeitimas.
Šiuo klausimu reikia konstatuoti, kad KN 25 skirsnio 1 pastabos formuluotėje nėra jokios užuominos, kuri būtų susijusi su atitinkamo produkto „struktūros“ sąvoka.
Tačiau SS paaiškinimai, net jei jie nėra privalomi, yra svarbi priemonė užtikrinant vienodą Bendrojo muitų tarifo taikymą ir kaip tokia sudaro jam aiškinti tinkamą medžiagą (2009 m. birželio 18 d. Sprendimo
Kloosterboer Services
,
C-173/08, Rink. p. I-5347
, 25 punktas ir minėto Sprendimo
Agroferm
28 punktas).
Šiuo klausimu SS paaiškinimuose dėl 3802 pozicijos nurodyta: „Anglys ir mineralinės medžiagos laikomos aktyvintomis, kai jų paviršiaus struktūra buvo pakeista atitinkamai jas apdorojus (terminis, cheminis ir kt. apdorojimas) tam, kad jos būtų tinkamos naudoti tam tikriems tikslams, kaip antai dujų ar skysčių išblukinimui, absorbcijai, katalizavimui, jonų mainams, filtravimui“. Šiuose paaiškinimuose taip pat nustatyta, jog 3802 pozicijoje neklasifikuojamos „aktyvintosios gamtinės mineralinės medžiagos (pvz., balinančiosios žemės), jei jos nebuvo niekaip apdorotos, kas būtų pakeitę jų paviršiaus struktūrą (25 skirsnis).“
Todėl, kaip teisingai pažymėjo Komisija, KN 25 skirsnio 1 pastaba, aiškinama atsižvelgiant į SS paaiškinimus dėl 3802 pozicijos, neleidžia apdorotų ir apdorojant paviršiaus struktūrą pakeitusių produktų klasifikuoti KN 2508 tarifinėje pozicijoje, vadinasi, jie turi būti klasifikuojami KN 3802 pozicijoje.
Nustatyti, ar pagrindinėje byloje nagrinėjamieji produktai buvo apdoroti taip, kad pasikeitė jų paviršiaus struktūra, turi prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas.
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į antrąjį klausimą reikia atsakyti taip: KN 25 skirsnio 1 pastaba turi būti aiškinama taip, kad produktai, apdoroti naudojant chemines medžiagas ir pašalinant priemaišas, negali būti klasifikuojami KN 2508 pozicijoje, jei minėtas apdorojimas nepakeitė paviršiaus struktūros, ir tai turi nustatyti nacionalinis teismas.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.

Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (antroji kolegija) nusprendžia:

1.
1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo, iš dalies pakeisto 2006 m. spalio 17 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1549/2006, I priede pateiktos Kombinuotosios nomenklatūros 25 skirsnio 1 pastaboje įtvirtinta sąvoka „pašalinti priemaišas“ turi būti aiškinama taip, kad ji apima tam tikrų cheminių dalelių, kurių dėl gamtinių sąlygų yra neapdorotame mineraliniame produkte, pašalinimą tiek, kiek šis pašalinimas pagerina nagrinėjamųjų produktų tinkamumą naudoti pagal jiems būdingą paskirtį, ir tai turi patikrinti nacionalinis teismas.

2.
Reglamento (EEB) Nr. 2658/87, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 1549/2006, I priede pateiktos Kombinuotosios nomenklatūros 25 skirsnio 1 pastaba turi būti aiškinama taip, kad produktai, apdoroti naudojant chemines medžiagas ir pašalinant priemaišas, negali būti klasifikuojami KN 2508 pozicijoje, jei minėtas apdorojimas nepakeitė paviršiaus struktūros, ir tai turi nustatyti nacionalinis teismas.

Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: olandų.