CELEX: 62012CJ0380
Tarifni brojevi
Neobojena zemlja
Poglavlje 25. Kombinirane nomenklature
Tarifni broj 2508
Pojam „pranih proizvoda“
Otklanjanje nečistoće bez promjene strukture proizvoda
Poglavlje 38. Kombinirane nomenklature
Tarifni broj 3802

Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje Kombinirane nomenklature (u daljnjem tekstu: KN) iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (
SL L 256, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.), kako je izmijenjena i dopunjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1549/2006 od 17. listopada 2006. (
SL L 301, str. 1
.).
Zahtjev je upućen u okviru spora između X BV (u daljnjem tekstu: X) i Staatssecretaris van Financiën (ministarstvo financija) u vezi s razvrstavanjem u carinsku tarifu u okviru KN‑a skupina obezbojene zemlje, vrste gline koja se rabi za pročišćavanje i obezbojivanje jestivih ulja.
Pravni okvir
Harmonizirani sustav nazivlja i brojčanog označavanja robe
Vijeće za carinsku suradnju, koje je postalo Svjetska carinska organizacija (WCO), osnovano je konvencijom o osnivanju tog vijeća, zaključenom u Bruxellesu 15. prosinca 1950. KN se zasniva na harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe (u daljnjem tekstu: HS), koji je sastavio WCO i koji je osnovan Međunarodnom konvencijom o harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe (u daljnjem tekstu: Konvencija o HS‑u), zaključenom u Bruxellesu 14. lipnja 1983. te odobrenom, zajedno s Protokolom o izmjeni od 24. lipnja 1986., u ime Europske ekonomske zajednice Odlukom Vijeća 87/369/EEZ od 7. travnja 1987. (
SL L 198, str. 1
.).
Na temelju članka 3. stavka 1. Konvencije o HS‑u, svaka ugovorna stranka obvezuje se uskladiti svoje tarifne i statističke nomenklature s HS‑om, koristiti se svim njegovim brojevima i podbrojevima bez dodavanja ili izmjena s pripadajućim oznakama te slijediti brojčano označavanje istog sustava. Svaka ugovorna stranka također se obvezuje primjenjivati opća pravila tumačenja HS‑a kao i sve napomene u odsjecima, poglavljima i podbrojevima HS‑a te ne mijenjati njihov opseg.
WCO dopušta, pod uvjetima određenima u članku 8. Konvencije o HS‑u, napomene s objašnjenjem i mišljenja o razvrstavanju, koja usvaja Odbor HS‑a.
Na datum podnošenja izjava o uvozu koje su predmet glavnog postupka napomene s objašnjenjem HS‑a u odnosu na broj 2508 glasile su kako slijedi:
„Sadašnji broj odnosi se na sve prirodne proizvode od gline, osim kaolina i drugih kaolinskih glina pod brojem 25.07, stvorene od stijena ili kompleksne sedimentne zemlje na silicijsko‑aluminijskoj osnovi, čije su opće bitne osobine: plastičnost, osobina stvrdnjavanja kuhanjem i otpornost na toplinu. Ta svojstva čine ih temeljnim materijalima u keramičkoj industriji (opeke, građevinski crijep, porculan, fajansa, opeke i vatrostalni materijali itd.); obična glina isto se tako upotrebljava za unapređenje zemlje.
[...]
Iz ovog su broja isključene:
[...]
b)
Aktivne gline (br. 38.02).
[...]“
Pod točkom A, nazvanom „Aktivni ugljen; aktivni prirodni mineralni proizvodi“, u napomenama s objašnjenjem HS‑a u vezi s brojem 3802 navedeno je:
„Ugljen ili mineralni proizvodi smatraju se aktivnima sve dok je njihova površinska struktura izmijenjena odgovarajućim tretmanom (termičkim, kemijskim itd.), kako bi bili osposobljeni za određenu uporabu poput obezbojivanja, adsorpcije plina ili vlage, katalize, izmjene iona, filtracije.
[...]
Među proizvodima koje uključuje ovaj broj moguće je navesti:
[...]
b)
Aktivne prirodne mineralne proizvode kao što su:
[...]
3.
Glina i aktivne zemlje koje se sastoje od koloidnih glina ili odabranih glinenih zemalja koje su aktivirane sukladno njihovoj namjeravanoj uporabi pomoću agensa alkala ili kiseline, sušeni i drobljeni. Kada su aktivirani agensom alkala, oni su emulgatori, agensi suspenzije i koagulansi te se osobito rabe za proizvodnju proizvoda za održavanje ili, zbog svoje uvećane mogućnosti povećavanja, za poboljšavanje ljevaoničkog pijeska u ljevaonici ili u uređajima za bušenje. Kada su aktivirani kiselinom, služe posebno za obezbojivanje ulja, masti ili biljnih ili životinjskih voskova mineralnog podrijetla.
[...]
Iz ovog broja isključeni su i:
a)
prirodni mineralni proizvodi koji su po svojoj prirodi aktivni '(na primjer Fullerova zemlja), koji nisu bili podvrgnuti nikakvom tretmanu koji bi izmijenio njihovu površinsku strukturu (poglavlje 25.)'. [neslužbeni prijevod]
[...]“
KN
Carinsko razvrstavanje robe uvezene u Europsku uniju uređeno je KN‑om. Njegova mjerodavna verzija za datum koji se odnosi na činjenice u vezi s glavnim postupkom jest ona iz Uredbe br. 1549/2006.
Članak 9. stavci 1. i 2. Uredbe br. 2658/87, kako su izmijenjeni i dopunjeni Uredbom br. 1549/2006, glasi:
„1.   Mjere koje se odnose na sljedeća pitanja usvajaju se u skladu s postupkom utvrđenim u članku 10.:
a)
primjena [KN‑a] i [integrirane tarife Europskih zajednica] TARIC‑a, a koja se posebno odnosi na:
—
razvrstavanje robe u nomenklature navedene u članku 8.,
—
napomene s objašnjenjem,
[...]
b)
izmjene [KN‑a] kako bi se uzele u obzir promjene u zahtjevima koji se odnose na statističku ili tržišnu politiku;
c)
izmjene Priloga II.;
d)
izmjene i dopune [KN‑a] i prilagodbe carinama u skladu s odlukama koje su usvojili Vijeće ili Komisija;
e)
izmjene [KN‑a] namijenjene njegovoj prilagodbi kako bi se vodilo računa o tehnološkom i trgovinskom napretku ili s ciljem usklađivanja odnosno pojašnjavanja tekstova;
f)
izmjene [KN‑a] koje su rezultat promjena u nomenklaturnom sustavu [HS‑u];
[...]
2.   Odredbe usvojene u stavku 1. ne mogu izmijeniti:
—
carinske stope,
[...]“
Drugi dio KN‑a, koji sadrži tablicu carinskih prava, uključuje Odsjek V., nazvan „Mineralne tvari“. Poglavlje 25. tog odsjeka nazvano je „Sol; sumpor; zemlja i kamen; gips, vapno i cement“. U okviru poglavlja 25., broj 2508 KN‑a izmijenjen je Uredbom br. 1549/2006, koja je stupila na snagu 1. siječnja 2007. te je stoga primjenjiva na činjenice iz glavnog postupka.
Prije tih izmjena, u verziji iz Uredbe Komisije (EZ) br. 1719/2005 od 27. listopada 2005., kojom je izmijenjen i dopunjen Prilog I. Uredbi br. 2658/87 (
SL L 286, str. 1
.), broj 2508 KN‑a sadržavao je podbroj 2508 20 00 za neobojenu zemlju i Fullerovu zemlju. U Uredbi br. 1549/2006 taj je podbroj ukinut tako što je broj 2508 KN‑a u verziji koja je primjenjiva na činjenice iz glavnog postupka naveden kako slijedi:
„2508 Ostale gline (osim ekspandiranih glina iz tarifnog broja 6806), andaluzit, cijanit i silimanit, pečeni ili ne; mulit, šamotne ili dinas zemlje:
2508 10 00 ‐ bentonit
2508 30 00 – vatrostalne gline
2508 40 00 – ostale gline
2508 50 00 ‐ andaluzit, cijanit i silimanit
2508 60 00 ‐ mulit
2508 70 00 – šamotne ili dinas zemlje“
Odsjek VI. KN‑a, nazvan „Proizvodi kemijske industrije ili srodnih industrija“, sadrži poglavlje 38. „Razni proizvodi kemijske industrije“. I u verziji iz Uredbe br. 1719/2005 kao i u onoj iz Uredbe br. 1549/2006 broj 3802 KN‑a glasi:
„3802 Aktivni ugljen; aktivni prirodni mineralni proizvodi; životinjski ugljen, uključujući istrošeni:
3802 10 00 – aktivni ugljen
3802 90 00 – ostalo.“
Poglavlje 25. KN‑a sadrži napomenu 1. koja glasi:
„Osim ako nije drukčije propisano i pod uvjetom da napomena 4. ne određuje drukčije, u tarifne brojeve ovog poglavlja razvrstavaju se samo tvari u neobrađenom stanju ili prane (čak i uz pomoć kemijskih tvari koje otklanjaju nečistoće bez promjene strukture proizvoda), mljevene, drobljene, u prahu, topljene, rešetane, prosijane, koncentrirane ?otacijom, magnetnom separacijom ili drugim mehaničkim ili ?zikalnim postupcima (osim kristalizacijom), ali se isključuju tvari što su pržene, kalcinirane, dobivene miješanjem ili podvrgnute bilo kojim daljnjim postupcima, a koji nisu navedeni u odgovarajućem tarifnom broju.
Tvarima iz ovog poglavlja mogu biti dodane tvari protiv prašenja, uz uvjet da ih takvo dodavanje ne čini prikladnijima za posebne namjene nego za njihovu opću namjenu.“ [neslužbeni prijevod]
Napomena 4. iz poglavlja 25. KN‑a, na koju se odnosi navedena napomena 1., glasi:
„U tarifni broj 2530, među ostalim, razvrstavaju se: vermikuliti, perliti i kloriti, neekspandirani; zemljane boje uključujući kalcinirane ili međusobno pomiješane; prirodni tinjčevi oksidi željeza; prirodna morska pjena (u poliranim ili nepoliranim komadima); prirodni jantar; regenerirana morska pjena i regenerirani jantar, u obliku ploča, šipki, štapova i sličnim oblicima, neobrađivani nakon oblikovanja; gagat; stroncijev karbonat stroncijanit (kalcinirani ili nekalcinirani), osim stroncijeva oksida; ostaci i krhotine lončarije i slomljeni komadi cigle i betona.“ [neslužbeni prijevod]
Glavni postupak i prethodna pitanja
Činjenice koje se odnose na glavni postupak, opisane u odluci kojom se upućuje prethodno pitanje, mogu biti sažete na sljedeći način.
Dana 2. i 12. veljače 2007., X, čije je sjedište u Z‑u, u Nizozemskoj, postavio je zahtjev za puštanjem u slobodni promet skupina neobojene zemlje pod trgovačkim imenima A i B. Ti se proizvodi osobito rabe za čišćenje i obezbojivanje jestivih ulja.
Prema sudu koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku, neobojena zemlja vrsta je gline koja po svojoj prirodi ima kapacitet adsorpcije osobito pogodan za čišćenje i obezbojivanje jestivih ulja. Ta vrsta gline sastoji se od kristala sastavljenih od troslojno strukturiranih lamela. Jedan oktoedarski sloj aluminija i atoma kisika sastoji se od dvaju tetraedarskih slojeva silicija i atoma kisika. Između ovih lamela nalaze se međusobno izmjenjivi ioni. Ta je struktura negativno nabijena te privlači katione kako bi se neutralizirala. U glini u prirodnom stanju ti se kationi sastoje od iona vodika. Glina u ovom obliku pogodna je za čišćenje i obezbojivanje.
U prirodi s kiselim kišama dolazi do određenih promjena poput oslobađanja gline iz stijena. Ta se glina skuplja u bazenima u kojima se ioni vodika koje ona sadrži zamjenjuju ionima kalcija. U takvom slučaju postoji ekstrakcija prirodnog proizvoda – gline nabijene ionima kalcija. Nakon ekstrakcije, ta se glina tretira sumpornom kiselinom, a zatim pere vodom. Tim tretmanom uklonjeni su ioni kalcija iz kristala. Ioni vodika integrirani su na svoje mjesto u strukturi gline. Zbog izmjene iona dolazi do izmjene površinske strukture lamela na način da raste prostor između lamela. Taj porast povećava kapacitet adsorpcije gline.
Iz odluke kojom se upućuje prethodno pitanje proizlazi da postoji neobojena prirodna zemlja koja zbog nedostatka tretiranja kiselinom ima veći kapacitet adsorpcije u odnosu na proizvode koji su predmet glavnog postupka.
Tijekom jedne kontrole carinske vlasti izuzele su uzorke proizvoda A i B te ih otpremile u svoj laboratorij kako bi dovršile istragu. Na temelju rezultata te istrage carinske vlasti zaključile su kako proizvodi A i B ne potpadaju pod tarifni podbroj 2508 40 00 KN‑a, „druge gline“, naveden u deklaracijama, već pod tarifni podbroj 3802 90 00 KN‑a, „druge“, koji je podložan višoj carini, u iznosu od 5,7%. Tako su carinska tijela dvama poreznim rješenjima, od 10. travnja i 15. lipnja 2007., zahtijevale plaćanje višeg iznosa carine.
X je pokrenuo niz postupaka protiv tih poreznih rješenja pred carinskim tijelima Rechtbank te Haarlem i Gerechtshof te Amsterdam.
U presudi od 23. prosinca 2010. Gerechtshof te Amsterdam presudio je kako su ti proizvodi, primjenom općeg pravila br. 1 o tumačenju KN‑a, trebali biti svrstani u „aktivne mineralne proizvode“ koji odgovaraju broju 3802 90 00 KN‑a.
Gerechtshof te Amsterdam utvrdio je kako svrstavanje ovih proizvoda pod podbroj 2508 40 00 KN‑a, među „druge gline“, nije moguće, s obzirom na to da tretiranje kiselinom primijenjeno na navedene proizvode ne može predstavljati „pranje“ u smislu napomene 1. uz poglavlje 25. KN‑a jer ne otklanja određene elemente gline, već joj dodaje i nove elemente.
S druge strane, Gerechtshof te Amsterdam odlučio je kako navedeni proizvodi mogu biti smatrani „aktivnima“ u smislu broja 3802 KN‑a. S tim u vezi, taj sud podsjeća kako napomene s objašnjenjem KN‑a koje se odnose na broj 3802 isključuju iz tog broja po svojoj prirodi aktivne prirodne mineralne proizvode, kao što je to Fullerova zemlja, ako nisu bili podvrgnuti nikakvim tretmanima koji su izmijenili njihovu površinsku strukturu. Prema tom sudu, iz toga proizlazi kako prirodni mineralni proizvodi već aktivni po svojoj prirodi mogu biti „aktivni“ u smislu broja 3802 KN‑a. Sukladno tome, Gerechtshof te Amsterdam presudio je kako su predmetni proizvodi „aktivni“, bez obzira na činjenicu da je glina već aktivna po svojoj prirodi, jer je umjetna struktura lamela izmijenjena pranjem kristalne strukture gline sumpornom kiselinom i vodom.
X je podnio žalbu u kasacijskom postupku pred sudom koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku protiv prethodno navedene presude Gerechtshof te Amsterdam, a Staatssecretaris van Financiën podnio je protužalbu.
Sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku navodi da X svojim žalbenim razlozima tvrdi kako je Gerechtshof te Amsterdam počinio povredu prava presudivši da predmetni proizvodi potpadaju pod broj 3802 KN‑a jer tretman kiselinom nije izmijenio osobine i objektivna svojstva predmetnih proizvoda kao aktivnih mineralnih proizvoda, koji tako potpadaju pod broj 2508 KN‑a.
Sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku nalazi kako, prema napomeni 1. poglavlja 25. KN‑a, pranje proizvoda ne sprečava njihovo razvrstavanje pod broj 2508 KN‑a, čak i ako je to pranje izvršeno „pomoću kemijskih sredstava koja otklanjaju nečistoće bez izmjene strukture proizvoda“. Ipak, sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku pita odnosi li se izraz „otklanjaju nečistoće“ na otklanjanje, radi jačanja određenih prirodnih karakteristika navedenog proizvoda, kemijskih sastavnica koje se nalaze u mineralnom proizvodu u neobrađenom stanju uslijed prirodnih okolnosti. Sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku primjećuje kako iz napomene 1. uz poglavlje 25. KN‑a nije jasno odnosi li se ona i na pranje mineralnog proizvoda u neobrađenom stanju s namjerom otklanjanja takve „prirodne onečišćenosti“ koja je dio samog mineralnog proizvoda.
Sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku navodi da, ako se smatra kako se ioni kalcija koji se nalaze u mineralnom proizvodu u trenutku njegove ekstrakcije smatraju „nečistoćama“u smislu napomene 1. uz poglavlje 25. KN‑a, potrebno je utvrditi može li se izraz „bez promjene strukture proizvoda“ primijeniti na pranje sumpornom kiselinom i vodom. S tim u vezi, sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku nalazi dva moguća tumačenja.
Prema prvom tumačenju napomene 1. uz poglavlje 25. KN‑a, da bi predmetni proizvodi mogli biti svrstani pod broj 2508 KN‑a, ti proizvodi moraju nakon pranja zadržati osobine i objektivna svojstva proizvoda „drugih glina“ u smislu istog broja. U skladu s takvim tumačenjem, ni iz sadržaja broja 2508 KN‑a niti iz napomena s objašnjenjem HS‑a ili KN‑a ne proizlazi da razina kapaciteta adsorpcije gline, količina iona kalcija ili iona vodika u strukturi kristala, ili pak točan prostor između lamela imaju bilo kakav značaj za klasifikaciju neobojene zemlje pod broj 2508 KN‑a.
Sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku navodi kako nije sporno da u trenutku ekstrakcije predmetni proizvodi već imaju osobine i objektivna svojstva potrebna da bi mogli biti smatrani „drugim glinama“ u smislu broja 2508 KN‑a te da, čak i nakon tretmana sumpornom kiselinom i vodom, ti proizvodi i dalje imaju osobine i objektivna svojstva za svrstavanje u taj tarifni broj. Isti sud navodi kako nije sporno ni da tretman kiselinom predmetnim proizvodima nije dodao osobine i objektivna svojstva koji bi ih učinili prikladnijima za drugu vrstu uporabe osim one za koju se neobojena zemlja općenito i rabi. Prema sudu koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku sama okolnost da je povećan kapacitet adsorpcije, kao osobina zahtijevana za svrstavanje u „druge gline“ u smislu tarifnog broja 2508 KN‑a, ne sprečava da navedeni proizvodi ostanu svrstani pod taj broj, s obzirom na to da razina tog kapaciteta ne nadilazi prirodni adsorpcijski kapacitet neobojene zemlje općenito.
Prema drugom tumačenju napomene 1. uz poglavlje 25. KN‑a, nije dovoljno da predmetni proizvodi nastave imati osobine i objektivna svojstva potrebna za svrstavanje u „druge gline“ prema broju 2508 KN‑a. Naime, iz tog broja treba isključiti mineralne proizvode koji su nakon ekstrakcije podvrgnuti kemijskim tretmanima koji mijenjaju njihovu strukturu i sastav. Prema tom tumačenju, iako ioni vodika prirodno nisu strani u proizvodima poput neobojene zemlje, njihova prisutnost nakon tretmana ima za posljedicu to da ih se treba smatrati „raznim proizvodima kemijske industrije“ u smislu poglavlja 38. KN‑a.
Uzimajući u obzir prethodna razmatranja, sud koji je podnio zahtjev za prethodnu odluku smatra kako tarifno svrstavanje predmetnih proizvoda ovisi o tumačenju odredaba prava Unije, osobito tarifnog broja 2508 KN‑a i napomene 1. uz poglavlje 25. KN‑a. Sukladno tome, Le Hoge Raad der Nederlanden odlučio je prekinuti postupak i postaviti Sudu sljedeća prethodna pitanja:
„1.
Odnosi li se izraz 'otklanjaju nečistoće' iz napomene 1. poglavlja 25. napomena s objašnjenjem HS‑a i na otklanjanje određenih kemijskih sastojaka koji se nalaze u mineralnom proizvodu u neobrađenom stanju uslijed prirodnih okolnosti, otklanjanje kojih se provodi radi jačanja određenih prirodnih (posebnih) svojstava mineralnog proizvoda, smanjenih uslijed takvih prirodnih okolnosti?
2.
Ako iz odgovora na prvo pitanje proizlazi kako se radi o otklanjanju nečistoća u smislu napomene 1. poglavlja 25. napomena s objašnjenjem HS‑a, na temelju kojih kriterija treba odrediti može li, u skladu sa spomenutom napomenom, mineralni proizvod poput neobojene zemlje, nakon pranja sumpornom kiselinom i vodom, ostati svrstan u tarifni podbroj 2508 40 00 KN‑a te ne biti smatran proizvodom kemijske industrije u smislu poglavlja 38. HS‑a?“
O prethodnim pitanjima
Najprije je potrebno napomenuti kako postavljena pitanja, iako se formalno odnose na napomenu 1. poglavlja 25. napomena s objašnjenjem HS‑a, nastoje odrediti značenje pojma „pranje“ u smislu napomene 1. poglavlja 25. KN‑a, prema kojem brojevi navedenog poglavlja 25. KN‑a uključuju „prane“ proizvode, „čak i uz pomoć kemijskih tvari koje otklanjaju nečistoće bez promjene strukture proizvoda“.
S druge strane, potrebno je napomenuti da, kada je Sudu upućen zahtjev za prethodnu odluku u području tarifnog razvrstavanja, njegova zadaća sastoji se u tome da pojasni kriterije primjena kojih će omogućiti nacionalnom sudu pravilno razvrstavanje predmetnih proizvoda u KN, a ne u tome da sam provodi to razvrstavanje, to više što sam Sud ne raspolaže nužno svim elementima koji su za to prijeko potrebni. Tako se čini da je nacionalni sud u boljem položaju da to učini (presude od 7. studenoga 2002., Lohmann i Medi Bayreuth,
C-260/00 do C-263/00, Zb., str. I-10045.
, t. 26.; od 22. prosinca 2010., Lecson Elektromobile,
C-12/10, Zb., str. I-14173.
, t. 15. i od 22. studenoga 2012., Digitalnet i dr., C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 i C‑383/11, t. 61.).
Dakle, sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku treba provesti razvrstavanje predmetnih proizvoda iz glavnog postupka u skladu s odgovorima koje Sud daje na pitanja koja su mu postavljena.
O prvom pitanju
Prvim pitanjem sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku u bitnome pita treba li pojam „otklanjanja nečistoća“ iz napomene 1. poglavlja 25. KN‑a tumačiti na način da uključuje otklanjanje kemijskih sastojaka koji se nalaze u mineralnom proizvodu u neobrađenom stanju uslijed prirodnih okolnosti, a koji jačaju određene prirodne osobine takvog proizvoda.
Najprije, a protivno navodima tužitelja u glavnom postupku, činjenica da se neki postupak može odvijati u prirodnim okolnostima ne isključuje da taj proces može predstavljati tretman iz napomene 1. poglavlja 25. KN‑a te ne podrazumijeva da proizvodi koji su podvrgnuti takvom procesu, poput proizvoda iz glavnog postupka, moraju biti smatrani mineralnim proizvodima u neobrađenom stanju u smislu navedene napomene.
Kako bi se odredio opseg pojma „otklanjanja nečistoća“ u smislu napomene 1. poglavlja 25. KN‑a, što je predmet prvog pitanja, potrebno je podsjetiti na stalnu sudsku praksu Suda prema kojoj se, u interesu pravne sigurnosti i olakšavanja kontrole, ključni kriterij za tarifno razvrstavanje robe načelno mora tražiti u osobinama i objektivnim svojstvima robe, određenima sadržajem broja KN‑a i napomenama odsjeka ili poglavlja (vidjeti, posebno, presude od 15. veljače 2007., RUMA,
C-183/06, Zb., str. I-1559.
, t. 27.; od 27. rujna 2007., Medion i Canon Deutschland, C‑208/06 i C‑209/06, , str. I‑7963., t. 34. i od 20. lipnja 2013., Agroferm, C‑568/11, t. 27.).
Osim toga, namjena proizvoda može predstavljati objektivan kriterij razvrstavanja ako je svojstvena tom proizvodu te se ta svojstvenost procjenjuje na temelju njegovih osobina i objektivnih svojstava (vidjeti gore navedenu presudu RUMA, t. 36.; presudu od 29. travnja 2010., Roeckl Sporthandschuhe, C‑123/09, str. I‑4065., t. 28. i gore navedenu presudu Agroferm, t. 41.).
S tim u vezi, iz odluke kojom se upućuje prethodno pitanje proizlazi kako se tretmanom primijenjenim na predmetne proizvode iz glavnog postupka, skupine neobojene zemlje, ione kalcija nastoji zamijeniti ionima vodika u njihovoj strukturi kako bi se povećao njihov kapacitet adsorpcije, što ih osposobljava za čišćenje i obezbojivanje jestivih ulja. Osim toga, iz očitovanja Komisije na raspravi, a koje u tom dijelu nije osporavano, proizlazi da taj tretman isključuje primjenu neobojene zemlje za druge svrhe osim čišćenja i obezbojivanja jestivih ulja.
U takvim okolnostima, kako je to istaknula Komisija, pojam „otklanjanja nečistoća“ u smislu napomene 1. poglavlja 25. KN‑a treba tumačiti u odnosu na namjenu koja je svojstvena predmetnim proizvodima. Na taj način otklanjanje iona kalcija može se smatrati otklanjanjem nečistoća u smislu navedene napomene 1. u mjeri u kojoj to otklanjanje poboljšava kapacitet predmetnih proizvoda pridonoseći njihovoj inherentnoj namjeni, odnosno obezbojivanju i pročišćavanju jestivih ulja, što provjerava nacionalni sud.
S obzirom na prethodno navedeno, na prvo pitanje treba odgovoriti kako pojam „otklanjanja nečistoća“ iz napomene 1. poglavlja 25. KN‑a treba tumačiti na način da uključuje otklanjanje kemijskih sastojaka koji se nalaze u mineralnom proizvodu u neobrađenom stanju uslijed prirodnih okolnosti u mjeri u kojoj to otklanjanje poboljšava kapacitet predmetnih proizvoda pridonoseći namjeni koja im je svojstvena, a što provjerava nacionalni sud.
O drugom pitanju
Drugim pitanjem sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku u bitnome pita treba li napomenu 1. poglavlja 25. KN‑a tumačiti na način da mineralni proizvod poput neobojene zemlje može, nakon pranja sumpornom kiselinom i vodom, ostati razvrstan u tarifni podbroj 2508 40 00 KN‑a te ne biti smatran proizvodom kemijske industrije u smislu poglavlja 38. KN‑a.
Najprije je potrebno podsjetiti da se, s obzirom na odluku kojom se upućuje prethodno pitanje i navode stranaka iz glavnog postupka, opseg postavljenog drugog pitanja ograničava na pojam „pranja“ u smislu napomene 1. poglavlja 25. KN‑a te se ne odnosi na druge ondje spomenute tretmane.
Iz istog teksta napomene 1. poglavlja 25. KN‑a proizlazi da pojam „pranja“ uključuje otklanjanje nečistoća pomoću kemijskih tvari bez promjene strukture proizvoda.
U skladu s odlukom suda koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku i očitovanjima zainteresiranih stranaka, predmetni tretman iz glavnog postupka podrazumijeva uporabu kemijskih sredstava, a osobito sumporne kiseline, što treba provjeriti sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku. Prema tome, pretpostavljajući kako navedeni tretman uzrokuje otklanjanje nečistoća, nacionalni sud također treba, s obzirom na odgovor na prvo postavljeno pitanje, provjeriti kriterije prema kojima se odlučuje trebaju li na temelju napomene 1. poglavlja 25. KN‑a predmetni proizvodi ostati razvrstani u tarifni broj 2508 KN‑a ako je njihova struktura možda promijenjena.
S tim u vezi valja ustvrditi kako tekst napomene 1. poglavlja 25. KN‑a ne daje nikakve obavijesti o pojmu „strukture“ predmetnog proizvoda.
Ipak, napomene s objašnjenjem HS‑a, iako nemaju obvezujuću snagu, važan su instrument za osiguravanje jedinstvene primjene zajedničke carinske tarife te kao takve predstavljaju valjane elemente za njezino tumačenje (presuda od 18. lipnja 2009., Kloosterboer Services, C‑173/08, str. I‑5347., t. 25. i gore navedena presuda Agroferm, t. 28.).
S tim u vezi, napomene s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na broj 3802 navode kako se „ugljen ili mineralni proizvodi smatraju aktivnima sve dok je njihova površinska struktura izmijenjena odgovarajućom obradom (termičkom, kemijskom itd.), kako bi bili osposobljeni za određenu uporabu poput obezbojivanja, adsorpcije plina ili vlage, katalize, izmjene iona, filtracije“. U istim tumačenjima dodano je kako su iz broja 3802 isključeni „prirodni mineralni proizvodi koji su po svojoj prirodi aktivni (na primjer Fullerova zemlja), koji nisu bili podvrgnuti nikakvom tretmanu koji bi izmijenio njihovu površinsku strukturu (poglavlje 25.)“.
Sukladno tome, kako je ispravno navela Komisija, napomena 1. poglavlja 25. KN‑a, tumačena u skladu s napomenama s objašnjenjem HS‑a u odnosu na broj 3802, isključuje da proizvodi koji su bili podvrgnuti tretmanu koji mijenja njihovu površinsku strukturu mogu biti razvrstani u tarifni broj 2508 KN‑a, odnosno svrstava ih u tarifni broj 3802 KN‑a.
Sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku treba odrediti jesu li predmetni proizvodi iz glavnog postupka bili podvrgnuti tretmanu koji je uzrokovao takvu izmjenu njihove površinske strukture.
S obzirom na prethodno navedeno, na prvo pitanje treba odgovoriti kako napomenu 1. uz poglavlje 25. KN‑a treba tumačiti na način da proizvodi koji su bili podvrgnuti tretmanu koji podrazumijeva uporabu kemijskih sredstava i uzrokuje otklanjanje nečistoća mogu biti razvrstani u tarifni broj 2508 KN‑a samo ako navedeni tretman nije izmijenio njihovu površinsku strukturu, a što utvrđuje nacionalni sud.
O troškovima
Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.

Slijedom navedenog, Sud (deseto vijeće) odlučuje:

1.
Pojam „otklanjanja nečistoća“ iz napomene 1. poglavlja 25. Kombinirane nomenklature Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi, kako je izmijenjena i dopunjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1549/2006 od 17. listopada 2006., treba tumačiti na način da uključuje otklanjanje kemijskih sastojaka koji se nalaze u mineralnom proizvodu u neobrađenom stanju uslijed prirodnih okolnosti u mjeri u kojoj to otklanjanje poboljšava kapacitet navedenih proizvoda pridonoseći namjeni koja im je svojstvena, a što provjerava nacionalni sud.

2.
Navedenu napomenu 1. poglavlja 25. Kombinirane nomenklature iz Priloga I. Uredbi br. 2658/87, kako je izmijenjena i dopunjena Uredbom br. 1549/2006, treba tumačiti na način da proizvodi koji su bili podvrgnuti tretmanu koji podrazumijeva uporabu kemijskih tvari i obuhvaća otklanjanje nečistoća mogu biti razvrstani u tarifni broj 2508 te kombinirane nomenklature samo ako navedeni tretman nije izmijenio njihovu površinsku strukturu, a što utvrđuje nacionalni sud.

Potpisi
(
*1
)	Jezik postupka: nizozemski