CELEX: 62012CJ0299
Varstvo potrošnikov
Uredba (ES) št. 1924/2006
Prehranske in zdravstvene trditve na živilih
Člen 2(2), točka 6
Pojem ‚trditev v zvezi z zmanjšanjem tveganja za bolezni‘
Člen 28(2)
Izdelki z blagovno znamko ali trgovskim imenom
Prehodni ukrepi

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 2(2), točka 6, in 28(2) Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (
UL L 404, str. 9
, in popravek v
UL 2007, L 12, str. 3
), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 116/2010 z dne 9. februarja 2010 (
UL L 37, str. 16
, v nadaljevanju: Uredba št. 1924/2006).
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbo Green – Swan Pharmaceuticals CR, a.s. (v nadaljevanju: Green – Swan Pharmaceuticals) in Státní zemědělská a potravinářská inspekce, ústřední inspektorát (centralni inšpektorat nacionalnega inšpekcijskega organa za kmetijstvo in prehrano) v zvezi z opredelitvijo trditve na embalaži prehranskega dopolnila.
Pravni okvir
Ureditev Unije
Člen 1, od (1) do (3), Uredbe št. 1924/2006 določa:
„1.   Ta uredba usklajuje določbe zakonov ali drugih predpisov v državah članicah, ki se nanašajo na prehranske in zdravstvene trditve, da bi zagotovili učinkovito delovanje notranjega trga ob istočasnem zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov.
2.   Ta uredba se uporablja za prehranske in zdravstvene trditve pri komercialnem obveščanju, in sicer označevanju, predstavljanju ali oglaševanju živil, namenjenih končnemu potrošniku.
[…]
3.   Blagovna znamka, trgovsko ime ali domišljijsko ime, ki se uporablja pri označevanju, predstavljanju ali oglaševanju živil in se lahko razlaga kot prehranska ali zdravstvena trditev, se lahko uporablja brez opravljenih postopkov odobritve iz te uredbe le, če se živilom pri tem označevanju, predstavljanju ali oglaševanju dodajo ustrezne prehranske ali zdravstvene trditve, ki so v skladu z določbami te uredbe.“
Člen 2 navedene uredbe določa:
„1.   V tej uredbi:
[…]
2.   Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:
(1)
‚trditev‘ pomeni vsako sporočilo ali predstavitev, ki ni obvezna v okviru zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje, vključno s slikovno predstavitvijo, grafično predstavitvijo ali predstavitvijo s simboli v kakršni koli obliki, s katero se navaja, domneva ali namiguje, da ima živilo posebne lastnosti;
[…]
(5)
‚zdravstvena trditev‘ pomeni vsako trditev, ki navaja, domneva ali namiguje, da obstaja povezava med kategorijo živil, živilom ali eno od njegovih sestavin na eni strani in zdravjem na drugi strani;
(6)
‚trditev v zvezi z zmanjšanjem tveganja za bolezni‘ pomeni kakršno koli zdravstveno trditev, ki navaja, domneva ali namiguje, da uživanje kategorije živil, živila ali enega od njegovih sestavnih delov znatno zmanjšuje dejavnik tveganja za razvoj bolezni;
[…]“
Člen 3 navedene uredbe, naslovljen „Splošna načela za vse trditve“, določa:
„Prehranske in zdravstvene trditve se lahko uporabljajo pri označevanju, predstavitvi in oglaševanju živil, danih v promet v Skupnosti le, če so skladne z določbami te uredbe.
[…]“
Člen 10(1) iste uredbe določa:
„Prepovedane so zdravstvene trditve, ki niso v skladu s splošnimi zahtevami iz poglavja II [ki vključuje člene od 3 do 7] in s posebnimi zahtevami iz tega poglavja ter niso odobrene v skladu s to uredbo in vključene v sezname dovoljenih trditev iz členov 13 in 14.“
Člen 14 Uredbe št. 1924/2006, naslovljen „Trditve v zvezi z zmanjšanjem tveganja za bolezen in trditve v zvezi z razvojem in zdravjem otrok“, v odstavku 1 določa:
„Ne glede na člen 2(1)(b) Direktive 2000/13/ES se lahko naslednje trditve uporabijo, kadar so odobrene v skladu s postopkom, določenim v členih 15, 16, 17 in 19 te uredbe, za vključitev v seznam Skupnosti takih dovoljenih trditev, skupaj z vsemi potrebnimi pogoji za uporabo teh trditev:
(a)
trditve o zmanjšanju tveganja bolezni;
[…]“
Člen 20 te uredbe, ki se nanaša na register Skupnosti, določa:
„1.   Komisija vzpostavi in vodi register Skupnosti v zvezi s prehranskimi in zdravstvenimi trditvami, v nadaljevanju ‚register‘.
2.   Register vsebuje:
(a)
prehranske trditve in pogoje, ki veljajo zanje, kakor je navedeno v prilogi;
(b)
omejitve, sprejete v skladu s členom 4(5);
(c)
odobrene zdravstvene trditve in pogoje, ki veljajo zanje, kakor je označeno v členih 13(3) in (5), 14(1), 19(2), 21, 24(2) in 28(6) in nacionalne ukrepe iz člena 23(3);
(d)
seznam zavrnjenih zdravstvenih trditev in utemeljitve njihove zavrnitve.
[…]
3.   Register je dostopen javnosti.“
Člen 28 navedene uredbe, naslovljen „Prehodni ukrepi“, v odstavku 2 določa:
„Izdelki z blagovno znamko ali trgovskim imenom, ki so obstajali pred 1. januarjem 2005 in niso v skladu s to uredbo, se smejo še naprej tržiti do 19. januarja 2022, potem pa se zanje uporabljajo določbe te uredbe.“
Češka ureditev
Člen 17(2) zakona št. 110/1997 Sb. o prehranskih in tobačnih izdelkih in spremembah in dopolnitvah nekaterih povezanih zakonov (zákon č. 110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů) v različici, ki se uporablja v sporu o glavni stvari, določa, da nosilec živilske dejavnosti stori upravni prekršek, če:
„(a)
krši obveznost upoštevanja zahtev v zvezi z varnostjo živil, predpisanih z neposredno veljavnimi predpisi […] [S]kupnosti, ki urejajo zahteve glede živil, ali
(b)
z drugačnim ravnanjem, kot je določeno v točki (a), krši obveznost, predpisano z neposredno veljavnimi predpisi […] [S]kupnosti, ki urejajo zahteve glede živil.“
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
Iz predložitvene odločbe je razvidno, da je družba Green – Swan Pharmaceuticals pred 1. januarjem 2005 na češki trg dala prehransko dopolnilo „GS Merilin“. To se je tržilo s trditvijo na njegovi embalaži, da „pripravek vsebuje tudi kalcij in vitamin D3, ki prispeva k zmanjšanju dejavnika tveganja za razvoj osteoporoze in zlome“. Poleg tega je bila nacionalna znamka GS Merilin v Češki republiki registrirana 29. oktobra 2003.
Inspektorát Státní zemědělské a potravinářské inspekce (nacionalni inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano) je z odločbo z dne 10. novembra 2010 ugotovil, da je družba Green – Swan Pharmaceuticals na embalažo prehranskega dopolnila GS Merilin nalepila zdravstveno trditev, ki krši člen 10(1) Uredbe št. 1924/2006. Navedeni organ je na podlagi tega ugotovil, da je ta družba storila upravni prekršek, opredeljen v členu 17(2)(b) zakona št. 110/1997 Sb. v različici, ki se uporablja v postopku v glavni stvari, in ji naložil plačilo globe v višini 200.000 CZK.
Družba Green – Swan Pharmaceuticals je zoper to odločbo Inspektorát Státní zemědělské a potravinářské inspekce vložila pritožbo, v kateri je zatrjevala zlasti, da trditve na embalaži prehranskega dopolnila GS Merilin ni mogoče šteti za „trditev“ v smislu Uredbe št. 1924/2006. Státní zemědělská a potravinářská inspekce, ústřední inspektorát je z odločbo z dne 14. februarja 2011 to pritožbo zavrnil.
Družba Green – Swan Pharmaceuticals je zoper zadnjenavedeno odločbo vložila tožbo pri Krajský soud v Brně (okrožno sodišče v Brnu). Trdila je zlasti, da se člen 28(2) Uredbe št. 1924/2006 uporablja kot prehransko dopolnilo GS Merilin, ker se ta določba nanaša na proizvode kot take, in ne na blagovne znamke ali trgovska imena, ki te proizvode označujejo. Sklicevala se je tudi na člen 2(2), točka 6, iste uredbe in navedla, da v obravnavani zadevi trditev, ki je na embalaži prehranskega dopolnila GS Merilin, ne potrjuje in ne domneva „znatnega“ zmanjšanja dejavnika tveganja za razvoj človeške bolezni.
Krajský soud v Brně je s sodbo z dne 21. septembra 2011 zavrnilo tožbo družbe Green – Swan Pharmaceuticals. To sodišče je menilo, da je trditev na embalaži prehranskega dopolnila GS Merilin zdravstvena trditev v smislu Uredbe št. 1924/2006 in da se od trditev v zvezi z zmanjšanjem dejavnikov tveganja za razvoj bolezni pri označevanju in predstavitvi živil lahko uporabijo le tiste, ki jih je Komisija dovolila pod pogoji, določenimi v členu 14 iste uredbe.
Družba Green – Swan Pharmaceuticals je zoper navedeno sodbo Krajský soud v Brně vložila pritožbo pri Nejvyšší správní soud in znova trdila, da člen 28(2) Uredbe št. 1924/2006 omogoča trženje zadevnega prehranskega dopolnila, saj se ta določba nanaša na proizvode kot take. Ta družba se je v zvezi s tem sklicevala na razlike v besedilu med navedeno določbo in členom 1(3) iste uredbe, ki se nanaša na blagovno znamko in trgovsko ime, ki se lahko štejeta za prehransko ali zdravstveno trditev. Tako naj se navedena določba za prehransko dopolnilo GS Merilin ne bi uporabljala do 19. januarja 2022. Navedena družba je trdila tudi, da bi Krajský soud v Brně moralo preveriti, ali trditev na embalaži prehranskega dopolnila GS Merilin implicira „znatno“ zmanjšanje tveganja za razvoj bolezni glede na besedilo člena 2(2), točka 6, Uredbe št. 1924/2006.
Predložitveno sodišče meni, da ni treba, da zdravstvena trditev nujno vsebuje besedo „znatno“ ali drug podoben izraz, da bi se štela za „trditev v zvezi z zmanjšanjem tveganja za bolezni“. V nasprotnem primeru bi izbira malo drugačnega besedila omogočila izognitev uporabi člena 14 Uredbe št. 1924/2006.
Poleg tega naj z vidika povprečnega potrošnika živilo, označeno z zdravstveno trditvijo, ki potrjuje ali domneva znatne učinke na zmanjšanje tveganja za bolezni, ne bi bilo vredno več od živila brez te navedbe. V tem smislu naj bi register v zvezi s prehranskimi in zdravstvenimi trditvami, ki se nanašajo na živila, kot je določen v členu 20 Uredbe št. 1924/2006, izkazoval, da zdravstvene trditve v zvezi z zmanjšanjem tveganja za bolezni, ki jih je Evropska agencija za varnost hrane že preučila in Komisija potrdila, ne vsebujejo ne pojma „znatno“ ne nobenega drugega pojma z enakim pomenom.
Predložitveno sodišče poleg tega meni, da se člen 28(2) Uredbe št. 1924/2006 v postopku v glavni stvari ne uporablja, saj zadevna trditev ni ne blagovna znamka ne trgovsko ime v smislu te določbe. Predložitveno sodišče dodaja, da tudi če bi se ta določba uporabljala, razlaga, da ta s področja uporabe te uredbe izključuje vse proizvode, ki so obstajali pred 1. januarjem 2005, ni smiselna v delu, v katerem določa označevanje živil.
V teh okoliščinah je Nejvyšší správní soud prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja:
„1.
Ali je zdravstvena trditev ‚Pripravek vsebuje tudi kalcij in vitamin D3, ki prispeva k zmanjšanju dejavnika tveganja za razvoj osteoporoze in zlome‘ trditev v zvezi z zmanjšanjem tveganja za bolezni v smislu člena 2(2), točka 6, Uredbe […] št. 1924/2006 […], čeprav iz nje ni izrecno razvidno, da uživanje tega pripravka znatno zmanjšuje dejavnik tveganja za razvoj navedenih bolezni?
2.
Ali pojem blagovne znamke ali trgovskega imena v smislu člena 28(2) Uredbe […] št. 1924/2006 […] zajema tudi reklamna sporočila na embalaži izdelka?
3.
Ali je treba prehodne ukrepe iz člena 28(2) Uredbe […] št. 1924/2006 […] razlagati tako, da se nanašajo na (vsa) živila, ki so obstajala pred 1. januarjem 2005, ali tako, da se nanašajo na živila, ki so bila označena z znamko ali trgovskim imenom in so kot taka obstajala že pred tem datumom?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je člen 2(2), točka 6, Uredbe št. 1924/2006 treba razlagati tako, da mora zdravstvena trditev, da bi se lahko štela za „trditev v zvezi z zmanjšanjem dejavnikov tveganja za razvoj bolezni“ v smislu te določbe, nujno izrecno vključevati navedbo, da uživanje neke vrste živil, nekega živila ali ene od njegovih sestavin „znatno“ zmanjšuje dejavnik tveganja za razvoj človeške bolezni.
Najprej je treba navesti, da je „zdravstvena trditev“ v smislu člena 2(2), točka 5, Uredbe št. 1924/2006 opredeljena glede na povezavo, ki mora obstajati med živilom in eno od njegovih sestavin na eni strani in zdravjem na drugi strani, saj ta opredelitev ne daje nobenega pojasnila niti glede neposrednosti ali posrednosti te povezave niti glede njene intenzivnosti ali trajanja, zato je treba pojem „povezava“ razlagati široko (glej sodbo z dne 6. septembra 2012 v zadevi Deutsches Weintor, C-544/10, točka 34).
V členu 2(2), točka 6, Uredbe št. 1924/2006 je med zdravstvenimi trditvami „trditev v zvezi z zmanjšanjem tveganja za bolezni“ opredeljena kot „kakršna koli zdravstvena trditev, ki navaja, domneva ali namiguje, da uživanje kategorije živil, živila ali enega od njegovih sestavnih delov znatno zmanjšuje dejavnik tveganja za razvoj bolezni“.
Iz uporabe glagolov „domneva ali namiguje“ izhaja, da opredelitev „trditev v zvezi z zmanjšanjem tveganja za bolezni“ v smislu navedene določbe ne zahteva, da taka trditev izrecno vključuje navedbo, da uživanje živila znatno zmanjšuje dejavnik tveganja za razvoj človeške bolezni. Zadostuje, da ta trditev pri povprečnem potrošniku, ki je normalno obveščen ter razumno pozoren in preudaren, ustvari vtis, da je zmanjšanje dejavnika tveganja znatno.
V zvezi s tem je treba navesti, da uporaba kategorične formulacije, v skladu s katero uživanje zadevnega živila zmanjša ali pripomore k zmanjšanju takega dejavnika tveganja, lahko povzroči, da navedeni potrošnik dobi vtis, da gre za znatno zmanjšanje navedenega tveganja. V teh okoliščinah – kot navaja predložitveno sodišče – ni treba, da zdravstvena trditev, kot je v postopku v glavni stvari, nujno vsebuje besedo „znatno“ ali drugo besedo z enakim pomenom, da bi se lahko štela za „trditev v zvezi z zmanjšanjem dejavnikov tveganja za razvoj bolezni“.
Zato je na prvo vprašanje treba odgovoriti, da je člen 2(2), točka 6, Uredbe št. 1924/2006 treba razlagati tako, da ni treba, da zdravstvena trditev, da bi se lahko štela za „trditev v zvezi z zmanjšanjem dejavnikov tveganja za razvoj bolezni“ v smislu te določbe, nujno izrecno vključuje navedbo, da uživanje neke vrste živil, nekega živila ali ene od njegovih sestavin „znatno“ zmanjšuje dejavnik tveganja za razvoj človeške bolezni.
Drugo vprašanje
Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je člen 28(2) Uredbe št. 1924/2006 treba razlagati tako, da reklamno besedilo na embalaži živila lahko pomeni blagovno znamko ali trgovsko ime v smislu te določbe.
Člen 28(2) Uredbe št. 1924/2006 določa, da se izdelki z blagovno znamko ali trgovskim imenom, ki so obstajali pred 1. januarjem 2005 in niso v skladu z navedeno uredbo, smejo še naprej tržiti do 19. januarja 2022.
Poleg tega se Uredba št. 1924/2006 na podlagi svojega člena 1(2) uporablja za prehranske in zdravstvene trditve pri komercialnem obveščanju ne glede na to, ali so navedene pri označevanju, predstavitvi ali oglaševanju živil, če so zadevna živila kot taka namenjena končnemu potrošniku.
Poleg tega, kot določa člen 1(3) Uredbe št. 1924/2006, blagovna znamka, trgovsko ime ali domišljijsko ime, ki se uporabljajo pri označevanju ali predstavljanju živil, lahko pomenijo zdravstveno trditev.
Kot pa trdi Komisija, čeprav reklamnih besedil ni mogoče na splošno šteti za blagovne znamke ali trgovska imena, ni mogoče izključiti, da takšno besedilo na embalaži živila hkrati pomeni blagovno znamko ali trgovsko ime. Takšno besedilo pa lahko pomeni blagovno znamko ali trgovsko ime le, če je kot tako varovano z veljavno ureditvijo. Nacionalno sodišče mora ob upoštevanju vseh dejanskih in pravnih okoliščin zadeve, o kateri odloča, preveriti, ali je to sporočilo res tako varovana blagovna znamka ali trgovsko ime.
Zato je na drugo vprašanje treba odgovoriti, da je člen 28(2) Uredbe št. 1924/2006 treba razlagati tako, da reklamno besedilo na embalaži živila lahko pomeni blagovno znamko ali trgovsko ime v smislu te določbe, pod pogojem, da je kot taka znamka ali tako ime varovano z ureditvijo, ki se uporablja. Nacionalno sodišče mora ob upoštevanju vseh dejanskih in pravnih okoliščin zadeve, o kateri odloča, preveriti, ali je to sporočilo res tako varovana blagovna znamka ali trgovsko ime.
Tretje vprašanje
Predložitveno sodišče s tretjim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je člen 28(2) Uredbe št. 1924/2006 treba razlagati tako, da se nanaša na vsa živila, ki so obstajala pred 1. januarjem 2005, ali tako, da se nanaša na živila z blagovno znamko ali trgovskim imenom, ki so kot taka obstajala že pred tem datumom.
Najprej je treba navesti, da predmet Uredbe št. 1924/2006 niso sama živila, ampak prehranske in zdravstvene trditve na teh živilih.
Tako člen 1(3) Uredbe št. 1924/2006 določa, da se lahko blagovna znamka ali trgovsko ime, ki se uporablja pri označevanju, predstavljanju ali oglaševanju živil in se lahko razlaga kot prehranska ali zdravstvena trditev, uporablja brez opravljenih postopkov odobritve iz te uredbe le, če se živilom pri tem označevanju, predstavljanju ali oglaševanju dodajo ustrezne prehranske ali zdravstvene trditve, ki so v skladu z določbami te uredbe.
V okviru tega, kot trdita češka vlada in Komisija, se člen 28(2) Uredbe št. 1924/2006, s katerim je bil uveden ukrep, ki odstopa in je prehoden, nanaša le na blagovno znamko ali trgovsko ime, ki je obstajalo že pred 1. januarjem 2005 in ga je mogoče šteti za prehransko ali zdravstveno trditev v smislu te uredbe. Živila s takšno blagovno znamko ali takšnim trgovskim imenom se lahko še naprej tržijo do 19. januarja 2022.
Ob upoštevanju predhodnih navedb je treba na tretje vprašanje odgovoriti, da je člen 28(2) Uredbe št. 1924/2006 treba razlagati tako, da se nanaša samo na živila z blagovno znamko ali trgovskim imenom, ki ga je treba šteti za prehransko ali zdravstveno trditev v smislu te uredbe in je v tej obliki obstajalo že pred 1. januarjem 2005.
Stroški
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (deveti senat) razsodilo:

1.
Člen 2(2), točka 6, Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 116/2010 z dne 9. februarja 2010, je treba razlagati tako, da ni treba, da zdravstvena trditev, da bi se lahko štela za „trditev v zvezi z zmanjšanjem dejavnikov tveganja za razvoj bolezni“ v smislu te določbe, nujno izrecno vključuje navedbo, da uživanje neke vrste živil, nekega živila ali ene od njegovih sestavin „znatno“ zmanjšuje dejavnik tveganja za razvoj človeške bolezni.

2.
Člen 28(2) Uredbe št. 1924/2006, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 116/2010, je treba razlagati tako, da reklamno besedilo na embalaži živila lahko pomeni blagovno znamko ali trgovsko ime v smislu te določbe, pod pogojem, da je kot taka znamka ali tako ime varovano z ureditvijo, ki se uporablja. Nacionalno sodišče mora ob upoštevanju vseh dejanskih in pravnih okoliščin zadeve, o kateri odloča, preveriti, ali je to sporočilo res tako varovana blagovna znamka ali trgovsko ime.

3.
Člen 28(2) Uredbe št. 1924/2006, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 116/2010, je treba razlagati tako, da se nanaša samo na živila z blagovno znamko ali trgovskim imenom, ki ga je treba šteti za prehransko ali zdravstveno trditev v smislu te uredbe in je v tej obliki obstajalo že pred 1. januarjem 2005.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: češčina.