CELEX: 62013CJ0525
Prašymas priimti prejudicinį sprendimą
Bendra žemės ūkio politika
Reglamentas (EB) Nr. 2419/2001
Integruota administravimo ir kontrolės sistema, susijusi su tam tikromis pagalbos schemomis
Pagalbos už plotą paraiška
33 straipsnis
Sankcijos
Sąmoningai padaryti pažeidimai

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 2001 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2419/2001, nustatančio išsamias integruotos administravimo ir kontrolės sistemos taikymo tam tikroms Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3508/92 nustatytoms Bendrijos pagalbos schemoms taisykles (
OL L 327, p. 11
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 34 t., p. 308), iš dalies pakeisto 2004 m. sausio 23 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 118/2004 (
OL L 17, p. 7
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 42 t., p. 223, toliau – Reglamentas Nr. 2419/2001), 33 straipsnio, siejamo su šio reglamento 31 straipsnio 2 dalimi, išaiškinimo.
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant
Vlaams Gewest
(Flandrijos regionas) ir H. Van Den Broeck ginčą dėl šios valdžios institucijos sprendimo susigrąžinti visą H. Van Den Broeck už 2003 m. gautą pagalbą už lauko kultūras, motyvuojant tuo, kad jos pateiktoje pagalbos paraiškoje buvo sąmoningai padarytų pažeidimų.
Teisinis pagrindas
Reglamentas (EEB) Nr. 3508/92
1992 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3508/92, nustatančio tam tikrų Bendrijos pagalbos schemų integruotą administravimo ir kontrolės sistemą (
OL L 355, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 13 t., p. 223), iš dalies pakeisto 2000 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1593/2000 (
OL L 182, p. 4
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 30 t., p. 94, toliau – Reglamentas Nr. 3508/92), 1 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Kiekviena valstybė narė įkuria integruotą administravimo ir kontrolės sistemą [toliau – integruota sistema], taikomą:
a)
augalininkystės sektoriuje:
i)
[1999 m. gegužės 17 d. Tarybos r]eglamento (EB) Nr. 1251/1999 [dėl tam tikrų lauko kultūrų augintojų paramos sistemos sukūrimo (
OL L 160, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 25 t., p. 322), iš dalies pakeisto 1999 m. gruodžio 14 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2704/1999 (
OL L 327, p. 12
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 27 t., p. 469),] nustatytai paramos tam tikrų lauko kultūrų augintojams sistemai;
ii)
[1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos r]eglamento (EB) Nr. 3072/95 [dėl bendro ryžių rinkos organizavimo (
OL L 329, p. 18
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 18 t., p. 343), iš dalies pakeisto 1998 m. rugsėjo 28 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2072/98 (
OL L 265, p. 4
),] 6 straipsnyje nustatytai pagalbos ryžių augintojams schemai;
iii)
[1996 m. liepos 30 d. Tarybos r]eglamento (EB) Nr. 1577/96[, nustatančio konkrečią priemonę, taikomą tam tikriems ankštiniams augalams (
OL L 206, p. 4
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 19 t., p. 341), iš dalies pakeisto 1997 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1826/97 (
OL L 260, p. 11
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 21 t., p. 391),] nustatytoms konkrečioms priemonėms, taikomoms tam tikriems ankštiniams augalams;
b)
gyvulininkystės sektoriuje:
<...>
iii)
1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo [(
OL L 160, p. 48
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 25 t., p. 366)] 19 straipsnyje numatytoms tiesioginėms išmokoms,
<...>“
Šio reglamento 6 straipsnio 1 ir 6 dalyse numatyta:
„1.   Kiekvienas ūkininkas, kad būtų įtrauktas į vieną arba kelias šio reglamento nustatytas Bendrijos schemas, kasmet pateikia paraišką pagalbai „už plotą“ gauti, kurioje nurodo:
—
žemės ūkio paskirties sklypus, įskaitant pašarinėmis kultūromis apsėtus plotus, ir žemės ūkio paskirties sklypus, kuriems taikoma priemonė dėl nenaudojamos dirbamos žemės, arba žemės ūkio paskirties sklypus, paliktus pūdymuoti,
—
kur taikytina, bet kokią reikiamą informaciją, kurią numato su Bendrijos schemomis susiję reglamentai arba konkreti valstybė narė.
<...>
6.   Deklaruodami kiekvieną žemės ūkio paskirties sklypą, ūkininkai nurodo plotą ir jo vietą; ši informacija turi užtikrinti galimybę identifikuoti žemės ūkio sklypus pagal identifikavimo sistemą.“
Reglamentas Nr. 2419/2001
Reglamente Nr. 2419/2001 nustatytos integruotos sistemos taikymo taisyklės.
Šio reglamento 32–34 konstatuojamosiose dalyse nustatyta:
„(32)
Siekiant veiksmingai apsaugoti Bendrijos finansinius interesus, reikėtų priimti atitinkamas priemones, padedančias išvengti pažeidimų ir sukčiavimo. Viena vertus, reikėtų priimti atskiras nuostatas dėl pagalbos už plotą schemų ir, antra vertus, dėl pagalbos už gyvulių [gyvulius] schemų, kadangi šių pagalbos schemų pobūdis skiriasi.
(33)
Reikėtų nustatyti priemokų sumažinimą ir jų neskyrimą, atsižvelgiant į proporcingumo principą ir problemas, susijusias su
force majeure
atvejais bei išimtinėmis bei paprastomis aplinkybėmis. Tokie priemokų sumažinimai ir jų neskyrimas turėtų būti vertinami pagal padaryto pažeidimo sunkumą, numatant galimybę nustatytą laikotarpį netaikyti vienos ar kelių pagalbos schemų.
(34)
Nuostatose dėl priemokų mažinimo ir jų neskyrimo turėtų būti atsižvelgiama į įvairių pagalbos schemų, kurioms taikoma integruota sistema, ypatumus. Paraiškose dėl pagalbos už plotą padarytos klaidos paprastai daro poveikį plotų dalims ir, deklaravus per didelį sklypą, gali būti užskaitomi kiti tos pačios pasėlių grupės sklypai, kurie buvo nepakankamai deklaruoti. <...> Kalbant apie klaidas paraiškose dėl pagalbos už plotą, reikėtų numatyti, kad pagalbos paraiškas galima patikslinti tik tam tikrose leistinose ribose, o priemokų mažinimą pradėti taikyti tik viršijus šias ribas. <...>“
Remiantis šio reglamento 2 straipsnio i punktu, „pagalbos už plotą paraiška“ suprantama kaip:
„paraiška išmokėti pagalbą pagal [Reglamento Nr. 3508/92] 1 straipsnio 1 dalies a punkte ir b punkto iii papunktyje nurodytas pagalbos schemas ir įskaitant plotų naudojimo bet kokiai kitai paskirčiai, ypač pašarų ploto, deklaravimą, pateikiant pagalbos už gyvulius paraiškas“.
Reglamento Nr. 2419/2001 IV dalies I skyrių „Išvados dėl pagalbos už plotą paraiškų“ sudaro 30–35 straipsniai. Šio reglamento 30 straipsnis „Bendrieji principai“ suformuluotas taip:
„Šiame skyriuje išskiriamos tokios pasėlių grupės:
a)
pašarinių augalų plotai, deklaruojami pagal [1999 m. gegužės 17 d. Tarybos r]eglamento (EB) Nr. 1254/1999 [dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (
OL L 160, p. 21
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 25 t., p. 339)] 12 straipsnį;
b)
pašarų plotai, kiti nei ganyklos ir pasėliams auginti naudojama žemė, nurodyta [Reglamento Nr. 1254/1999] 13 straipsnio 3 dalies b punkte, deklaruojama pagal šio reglamento 13 straipsnį;
c)
ganyklos, nurodytos [Reglamento (EB) Nr. 1254/1999] 13 straipsnio 3 dalies c punkte, deklaruojamos pagal minėtojo reglamento 13 straipsnį;
d)
daugiametės ganyklos, deklaruojamos pagal [Reglamento Nr. 1255/1999] 19 straipsnį;
e)
pasėlių plotai, kuriems taikoma nevienodo dydžio pagalba;
f)
atidėti plotai ir, kai taikoma, atidėti plotai, kuriems taikoma nevienodo dydžio pagalba.“
Pagal Reglamento Nr. 2419/2001 31 straipsnio „Skaičiavimo pagrindas“ 1 ir 2 dalis:
„1.   Nustačius, kad pasėlių grupės plotas yra didesnis už pagalbos paraiškoje deklaruotą plotą, pagalba skaičiuojama atsižvelgiant į deklaruotąjį plotą.
2.   Nepažeidžiant 32–35 straipsniuose nustatyto pagalbos sumažinimo arba jos neskyrimo, jeigu administracinių arba patikrinimų vietoje metu nustatoma, kad pagalbos už plotą paraiškoje deklaruotas plotas yra didesnis už atitinkamai pasėlių grupei nustatytą plotą, pagalba skaičiuojama, atsižvelgiant į plotą, nustatytą šiai pasėlių grupei.“
Šio reglamento 32 straipsnyje „Pagalbos sumažinimas ir jos neskyrimas, deklaravus per didelius plotus“ numatyta:
„1.   Jeigu deklaruotas augalinių kultūrų grupės plotas yra didesnis už plotą, nustatytą pagal 31 straipsnio 2 dalį, pagalba, atsižvelgiant į nustatytą plotą, sumažinama dvigubu nustatytu skirtumu, jeigu skirtumas sudaro daugiau kaip 3 proc. arba du hektarus, bet ne daugiau kaip 20 proc. nustatyto ploto.
Jeigu šis skirtumas sudaro daugiau kaip 20 proc. nustatyto ploto, pagalba atitinkamos pasėlių grupės plotui neskiriama.
2.   Jeigu, kalbant apie bendrą nustatytą plotą, nurodytą pagalbos paraiškoje pagal [Reglamento Nr. 3508/92] 1 straipsnio 1 dalies a punkte minimas pagalbos schemas, deklaruotas plotas yra daugiau kaip 30 proc. didesnis už plotą, nustatytą pagal 31 straipsnio 2 dalį, pagalba, kurią ūkininkas būtų turėjęs teisę gauti pagal 31 straipsnio 2 dalį už atitinkamus kalendorinius metus pagal pirmiau nurodytas pagalbos schemas, neskiriama.
Jei skirtumas yra didesnis nei 50 %, ūkininkui dar kartą neskiriama pagalba, kurios suma lygi deklaruoto ploto ir pagal 31 straipsnio 2 dalį nustatyto ploto skirtumui. Ši suma atimama iš pagalbos išmokų pagal bet kurią [Reglamento Nr. 3508/92] 1 straipsnio 1 dalyje minimą pagalbos schemą, kurias ūkininkas turi teisę gauti pagal paraiškas, kurias jis paduoda per trejus kalendorinius metus po tų kalendorinių metų, kuriais pateikiamos šios išvados. Jei visa suma negali būti atimta iš šių pagalbos išmokų, nesumokėtas likutis panaikinamas.“
Šio reglamento 33 straipsnyje „Sąmoningas reikalavimų nevykdymas“ nustatyta:
„Jeigu deklaruotas plotas ir pagal 31 straipsnio 2 dalį nustatytas plotas skiriasi dėl sąmoningai padarytų pažeidimų, pagalba, kurią ūkininkas būtų turėjęs teisę gauti pagal 31 straipsnio 2 dalį pagal atitinkamą pagalbos schemą, už atitinkamus kalendorinius metus neskiriama.
Be to, jei skirtumas yra didesnis nei 20 % nustatyto ploto, ūkininkui dar kartą neskiriama pagalba, kurios suma lygi deklaruoto ploto ir pagal 31 straipsnio 2 dalį nustatyto ploto skirtumui. Ši suma atimama iš pagalbos išmokų pagal bet kurią [Reglamento Nr. 3508/92] 1 straipsnio 1 dalyje minimą pagalbos schemą, kurias ūkininkas turi teisę gauti pagal paraiškas, kurias jis paduoda per trejus kalendorinius metus po tų kalendorinių metų, kuriais pateikiamos šios išvados. Jei visa suma negali būti atimta iš šių pagalbos išmokų, nesumokėtas likutis panaikinamas.“
Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas
H. Van Den Broeck yra ūkininkė. 2003 m. gegužės 9 d. ji
Vlaams Gewest
pateikė 2003 m. pagalbos už plotą paraišką, kaip ji suprantama pagal Reglamento Nr. 2419/2001 2 straipsnio i punktą. Paraiška pateikta dėl kelių lauko kultūrų, būtent kukurūzų (78,34 hektaro) ir sausų nuimtų žirnių (8,2 hektaro), taip pat už vieną pūdymuoti paliktą plotą (10,08 hektaro).
2004 m. sausio 30 d. ji gavo 21072,42 EUR dydžio pagalbą. Tačiau pagalba nebuvo skirta už sklypą, numatytą sausiems nuimtiems žirniams, nes
Vlaams Gewest
pripažino, kad akivaizdu, jog šie žirniai nebuvo nuimti sausi. Priešingai nei sausi žirniai, žali žirniai iš tiesų nelaikomi lauko kultūra, už kurią mokama minėta pagalba.
2005 m. birželio 30 d.
Vlaams Gewest
, remdamasis Reglamento Nr. 2419/2001 33 straipsniu, pareikalavo grąžinti pagalbos sumas, kurios H. Van Den Broeck buvo išmokėtos už visas kultūras, išskyrus žirnius, motyvuodamas tuo, kad jos pateiktoje 2003 m. pagalbos paraiškoje yra sąmoningai padarytų pažeidimų.
Kadangi H. Van Den Broeck reikalautos sumos negrąžino,
Vlaams Gewest
neišmokėjo ūkiui skirtos bendrosios išmokos už 2005 m. avanso. Dėl šio
Vlaams Gewest
sprendimo H. Van Den Broeck pareiškė
rechtbank van eerste aanleg te Brussel
(Briuselio pirmosios instancijos teismas) ieškinį, kuriame prašė, be kita ko, pripažinti, kad pagalba už žirnių derlių yra mokėtina, o pagalba, kuri jai buvo skirta už 2003 m., yra įgyta galutinai.
2008 m. sausio 22 d.
rechtbank van eerste aanleg te Brussel
nusprendė, kad už sklypą, kuriame buvo nuimti žirniai, pagalba neturi būti mokama, o
Vlaams Gewest
nepagrįstai reikalavo grąžinti visą skirtą pagalbą. Tą sprendimą patvirtino
hof van beroep te Brussel
(Briuselio apeliacinis teismas), kuris vis dėlto nusprendė, kad H. Van Den Broeck teikiant paraišką padarytas pažeidimas yra sąmoningas. Dėl to
hof van beroep te Brussel
sprendimo
Vlaams Gewest
pateikė kasacinį skundą.
Hof van Cassatie
(Kasacinis teismas) mano, kad Reglamento Nr. 2419/2001 33 straipsnio pirma pastraipa susijusi su klausimu, ar „pagalba, kurią ūkininkas būtų turėjęs teisę gauti“ ir kuri jam nebus skirta taikant sankciją, reiškia pagalbą, kurią šis ūkininkas būtų turėjęs teisę gauti pagal šio reglamento 31 straipsnio 2 dalį, t. y. sumą, apskaičiuotą remiantis atitinkamų pasėlių grupės apibrėžtu plotu, ar pagalbą, skirtą pagal atitinkamą pagalbos schemą, nurodytą Reglamento Nr. 3508/92 1 straipsnio 1 dalyje. Pastaruoju atveju atsisakytos skirti pagalbos suma atitiktų bendrą sumą, skirtą pagal pagalbos, prie kurios priskirtina pagalba už pasėlių grupę, su kuria pažeidimas susijęs, schemą.
Šiomis aplinkybėmis
Hof van Cassatie
nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokį prejudicinį klausimą:
„Ar [Reglamento Nr. 2419/2001] 33 straipsnio pirmą pastraipą reikia aiškinti taip, kad sprendimas neskirti „pagalbos, kurią ūkininkas būtų turėjęs teisę gauti pagal [šio reglamento] 31 straipsnio 2 dalį pagal atitinkamą pagalbos schemą“ už atitinkamus kalendorinius metus, susijęs su suma, kuri mokėtina taikant „atitinkamą pagalbos schemą“, kaip numatyta [Reglamento Nr. 3508/92] 1 straipsnio 1 dalyje, todėl turi būti neskiriama ne tik pagalba už „atitinkamą pasėlių grupę“, bet ir visa pagalbos suma pagal vieną iš pastarojoje nuostatoje nurodytų schemų, prie kurių priskiriama atitinkama pasėlių grupė?“
Dėl prejudicinio klausimo
Savo klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar Reglamento Nr. 2419/2001 33 straipsnio pirmą pastraipą reikia aiškinti taip, kad kai konstatuota, jog pažeidimas, susijęs su pagalbos už plotą paraiška, padarytas sąmoningai, ūkininkui neišmokama visa pagalba, kurią jis būtų turėjęs teisę gauti pagal su šia paraiška susijusią pagalbos schemą ir kuri galėjo būti mokama už pasėlių, kurių atžvilgiu šis pažeidimas padarytas, grupę, ar ši sankcija turi būti taikoma tik su šia pasėlių grupe susijusiai pagalbai.
Iš šio reglamento 33 straipsnio pirmos pastraipos matyti, kad šioje nuostatoje numatytos sankcijos apimtis priklauso nuo terminų „atitinkama pagalbos schema“ ir „pasėlių grupė“, pavartotų atitinkamai šiame straipsnyje ir šio reglamento 31 straipsnio 2 dalyje, reikšmės.
Kiek tai susiję su Reglamento Nr. 2419/2001 33 straipsnio pirmoje pastraipoje pavartotu terminu „atitinkama pagalbos schema“, pažymėtina, kad, remiantis šio reglamento 2 straipsnio i punktu, schemos, pagal kurias galima teikti pagalbos už plotą paraiškas, yra Reglamento Nr. 3508/92 1 straipsnio 1 dalies a punkte ir b punkto iii papunktyje nurodytos pagalbos schemos. Tarp šių įvairių schemų yra pastarojo reglamento 1 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje nurodyta paramos tam tikrų lauko kultūrų augintojams sistema, nustatyta Reglamente Nr. 1251/1999.
Pagrindinėje byloje nagrinėjamoje pagalbos už plotą paraiškoje deklaravus sklypus buvo siekiama gauti pagalbą pagal Reglamente Nr. 1251/1999 numatytą paramos lauko kultūrų augintojams sistemą. Todėl manytina, kad ši speciali pagalbos schema yra „atitinkama pagalbos schema“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 2419/2001 33 straipsnio pirmą pastraipą.
Kalbant apie „pasėlių grupės“ sąvoką, kuri nurodyta Reglamento Nr. 2419/2001 31 straipsnio 2 dalyje, pažymėtina, kad ji vartojama siekiant visų pirma nustatyti pagalbos, kurią ūkininkas dar turi teisę gauti pagal vieną ar kelias konkrečias schemas tuo atveju, kai pateiktoje pagalbos už plotą paraiškoje padarytas pažeidimas, skaičiavimo pagrindą.
Šiuo atžvilgiu primintina, kad ši nuostata nenumato sankcijos, o tik, nepažeidžiant Reglamento Nr. 2419/2001 32–35 straipsniuose nustatyto pagalbos sumažinimo arba jos neskyrimo, apibrėžia taisykles, leidžiančias nustatyti plotą, už kurį gali būti skirta pagalba pagal vieną ar kelias pagalbos schemas, pagal kurias pateikta pagalbos už plotą paraiška, kai paaiškėja, kad toje paraiškoje deklaruotas plotas yra didesnis nei faktiškai nustatytas kompetentingoms valdžios institucijoms atlikus patikrinimą (šiuo klausimu žr. Sprendimo
Haug
, C‑286/05,
EU:C:2006:296
, 24 punktą).
Iš šio reglamento 31 straipsnio 2 dalies teksto matyti, kad tokiu atveju apskaičiuojant pagalbą atsižvelgiama tik į plotą, priklausantį „atitinkamai pasėlių grupei“ ir nustatytą kompetentingoms valdžios institucijoms atlikus patikrinimą. Todėl taikant šią nuostatą reikia atskirti įvairius pagalbos už plotą paraiškoje deklaruotus plotus, atsižvelgiant į konkrečią pasėlių grupę iš tų, kurios paminėtos minėto reglamento 30 straipsnyje, kuriai šie pasėliai priklauso.
Pagal šį 30 straipsnį ir Reglamento Nr. 2419/2001 32 straipsnį „pasėlių grupės“ sąvoka turi konkrečią prasmę ir, kaip patvirtina visų pirma žodžio „pasėliai“ vartojimas daugiskaita, negali būti suprantama kaip reiškianti vienam tam pačiam konkrečiam pasėliui skirtų plotų visumą. Iš tiesų iš šio reglamento 30 straipsnio matyti, kad pasėlių grupė plačiau suprantama kaip visi pagalbos už plotą paraiškoje deklaruoti plotai, kurie atitinkamai skirti arba pašariniams augalams, arba ganykloms ar daugiametėms ganykloms, arba kitiems pasėliams, „kuriems taikoma nevienodo dydžio pagalba“, arba palikti pūdymuoti.
Taigi minėto reglamento 30 straipsnio pirmos pastraipos e punkte nurodyta pasėlių grupė reiškia visus plotus, skirtus pagalbos už plotą paraiškoje deklaruotiems pasėliams, nors kiekvienam iš jų ir būtų taikomas skirtingas pagalbos dydis.
Tai reiškia, kad plotai, skirti lauko kultūroms, kurios pagrindinės bylos aplinkybėmis buvo deklaruotos pagal Reglamente Nr. 1251/1999 nustatytą paramos sistemą, kartu sudaro visą pasėlių grupę, nes, kaip nurodyta Reglamento Nr. 2419/2001 30 straipsnio pirmos pastraipos e punkte, jie skirti pasėliams, „kuriems taikoma nevienodo dydžio pagalba“.
Iš to, kas išdėstyta, darytina išvada, kad siekiant nustatyti pagalbą, kurią ūkininkas turėjo teisę gauti ir kuri nurodyta Reglamento Nr. 2419/2001 33 straipsnio pirmoje pastraipoje, reikia atsižvelgti į visus plotus, skirtus lauko kultūroms, deklaruotoms pagalbos už plotą paraiškoje pagal Reglamente Nr. 2419/2001 nustatytą schemą, kaip sudarančius visą pasėlių grupę, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 2419/2001 30 straipsnį.
Tai reiškia, kad Reglamento Nr. 2419/2001 33 straipsnio pirma pastraipa turi būti suprantama taip, kad dėl tokioje paraiškoje sąmoningai padaryto pažeidimo ūkininkas netenka visos pagalbos, kurią jis būtų turėjęs teisę gauti pagal šią schemą remiantis jo deklaruotais plotais, skirtais įvairioms lauko kultūroms.
Šią išvadą patvirtina Reglamentu Nr. 2419/2001 siekiami tikslai. Iš tiesų, šiuo reglamentu, kaip nurodyta jo 32 konstatuojamojoje dalyje, siekiama priimti atitinkamas priemones, padedančias išvengti pažeidimų ir sukčiavimo įgyvendinant įvairias su integruota sistema susijusias pagalbos schemas, ir visa tai – siekiant veiksmingai apsaugoti Europos Sąjungos finansinius interesus. Tam, kad šis tikslas būtų pasiektas, tame pačiame reglamente, kaip matyti iš jo 33 konstatuojamosios dalies, numatytas pagalbos sumažinimas arba jos neskyrimas, atsižvelgiant į pagalbos paraiškoje padaryto pažeidimo sunkumą, ir netgi visiškas pagalbos neskyrimas pagal vieną ar kelias pagalbos schemas tam tikru laikotarpiu (pagal analogiją žr. Sprendimo
Agrargenossenschaft Pretzsch
, C‑417/00,
EU:C:2002:715
, 35–39 punktus).
Esant šioms sąlygoms, toks Reglamento Nr. 2419/2001 33 straipsnio aiškinimas, kad sankcijos skiriamos už sąmoningai padarytus pažeidimus, kurie yra sunkiausi pažeidimai, atitinka pakankamai atgrasomų ir veiksmingų sankcijų, siekiant kovoti su pagalbos už plotą paraiškose daromais pažeidimais ir sukčiavimu, sistemos tikslą (pagal analogiją žr. Sprendimo
National Farmers’ Union ir kt
., C‑354/95,
EU:C:1997:379
, 51 punktą).
Iš tiesų sankcija, kurios esmė – neleisti ūkininkui naudotis pagalbos schema, yra ypač atgrasanti ir dėl to galinti veiksmingai kovoti su gausiais pažeidimais, kurie daromi pagalbos žemės ūkiui srityje ir kurie, labai apsunkindami Sąjungos biudžetą, gali daryti neigiamą įtaką veiksmams, kurių institucijos imasi šioje srityje (šiuo klausimu žr. sprendimų
Käserei Champignon Hofmeister
, C‑210/00,
EU:C:2002:440
, 38 punktą ir
Bonda
, C‑489/10,
EU:C:2012:319
, 29 punktą).
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, į prejudicinį klausimą reikia atsakyti taip: Reglamento Nr. 2419/2001 33 straipsnio pirmą pastraipą reikia aiškinti taip, kad kai konstatuota, jog pažeidimas, susijęs su pagalbos už plotą paraiška, padarytas sąmoningai, ūkininkui neišmokama visa pagalba, kurią jis būtų turėjęs teisę gauti pagal su šia paraiška susijusią pagalbos schemą ir kuri galėjo būti mokama už pasėlių, kurių atžvilgiu šis pažeidimas padarytas, grupę.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti tas teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.

Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (devintoji kolegija) nusprendžia:

2001 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2419/2001, nustatančio išsamias integruotos administravimo ir kontrolės sistemos taikymo tam tikroms Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3508/92 nustatytoms Bendrijos pagalbos schemoms taisykles, iš dalies pakeisto 2004 m. sausio 23 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 118/2004, 33 straipsnio pirmą pastraipą reikia aiškinti taip, kad kai konstatuota, jog pažeidimas, susijęs su pagalbos už plotą paraiška, padarytas sąmoningai, ūkininkui neišmokama visa pagalba, kurią jis būtų turėjęs teisę gauti pagal su šia paraiška susijusią pagalbos schemą ir kuri galėjo būti mokama už pasėlių, kurių atžvilgiu šis pažeidimas padarytas, grupę.

Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: nyderlandų.