CELEX: 62012CJ0380
Tarifne številke
Belilna zemlja
Poglavje 25 kombinirane nomenklature
Tarifna številka 2508
Pojem ‚oprani‘ proizvodi
Odstranjevanje nečistoč, ne da bi se spremenila struktura proizvoda
Poglavje 38 kombinirane nomenklature
Tarifna številka 3802

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago kombinirane nomenklature (v nadaljevanju: KN) iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 382), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1549/2006 z dne 17. oktobra 2006 (
UL L 301, str. 1
).
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med X BV (v nadaljevanju: X) in Staatssecretaris van Financiën (državni sekretar za finance) zaradi tarifne uvrstitve pošiljke belilne zemlje, vrste gline, ki se uporablja za prečiščevanje in razbarvanje jedilnih olj, v KN.
Pravni okvir
Harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga
Svet za carinsko sodelovanje, ki je postal Svetovna carinska organizacija (STO), je bil vzpostavljen s konvencijo o vzpostavitvi navedenega sveta, sklenjeno 15. decembra 1950 v Bruslju. KN temelji na harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljevanju: HS), ki ga je pripravil STO in je bil vzpostavljen z Mednarodno konvencijo o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljevanju: Konvencija o HS), sklenjeno v Bruslju 14. junija 1983, ki je bila skupaj s Protokolom o spremembi z dne 24. junija 1986 v imenu Evropske gospodarske skupnosti potrjena s Sklepom Sveta 87/369/EGS z dne 7. aprila 1987 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 288).
Na podlagi člena 3(1) Konvencije o HS se vsaka pogodbena stranka zavezuje, da so njene tarifne in statistične nomenklature v skladu s HS, da uporablja brez dodajanja ali spreminjanja vse njene tarifne številke in podštevilke s pripadajočimi oznakami in da sledi načinu oštevilčenja navedenega sistema. Vsaka pogodbena stranka se prav tako zavezuje, da uporablja splošna pravila za razlago HS in vse opombe k oddelkom, poglavjem in tarifnim podštevilkam HS in da ne spreminja obsega zadnjenavedenih.
STO pod pogoji, določenimi v členu 8 Konvencije o HS, odobri pojasnjevalne opombe in mnenja o uvrstitvi, ki jih je sprejel odbor za HS.
Ob izdaji uvoznih deklaracij v postopku v glavni stvari je bilo v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 2508 navedeno:
„Pod to tarifno številko spadajo vse naravne gline, razen kaolina in drugih kaolinskih glin iz št. 25.07, sestavljene iz kompleksnih kamnin ali sedimentiranih zemljin na osnovi aluminijevega silikata, splošne bistvene značilnosti katerega so prožnost, možnost strjevanja pri segrevanju in odpornost na toploto. Zaradi teh značilnosti spadajo med osnovne surovine v keramični industriji (zidna opeka, strešna opeka, porcelan, nepravi porcelan, proti ognju odporna opeka in proizvodi itd); navadna glina se uporablja tudi za izboljševanje tal.
[…]
Pod to tarifno številko ne spadajo:
[…]
(b)
Aktivna glina (tarifna številka 38.02).
[…]“
V točki A, naslovljeni „Aktivno oglje in aktivni mineralni proizvodi“, je bilo v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 3802 navedeno:
„Oglje in mineralni proizvodi se štejejo za aktivne, če je bila njihova površinska struktura spremenjena z ustrezno obdelavo (termično, kemično itn.), da bi postali primerni za nekatere uporabe (beljenje, adsorpcija plinov ali vlage, kataliza, ionska izmenjava, filtracija).
[…]
Pod to tarifno številko spadajo ti proizvodi:
[…]
(b)
Drugi aktivni mineralni proizvodi, kot so:
[…]
(3)
aktivna glina in aktivne zemljine iz koloidne gline ali izbranih glinenih zemljin, ki so glede na svoj namen uporabe aktivirane z alkalijskimi snovmi ali kislino, sušene in zdrobljene. Aktivirane z alkalijskimi snovmi so emulzije, suspenzijska sredstva in uporabljena strjena sredstva, zlasti za proizvodnjo proizvodov za vzdrževanje, ali zaradi njihove velike napihljivosti za izboljšavo livarskega peska ali opilkov od vrtanja. Aktivirane s kislino se uporabljajo predvsem za razbarvanje olj, maščob ali voskov mineralnega, rastlinskega ali živalskega izvora.
[…]
Iz te tarifne številke so izključeni tudi:
(a)
naravni mineralni proizvodi, ki so po svoji naravi aktivni (npr. belilna glina), če niso bili obdelani tako, da bi bila spremenjena njihova površinska struktura (poglavje 25).
[…]“
KN
Carinska uvrstitev blaga, ki je uvoženo v Evropsko unijo, je urejena s KN. Različica KN, ki je veljala v času dejanskega stanja v postopku v glavni stvari, je tista iz Uredbe št. 1549/2006.
Člen 9(1) in (2) Uredbe št. 2658/87, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1549/2006, določa:
„1.   V skladu s postopkom, določenem v členu 10, se sprejmejo ukrepi, ki se nanašajo na naslednja vprašanja:
(a)
uporaba [KN] in [integrirane tarife Evropskih skupnosti (Taric)] zlasti glede:
—
uvrščanja blaga v nomenklature iz člena 8,
—
[pojasnjevalnih opomb],
[…]
(b)
spremembe [KN] ob upoštevanju sprememb v zahtevah statistike ali trgovinske politike;
(c)
spremembe Priloge II;
(d)
spremembe [KN] in usklajevanje dajatev v skladu s sklepi Sveta ali Komisije;
(e)
spremembe [KN] zaradi uskladitve s tehnološkim razvojem ali razvojem trgovine ali zaradi uskladitve ali razčiščenja besedila jezikovnih različic;
(f)
spremembe [KN], ki izhajajo iz sprememb nomenklature [HS];
[…]
2.   Ukrepi, sprejeti na podlagi odstavka 1, ne spremenijo:
—
stopenj carin
[…]“
Drugi del KN, ki vsebuje seznam carin, zajema oddelek V, naslovljen „Mineralni proizvodi“. Poglavje 25, ki je v tem oddelku, je naslovljeno „Sol; žveplo; zemljine in kamen; sadra, apno in cement“. V poglavju 25 je bila tarifna številka 2508 KN spremenjena z Uredbo št. 1549/2006, ki je začela veljati s 1. januarjem 2007, in se torej uporablja za dejansko stanje v postopku v glavni stvari.
Pred to spremembo je tarifna številka 2508 KN v različici iz Uredbe Komisije (ES) št. 1719/2005 z dne 27. oktobra 2005 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (
UL L 286, str. 1
) zajemala tarifno podštevilko 2508 20 00 za zemljine za razbarvanje in fullerjevo zemljo. Z Uredbo št. 1549/2006 je bila ta tarifna podštevilka črtana, tako da je bilo besedilo tarifne številke 2508 KN v različici, ki se uporablja za dejansko stanje v postopku v glavni stvari, naslednje:
„2508 Druge gline (razen ekspandiranih glin iz tarifne številke 6806), andaluzit, kianit in silimanit, žgani ali nežgani; mulit; šamotne in dinas zemljine:
2508 10 00 – Bentonit
2508 30 00 – Ognjevarna glina
2508 40 00 – Druge gline
2508 50 00 – Andaluzit, kianit in silimanit
2508 60 00 – Mulit
2508 70 00 – Šamotne in dinas zemljine“.
Oddelek VI, naslovljen „Proizvodi kemijske industrije ali podobnih institucij“, vsebuje poglavje 38, naslovljeno „Razni kemijski proizvodi“. Besedilo tarifne številke 3802 KN je tako v različici iz Uredbe št. 1719/2005, kot v tisti iz Uredbe št. 1549/2006, naslednje:
„Aktivno oglje, aktivirani naravni mineralni proizvodi, živalsko oglje, vključno rabljeno živalsko oglje:
3802.10.00 – Aktivno oglje
3802 90 00 – Drugo“.
Poglavje 25 KN zajema opombo 1, v kateri je navedeno:
„Če iz poimenovanja tarifne številke ali opombe 4 k temu poglavju ne izhaja kaj drugega, obsegajo tarifne številke tega poglavja samo proizvode, ki so v surovem stanju ali so oprani (tudi če so oprani s kemičnimi snovmi, ki odstranjujejo nečistoče, ne da bi se spremenila struktura proizvoda), zmleti v prah, drobljeni, rešetani, presejani, koncentrirani s flotacijo, magnetno separacijo ali drugim mehaničnim ali fizikalnim postopkom (razen s kristalizacijo), vendar ne obsegajo proizvodov, ki so praženi, kalcinirani, dobljeni z mešanjem ali naprej obdelani po postopkih, ki niso navedeni v ustrezni tarifni številki.
Proizvodom iz tega poglavja smejo biti dodana sredstva zoper prašenje, če so zaradi takega dodajanja proizvodi bolj kot za splošno rabo primerni zlasti za posebno rabo.“
V opombi 4 k poglavju 25 KN, na katero se sklicuje navedena opomba 1, je navedeno:
„Tar. št. 2530 obsega med drugim tudi: vermikulit, perlit in klorite, neekspandirane; zemeljske barve, pečene ali napečene ali med seboj pomešane; naravne sljudne železove okside; morsko peno (v poliranih ali nepoliranih kosih); jantar; aglomerirano morsko peno in aglomerirani jantar, v ploščah, palicah, paličicah ali podobnih oblikah, neobdelanih po oblikovanju; gagat; stroncianit (kalciniran ali nekalciniran) razen stroncijevega oksida; odlomke in odpadke lončarskih, opečnatih ali betonskih izdelkov.“
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
Upoštevno dejansko stanje iz spora o glavni stvari, kot izhaja iz predložitvene odločbe, lahko povzamemo, kot je navedeno v nadaljevanju.
Družba X, ki ima sedež v Z na Nizozemskem, je 2. in 12. februarja 2007 vložila več deklaracij za dajanje pošiljk belilne zemlje v prosti promet pod trgovskima imenoma A in B. Ta proizvoda se uporabljata zlasti za prečiščevanje in razbarvanje jedilnih olj.
Po mnenju predložitvenega sodišča je belilna zemlja vrsta gline, ki ima po svoji naravi adsorpcijsko zmogljivost, zaradi katere je med drugim primerna za prečiščevanje in razbarvanje jedilnih olj. To vrsto gline tvorijo kristali, ki jih sestavljajo lističi s troslojno strukturo. Oktaedričen sloj aluminijevih in kisikovih atomov je obdan z dvema tetraedričnima slojema silicijevih in kisikovih atomov. Med temi lističi so izmenljivi ioni. Ta struktura ima negativen naboj in privlači katione, da bi se naboj nevtraliziral. Pri glini v naravnem stanju te katione sestavljajo vodikovi ioni. Glina je v tej obliki primerna za prečiščevanje in razbarvanje.
V naravi erozijo povzroči kisel dež. S tem se glina izloči iz skalne mase. Ta glina se nalaga v kotanjah, kjer vodikove ione, ki jih vsebuje, zamenjajo kalcijevi ioni. V obravnavanem primeru gre za pridobivanje takega naravnega proizvoda, in sicer gline s kalcijevimi ioni. Po pridobivanju se ta glina obdela z žvepleno kislino in nato izpere z vodo. S to obdelavo se kalcijevi ioni izločijo iz kristalov. Na njihovo mesto se na strukturo gline vežejo vodikovi ioni. Zaradi izmenjave ionov je struktura površine lističev spremenjena tako, da je razmak med lističi povečan. To povečanje okrepi adsorpcijsko zmogljivost gline.
Iz predložitvene odločbe je prav tako razvidno, da obstaja naravna belilna zemlja, ki ima brez obdelave s kislino večjo adsorpcijsko zmogljivost od proizvodov, ki se obravnavajo v postopku v glavni stvari.
Carinski organi so med nadzorom odvzeli vzorce proizvodov A in B ter jih predali svojemu laboratoriju v nadaljnjo preiskavo. Carinski organi so na podlagi te preiskave ugotovili, da proizvoda A in B ne spadata pod tarifno podštevilko 2508 40 00 KN, naslovljeno „Druge gline“ in navedeno v deklaracijah, ampak pod tarifno podštevilko 3802 90 00 KN, naslovljeno „Drugo“, z ustrezno višjo 5,7‑odstotno carinsko stopnjo. Carinski organi so zato z dvema odločbama o odmeri davka z dne 10. aprila in 15. junija 2007 odmerili višje carinske dajatve.
Družba X je pri carinskih organih Rechtbank te Haarlem (okrožno sodišče, Haarlem) in Gerechtshof te Amsterdam (pritožbeno sodišče, Amsterdam) ti odločbi o odmeri davka večkrat izpodbijala.
Gerechtshof te Amsterdam je v sodbi z dne 23. decembra 2010 odločilo, da bi bilo treba zadevne proizvode na podlagi splošne pojasnjevalne opombe 1 k NK uvrstiti med „Aktivirane mineralne proizvode“ iz tarifne podštevilke 3802 90 00 KN.
Gerechtshof te Amsterdam je menilo, da uvrstitev teh proizvodov pod tarifno podštevilko 2508 40 00 KN med „druge gline“ ni bila mogoča, ker obdelave navedenih proizvodov s kislino ni mogoče šteti za „izpiranje“ v smislu opombe 1 k poglavju 25 KN, saj naj ne bi šlo zgolj za odstranjevanje nekaterih sestavnih delov gline, temveč tudi za dodajanje novih sestavnih delov.
Poleg tega je Gerechtshof te Amsterdam odločilo, da je bilo zadevne proizvode mogoče šteti za „aktivne“ v smislu tarifne številke 3802 KN. To sodišče je v zvezi s tem poudarilo, da pojasnjevalne opombe k HS v zvezi s tarifno številko 3802 iz te tarifne številke izključujejo naravne mineralne proizvode, ki so aktivni po svoji naravi, kot npr. fullerjeva zemlja, če niso bili obdelani tako, da bi bila spremenjena njihova površinska struktura. Meni, da je iz tega odlomka razvidno, da je mogoče naravne mineralne proizvode, ki so že po naravi aktivni, „aktivirati“ v smislu tarifne številke 3802 KN. Gerechtshof te Amsterdam je zato odločilo, da sta bila zadevna proizvoda aktivirana, saj je bila – ne glede na to, da je glina že po svoji naravi aktivna – površinska struktura lističev spremenjena z izpiranjem z žvepleno kislino in vodo znotraj kristalne strukture gline.
Družba je X pri predložitvenem sodišču vložila pritožbo zoper zgoraj navedeno sodbo Gerechtshof te Amsterdam, Staatssecretaris van Financiën pa je vložil nasprotno pritožbo.
Predložitveno sodišče je navedlo, da je družba X s svojim pritožbenim razlogom zatrjevala, da je Gerechtshof te Amsterdam napačno uporabilo pravo, ko je presodilo, da spadajo zadevni proizvodi pod tarifno številko 3802 KN, ker obdelava s kislino ni spremenila objektivnih značilnosti in lastnosti snovi zadevnih proizvodov kot aktivnih mineralnih proizvodov, tako da naj bi lahko ostali pod tarifno številko 2508 KN.
Predložitveno sodišče meni, da v skladu z opombo 1 k poglavju 25 KN izpiranje proizvodov ne preprečuje njihove uvrstitve pod tarifno številko 2508 KN, tudi če se to izpiranje opravi „s kemičnimi snovmi, ki odstranjujejo nečistoče, ne da bi se spremenila struktura proizvoda“. Vendar si predložitveno sodišče postavlja vprašanje, ali se izraz „ki odstranjujejo nečistoče“ nanaša na odstranjevanje kemičnih spojin – ki so zaradi naravnih okoliščin vsebovane v mineralnem proizvodu v njegovem surovem stanju – ki je namenjeno okrepitvi nekaterih naravnih značilnosti mineralnega proizvoda. Predložitveno sodišče meni, da ni jasno, ali se opomba 1 k poglavju 25 KN nanaša tudi na izpiranje mineralnega proizvoda v surovem stanju, da bi se odstranile take „naravne nečistoče“, ki so v bistvu sestavni del samega mineralnega proizvoda.
Predložitveno sodišče dodaja, da če je treba pri pridobivanju zadevnih mineralnih proizvodov kalcijeve ione šteti za „nečistoče“ v smislu opombe 1 k poglavju 25 KN, je treba ugotoviti, ali je mogoče izraz „ne da bi se spremenila struktura proizvoda“ uporabiti tudi za izpiranje z žvepleno kislino in vodo. Predložitveno sodišče meni, da sta v zvezi s tem mogoči dve razlagi.
V skladu s prvo razlago opombe 1 k poglavju 25 KN morajo zadevni proizvodi, da bi jih bilo mogoče uvrstiti pod njeno tarifno številko 2508, po izpiranju ohraniti upoštevne objektivne značilnosti in lastnosti proizvodov „druge gline“ v smislu navedene tarifne številke. V skladu s to razlago niti iz besedila tarifne številke 2508 KN niti iz pojasnjevalnih opomb k HS ali KN ni razvidno, da bi bili raven adsorpcijske zmogljivosti gline, količina kalcijevih ali vodikovih ionov v kristalni strukturi ali natančen razmak med lističi kakorkoli pomembni za uvrstitev belilne zemlje pod tarifno številko 2508 KN.
Predložitveno sodišče pa meni, da ni sporno, da zadevni proizvodi ob pridobivanju že imajo zahtevane značilnosti in lastnosti, da se lahko štejejo za „druge gline“ v smislu tarifne številke 2508 KN, in da imajo proizvodi tudi po obdelavi z žvepleno kislino in vodo še vedno objektivne značilnosti in lastnosti za uvrstitev pod to tarifno številko. Pojasnjuje, da prav tako ni sporno, da zadevni proizvodi z obdelavo s kislino niso pridobili objektivnih značilnosti in lastnosti, zaradi katerih bi postali primerni za drugačno uporabo od splošne uporabe belilne zemlje. Po mnenju predložitvenega sodišča samo okoliščina, da je bila s to kemično obdelavo povečana adsorpcijska zmogljivost, značilnost, ki se zahteva za uvrstitev med „druge gline“ v smislu tarifne številke 2508 KN, ne preprečuje tega, da lahko navedeni proizvodi ostanejo uvrščeni pod to tarifno številko, saj ta zmogljivost na splošno ne presega naravne adsorpcijske zmogljivosti belilne zemlje.
V skladu z drugo razlago opombe 1 k poglavju 25 KN naj ne bi zadostovalo, da imajo zadevni proizvodi še vedno zahtevane objektivne značilnosti in lastnosti za uvrstitev med „druge gline“ pod tarifno številko 2508 KN. Iz te tarifne številke bi morali biti namreč izključeni mineralni proizvodi, ki so bili po pridobitvi kemično obdelani, s čimer sta bili spremenjeni njihovi zgradba in sestava. Na podlagi te razlage je zaradi prisotnosti vodikovih ionov po obdelavi – čeprav tovrstni delci po svoji naravi niso neobičajni za proizvode, kot je belilna zemlja – mogoče sklepati, da je zato proizvod treba šteti za „razne kemijske proizvode“ v smislu poglavja 38 KN.
Predložitveno sodišče glede zgoraj navedenega meni, da je tarifna uvrstitev zadevnih proizvodov odvisna od razlage določb prava Unije, zlasti tarifne številke 2508 KN in opombe 1 k poglavju 25 KN. Hoge Raad der Nederlanden je zato prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.
Ali se besedna zveza „ki odstranjujejo nečistoče“ iz opombe 1 k poglavju 25 pojasnjevalnih opomb k HS nanaša tudi na odstranjevanje [nekaterih] kemičnih delcev – ki jih zaradi naravnih okoliščin vsebuje mineralni proizvod v surovem stanju – namenjeno okrepitvi (posebnih) naravnih značilnosti mineralnega proizvoda, ki so bile prej zaradi teh naravnih okoliščin oslabljene?
2.
Če je na podlagi odgovora na prvo vprašanje mogoče ugotoviti, da gre za odstranjevanje nečistoč v smislu opombe 1 [k] poglavju 25 pojasnjevalnih opomb k HS, po katerem merilu ali merilih je treba presojati, ali se […] mineralni proizvod, kot je belilna zemlja, po izpiranju z žvepleno kislino in vodo na podlagi zgoraj navedene opombe lahko še naprej uvršča pod tarifno [pod]številko 2508 40 00 KN in ga ni mogoče šteti za kemični proizvod v smislu poglavja 38 [HS]?“
Vprašanji za predhodno odločanje
Uvodoma je treba spomniti, da je namen postavljenih vprašanj, čeprav se formalno nanašata na opombo 1 k poglavju 25 pojasnjevalnih opomb k HS, opredelitev obsega pojma „izpiranje“ v smislu opombe 1 k poglavju 25 KN, v skladu s katerim pod tarifno številko navedenega poglavja 25 med drugim spadajo „oprani“ proizvodi, „tudi če so oprani s kemičnimi snovmi, ki odstranjujejo nečistoče, ne da bi se spremenila struktura proizvoda“.
Opozoriti je sicer treba, da je vloga Sodišča, kadar mu je predložen predlog za sprejetje predhodne odločbe glede tarifne razvrstitve, predvsem to, da nacionalnemu sodišču pojasni merila, ki mu bodo omogočila zadevno blago pravilno uvrstiti v KN, ne pa da sámo opravi razvrstitev, zlasti zato, ker ni nujno, da ima za to na voljo vse potrebne podatke. Zdi se torej, da je nacionalno sodišče vsekakor v boljšem položaju za izvedbo razvrstitve (sodbe z dne 7. novembra 2002 v združenih zadevah Lohmann in Medi Bayreuth,
od C-260/00 do C-263/00, ZOdl., str. I-10045
, točka 26; z dne 22. decembra 2010 v zadevi Lecson Elektromobile,
C-12/10, ZOdl., str. I-14173
, točka 15, in z dne 22. novembra 2012 v združenih zadevah Digitalnet in drugi, C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 in C‑383/11, točka 61).
Predložitveno sodišče mora proizvode, ki se obravnavajo v postopku v glavni stvari, torej razvrstiti ob upoštevanju odgovorov, ki jih bo Sodišče podalo na vprašanji, ki sta mu bili predloženi.
Prvo vprašanje
Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba pojem odstranjevanje nečistoč iz opombe 1 k poglavju 25 KN razlagati tako, da zajema odstranjevanje kemičnih delcev – ki jih zaradi naravnih okoliščin vsebuje mineralni proizvod v surovem stanju – namenjeno okrepitvi nekaterih naravnih značilnosti navedenega proizvoda.
Uvodoma je treba navesti, da nasprotno, kot trdi tožeča stranka v postopku v glavni stvari, dejstvo, da lahko do postopka pride v naravnih okoliščinah, ne izključuje tega, da je mogoče ta postopek šteti za obdelavo iz opombe 1 k poglavju 25 KN, in ne pomeni, da je treba proizvode, ki so bili v takem postopku, tako kot proizvodi v postopku v glavni stvari, šteti za mineralne proizvode v surovem stanju v smislu navedene opombe.
Da bi opredelili obseg pojma odstranjevanje nečistoč v smislu opombe 1 k poglavju 25 KN, ki je predmet prvega vprašanja, je treba opozoriti na ustaljeno sodno prakso Sodišča, v skladu s katero je treba odločilno merilo za uvrstitev blaga v tarifno številko, zaradi zagotavljanja pravne varnosti in lažjega nadzora, na splošno iskati v njegovih objektivnih značilnostih in lastnostih, ki so opredeljene v besedilu tarifne številke KN in v opombah oddelkov in poglavij (glej med drugim sodbe z dne 15. februarja 2007 v zadevi RUMA,
C-183/06, ZOdl., str. I-1559
, točka 27; z dne 27. septembra 2007 v združenih zadevah Medion in Canon Deutschland,
C-208/06 in C-209/06, ZOdl., str. I-7963
, točka 34, in z dne 20. junija 2013 v zadevi Agroferm, C‑568/11, točka 27).
Poleg tega je lahko namen uporabe proizvoda tudi objektivno uvrstitveno merilo, če je lasten temu proizvodu, povezanost pa je treba preučiti glede na njegove objektivne značilnosti in lastnosti (glej zgoraj navedeno sodbo RUMA, točka 36; sodbo z dne 29. aprila 2010 v zadevi Roeckl Sporthandschuhe,
C-123/09, ZOdl., str. I-4065
, točka 28, in zgoraj navedeno sodbo Agroferm, točka 41).
Iz predložitvene odločbe je v zvezi s tem razvidno, da postopek obdelave, ki je bil izveden na proizvodih iz postopka v glavni stvari, na pošiljkah belilne zemlje, pomeni zamenjavo kalcijevih ionov z vodikovimi ioni v njihovih strukturah, da bi se povečala adsorpcijska zmogljivost, zaradi česar bi se lahko uporabljali za prečiščevanje in razbarvanje jedilnih olj. Poleg tega je iz stališč, ki jih je Komisija podala na obravnavi, ne da bi ji kdo v zvezi s tem ugovarjal, razvidno, da ta obdelava izključuje uporabo belilne zemlje za kakršenkoli drug namen, kot pa sta prečiščevanje in razbarvanje jedilnih olj.
V teh okoliščinah in kot je poudarila Komisija, je treba pojem odstranjevanje nečistoč v smislu opombe 1 k poglavju 25 KN razlagati glede na namen uporabe zadevnega proizvoda. Tako je mogoče odstranjevanje kalcijevih ionov šteti za odstranjevanje nečistoč v smislu navedene opombe 1, če to odstranjevanje izboljša zmogljivost zadevnih proizvodov za izpolnitev njihovega namena uporabe, in sicer prečiščevanja in razbarvanja jedilnih olj, kar mora preveriti nacionalno sodišče.
Ob upoštevanju zgoraj navedenega je treba na prvo vprašanje odgovoriti tako, da je treba pojem odstranjevanje nečistoč iz opombe 1 k poglavju 25 KN razlagati tako, da zajema odstranjevanje kemičnih delcev, ki jih zaradi naravnih okoliščin vsebuje mineralni proizvod v surovem stanju, če to odstranjevanje izboljša zmogljivost zadevnih proizvodov za izpolnitev njihovega namena uporabe, kar mora preveriti nacionalno sodišče.
Drugo vprašanje
Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba opombo 1 k poglavju 25 KN razlagati tako, da se lahko mineralni proizvod, kot je belilna zemlja, po izpiranju z žvepleno kislino in vodo lahko še naprej uvršča pod tarifno podštevilko 2508 40 00 KN in ga ni mogoče šteti za kemični proizvod v smislu poglavja 38 KN.
Uvodoma je treba ob upoštevanju predložitvene odločbe in stališč strank v postopku ugotoviti, da je drugo vprašanje omejeno na pojem izpiranja v smislu opombe 1 k poglavju 25 KN in da se ne nanaša na druge tam navedene obdelave.
Iz besedila opombe 1 k poglavju 25 KN je razvidno, da pojem izpiranja vključuje odstranjevanje nečistoč, tudi s kemičnimi snovmi, ne da bi se spremenila struktura proizvoda.
Vendar ob upoštevanju predložitvene odločbe in stališč zainteresiranih strank obdelava v postopku v glavni stvari pomeni uporabo kemičnih snovi, podrobneje žveplene kisline, kar pa mora preveriti nacionalno sodišče. Zato je – ob predpostavki, da navedena obravnava povzroči odstranjevanje nečistoč, kar mora prav tako preveriti nacionalno sodišče ob upoštevanju odgovora na prvo vprašanje – odločilno merilo za določitev, ali je treba na podlagi opombe 1 k poglavju 25 KN zadevne proizvode še naprej uvrščati pod tarifno številko 2508 KN, morebitna sprememba njihove strukture.
V zvezi s tem je treba ugotoviti, da iz besedila opombe 1 k poglavju 25 KN ni razvidno nobeno pojasnilo glede pojma „struktura“ zadevnega proizvoda.
Vendar je treba poudariti, da so pojasnjevalne opombe HS, čeprav niso zavezujoče, pomembni instrumenti za enotno uporabo carinske tarife in same po sebi zagotavljajo veljavne elemente za njeno razlago (sodba z dne 18. junija 2009 v zadevi Kloosterboer Services,
C-173/08, ZOdl., str. I-5347
, točka 25, in zgoraj navedena sodba Agroferm, točka 28).
V zvezi s tem je v pojasnjevalnih opombah HS v zvezi s tarifno številko 3802 pojasnjeno, da se „[o]glje in mineralni proizvodi […] štejejo za aktivne, če je bila njihova površinska struktura spremenjena z ustrezno obdelavo (termično, kemično itn.), da bi postali primerni za nekatere uporabe (beljenje, adsorpcija plinov ali vlage, kataliza, ionska izmenjava, filtracija)“. V teh istih pojasnjevalnih opombah je dodano, da so iz tarifne številke 3802 izključeni „naravni mineralni proizvodi, ki so po svoji naravi aktivni (npr. belilna glina), če niso bili obdelani tako, da bi bila spremenjena njihova površinska struktura (poglavje 25)“.
Zato se, kot utemeljeno navaja Komisija, z opombo 1 k poglavju 25 KN, kot se razlaga ob upoštevanju pojasnjevalnih opomb HS v zvezi s tarifno številko 3802, izključuje, da bi bili proizvodi, ki so bili obdelani tako, da je bila spremenjena njihova površinska struktura, uvrščeni v tarifno številko 2508 KN, tako da jih je treba uvrstiti v tarifno številko 3802 KN.
Predložitveno sodišče mora ugotoviti, ali so bili proizvodi, ki se obravnavajo v postopku v glavni stvari, obdelani tako, da je bila spremenjena njihova površinska struktura.
Ob upoštevanju tega je treba na drugo vprašanje odgovoriti tako, da je treba opombo 1 k poglavju 25 KN razlagati tako, da je proizvode, ki so bili obdelani z uporabo kemičnih snovi, pri čemer so bile odstranjene nečistoče, mogoče uvrstiti pod tarifno podštevilko 2508 KN, le če z navedeno obdelavo ni bila spremenjena njihova površinska struktura, kar mora preveriti nacionalno sodišče.
Stroški
Ker je ta postopek za stranke v postopkih v glavni stvari ena od stopenj v postopkih pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (deseti senat) razsodilo:

1.
Pojem odstranjevanje nečistoč iz opombe 1 k poglavju 25 kombinirane nomenklature, ki jo vsebuje Priloga I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1549/2006 z dne 17. oktobra 2006, je treba razlagati tako, da zajema odstranjevanje kemičnih delcev – ki jih zaradi naravnih okoliščin vsebuje mineralni proizvod v surovem stanju – če to odstranjevanje izboljša zmogljivost zadevnih proizvodov za izpolnitev njihovega namena uporabe, kar mora preveriti nacionalno sodišče.

2.
Opombo 1 k poglavju 25 kombinirane nomenklature, ki jo vsebuje Priloga I k Uredbi št. 2658/87, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1549/2006, je treba razlagati tako, da je proizvode, ki so bili obdelani z uporabo kemičnih snovi, pri čemer so bile odstranjene nečistoče, mogoče uvrstiti pod tarifno podštevilko 2508 KN, le če z navedeno obdelavo ni bila spremenjena njihova površinska struktura, kar mora preveriti nacionalno sodišče.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: nizozemščina.