CELEX: 62013CJ0546
Predhodno odločanje
Uredba (EGS) št. 2658/87
Skupna carinska tarifa
Tarifna uvrstitev
Kombinirana nomenklatura
Tarifni številki 8471 in 8518
Zvočniki v zvočnih omaricah, ki reproducirajo zvok s pretvorbo elektromagnetnega signala v zvočne valove in ki jih je mogoče priključiti izključno na računalnik in ki se tržijo ločeno

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago tarifnih podštevilk 8471 60 90 in 8518 22 90 kombinirane nomenklature (v nadaljevanju: KN) iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 382) v različicah, kot zaporedno izhajajo iz Uredbe Komisije (ES) št. 2388/2000 z dne 13. oktobra 2000 (
UL L 264, str. 1
), Uredbe Komisije (ES) št. 2031/2001 z dne 6. avgusta 2001 (
UL L 279, str. 1
), Uredbe Komisije (ES) št. 1832/2002 z dne 1. avgusta 2002 (
UL L 290, str. 1
) in Uredbe Komisije (ES) št. 1789/2003 z dne 11. septembra 2003 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 14, str. 3).
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Agenzia delle Dogane (carinska uprava) in Ufficio di Verona dell’Agenzia delle Dogane (urad carinske uprave v Veroni, v nadaljevanju: Ufficio di Verona) na eni strani ter družbo ADL American Dataline Srl (v nadaljevanju: ADL) na drugi strani glede tarifne uvrstitve zvočnikov v zvočnih omaricah v KN.
Pravni okvir
Harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga
Svet za carinsko sodelovanje, ki je postal Svetovna carinska organizacija (SCO), je bil ustanovljen s konvencijo o ustanovitvi tega sveta, sklenjeno v Bruslju 15. decembra 1950. Harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljevanju: HS) je pripravila SCO, vzpostavljen pa je bil z Mednarodno konvencijo o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljevanju: Konvencija o HS), sklenjeno v Bruslju 14. junija 1983, ki je bila skupaj s Protokolom o spremembi z dne 24. junija 1986 v imenu Evropske gospodarske skupnosti potrjena s Sklepom Sveta 87/369/EGS z dne 7. aprila 1987 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 288).
Na podlagi člena 3(1) Konvencije o HS se vsaka pogodbena stranka zavezuje, da so njene tarifne nomenklature in statistični podatki v skladu s HS, da uporablja vse njene tarifne številke in podštevilke brez dodajanja ali spreminjanja kot tudi pripadajoče oznake in da upošteva pravilo za naštevanje navedenega sistema. Vsaka pogodbena stranka se prav tako zavezuje, da uporablja splošna pravila za razlago HS in vse opombe k oddelkom, poglavjem in podštevilkam HS ter da ne spreminja njihovega obsega.
SCO pod pogoji, določenimi v členu 8 Konvencije o HS, odobri pojasnjevalne opombe in mnenja o uvrstitvi, ki jih je sprejel odbor za HS.
V času dejanskega stanja v postopku v glavni stvari je bilo v pojasnjevalni opombi k HS v zvezi s tarifno številko 8471 KN navedeno:
„I. Računalniki – stroji za avtomatsko obdelavo podatkov in njihove enote;
Pri obdelavi podatkov se obdelajo podatki vseh vrst v skladu z vnaprej določenimi logičnimi postopki ter za enega ali več določenih namenov.
[…]“
V pojasnjevalni opombi k HS v zvezi s tarifno številko 8471 KN, ki je začela na podlagi člena 8(2) Konvencije o HS veljati 1. februarja 2002, je bilo navedeno:
„D. Ločene enote
[…]
Za del kompletnega sistema obdelave podatkov se šteje vsaka enota, ki opravlja funkcijo obdelave podatkov in hkrati izpolnjuje te pogoje:
(a)
da je take vrste, da se samo ali zlasti uporablja v strojih za avtomatsko obdelavo podatkov;
(b)
da jo je mogoče povezati s centralno enoto za obdelavo, neposredno ali po eni ali več drugih enotah; in
(c)
da je sposobna sprejeti ali oddati podatke v obliki šifre ali signala, ki je uporabna za sistem.
Če enota poleg obdelave podatkov opravlja specifično funkcijo, [ki je drugačna od obdelave podatkov], se uvršča pod tarifno številko, ki ustreza njeni funkciji, ali če to ni mogoče, pod preostale tarifne številke (glej pojasnjevalno opombo 5 E k poglavju).
[…]“
V pojasnjevalni opombi k HS v zvezi s tarifno številko 8518, ki je začela na podlagi člena 8(2) Konvencije o HS veljati 1. februarja 2004, je bilo navedeno:
„B. Zvočniki, vključno z zvočniki v zvočnih omaricah
[…]
Zvočniki so lahko v skladu z uporabo, kateri so namenjeni, vgrajeni v ohišja ali okvirje različnih oblik, ki imajo na splošno akustični učinek, in ki so lahko celo deli pohištva. Taki kompleti ostanejo uvrščeni v to tarifno številko, če je njihova bistvena razlikovalna funkcija funkcija zvočnikov. Tudi ohišja in okvirji, ki so predloženi ločeno ostanejo v tej tarifni številki, če je mogoče skleniti, da je njihov bistveni namen montaža zvočnikov, razen, seveda, če gre za pohištvo v smislu poglavja 94, ki je zasnovano tako, da poleg običajne rabe omogoča namestitev zvočnikov.
Ta tarifna številka zajema zvočnike, ki so namenjeni priključitvi na stroj za avtomatsko obdelavo podatkov, kadar so predloženi ločeno.“
Uredba št. 2658/87
Člen 10(2) Uredbe št. 2658/87, kakor je bila spremenjena z Uredbo sveta (ES) št. 54/2000 z dne 31. januarja 2000 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 9, str. 357), določa:
„Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 4 in 7 [Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o postopkih za izvajanje izvedbenih pooblastil, dodeljenih Komisiji (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 1, zvezek 3, str. 124)].
Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.“
Člen 12 navedene uredbe, kakor je bila spremenjena, določa:
„1.   Komisija vsako leto z uredbo objavi celotno [KN], skupaj s stopnjami dajatve v skladu s členom 1, kakor izhaja iz ukrepov, ki jih sprejme Svet ali Komisija. Navedena uredba se objavi v
Uradnem listu Evropskih skupnosti
najpozneje do 31. oktobra in se začne uporabljati 1. januarja naslednje leto.
2.   Ukrepi in informacije, ki se nanašajo na Skupno carinsko tarifo ali Taric [integrirana tarifa Evropskih skupnosti] se, če je mogoče, razširjajo z računalniško podprtimi sredstvi v elektronski obliki.
3.   Komisija z namenom, da zagotovi enotno uporabo Skupne carinske tarife in Tarica, spodbuja sodelovanje in uskladitev praks v carinskih laboratorijih držav članic, pri čemer uporablja, če je le mogoče, računalniško podprta sredstva.“
KN
Carinska uvrstitev blaga, ki je uvoženo v Evropsko unijo, je urejena s KN. Različice KN, ki se uporabijo za čas dejanskega stanja v postopku v glavni stvari, ki zajema obdobje od leta 2001 do leta 2003, so vsebovane v uredbah št. 2388/2000, 2031/2001, 1832/2002 in 1789/2003. Besedila splošnih pravil, tarifnih številk poglavja 84 KN in opomb tega poglavja iz vprašanj za predhodno odločanje so v vsaki od različic, ki izhajajo iz navedenih direktiv, enaka.
Splošna pravila za razlago KN, ki so navedena v njenem prvem oddelku, naslov I, A, med drugim določajo:
„Blago se v [KN] uvršča po naslednjih načelih:
1.
Naslovi oddelkov, poglavij in podpoglavij so podani zato, da se je laže znajti pri uvrščanju; zaradi pravnih razlogov uvrščanje poteka po poimenovanjih tarifnih številk in opombah k ustreznim oddelkom ali poglavjem in po nadalje opisanih pravilih, če niso v nasprotju z vsebino teh tarifnih številk ali opomb.
[…]
3.
Proizvodi, ki bi jih bilo mogoče […] ali iz drugih razlogov na prvi pogled uvrstiti pod dve ali več tarifnih številk, se uvrščajo takole:
(a)
tarifna številka, v kateri je najbolj konkretno ali najbolj natančno poimenovanje za proizvod, ima prednost pred tarifnimi številkami, v katerih je poimenovanje splošnejše. Kadar pa se poimenovanja dveh ali več tarifnih številk nanašajo samo na del materiala ali snovi, vsebovanih v mešanih ali sestavljenih proizvodih, ali samo na del komponent, pripravljenih kot komplet za prodajo na drobno, poimenovanja teh tarifnih številk štejejo za enako konkretna, celo če ima katero izmed njih bolj kompleten in bolj natančen opis proizvoda.
(b)
mešanice, sestavljeni proizvodi, ki sestoje iz različnih materialov ali so izdelani iz različnih komponent oziroma sestavin, ter proizvodi, pripravljeni v kompletih za prodajo na drobno, ki se ne morejo uvrstiti po pravilu pod 3(a), se uvrstijo, kot da so iz materiala ali sestavine, ki jim daje bistven značaj, če je to merilo uporabno;
(c)
če blaga ni mogoče uvrstiti po pravilu pod 3(a) ali (b), se uvrsti pod tisto tarifno številko, ki je po zaporedju zadnja med tistimi, ki jih je treba enako upoštevati.
[…]
6.
Iz pravnih razlogov se proizvodi uvrščajo pod tarifne podštevilke v okviru ene tarifne številke po poimenovanjih teh tarifnih podštevilk in morebitnih opombah k tem tarifnim podštevilkam ter, smiselno, po teh pravilih, pri čemer velja, da se tarifne podštevilke lahko primerjajo samo na isti ravni razčlenitve. To pravilo velja tudi za opombe k oddelkom in poglavjem, če ni določeno drugače.“
Drugi del KN vsebuje oddelek XVI, naslovljen „Stroji in mehanske naprave; elektrotehniška oprema; njihovi deli; aparati za snemanje in reprodukcijo zvoka, aparati za snemanje in reprodukcijo televizijske slike in zvoka, deli in pribor za te proizvode“.
V opombah 3, 4 in 5 oddelka XVI KN je navedeno:
„3.
Če ni drugače določeno, se kombinirani stroji, ki so sestavljeni iz dveh ali več strojev tako, da tvorijo integralno celoto, in drugi stroji, zasnovani za opravljanje dveh ali več dopolnilnih ali alternativnih funkcij, uvrščajo tako, kot da bi imeli samo tisto komponento ali kot da bi predstavljali samo tisti stroj, ki opravlja glavno funkcijo.
4.
Kadar je stroj (vključno s kombinacijo več strojev) sestavljen iz več komponent (ločenih ali med seboj povezanih s cevmi, transmisijskimi napravami, električnimi kabli ali drugimi napravami), katerih namen je, da skupaj prispevajo k jasno opredeljeni funkciji iz posamezne tarifne številke poglavja 84 ali 85, se vse komponente štejejo za celoto in uvrščajo pod tisto tarifno številko, ki ustreza funkciji celote.
5.
Z izrazom ‚stroj‘ v teh opombah so mišljeni kateri koli stroj, naprava, postroj, oprema, aparat ali pripomoček, navedeni pod tarifnimi številkami Poglavja 84 ali 85.“
Oddelek XVI KN vsebuje poglavje 84, naslovljeno „Jedrski reaktorji, kotli, stroji in mehanske naprave; njihovi deli“. To poglavje zajema med drugim te tarifne številke in podštevilke:
„8471 Računalniki – stroji za avtomatsko obdelavo podatkov in njihove enote; magnetni ali optični čitalniki, stroji za prepisovanje podatkov na nosilce podatkov v kodirani obliki in stroji za obdelavo takih podatkov, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu:
[…]
—
Drugi stroji za avtomatsko obdelavo podatkov:
[…]
8471 60 – Vhodne ali izhodne enote, vštevši tudi tiste, ki imajo ali nimajo v istem ohišju tudi pomnilniške enote:
[…]
8471 60 90 – – – drugo
[…]“
V opombi 5 poglavja 84 je navedeno:
„[…]
B.
Stroji za avtomatsko obdelavo podatkov (AOP) so lahko v obliki sistemov, ki so sestavljeni iz spremenljivega števila posameznih enot. Določbe, navedene v odstavku (E) spodaj, upoštevajo enoto kot del kompletnega sistema, če izpolnjuje vse spodaj naštete pogoje:
(a)
da so take vrste, da se samo ali zlasti uporablja v strojih za avtomatsko obdelavo podatkov (AOP);
(b)
da jo je mogoče povezati s centralno enoto za obdelavo, neposredno ali po eni ali več drugih enotah;
in
(c)
da je sposobna sprejeti ali oddati podatke v obliki šifre ali signala, ki je uporabna za sistem.
[…]
E.
Stroji, drugačni od strojev za AOP, ki so konstruirani za opravljanje specifične funkcije, [ki je drugačna od obdelave podatkov], imajo pa vgrajen AOP ali pa delujejo v povezavi s stroji za AOP, se uvrščajo pod tarifno številko stroja, ki opravlja specifično funkcijo, ali, če to ni mogoče, pod preostale tarifne številke.“
Opomba 5(C) in (D) poglavja 84 KN je bila nato spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1549/2006 z dne 17. oktobra 2006 (
UL L 301, str. 1
), ki je začela veljati 1. januarja 2007. V opombi 5(C) navedenega poglavja je navedeno:
„V skladu z določbami, navedenimi v odstavkih D. in E. spodaj, upoštevajo enoto kot del kompletnega sistema za obdelavo podatkov, če izpolnjuje vse spodaj naštete pogoje:
1.
da so take vrste, da se samo ali zlasti uporablja v strojih za avtomatsko obdelavo podatkov (AOP);
2.
da jo je mogoče povezati s centralno enoto za obdelavo, neposredno ali po eni ali več drugih enotah; in
3.
da je sposobna sprejeti ali oddati podatke v obliki šifre ali signala, ki je uporabna za sistem.
Ločeno predložene posamezne enote strojev za avtomatsko obdelavo podatkov (AOP) se morajo uvrščati pod tar. št. 8471.
[…]“
V opombi 5(D) poglavja 84 KN, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1549/2006, je navedeno:
„Tar. št. 8471 ne zajema naslednjih strojev, kadar so predloženi ločeno, čeprav izpolnjujejo vse pogoje, navedene v opombi 5 (C):
[…]
3.
zvočniki in mikrofoni;
[…]“
Oddelek XVI KN zajema tudi poglavje 85, naslovljeno „Električni stroji in oprema ter njihovi deli; aparati za snemanje ali reprodukcijo slike in zvoka ter deli in pribor za te izdelke“.
V različici KN, ki izhaja iz Uredbe št. 2388/2000, številka 8518 KN zajema:
„8518 Mikrofoni in njihova stojala; zvočniki, vključno z zvočniki v zvočnih omaricah; ušesne slušalke, kombinirane z mikrofonom ali ne, avdiofrekvenčni električni ojačevalniki; električni sestavi za ojačevanje zvoka:
[…]
8518 22 – – zvočne omarice z več zvočniki:
[…]
8518 22 90 – – – druge“
V različici KN, ki izhaja iz Uredbe št. 2031/2001, in v njeni različici, ki izhaja iz Uredbe št. 1832/2002, tarifna številka KN 8518 zajema:
„8518 Mikrofoni in njihova stojala; zvočniki, vključno z zvočniki v zvočnih omaricah; naglavne slušalke in ušesne slušalke, kombinirane z mikrofonom ali ne, in kompleti, ki sestojijo iz mikrofona in enega ali več zvočnikov; avdiofrekvenčni električni ojačevalniki; električni sestavi za ojačevanje zvoka:
[…]
8518 22 – – zvočne omarice z več zvočniki:
[…]
8518 22 90 – – – druge“
V različici KN, ki izhaja iz Uredbe št. 1789/2003, tarifna številka 8518 KN zajema:
„8518 Mikrofoni in njihova stojala; zvočniki, vključno z zvočniki v zvočnih omaricah; naglavne slušalke in ušesne slušalke, kombinirane z mikrofonom ali ne, in kompleti, ki sestojijo iz mikrofona in enega ali več zvočnikov; avdiofrekvenčni električni ojačevalniki; električni sestavi za ojačevanje zvoka:
[…]
8518 22 – – zvočne omarice z več zvočniki:
[…]
8518 22 90 – – – druge“
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
Družba ADL je v obdobju od decembra 2001 do oktobra 2003 v Unijo uvažala zvočnike v zvočnih omaricah, ki jih izdeluje družba Harman Multimedia s sedežem v Združenih državah in ki so namenjeni izključni uporabi kot izhodne enote za računalnike znamke Apple.
Družba ADL je v carinski deklaraciji zvočnike v zvočnih omaricah, ki so bili uvoženi pod tarifno podštevilko 8471 60 90 KN, opredelila kot periferne enote za računalnike, ki so oproščene carinskih dajatev. Med pregledom blaga, ki sta ga izvedla Ufficio di Verona in carinski organ v Trevisu (Italija), v zvezi s to uvrstitvijo glede nekaterih navedenih uvozov ni bila podana nobena pripomba.
Ufficio di Verona je leta 2005 po koncu revizijskega postopka v zvezi s carinsko odločbo, ki je postala dokončna, naknadno obračunal carino, ki jo je dolgovala družba ADL, pri čemer je navedel, da so bili navedeni zvočniki v zvočni omarici namesto pod tarifno podštevilko 8518 22 90 KN kot zvočniki napačno uvrščeni pod tarifno podštevilko 8471 60 90 KN kot periferne enote za računalnike, zaradi česar so bili oproščeni carine, na podlagi katere se za njih uporabi 4,5‑odstotna carinska dajatev.
Commissioni tributarie (pristojna davčna sodišča), pri katerih je bila vložena tožba za razglasitev ničnosti odločb, s katerimi so bile družbi ADL naložene carinske dajatve, so ugodila predlogom navedene družbe.
Commissione tributaria dežele Benečija (okrožno sodišče v Benečiji) je v sodbi z dne 10. julija 2009 menilo, da so bili zadevni zvočniki v zvočnih omaricah pravilno uvrščeni pod tarifno podštevilko 8471 60 90 KN, ker je iz njihovih tehničnih navodil izhajalo, da jih je „mogoče uporabljati izključno, če [so] s kablom USB priključen[i] na računalnik z operacijskim sistemom MAC OS 9.04 ali naprednejšim sistemom“, in da niso kompatibilni „niti z avdio napravami, ki niso osebni računalnik, niti z osebnim računalnikom, katerega delovanje temelji na drugih operacijskih sistemih, kot je MAC OS 9“.
Agenzia delle Dogane je to sodbo izpodbijala pri predložitvenem sodišču, pri čemer je med drugim zatrjevala napačno carinsko uvrstitev navedenih zvočnikov v zvočnih omaricah. V bistvu je trdila, da so bili uvoženi proizvodi opisani kot zvočne omarice (
speakers multimediali
), ki imajo funkcijo reprodukcije zvoka s pretvorbo elektromagnetnega signala v zvočne valove, in jih je bilo mogoče priključiti izključno na osebni računalnik. Agenzia delle Dogane meni, da imajo uvoženi proizvodi torej vse značilnosti, na podlagi katerih jih je mogoče uvrstiti pod tarifno številko 8518 KN kot zvočnike in pod tarifno podštevilko 8471 60 KN kot izhodne enote strojev za avtomatsko obdelavo podatkov.
Predložitveno sodišče po eni strani meni, da tehnični element, ki ga je ugotovilo sodišče, ki je odločalo v postopku v glavni stvari, da je uvožene proizvode mogoče uporabljati izključno, če so povezani z računalnikom, in da delujejo zgolj s posebnim operacijskim sistemom, potrjuje utemeljenost uvrstitev pod tarifno podštevilko 8471 60 90 KN. Po drugi strani meni, da funkcionalnost zvočnikov v zvočnih omaricah v delu, ki je namenjen reprodukciji zvoka, kaže na uvrstitev pod tarifno podštevilko 8518 22 90 KN, ker se ta posebna funkcija šteje za funkcijo, „ki je drugačna od obdelave podatkov“, kot to izhaja iz opombe 5(E) poglavja 84 KN.
V teh okoliščinah je Corte suprema di cassazione (kasacijsko sodišče) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.
Ali člen 10(2) in 12 Uredbe [št. 2658/87] in načelo pravne varnosti nasprotujeta temu, da se iz sprememb, uvedenih v zvezi s pojasnjevalnimi opombami poglavja 84 seznama, iz drugega dela Priloge I k Uredbi [št. 1549/06] (s katerimi so bile zvočne omarice izključene iz tarifne številke [KN] 8471, če so predložene ločeno od strojev za avtomatsko obdelavo podatkov) sklepa na razlagalne elemente za priznanje, da imajo proizvodi, ki jih je uvozila družba ADL […], specifično funkcijo (reprodukcijo in ojačitev zvoka), ki je ‚drugačna‘ od obdelave podatkov?
2.
Ali je treba proizvode, ki jih uvaža družba ADL […], kot so ‚zvočne omarice‘, ki se tržijo ločeno od stroja za avtomatsko obdelavo podatkov, šteti za naprave, ki ‚opravljajo specifično funkcijo, ki je drugačna od obdelave podatkov‘ – če bi bilo kot tako treba šteti funkcijo reprodukcije in ojačitve zvoka – ali pa jih ni mogoče šteti za sistemske enote, ki opravljajo specifično funkcijo, ki je drugačna od obdelave podatkov, ker ob upoštevanju posebnih tehničnih lastnosti (izključna povezava s kablom USB; nujnost operacijskega sistema MAC OS 9) ‚nimajo funkcije, ki bi jo lahko izvajale brez takega stroja [to je stroja za avtomatsko obdelavo podatkov]‘ (glej sodbi [Peacock, C‑339/98,
EU:C:2000:573
], točki 14 in 15, in [Olicom, C‑142/06,
EU:C:2007:449
], točke 20, 29 in 30 – v katerih se je, kot se zdi, čeprav se nanašata na drugačno napravo, in sicer mrežne kartice in tako imenovane kombinirane kartice – sklepalo na neobstoj ‚drugačnih‘ specifičnih funkcij na podlagi dveh elementov, ki sta delovanje naprave izključno prek osebnega računalnika in zmožnost sprejemanja signalov, ki jih oddaja računalnik, ter pretvorbe izstopnih signalov)?“
Vprašanji za predhodno odločanje
Drugo vprašanje
Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem, ki ga je treba najprej obravnavati, v bistvu sprašuje, ali je treba proizvode iz postopka v glavni stvari kot izhodne enote stroja za avtomatsko obdelavo podatkov uvrstiti pod tarifno podštevilko 8471 60 90 KN ali kot zvočnike pod tarifno podštevilko 8518 22 90 KN.
V skladu z ustaljeno sodno prakso je treba zaradi pravne varnosti in lažjega nadzora odločilno merilo za tarifno uvrstitev blaga na splošno poiskati v njegovih značilnostih in objektivnih lastnostih, kot so opredeljene z besedilom tarifne številke KN in opombami k oddelku ali poglavju (sodba Delphi Deutschland, C‑423/10,
EU:C:2011:315
, točka 23 in navedena sodna praksa).
Pojasnjevalne opombe, ki sta jih sprejeli Komisija, kar zadeva KN, in SCO, kar zadeva HS, so v precejšnjo pomoč pri razlagi obsega različnih tarifnih številk, nimajo pa zavezujočega pravnega učinka (sodba Delphi Deutschland,
EU:C:2011:315
, točka 24 in navedena sodna praksa).
Za uvrstitev pod ustrezno številko je treba spomniti tudi, da je cilj uporabe izdelka lahko objektivno uvrstitveno merilo, če je lasten temu izdelku, kar je treba preučiti glede na njegove objektivne značilnosti in lastnosti (glej sodbo Olicom, C‑142/06,
EU:C:2007:449
, točka 18).
Poudariti je treba, da je v besedilu tarifne podštevilke 8471 60 90 KN navedeno „drugo“. Vendar kot je razvidno iz besedila podnaslova pred tarifno podštevilko 8471 60, se tarifna podštevilka 8471 60 90 nanaša na „druge stroje za avtomatsko obdelavo podatkov“. Poudariti je treba tudi, da je v besedilu tarifne podštevilke 8518 22 90 KN navedeno „druge“. Vendar je iz besedila tarifne podštevilke 8518 22 KN razvidno, da se njena tarifna podštevilka 8518 22 90 nanaša na zvočne omarice z več zvočniki.
V zvezi s tem je treba opozoriti, da se v skladu z besedilom opombe 5(E) k poglavju 84 KN „[s]troji, drugačni od strojev za AOP, ki so konstruirani za opravljanje specifične funkcije, [ki je drugačna od obdelave podatkov], imajo pa vgrajen AOP ali pa delujejo v povezavi s stroji za AOP, […] uvrščajo pod tarifno številko stroja, ki opravlja specifično funkcijo, ali, če to ni mogoče, pod preostale tarifne številke“.
Iz besedila te opombe izhaja, da mora biti „specifična funkcija“, ki jo opravlja stroj, ki deluje s strojem za avtomatsko obdelavo podatkov, funkcija, ki je „drugačna od obdelave podatkov“ (sodba Kip Europe in drugi, C‑362/07 in C‑363/07,
EU:C:2008:710
, točka 32 in navedena sodna praksa).
Poleg tega iz splošne sistematike in namena navedene opombe izhaja, da namen opredelitve „se uvrščajo pod tarifno številko stroja, ki opravlja specifično funkcijo“, navedene v tej opombi, ni prevlada ene funkcije nad drugimi, ki jih naprava, ki jo je treba uvrstiti, prav tako opravlja, in ki bi spadala v okvir obdelave podatkov, temveč preprečiti, da bi se naprave, katerih funkcija ni obdelava podatkov, uvrščale pod tarifno številko 8471 KN le zato, ker imajo vgrajen stroj za avtomatsko obdelavo podatkov ali delujejo v povezavi s takim strojem (sodba Kip Europe in drugi,
EU:C:2008:710
, točka 33).
V zvezi s pojmom „obdelava podatkov“, prvič, iz poglavja I pojasnjevalne opombe HS v zvezi s tarifno številko 8471 KN izhaja, da se pri taki obdelavi obdelajo podatki vseh vrst v skladu z vnaprej določenimi logičnimi postopki ter za en ali več določenih namenov. Drugič, kar zadeva tako splošno sistematiko navedene pojasnjevalne opombe kot kontekst, v katerega je uvrščena, je treba ta pojem razumeti tako, da načeloma zajema obdelavo podatkov, kot je zapisovanje, spreminjanje, shranjevanje, pretvorba ali urejanje teh podatkov (glej sodbo Data I/O, C‑370/08,
EU:C:2010:284
, točka 35).
Iz tega je razvidno, da imajo proizvodi iz postopka v glavni stvari, katerih specifična funkcija zajema reprodukcijo zvoka s pretvorbo elektromagnetnega signala v zvočne valove, funkcijo, ki je drugačna od obdelave podatkov. Kot je razvidno iz točke 38 te sodbe, to, da mora biti zvočnik priključen na drugo napravo, kot je stroj za avtomatsko obdelavo podatkov, ki je uvrščen pod tarifno številko 8471 KN, ne preprečuje njegove uvrstitve pod tarifno številko, ki ustreza njegovi lastni funkciji.
Poleg tega je treba pri razlagi pojma „zvočnik“ iz tarifne številke 8518 KN upoštevati točko (B) pojasnjevalne opombe k HS, ki se nanaša na to tarifno številko 8518, tudi za obdobje uvoza zadevnih proizvodov pred začetkom veljave te pojasnjevalne opombe. Ker je namreč besedilo navedene tarifne podštevilke v delu, v katerem se nanaša na „zvočnike“, v različici, ki izhaja iz Uredbe št. 1789/2003, enako besedilu iste tarifne podštevilke KN, ki je določena v različicah, ki izhajajo iz uredb št. 2388/2000, 2031/2001 in 1832/2002, pojmu „zvočnik“ načeloma ni treba pripisati drugačnega pomena od tega, ki mu ga je treba priznati ob upoštevanju točke (B) navedene pojasnjevalne opombe (glej v tem smislu sodbo Delphi Deutschland,
EU:C:2011:315
, točka 26).
Iz točke B navedene pojasnjevalne opombe, ki se nanaša na tarifno številko 8518 KN, je razvidno, da ta zajema zvočnike, ki so namenjeni priključitvi na stroj za avtomatsko obdelavo podatkov, če so predloženi ločeno.
Glede na navedeno je treba na drugo vprašanje odgovoriti, da je treba KN razlagati tako, da je treba proizvode, kot so ti iz postopka v glavni stvari, ki so priključeni na računalnik z operacijskim sistemom „MAC OS 9“ ali naprednejšim sistemom, uvrstiti med zvočnike pod tarifno številko 8518 22 90 KN.
Prvo vprašanje
Glede na odgovor na drugo vprašanje ni treba odgovoriti na prvo vprašanje.
Stroški
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (deseti senat) razsodilo:

Kombinirano nomenklaturo iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi v različicah, kot zaporedno izhajajo iz Uredbe Komisije (ES) št. 2388/2000 z dne 13. oktobra 2000, Uredbe Komisije (ES) št. 2031/2001 z dne 6. avgusta 2001, Uredbe Komisije (ES) št. 1832/2002 z dne 1. avgusta 2002 in Uredbe Komisije (ES) št. 1789/2003 z dne 11. septembra 2003, je treba razlagati tako, da je treba proizvode, kot so ti iz postopka v glavni stvari, ki so priključeni na računalnik z operacijskim sistemom „MAC OS 9“ ali naprednejšim sistemom, uvrstiti med zvočnike pod tarifno številko 8518 22 90 KN.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: italijanščina.