CELEX: 62012CJ0612
Pritožba
Konkurenca
Omejevalni sporazumi
Nizozemski trg z bitumnom za tlakovanje cest
Določitev bruto cene bitumna za tlakovanje cest
Določitev rabata za cestna gradbena podjetja
Uredba (ES) št. 1/2003
Člen 27
Pravica do obrambe
Znižanje globe

Družba Ballast Nedam NV (v nadaljevanju: Ballast Nedam) s pritožbo predlaga razveljavitev sodbe Ballast Nedam/Komisija (T‑361/06,
EU:T:2012:491
, v nadaljevanju: izpodbijana sodba), s katero je Splošno sodišče Evropske unije zavrnilo njeno tožbo za razglasitev ničnosti Odločbe Komisije C(2006) 4090 final z dne 13. septembra 2006 v zvezi s postopkom po členu [81 ES] (Zadeva COMP/F 38.456 – Bitumen (Nizozemska)) (v nadaljevanju: sporna odločba) v delu, v katerem se nanaša nanjo, in podredno, prvič, razglasitev ničnosti te odločbe v delu, v katerem je ugotovljeno trajanje kršitve, ki jo zadeva, in drugič, znižanje zneska globe, ki ji je bila naložena.
Pravni okvir
Člen 27(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov [81 ES] in [82 ES] (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 2, str. 205) določa:
„Pred izdajo odločb po členih 7, 8, 23 ali členu 24(2) Komisija podjetjem ali podjetniškim združenjem, podrejenim postopkom, ki jih vodi Komisija, da priložnost za zaslišanje v zvezi z zadevami, proti katerim Komisija ugovarja. Odločbe Komisije temeljijo samo na ugovorih, h katerim so zadevne stranke imele priložnost dati pojasnila. Pritožniki so v tesni povezavi s postopki.“
Dejansko stanje in sporna odločba
Dejansko stanje spora je bilo navedeno v točkah od 1 do 7 izpodbijane sodbe in ga je mogoče povzeti, kot sledi.
Tožeča stranka vodi skupino Ballast Nedam, ki je na Nizozemskem dejavna v gradbenem sektorju. Od leta 1995 so se dejavnosti skupine na področju gradenj cest opravljale v okviru Ballast Nedam Grond en Wegen BV (v nadaljevanju: BNGW), hčerinske družbe v 100‑odstotni lasti družbe Ballast Nedam Infra BV (v nadaljevanju: BN Infra), ki je v 100‑odstotni lasti družbe Ballast Nedam. Od 1. oktobra 2000 je dejavnosti skupine Ballast Nedam na področju gradenj cest opravljala neposredno družba BN Infra.
Potem ko je družba British Petroleum plc na podlagi Obvestila Komisije z dne 19. februarja 2002 o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 2, str. 155) zaprosila za pridobitev imunitete pred globo glede domnevnega omejevalnega sporazuma na trgu z bitumnom za tlakovanje cest na Nizozemskem, je Komisija 1. in 2. oktobra 2002 izvedla nenapovedane preiskave v prostorih nekaterih družb in na več družb naslovila zahteve po informacijah, med njimi tudi na družbo BN Infra, in sicer 4. julija 2003. Ta je na zahtevo odgovorila 12. septembra 2003. Komisija je 10. februarja 2004 zahtevo po informacijah naslovila na družbo Ballast Nedam, ta pa je nanjo odgovorila 9. marca 2004.
Komisija je 18. oktobra 2004 sprožila upravni postopek in izdala obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah, ki ga je naslednji dan poslala več družbam, med drugim tudi družbi Ballast Nedam in družbi BN Infra, in na katerega je družba Ballast Nedam odgovorila 20. maja 2005.
Komisija je 13. septembra 2006 sprejela sporno odločbo, v kateri je ugotovila, da so družbe, naslovnice te odločbe, sodelovale pri enotni in trajajoči kršitvi člena 81 ES, ki je v zadevnih obdobjih vključevala redno skupno določanje bruto cene za prodajo in nakup bitumna za tlakovanje cest na Nizozemskem, enotnega rabata na bruto cene za graditelje cest, udeležene v omejevalnem sporazumu, in nižjega maksimalnega rabata na bruto ceno za druge graditelje cest.
Družbi Ballast Nedam in njeni hčerinski družbi BN Infra je bila odgovornost za kršitev pripisana za obdobje od 21. junija 1996 do 15. aprila 2002.
Ob upoštevanju neposredne udeležbe družbe BN Infra pri kršitvi v obdobju od 1. oktobra 2000 do 15. aprila 2002 in njenega 100‑odstotnega lastništva kapitala družbe BNGW v obdobju od 21. junija 1996 do 30. septembra 2000 ter ob upoštevanju, da ima družba Ballast Nedam neposredno in posredno 100‑odstotno lastništvo kapitala družbe BN Infra in družbe BNGW, je bila družbama Ballast Nedam in BN Infra solidarno naložena globa v višini 4,65 milijona EUR.
Postopek pred Splošnim sodiščem in izpodbijana sodba
Družba Ballast Nedam je 5. decembra 2006 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložila tožbo za razglasitev ničnosti sporne odločbe in, podredno, prvič, razglasitev ničnosti te odločbe v delu, v katerem je ugotovljeno trajanje kršitve, ki jo zadeva, in drugič, znižanje zneska globe, ki ji je bila naložena.
Družba Ballast Nedam je v utemeljitev svoje tožbe navedla dva tožbena razloga.
Z drugim, za to pritožbo edinim upoštevnim tožbenim razlogom, je družba Ballast Nedam navedla, da je Komisija kršila člen 27(1) Uredbe št. 1/2003 in pravico do obrambe, ker v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah ni navedla, da bo družbo Ballast Nedam štela za odgovorno za njeno hčerinsko družbo BNGW, ker je nanjo dejansko odločilno vplivala v obdobju od 21. junija 1996 do 1. oktobra 2000.
Splošno sodišče je v točki 64 izpodbijane sodbe opozorilo na sodno prakso v zvezi z zahtevano natančnostjo obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, da bi se podjetju v upravnem postopku dala možnost, da izrazi svoje stališče o upoštevnosti dejstev, ki se mu očitajo. V skladu s to sodno prakso mora biti v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah zlasti navedeno, kakšna naj bi bila vloga zadevnega podjetja pri očitanih dejanjih (sodba Papierfabrik August Koehler in drugi/Komisija, C‑322/07 P, C‑327/07 P in C‑338/07 P,
EU:C:2009:500
, točka 39).
Splošno sodišče je v točkah od 68 do 71 izpodbijane sodbe razsodilo:
„68
V obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah je Komisija najprej spomnila, da je vsaka skupina zadevnih podjetij pomenila eno podjetje in da je imela matična družba skupine možnost odločilno vplivati na ravnanje hčerinskih družb (točka 324). Nato je navedla, da je bila tožeča stranka pri omejevalnem sporazumu udeležena po direktorju družbe BNGW (točka 235 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah) in nato po družbi BN Infra (točka 339 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah) ter da, ker ima tožeča stranka po vmesni družbi Ballast Nedam Nederland v lasti ves kapital družbe BN Infra (prej Ballast Nedam Wegenbouw BV in BNGW), domneva, da je ta matična družba odločilno vplivala na ravnanje svojih dveh hčerinskih družb. Komisija je nazadnje navedla nekaj dodatnih dejstev v zvezi s tem, da sta tožeča stranka in družba BN Infra sestavljali enotno podjetje (točka 340 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah). Glede na vsa ta dejstva je Komisija odločila, da se obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah pošlje družbi BN Infra zaradi njene neposredne udeležbe (in zaradi neposredne udeležbe njenih pravnih predhodnic) pri sporazumih in tožeči stranki zaradi dejanskega vplivanja na ravnanje družbe BN Infra (točka 342 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah).
Iz vseh teh dejstev izhaja, da je Komisija tožeči stranki, čeprav bi bilo lahko besedilo obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah jasnejše, zlasti glede povezave med družbama BN Infra in BNGW, podala dovolj dejstev, na podlagi katerih je lahko tožeča stranka razumela dejstva in okoliščine, ki jih je Komisija uporabila za potrditev svoje trditve o obstoju kršitve, poleg tega pa je izrecno in nedvoumno navedla pravne osebe, ki naj bi se jim naložila globa. Le dejstvo, da Komisija v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah ni predložila nobenega dodatnega dokaza v zvezi s tem, da tožeča stranka in družba BNGW sestavljata enotno podjetje, ne zadostuje, da bi se štelo, da Komisija ni jasno navedla, da namerava uporabiti domnevo, da je tožeča stranka dejansko odločilno vplivala na poslovno ravnanje družb BN Infra in BNGW. Splošno sodišče tako na podlagi podatkov iz obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah meni, da se je tožeča stranka mogla zavedati možnosti, da bo nanjo kot na matično družbo družbe BNGW naslovljena končna odločba Komisije.
Poleg tega je treba ugotoviti, da je tožeča stranka v odgovor na to obtožbo iz obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah […] navedla, da družba BN Infra ni bila pravna naslednica družbe BNGW, temveč je bila kot matična družba stoodstotna lastnica njenega kapitala, poleg tega pa je navedla argumente, s katerimi je želela dokazati, da je bila družba BNGW v razmerju do nje samostojna.
Splošno sodišče v teh okoliščinah meni, da je tožeča stranka že od faze z obvestilom o ugotovitvah o možnih kršitvah mogla razumeti vsebino očitka Komisije, da je bila kot matična družba družbe BNGW udeležena pri kršitvi, in da je imela možnost primerno poskrbeti za svojo obrambo.“
Splošno sodišče je tožbo v celoti zavrnilo.
Predlogi strank
Družba Ballast Nedam Sodišču predlaga, naj:
—
odločitev Splošnega sodišča, kot je sprejeta v izreku izpodbijane sodbe, v celoti ali delno razveljavi;
—
v primeru, da se pritožbi ugodi, predlogom družbe Ballast Nedam, podanim na prvi stopnji, v celoti ali delno ugodi in
—
Komisiji naloži plačilo stroškov na obeh stopnjah.
Komisija Sodišču predlaga, naj:
—
pritožbo zavrne in
—
pritožnici naloži plačilo stroškov.
Pritožba
Družba Ballast Nedam v utemeljitev pritožbe navaja dva pritožbena razloga, ki se nanašata na kršitev člena 27(1) Uredbe št. 1/2003 in pravice do obrambe ter na to, da naj bi Splošno sodišče napačno uporabilo temeljna načela, ki se uporabijo v zvezi z vprašanjem, kdaj se lahko matičnim družbam pripišejo kršitve prava omejevalnih sporazumov, ki so jih storile njihove hčerinske družbe.
Prvi pritožbeni razlog: napačna uporaba prava glede razlage člena 27(1) Uredbe št. 1/2003 in pravice do obrambe
Trditve strank
Družba Ballast Nedam s prvim pritožbenim razlogom zoper točke od 68 do 71 izpodbijane sodbe trdi, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, ker je v točki 69 te sodbe na podlagi podatkov iz obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah ugotovilo, da bi se pritožnica morala zavedati možnosti, da bo nanjo kot na matično družbo družbe BNGW naslovljena končna odločba Komisije.
V pritožbi družba Ballast Nedam trdi, da bi morala Komisija v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah družbo BNWG opredeliti kot kršitveni subjekt in družbo Ballast Nedam izrecno obvestiti o tem, da obstaja nevarnost, da se bo štela za solidarno odgovorno za plačilo globe, naložene družbi BNWG. V točki 342 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah pa družba BNGW ni omenjena in obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah nanjo sploh ni bilo naslovljeno.
Komisija trdi, da ta pritožbeni razlog ni utemeljen.
Presoja Sodišča
Splošno sodišče ni napačno uporabilo prava, ker je v točki 64 izpodbijane sodbe opozorilo na sodno prakso v zvezi z zahtevano natančnostjo obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, da bi se podjetju v upravnem postopku dala možnost, da izrazi svoje stališče o upoštevnosti dejstev, ki se mu očitajo.
Kot je razvidno iz točke 68 izpodbijane sodbe, je Splošno sodišče menilo, da je Komisija v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah dokazala povezave med pritožnico in družbo BN Infra, čeprav je v točki 342 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah odločila, da se to obvestilo pošlje družbi BN Infra zaradi njene neposredne udeležbe (in zaradi neposredne udeležbe njenih pravnih predhodnic) pri sporazumih in pritožnici zaradi njene udeležbe prek dejanskega odločilnega vplivanja na ravnanje družbe BN Infra.
Glede udeležbe družbe BNGW je Splošno sodišče v točki 69 izpodbijane sodbe priznalo, da Komisija v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah ni predložila nobenega dodatnega dokaza v zvezi z obstojem enotnega podjetja med pritožnico in družbo BNGW in da bi bilo v zvezi s tem obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah lahko bolj jasno. Vendar je menilo, da to ne zadostuje, da bi se štelo, da Komisija ni jasno navedla, da namerava uporabiti domnevo, da je tožeča stranka dejansko odločilno vplivala na poslovno ravnanje družb BN Infra in BNGW.
Splošno sodišče je s tem napačno uporabilo pravo glede zahteve po natančnosti obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, v skladu s katero mora biti v tem obvestilu navedeno, kakšna naj bi bila vloga zadevnega podjetja pri očitanih dejanjih (sodba Papierfabrik August Koehler in drugi/Komisija,
EU:C:2009:500
, točka 39).
Splošno sodišče je namreč v točki 69 izpodbijane sodbe neupravičeno ugotovilo, da bi se pritožnica morala zavedati možnosti, da bo nanjo kot na matično družbo družbe BNGW naslovljena končna odločba Komisije, čeprav iz samih ugotovitev Splošnega sodišča izhaja, da Komisija v točki 342 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah ni navedla, da je to obvestilo naslovljeno na pritožnico zaradi njenega dejanskega odločilnega vplivanja na poslovno ravnanje družbe BNGW, in da Splošno sodišče priznava, da obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah v zvezi s tem ni bilo jasno.
Splošno sodišče zlasti ne more šteti, da je lahko na podlagi ugotovitve iz točke 235 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, v skladu s katero je bila pritožnica pri omejevalnem sporazumu udeležena prek direktorja družbe BNGW, jasno razbralo, da je Komisija nameravala uveljavljati izvedeno odgovornost pritožnice kot matične družbe družbe BNGW, čeprav je v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah zadnjenavedena družba omenjena le kot pravna predhodnica družbe BN Infra.
Poleg tega je dvoumnost dopisa obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah še večja, ker na družbo BNGW obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah ni bilo naslovljeno.
Na podlagi odgovora pritožnice na obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah v zvezi z družbo BNGW, navedeno v točki 70 izpodbijane sodbe, ni mogoče sklepati, da je pritožnica obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah razumela tako, da ji je Komisija pripisala odgovornosti zaradi dejavnosti družbe BNGW.
Ob upoštevanju tega je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, ker je štelo, da pravica pritožnice do obrambe ni bila kršena.
Ker je prvi pritožbeni razlog te pritožbe utemeljen, ga je treba sprejeti in zato izpodbijano sodbo razveljaviti v delu, v katerem je zavrnjen tožbeni razlog pritožnice v zvezi s kršitvijo člena 27(1) Uredbe št. 1/2003 in pravice do obrambe v upravnem postopku, v katerem je bila sprejeta sporna odločba.
Drugi pritožbeni razlog: napačna uporaba prava glede pripisa kršitve družbi Ballast Nedam
Pritožnica z drugim pritožbenim razlogom zoper točke od 72 do 77 izpodbijane sodbe Splošnemu sodišču očita, da ni razumelo trditev, ki jih je podala na obravnavi 30. junija 2011, in da je zato napačno uporabilo pravo, ker je v točki 75 te sodbe štelo, da „[družba Ballast Nedam] ne more trditi, da ji Komisija za obdobje od 21. junija 1996 do [30. septembra 2000] ne bi smela pripisati kršitvenega ravnanja družbe BNGW in da ji ne bi smela naložiti solidarne obveznosti za plačilo globe“, čeprav v zvezi z njeno hčerinsko družbo BNGW ni bila ugotovljena nobena kršitev.
Ker je namen tega pritožbenega razloga – sicer iz drugačnih razlogov, kot so tisti, navedeni v utemeljitev prejšnjega pritožbenega razloga – prav tako ovreči pripis odgovornosti pritožnici zaradi ravnanja njene hčerinske družbe BNGW, ta ne more – ob predpostavki, da je pripis utemeljen – pripeljati do obsežnejše razveljavitve izpodbijane sodbe, kot je tista, ki izhaja iz sprejetja prvega pritožbenega razloga.
Zato drugega pritožbenega razloga ni treba preizkusiti.
Tožba pred Splošnim sodiščem
Na podlagi člena 61, prvi odstavek, Statuta Sodišča Evropske unije lahko Sodišče, če je pritožba utemeljena, razveljavi odločitev Splošnega sodišča. Če stanje postopka to dovoljuje, lahko samo dokončno odloči o zadevi.
To velja tudi v obravnavanem primeru.
Pritožnica, ki se sklicuje na svoja stališča, podana na prvi stopnji, v zvezi s tem predlaga razglasitev ničnosti sporne odločbe v delu, v katerem se nanaša nanjo, in trdi, da je treba solidarno globo v višini 4,65 milijona EUR, ki ji je bila naložena v členu 2(a) te odločbe, znižati.
Ker v obravnavanem primeru pritožnica v upravnem postopku ni imela možnosti primerno zagotoviti svoje obrambe v zvezi s tem, da je kot matična družba in 100‑odstotna lastnica družbe BNGW sodelovala pri zadevni kršitvi, je treba člen 1(a) sporne odločbe v delu, v katerem se nanaša na pripis ravnanja družbe BNGW pritožnici v obdobju od 21. junija 1996 do 30. septembra 2000, razglasiti za ničen.
V zvezi z ravnanjem družbe BN Infra, za katero je v sporni odločbi odgovornost prav tako pripisana pritožnici, je Splošno sodišče dokončno znižalo naloženo globo na 3,45 milijona EUR, pri čemer je ugotovilo, da družbe BN Infra ni mogoče šteti za posredno odgovorno za ravnanje družbe BNGW v obdobju od 21. junija 1996 do 1. oktobra 2000 (sodba Ballast Nedam Infra/Komisija, T‑362/06,
EU:T:2012:492
).
V teh okoliščinah se znesek globe, solidarno naložene pritožnici v členu 2(a) sporne odločbe, določi na 3,45 milijona EUR.
Stroški
Člen 184(2) Poslovnika Sodišča določa, da če je pritožba utemeljena in če Sodišče samo dokončno odloči v sporu, odloči tudi o stroških.
V skladu s členom 138(1) tega poslovnika, ki se uporablja za pritožbeni postopek na podlagi njegovega člena 184(1), se neuspeli stranki naloži plačilo stroškov, če so bili ti priglašeni.
Ker je bilo pritožbi družbe Ballast Nedam ugodeno in je Sodišče globo, ki ji je bila naložena, znižalo, je treba Komisiji naložiti plačilo vseh stroškov tega postopka. Poleg tega mora vsaka stranka ob upoštevanju tožbenih razlogov, ki jih je družba Ballast Nedam navedla pred Splošnim sodiščem in ki so bili deloma dokončno zavrnjeni, nositi svoje stroške postopka na prvi stopnji.

Iz teh razlogov je Sodišče (peti senat) razsodilo:

1.
Sodba Ballast Nedam/Komisija (T‑361/06) se razveljavi v delu, v katerem je zavrnjen tožbeni razlog družbe Ballast Nedam NV v zvezi s kršitvijo člena 27(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov [81 ES] in [82 ES] in pravice do obrambe v upravnem postopku, v katerem je bila izdana Odločba Komisije C(2006) 4090 final z dne 13. septembra 2006 v zvezi s postopkom po členu [81 ES] (Zadeva COMP/F 38.456 – Bitumen (Nizozemska)).

2.
Člen 1(a) Odločbe C(2006) 4090 final se razglasi za ničen v delu, v katerem se nanaša na kršitev člena 81 ES, ki jo je storila družba Ballast Nedam NV v obdobju od 21. junija 1996 do 30. septembra 2000.

3.
Člen 2(a) Odločbe C(2006) 4090 final se razglasi za ničen v delu, v katerem je znesek globe, ki jo dolguje družba Ballast Nedam NV, določen na 4,65 milijona EUR.

4.
Znesek globe, solidarno naložene družbi Ballast Nedam NV v členu 2(a) Odločbe C(2006) 4090 final, se določi na 3,45 milijona EUR.

5.
Evropska komisija nosi vse stroške tega postopka s pritožbo.

6.
Vsaka stranka nosi svoje stroške postopka na prvi stopnji.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: nizozemščina.