CELEX: 62013CJ0565
Návrh na začatie prejudiciálneho konania
Zahraničné vzťahy
Dohoda o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom
Vylúčenie akejkoľvek možnosti, aby plavidlá Spoločenstva vykonávali rybolovné činnosti v marockých rybolovných oblastiach na základe licencie vydanej príslušnými marockými orgánmi bez zásahu príslušných orgánov Európskej únie

Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom, schválenej v mene Spoločenstva nariadením Rady (ES) č. 764/2006 z 22. mája 2006 (
Ú. v. EÚ L 141, s. 1
, ďalej len „dohoda o rybolove“).
Tento návrh bol podaný v rámci trestných stíhaní začatých voči O. Ahlströmovi a L. Kjellbergovi, ako aj voči spoločnostiam Fiskeri Ganthi AB (ďalej len „Fiskeri Ganthi“) a Fiskeri Nordic AB (ďalej len „Fiskeri Nordic“), ktorým sa vytýka, že v období od apríla 2007 do mája 2008 vrátane vykonávali nezákonný rybolov v marockých rybolovných oblastiach.
Právny rámec
Dohoda o rybolove
V štvrtom odseku preambuly dohody o rybolove sa zmluvné strany zaviazali, že budú spolupracovať v obojstrannom záujme pri podpore zavádzania zodpovedného rybolovu na zabezpečenie dlhodobého zachovania a trvalo udržateľného využívania živých morských zdrojov, a to najmä zavedením kontrolného systému na všetky rybolovné činnosti, aby sa zabezpečila účinnosť opatrení, ktoré sa týkajú hospodárenia s uvedenými zdrojmi a ich ochrany. V siedmom odseku tej istej preambuly tiež vyjadrili vôľu stanoviť pravidlá a podmienky, ktorými sa bude riadiť činnosť rybolovu plavidiel Spoločenstva v marockých rybolovných oblastiach a pravidlá a podmienky týkajúce sa podpory zo strany Spoločenstva pri zavádzaní zodpovedného rybolovu v týchto rybolovných oblastiach.
Predmet dohody o rybolove je vymedzený v jej článku 1 takto:
„Táto dohoda ustanovuje zásady, pravidlá a postupy, ktorými sa riadia:
—
hospodárska, finančná, technická a vedecká spolupráca v sektore rybolovu s cieľom zaviesť zodpovedný rybolov v marockých rybolovných oblastiach na zabezpečenie zachovania a trvalo udržateľného využívania rybolovných zdrojov a na rozvoj marockého sektoru rybolovu,
—
podmienky prístupu rybárskych plavidiel Spoločenstva do marockých rybolovných oblastí,
—
pravidlá kontroly rybolovu v marockých rybolovných oblastiach s cieľom zabezpečiť dodržiavanie uvedených podmienok, účinnosť opatrení na ochranu rybolovných zdrojov a hospodárenie s rybolovnými zdrojmi a boj proti nezákonnému, neohlásenému a neregulovanému rybolovu,
—
partnerstvá medzi podnikmi s cieľom rozvíjať hospodárske a s tým súvisiace činnosti v spoločnom záujme v sektore rybolovu.“
Podľa článku 2 písm. d) dohody o rybolove sa pod pojmom „plavidlo Spoločenstva“ na účely uvedenej dohody rozumie „plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu Spoločenstva a registrované v Spoločenstve“.
Článok 6 dohody o rybolove, nazvaný „Podmienky vykonávania rybolovu“, v odsekoch 1 a 2 stanovuje:
„1.   Plavidlá Spoločenstva môžu vykonávať rybolovné činnosti v marockých rybolovných oblastiach, iba ak sú držiteľmi licencie na rybolov vydanej podľa tejto dohody. Výkon rybolovných činností plavidlami Spoločenstva je podmienený vlastníctvom licencie vydanej príslušnými orgánmi Maroka na žiadosť príslušných orgánov Spoločenstva.
2.   Licencie na kategórie rybolovu, na ktoré sa nevzťahuje platný protokol [ktorým sa stanovujú možnosti rybolovu a finančný príspevok podľa dohody rybolove (ďalej len ‚protokol‘)], môžu udeľovať plavidlám Spoločenstva marocké orgány. V zmysle partnerstva ustanoveného touto dohodou je však na udelenie licencií potrebný naďalej súhlas Európskej komisie. Postup získania licencie na rybolov určitým plavidlom, uplatniteľné poplatky a spôsob úhrady, ktoré musia používať majitelia plavidiel, sa určia spoločnou dohodou.“
Článok 7 dohody o rybolove, nazvaný „Finančný príspevok“, v odseku 1 stanovuje:
„Spoločenstvo poskytne Maroku finančný príspevok v súlade s náležitosťami a podmienkami stanovenými v protokole a v prílohe [dohody o rybolove]. Tento príspevok sa určuje na základe týchto dvoch relatívnych zložiek:
a)
finančnej zložky, ktorá sa vzťahuje na vstup plavidiel Spoločenstva do marockých rybolovných oblastí bez toho, aby boli dotknuté licenčné poplatky stanovené pre plavidlá Spoločenstva;
b)
finančnej podpory Spoločenstva pri zavádzaní vnútroštátnej politiky rybolovu založenej na zodpovednom rybolove a trvalo udržateľnom využívaní rybolovných zdrojov v marockých vodách.“
Právo Únie
Nariadenie Rady (ES) č. 3317/94 z 22. decembra 1994, ktorým sa ustanovujú všeobecné opatrenia týkajúce sa povoľovania rybolovu vo vodách tretej krajiny na základe dohody o rybolove (
Ú. v. ES L 350, s. 13
; Mim. vyd. 04/002, s. 194), platné v čase, keď nastali skutkové okolnosti sporu vo veci samej, v druhom odôvodnení stanovovalo, že „kvôli zabezpečeniu efektívneho a transparentného riadenia rybolovných činností, ktoré vykonávajú plavidlá spoločenstva na základe dohôd o rybolove medzi spoločenstvom a tretími krajinami je potrebné, aby každý členský štát povolil tým jeho rybárskym plavidlám, ktoré získali od tretej krajiny rybársku licenciu, vykonávať tieto činnosti, a keďže rybolov vo vodách tretej krajiny bez tejto licencie sa musí zakázať, aby sa mohli dodržiavať záväzky spoločenstva vis-á-vis [voči –
neoficiálny preklad
] tretím krajinám.“
Článok 1 uvedeného nariadenia stanovoval:
„1.   Toto nariadenie určuje všeobecné pravidlá týkajúce sa rybolovu, ktorý vykonávajú rybárske plavidlá spoločenstva vo vodách tretej krajiny na základe dohody o rybolove medzi spoločenstvom a touto krajinou v prípade, že tieto činnosti podliehajú požiadavkám rybárskej licencie vydanej touto treťou krajinou.
2.   Iba tie rybárske plavidlá spoločenstva, ktoré majú platné rybárske povolenie vydané na základe dohody o rybolove, môžu vykonávať svoje rybolovné činnosti vo vodách tretej krajiny na základe dohody o rybolove medzi spoločenstvom a touto krajinou.“
Podľa článku 2 toho istého nariadenia „rybárske povolenie vydané na základe dohody o rybolove“ je oprávnenie na rybolov, ktoré vydáva pre rybárske plavidlo Spoločenstva členský štát, pod ktorého vlajkou plavidlo pláva, na základe dohody o rybolove medzi Spoločenstvom a treťou krajinou, a ktoré dopĺňa rybársku licenciu, čím sa tomuto plavidlu umožňuje vykonávať rybolovné činnosti v rybolovných oblastiach tejto tretej krajiny.
Článok 3 nariadenia č. 3317/94 stanovoval:
„Členský štát je povinný vydávať a riadiť rybárske povolenia vydané na základe dohody o rybolove pre rybárske plavidlá, ktoré plávajú pod jeho vlajkou v súlade s podmienkami ustanovenými v tomto nariadení.“
Podľa článku 5 toho istého nariadenia:
„1.   Členský štát je povinný poslať Komisii všetky žiadosti o vydanie rybárskych licencií od tretích krajín pre plavidlá, ktoré plávajú pod jeho vlajkou, aby mohli vykonávať rybolovné činnosti podľa rybolovných možností poskytnutých spoločenstvu na základe dohody o rybolove s treťou krajinou. Musí zabezpečiť, aby žiadosti spĺňali podmienky dohody a pravidlá spoločenstva.
2.   Komisia preskúma žiadosti od každého členského štátu vzhľadom na rybolovné možnosti, ktoré mu boli pridelené podľa ustanovení spoločenstva a na všetky podmienky ustanovené v dohodách o rybolove platné pre plavidlá spoločenstva. Komisia najneskôr do 10 pracovných dní odo dňa prevzatia žiadosti od členského štátu alebo v lehote ustanovenej v dohode o rybolove pošle príslušnej tretej krajine žiadosti o vydanie rybárskej licencie od tretej krajiny pre plavidlá spoločenstva, ktoré chcú vykonávať rybolovné činnosti v jej vodách. Keď Komisia pri preskúmavaní žiadosti zistí, že žiadosť nespĺňa podmienky ustanovené v tomto odseku, okamžite informuje príslušný členský štát, že nemôže odovzdať celú uvedenú žiadosť alebo jej časť príslušnej členskej krajine a uvedie dôvody.
3.   Komisia okamžite informuje členský štát, pod ktorého vlajkou plavidlo pláva, o tom, že príslušná tretia krajina vydala rybársku licenciu, ktorá umožňuje vykonávať rybolovné činnosti, alebo o rozhodnutí tretej krajiny nevydať túto licenciu. V druhom prípade Komisia po konzultáciách s členským štátom, pod ktorého vlajkou plavidlo pláva a s príslušnou treťou krajinou vykoná príslušné kontroly.“
Švédske právo
Vnútroštátny súd uvádza, že podľa § 19 až 23 zákona o rybolove (fiskelagen, SFS 1993, č. 787) švédska vláda alebo orgán, ktorý švédska vláda ustanoví, a to konkrétne Fiskeriverket (Národná rada pre rybolov) v čase, keď nastali skutkové okolnosti vo veci samej, prijme právne predpisy týkajúce sa výkonu rybolovu. § 24 tohto zákona stanovuje, že právne predpisy prijaté na základe uvedených § 19 až 23 sa uplatnia na námorný rybolov vykonávaný švédskymi plavidlami mimo švédskej hospodárskej zóny v medzinárodných vodách a v iných vodách, kde sa vykonáva rybolov v súlade s medzinárodnými zmluvami.
Na základe § 40 zákona o rybolove osobe, ktorá úmyselne alebo z nedbanlivosti poruší právne predpisy prijaté na základe § 19, § 20 ods. 1 alebo § 21 až 23 tohto zákona, sa uloží pokuta alebo trest odňatia slobody až na jeden rok. Osobe, ktorá úmyselne alebo z hrubej nedbanlivosti poruší predpisy Európskej únie týkajúce sa spoločnej rybárskej politiky, najmä tým, že sa dopustí neoprávneného rybolovu, sa uloží rovnaký trest. Ak bol trestný čin podľa uvedeného § 40 spáchaný z hrubej nedbanlivosti, osobe, ktorá ho spáchala, sa uloží trest odňatia slobody až na dva roky.
Právne predpisy Fiskeriverket týkajúce sa prístupu do rybolovných oblastí a ich kontroly (Fiskeriverkets föreskrifter om resurstillträde och kontroll på fiskets område, FIFS 2004, č. 25, ďalej len „právne predpisy Fiskeriverket“), tak ako boli platné čase, keď nastali skutkové okolnosti, o ktoré ide v konaní vo veci samej, a do ktorých pôsobnosti patrí podľa kapitoly 1 § 1 týchto predpisov nariadenie č. 3317/94, vo svojej kapitole 3 § 1 stanovujú:
„Plavidlá, ktorých celková dĺžka presahuje päť metrov, možno využívať na komerčný morský rybolov, iba ak im bolo vydané povolenie zo strany Fiskeriverket“.
Kapitola 4 právnych predpisov Fiskeriverket, nazvaná „Doplnkové povolenie na rybolov…“, znie:
„
Rybolov v rámci dohody o rybolove medzi [Európskym spoločenstvom] a treťou krajinou
§ 1
Žiadosť o udelenie rybárskej licencie od tretej krajiny a rybárskeho povolenia podľa dohody v sektore rybolovu, stanovená v nariadení… č. 3317/94, sa predloží Fiskeriverket.
Rybárske povolenie sa vydá plavidlu, ktoré bolo pridané do základného zoznamu.
§ 2
Na vydanie povolenia podľa § 1 musia byť splnené tieto podmienky:
1.   Vstup do rybolovnej oblasti tretej krajiny sa ohlási príslušnému orgánu tejto krajiny prostredníctvom štokholmského rádia. Ohlásenie musí obsahovať vonkajšie identifikačné číslo, názov a rádiový identifikačný volací znak plavidla. Rovnako sa ohlási prostredníctvom tej istej rádiovej stanice výstup z rybolovnej oblasti.
2.   V rybolovných oblastiach tretích krajinách môžu naraz loviť len tie plavidlá, ktorým Fiskeriverket vydal špeciálne povolenie.
3.   Musia byť dodržané ďalšie právne predpisy, ktoré môžu prijať orgány tretích krajín.
4.   Fiskeriverket môže stanoviť dodatočné podmienky.
Rybolov podľa osobitných dohôd v sektore rybolovu vykonávaný vo vodách tretích krajín, v rámci kvót iných krajín a v medzinárodných vodách mimo rybolovnej oblasti alebo hospodárskej oblasti
§ 3
Rybolov švédskymi rybárskymi plavidlami, ktoré majú povolenie na komerčný rybolov, vo vodách tretej krajiny za iných okolností, než sú uvedené v § 1, v rámci kvót iných krajín alebo v medzinárodných vodách mimo rybolovných oblastí alebo hospodárskych oblastí, možno vykonávať iba na základe špeciálneho povolenia na rybolov vydaného Fiskeriverket.“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
Z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že O. Ahlström, zákonný zástupca spoločnosti Fiskeri Ganthi, ktorá je majiteľkou plavidla
Aldo
, a L. Kjellberg, zákonný zástupca spoločnosti Fiskeri Nordic, ktorá je majiteľkou plavidla
Nordic IV
, sú stíhaní na základe § 24 a 40 zákona o rybolove, ako aj kapitoly 3 § 1 a kapitoly 4 § 3 právnych predpisov Fiskeriverket z dôvodu, že v období od apríla 2007 do mája 2008 vrátane úmyselne alebo z hrubej nedbanlivosti vykonávali v blízkosti pobrežia Západnej Sahary prostredníctvom týchto plavidiel, ktoré boli zapísané do švédskeho registra plavidiel, komerčný rybolov bez toho, aby mali a držali na palube potrebné povolenia vydané Fiskeriverket, t. j. všeobecné povolenia na komerčný rybolov a osobitné povolenia na rybolov v dotknutých vodách v súlade s dohodou o rybolove.
Subsidiárne Kammaråklagaren (prokurátor) na podporu uvedených stíhaní vychádzal z § 40 zákona o rybolove, článku 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1281/2005 z 3. augusta 2005 o spravovaní licencií na rybolov a o minimálnych informáciách, ktoré musia obsahovať (
Ú. v. EÚ L 203, s. 3
) a článku 22 ods. 1 písm. a) nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (
Ú. v. ES L 358, s. 59
; Mim. vyd. 04/005, s. 460) v spojení s článkom 6 dohody o rybolove.
Kammaråklagaren na podporu uvedených stíhaní tvrdí najmä, že uvedené plavidlá, ktorých posádka sa skladala zo švédskych a marockých rybárov, vykonávali nepretržite rybolov vlečnými sieťami, ktorý priniesol celkovo príjmy dosahujúce najmenej 14 miliónov švédskych korún (SEK) v roku 2007 a 6 miliónov SEK v roku 2008. Kammaråklagaren posúdil trestné činy ako závažné z dôvodu, že boli páchané systematicky počas dlhého obdobia, týkali sa osobitne významnej činnosti a úlovky dosahovali vysokú hodnotu.
Páni Ahlström a Kjellberg popierajú skutočnosti, ktoré sa im vytýkajú, a spochybňujú svoju zodpovednosť za spáchanie trestného činu. Tvrdia, že rybárske plavidlá
Aldo a Nordic IV
boli na základe zmluvy o prenájme lode bez posádky prenajaté marockej spoločnosti Atlas Pelagric, ktorá disponuje svojimi vlastnými právami na rybolov v marockých teritoriálnych vodách, ako aj právami na rybolov ďalších marockých osôb. Táto spoločnosť si v rámci svojej činnosti prenajala dve plavidlá a sama ich používala. Páni Ahlström a Kjellberg sa domnievajú, že nijaké povolenie zo strany švédskych orgánov alebo iného európskeho orgánu nebolo na výkon tejto činnosti potrebné, pričom právne predpisy Fiskeriverket sa neuplatnia na nájomnú činnosť vykonávanú spoločnosťami Fiskeri Ganthi a Fiskeri Nordic.
Hovrätten för Västra Sverige (Západošvédsky odvolací súd), ktorý rozhoduje o odvolaní podanom proti rozsudku Göteborgs tingsrätt (prvostupňový súd v Göteborgu), sa domnieva, že existuje pochybnosť v súvislosti s otázkou, či právo Únie a dohoda o rybolove vylučujú rybolov prostredníctvom lodí Spoločenstva v marockých vodách bez povolenia Únie alebo jedného z jej členských štátov.
Vnútroštátny súd v podstate usudzuje, že článok 6 ods. 2 dohody o rybolove možno vykladať v zmysle takého vylúčenia. Uvádza však, že podľa niektorých autorov toto ustanovenie umožňuje výklad, podľa ktorého plavidlo Spoločenstva môže vykonávať rybolov na základe súkromnej licencie vydanej treťou krajinou. Ďalej uvádza, že vo veci samej sa konštatuje, že príslušné marocké orgány sa domnievali, že rybolovná činnosť dvoch predmetných plavidiel bola vykonávaná v súlade s dohodou o rybolove a že z tohto dôvodu vydali na tento účel potrebné povolenia.
Za týchto okolností Hovrätten för Västra Sverige rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.
Je článok 6 ods. 1 [dohody o rybolove] vylučujúcim ustanovením v tom zmysle, že vylučuje, aby plavidlá Spoločenstva vykonávali rybolov v marockých rybolovných oblastiach na základe licencií, ktoré vydali výlučne príslušné marocké orgány marockým vlastníkom rybolovných kvót?
2.
Je článok 6 ods. 1 [dohody o rybolove] vylučujúcim ustanovením v tom zmysle, že vylučuje, aby sa na základe zmluvy o prenájme plavidla ‚bez posádky‘ (na základe štandardného formulára ‚Barecon 2001‘ BIMCO Standard Bareboat Charter) prenajímali plavidlá Spoločenstva marockým spoločnostiam na účely rybolovu v marockých rybolovných oblastiach na základe licencií, ktoré vydali výlučne príslušné marocké orgány marockým vlastníkom rybolovných kvót?
3.
Je odpoveď na druhú otázku iná v prípade, že prenajímateľ lode poskytne marockej spoločnosti know-how, pokiaľ ide o riadenie a zabezpečenie personálneho obsadenia, a technickú podporu?
4.
Má sa [dohoda o rybolove] vykladať v tom zmysle, že Marocké kráľovstvo je popri [tejto] dohode oprávnené vyvíjať a vykonávať vlastný vnútroštátny priemyselný rybolov pelagických druhov pod 29. rovnobežkou severnej zemepisnej šírky? V prípade kladnej odpovede priznáva táto dohoda Marockému kráľovstvu právo prenajať si rybárske plavidlá plaviace sa pod vlajkou určitého členského štátu [Európskej únie] alebo im priamo udeliť licencie na účely svojho vlastného vnútroštátneho rybolovu bez toho, aby bolo potrebné povolenie od [Európskej únie]?“
O prejudiciálnych otázkach
Svojimi prejudiciálnymi otázkami, ktoré treba skúmať spoločne, sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa dohoda o rybolove a najmä jej článok 6 majú vykladať v tom zmysle, že vylučujú akúkoľvek možnosť, aby plavidlá Spoločenstva vykonávali rybolov v marockých rybolovných oblastiach na základe licencie vydanej marockými orgánmi bez zásahu príslušných orgánov Únie.
Uvedený súd sa predovšetkým pýta, či dohoda o rybolove vylučuje možnosť, aby sa na základe zmluvy o prenájme plavidla „bez posádky“ plavidlo Spoločenstva prenajalo marockej spoločnosti disponujúcej iba licenciou, ktorú príslušné marocké orgány vydali marockým vlastníkom rybolovných kvót, na účely výkonu rybolovu v týchto rybolovných oblastiach. Okrem toho sa pýta, či to isté platí aj v prípade, ak prenajímateľ poskytne tejto spoločnosti tiež know-how a technickú podporu.
Treba uviesť, že strany dohody o rybolove vyjadrili v preambule tejto dohody vôľu stanoviť pravidlá a podmienky, ktorými sa bude riadiť činnosť rybolovu plavidiel Spoločenstva v marockých rybolovných oblastiach. Predmetom tejto dohody, ako je definovaný v jej článku 1, je stanoviť zásady, pravidlá a postupy, ktorými sa riadia najmä podmienky prístupu týchto plavidiel do uvedených rybolovných oblastí. Keďže uvedená dohoda nestanovuje nijakú výnimku z týchto podmienok, vyplýva z toho, že týmto podmienkam podliehajú všetky plavidlá Spoločenstva, ktoré sú podľa článku 2 písm. d) dohody o rybolove plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou členského štátu Spoločenstva a registrovanými v Spoločenstve a ktoré chcú vykonávať rybolovné činnosti v týchto oblastiach.
Článok 6 dohody o rybolove týkajúci sa podmienok vykonávania rybolovu tak v odseku 1 stanovuje, že plavidlá Spoločenstva môžu vykonávať rybolovné činnosti v marockých rybolovných oblastiach, iba ak sú držiteľmi licencie na rybolov vydanej podľa tejto dohody.
Podľa samotného znenia uvedeného ustanovenia výkon rybolovných činností plavidlami Spoločenstva v marockých rybolovných oblastiach je podmienený vlastníctvom licencie vydanej príslušnými orgánmi Marockého kráľovstva na žiadosť príslušných orgánov Spoločenstva. Okrem toho článok 6 ods. 2 dohody o rybolove síce stanovuje, že licencie na kategórie rybolovu, na ktoré sa nevzťahuje platný protokol, môžu udeľovať plavidlám Spoločenstva marocké orgány, ale zároveň stanovuje aj to, že v zmysle partnerstva ustanoveného touto dohodou je na udelenie licencií „potrebný naďalej súhlas Európskej komisie“.
Z toho vyplýva, že zásah príslušných orgánov Únie je stále potrebný na to, aby malo plavidlo Spoločenstva povolenie na výkon rybolovných činností v marockých rybolovných oblastiach, a preto také plavidlo nemôže vykonávať v týchto oblastiach také činnosti na základe licencie vydanej príslušnými marockými orgánmi bez takého zásahu.
V tejto súvislosti treba uviesť, že nariadenie č. 3317/94 v článku 5 stanovilo postup, ktorý musia členský štát vlajky a Komisia dodržať na získanie rybolovných licencií vydaných tretími krajinami na účely výkonu rybolovných činností podľa rybolovných možností poskytnutých Spoločenstvu na základe dohody o rybolove, pričom Komisia musí preskúmať žiadosti o udelenie takých licencií pred ich predložením dotknutej tretej krajine. Toto nariadenie, ako to vyplýva tak z jeho druhého odôvodnenia, ako aj z článku 1 ods. 2 a článkov 2 a 3, podmieňuje možnosť, aby plavidlá Spoločenstva vykonávali rybolovné činnosti vo vodách tretích krajín na základe dohody o rybolove uzatvorenej medzi Spoločenstvom a touto treťou krajinou, povolením na rybolov, ktoré udelil členský štát vlajky.
Okrem toho treba uviesť, že prípad, keď by sa plavidlám Spoločenstva priznala možnosť vstúpiť do marockých rybolovných oblastí na účely výkonu rybolovných činností bez toho, aby došlo k tomuto zásahu zo strany príslušných orgánov Únie, by bol v rozpore s cieľom dohody o rybolove, ktorým je – ako vyplýva z jej preambuly a článkov 1 a 3 – zaviesť zodpovedný rybolov v týchto rybolovných oblastiach na zabezpečenie zachovania a trvalo udržateľného využívania rybolovných zdrojov, a to najmä zavedením kontrolného systému na všetky rybolovné činnosti, aby sa zabezpečila účinnosť opatrení, ktoré sa týkajú hospodárenia s uvedenými zdrojmi. Taká možnosť by totiž mohla viesť k nárastu počtu plavidiel Spoločenstva v týchto rybolovných oblastiach a k zvýšeniu využívania týchto zdrojov týmito plavidlami, a to bez kontroly zo strany príslušných orgánov Únie.
Rovnako vstup plavidiel Spoločenstva do marockých rybolovných oblastí, ktorý ide nad rámec ustanovení dohody o rybolove, by nebol v súlade so základom a účelom finančného príspevku, ktorý poskytuje Únia Marockému kráľovstvu podľa článku 7 tejto dohody a ktorý podľa toho istého článku spočíva vo finančnej kompenzácii vstupu plavidiel Spoločenstva do marockých rybolovných oblastí a vo finančnej podpore pri zavádzaní vnútroštátnej politiky rybolovu založenej na zodpovednom rybolove a trvalo udržateľnom využívaní rybolovných zdrojov v marockých vodách.
Nemožno preto pripustiť, aby plavidlá Spoločenstva vstupovali do marockých rybolovných oblastí s cieľom vykonávať rybolovné činnosti tak, že na tento účel uzatvoria s marockou spoločnosťou, ktorá je držiteľkou licencie, ktorú vydali marocké orgány marockým vlastníkom rybolovných kvót, zmluvu o prenájme plavidla „bez posádky“ alebo využijú akýkoľvek ďalší právny nástroj na účely vstupu do týchto rybolovných oblastí s cieľom vykonávať takéto činnosti nad rámec dohody a rybolove, a teda bez zásahu príslušných orgánov Únie.
Vzhľadom na všetky uvedené úvahy treba na položené otázky odpovedať tak, že dohoda o rybolove, a najmä jej článok 6, sa má vykladať v tom zmysle, že vylučuje akúkoľvek možnosť, aby plavidlá Spoločenstva vykonávali rybolov v marockých rybolovných oblastiach na základe licencie vydanej marockými orgánmi bez zásahu príslušných orgánov Únie.
O trovách
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.

Z týchto dôvodov Súdny dvor (tretia komora) rozhodol takto:

Dohoda o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom, schválená v mene Spoločenstva nariadením Rady (ES) č. 764/2006 z 22. mája 2006, a najmä jej článok 6, sa má vykladať v tom zmysle, že vylučuje akúkoľvek možnosť, aby plavidlá Spoločenstva vykonávali rybolov v marockých rybolovných oblastiach na základe licencie vydanej marockými orgánmi bez zásahu príslušných orgánov Európskej únie.

Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: švédčina.