CELEX: 62010CJ0101
Išorės santykiai
Asociacijos susitarimai
Nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos iki Bulgarijos Respublikos įstojimo į Europos Sąjungą Bulgarijos piliečiams nesuteikiama teisė būti įrašytiems į advokatų stažuotojų sąrašą
Tokių teisės aktų suderinamumas su bet kokios diskriminacijos dėl pilietybės darbo sąlygų atžvilgiu draudimu, numatytu EB ir Bulgarijos asociacijos susitarime

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl Europos susitarimo, įsteigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių
ir Bulgarijos Respublikos asociaciją, patvirtino bendrijų vardu 1994 m. gruodžio 19 d. Tarybos ir Komisijos sprendimu 94/908/EAPB,
EB, Euratomas (OL L 358, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 11 sk., 21 t., p. 532; toliau – Asociacijos susitarimas
su Bulgarijos Respublika), 38 straipsnio 1 dalies pirmos įtraukos išaiškinimo.
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant ginčą tarp Bulgarijos piliečio G. Pavlov bei G. Famira, advokato Vienoje, ir
Ausschuss der Rechtsanwaltskammer Wien
(Vienos advokatų komisija) dėl šios atsisakymo patenkinti prašymą įrašyti G. Pavlov į advokatų stažuotojų sąrašą ir suteikti
jam įgaliojimą dėl teisės atstovauti teismuose.

Teisinis pagrindas

Sąjungos teisė
Asociacijos susitarimas su Bulgarijos Respublika
Asociacijos susitarimo su Bulgarijos Respublika 7 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad „asociacijoje numatomas pereinamasis laikotarpis
ne ilgesnės kaip 10 metų trukmės, padalytas į du iš eilės einančius etapus, kurie iš esmės tęsiasi penkerius metus. Pirmasis
etapas prasideda nuo šio susitarimo įsigaliojimo“. Šis asociacijos susitarimas įsigaliojo 1995 m. vasario 1 d.
Asociacijos susitarimo su Bulgarijos Respublika 38 straipsnio, išdėstyto IV antraštinės dalies „Darbuotojų judėjimas, įsisteigimas
ir paslaugų teikimas“ I skyriuje, 1 dalyje nustatyta:
„Atsižvelgiant į sąlygas ir reikalavimus, taikomus kiekvienoje valstybėje narėje:
–        Bulgarijos pilietybės darbuotojams, teisėtai samdomiems valstybės narės teritorijoje, pilietybės pagrindu neturi būti taikoma
jokia diskriminacija darbo sąlygų, atlyginimo ar atleidimo atžvilgiu, palyginti su savo piliečiais,
<...>“
Šio asociacijos susitarimo 42 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Atsižvelgiant į darbo rinkos padėtį valstybėje narėje, į jos įstatymus ir joje galiojančias taisykles darbuotojų judėjimo
srityje:
–        galiojančios lengvatos įsidarbinti, suteiktos Bulgarijos darbuotojams pagal dvišalius susitarimus, turėtų būti išlaikytos
ir, jei galima, pagerintos,
–        kitos valstybės narės su palankumu apsvarsto galimybę sudaryti panašius susitarimus.“
Šio asociacijos susitarimo IV antraštinės dalies II skyriuje „Įsisteigimas“ išdėstyto 45 straipsnio 1 dalyje, numatyta:
„Kiekviena valstybė narė nuo šio susitarimo įsigaliojimo Bulgarijos įmonių ir piliečių įsisteigimui bei jos teritorijoje įsisteigusių
Bulgarijos įmonių ir piliečių veiklai taiko režimą, kuris yra ne mažiau palankus už tą režimą, kurį ji taiko savo pačios įmonėms
ir piliečiams, išskyrus XVa priede aprašytas sritis.“
Šio asociacijos susitarimo minėtame II skyriuje išdėstytame 47 straipsnyje nustatyta:
„Kad Bendrijos ir Bulgarijos piliečiams būtų lengviau pradėti ir vykdyti reguliuojamą profesinę veiklą atitinkamai Bulgarijoje
ir Bendrijoje, Asociacijos taryba ištiria, kokių priemonių reikia imtis, kad būtų numatytas abipusis kvalifikacijų pripažinimas.
Tuo tikslu ji gali imtis visų būtinų priemonių.“
Šio asociacijos susitarimo 59 straipsnio, išdėstyto IV antraštinės dalies IV skyriuje „Bendrosios nuostatos“, 1 dalyje numatyta:
„Taikant šio Susitarimo IV antraštinę dalį jokia šio Susitarimo nuostata nekliudo Šalims taikyti savo įstatymus ir kitus teisės
aktus dėl įvažiavimo į šalį ir buvimo joje, darbo, darbo sąlygų ir fizinių asmenų įsisteigimo bei paslaugų teikimo, jei, tai
darydamos, jos netaiko įstatymų taip, kad panaikintų ar sumažintų tą naudą, kurią bet kuri iš Šalių turi pagal kurios nors
šio Susitarimo konkrečios nuostatos sąlygas. <...>“

Nacionalinės teisės aktai
Nuostatos, reglamentuojančios advokato profesinę veiklą ir galimybę užsiimti šia veikla, išdėstytos atitinkamai Advokato kvalifikacinio
egzamino įstatyme (
Rechtsanwaltsprüfungsgesetz
;
BGBl
., 556/1985, šiai bylai taikoma
BGBl
., 71/1999, paskelbta redakcija; toliau – RAPG) ir Austrijos advokatų reglamente (
Österreichische Rechtsanwaltsordnung
;
RGBl
., 96/1868, pagrindinei bylai taikoma
BGBl
., 128/2004, paskelbta redakcija; toliau – RAO).
RAPG
Pagrindinei bylai reikšmingos RAPG nuostatos:
„
1 straipsnis
„Advokato kvalifikacinis egzaminas turi įrodyti egzaminą laikančio asmens, siekiančio vykdyti advokato veiklą, reikalingus
gebėjimus ir žinias, ypač sumanumą iškeliant bylas dėl advokatui perduotų viešųjų ir privačių reikalų ir jomis rūpinantis
bei gebėjimą rengti teisinius dokumentus ir teisines išvadas ir tinkamai raštu bei žodžiu išdėstyti teisines ir faktines bylos
aplinkybes.
2 straipsnis
1.      Advokato kvalifikacinį egzaminą galima laikyti gavus teisės daktaro laipsnį („Doktorat der Brechte“) arba – aukštojo mokslo
studijas („Diplomstudium“) pagal 1978 m. kovo 2 d. <...> Teisės studijų įstatymą baigusių asmenų atveju – teisės mokslų magistro
akademinį laipsnį („Magisterium der Rechtswissenschaften“) ir atlikus trejų metų praktiką, iš kurių mažiausiai devynis mėnesius
turi būti praktikuotasi teisme ir mažiausiai dvejus metus – pas advokatą.
<...>“
RAO
Pagrindinei bylai reikšmingos RAO nuostatos:
„
1 straipsnis
1.      Advokatu (Austrijoje) siekiančiam tapti asmeniui nereikia oficialaus paskyrimo, tik įrodymo, kad jis atitinka toliau išvardytas
sąlygas ir yra įrašytas į advokatų sąrašą (5 ir 5a straipsniai).
<…>
2.      Šios sąlygos yra tokios:
a)      Austrijos pilietybė;
<…>
d)      įstatyme nustatytos trukmės ir pobūdžio praktika;
e)      išlaikytas advokato kvalifikacinis egzaminas;
<…>
3.      Europos Sąjungos, kitų Europos ekonominės erdvės susitarimo valstybių narių arba Šveicarijos konfederacijos pilietybė prilyginama
Austrijos pilietybei.
2 straipsnis
1.      Advokatu siekiantis tapti asmuo reikalaujamą praktiką turi atlikti dirbdamas teisinį darbą teisme arba prokuratūroje ir pas
advokatą; <...> Į praktiką pas advokatą atsižvelgiama tik tuomet, kai ši veikla yra pagrindinė ir kartu nevykdoma kita profesinė
veikla <...>.
2.      1 dalyje nustatyta praktika trunka penkerius metus. Austrijoje mažiausiai devynis jos mėnesius reikia dirbti teisme arba prokuratūroje
ir mažiausiai trejus metus – pas advokatą.
<…>
15 straipsnis
1.      Jeigu įstatyme numatyta advokato teisinė pagalba, advokatas, likdamas atsakingas, gali leisti pas jį dirbančiam ir jį galinčiam
pavaduoti advokatui stažuotojui atstovauti visuose teismuose ir institucijose; tačiau advokatui stažuotojui neleidžiama pasirašyti
teismui ir institucijoms įteikiamų dokumentų.
2.      Teisę pavaduoti turi advokatas stažuotojas, sėkmingai išlaikęs advokato kvalifikacinį egzaminą. <...>
3.      Jeigu įstatyme nenumatyta advokato teisinė pagalba, advokatas, likdamas atsakingas, taip pat gali leisti pas jį dirbančiam
kitam advokatui stažuotojui atstovauti visuose teismuose ir institucijose; tačiau advokatui stažuotojui neleidžiama pasirašyti
teismui ir institucijoms įteikiamų dokumentų.
4.      Advokatų komisija išduoda pas advokatą praktiką atliekantiems advokatams stažuotojams įgaliojimus, iš kurių matyti, ar jie
turi teisę pavaduoti pagal 2 dalį („große Legitimationsurkunde“ (bendrasis įgaliojimas)) <...> arba teisę atstovauti pagal
3 dalį („kleine Legitimationsurkunde“ (specialusis įgaliojimas)).
<…>
30 straipsnis
1.      Siekiant būti įrašytam į advokatų stažuotojų sąrašą, pradedant praktiką pas advokatą reikia pateikti pranešimą (advokatų)
komisijai su Austrijos pilietybės ir reikalavimų, keliamų norintiems atlikti praktiką teisme, atitikties įrodymu; ši praktika
laikoma pradėta tik nuo šio pranešimo gavimo dienos.
<…>
4.      Dėl atsisakymo įrašyti į advokatų stažuotojų sąrašą, išbraukimo iš šio sąrašo ir atsisakymo patvirtinti advokato praktiką
šalys turi teisę skųstis
Oberste Berufungs- und Disziplinarkommission
(Vyriausioji advokatų apeliacinė ir drausmės komisija) <...>
5.      Europos Sąjungos, kitų Europos ekonominės erdvės susitarimo valstybių narių arba Šveicarijos konfederacijos pilietybė prilyginama
Austrijos pilietybei.“

Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
G. Pavlov baigė teisės studijas Vienoje 2002 m. Nuo 2004 m. jis dirbo samdomu darbuotoju Vienoje įsisteigusio advokato G. Famira
kontoroje. G. Pavlov turi Austrijos leidimą gyventi ir leidimą įsisteigti pagal Austrijos teisę, kuris jam suteikia teisę
dirbti ir vykdyti profesinę veiklą visoje Austrijos teritorijoje. G. Famira turi įdarbinimo tarnybos išduotą leidimą, kuriuo
leidžiama įdarbinti G. Pavlov kaip samdomą advokatą stažuotoją nuo 2004 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.
2004 m. sausio 2 d. G. Famira ir G. Pavlov paprašė įrašyti G. Pavlov į advokatų stažuotojų sąrašą. Tuo pačiu metu jie paprašė
pastarajam išduoti specialųjį įgaliojimą atstovauti teismuose („kleine Legitimationsurkunde“) pagal RAO 15 straipsnio 3 dalį.
2004 m. balandžio 6 d. nutartimi
Ausschuss der Rechtsanwaltskammer Wien
antroji kolegija atmetė tą prašymą motyvuodama tuo, kad G. Pavlov neatitinka RAO 30 straipsnio 1 ir 5 dalyse nustatytos pilietybės
sąlygos. Dėl šios nutarties pateiktą skundą ši komisija, posėdžiaudama visos sudėties, atmetė 2004 m. birželio 15 d.
Dėl 2004 m. birželio 15 d nutarties G. Pavlov ir G. Famira pateiktą apeliaciją
Oberste Berufungs- und Disziplinarkommission
atmetė 2006 m. rugpjūčio 1 d. nutartimi, konstatuodama, kad advokato profesija yra reglamentuojama profesija ir kad šis reglamentavimas
taikomas ir advokatams stažuotojams. Ji nusprendė, kad, remiantis Asociacijos susitarimu su Bulgarijos Respublika, diskriminacija
draudžiama tik dėl darbo sąlygų, o reglamentuojamų profesijų atveju susitarimą pasirašiusios valstybės turi galimybę įvesti
apribojimus dėl pilietybės.
2007 m. spalio 8 d.
Verfassungsgerichtshof
(Konstitucinis teismas) panaikino 2006 m. rugpjūčio 1 d. nutartį ir grąžino bylą
Oberste Berufungs- und Disziplinarkommission
, nes ši, nepateikusi Europos Sąjungos Teisingumo Teismui prejudicinio klausimo dėl reikšmingų minėtų asociacijos susitarimo
nuostatų išaiškinimo, pažeidė apeliantų teisę į bylos nagrinėjimą įstatymu įsteigtame teisme, garantuojamą Austrijos konstitucijoje.
Atsižvelgdama į dėl Bulgarijos stojimo į Europos Sąjungą nuo 2007 m. sausio 1 d. pasikeitusią teisinę situaciją, 2008 m. balandžio
17 d. nutartimi
Oberste Berufungs- und Disziplinarkommission
panaikino 2004 m. balandžio 6 d. ir birželio 15 d.
Ausschuss der Rechtsanwaltskammer Wien
nutartis. Manydama, kad nuo minėtos datos įgyvendintos ROA 30 straipsnio 1 ir 5 dalyse numatytos sąlygos, komisija grąžino
bylą minėtai advokatų komisijai, kad ji po papildomo tyrimo priimtų naują sprendimą.
2009 m. liepos 2 d.
Verfassungsgerichtshof
panaikino 2008 m. balandžio 17 d. nutartį motyvuodama, kad Bulgarijos Respublikos įstojimas į Sąjungą neturi reikšmės tam,
kad G. Pavlov yra svarbūs 2004–2006 m., nes, pirma, advokato kvalifikacinį egzaminą galima laikyti tik po mažiausiai dvejų
metų praktikos pas advokatą ir, antra, kad asmuo būtų įrašytas į advokatų sąrašą, jis turi įrodyti, kad ne mažiau kaip trejus
metus atliko praktiką pas advokatą. Todėl siekiant atsakyti į klausimą dėl 2004–2006 m., remiantis šio teismo 2007 m. spalio
8 d. sprendimu, reikėjo kreiptis į Teisingumo Teismą su prejudiciniu klausimu dėl Asociacijos susitarimo su Bulgarijos Respublika
38 straipsnio išaiškinimo.
Šiomis sąlygomis
Oberste Berufungs- und Disziplinarkommission
nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokius prejudicinius klausimus:
„1.      Ar (Asociacijos susitarimo su Bulgarijos Respublika) 38 straipsnio 1 dalis Bulgarijos piliečio byloje dėl įrašymo į advokatų
stažuotojų sąrašą nuo 2004 m. sausio 2 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. turėjo būti taikyta tiesiogiai?
Jei į pirmąjį klausimą bus atsakyta teigiamai:
2.      Ar (Asociacijos susitarimo su Bulgarijos Respublika) 38 straipsnio 1 dalis draudė, viena vertus, taikyti (RAO) 30 straipsnio
1 ir 5 dalis, pagal kurias 2004 m. sausio 2 d. pas Austrijos advokatą dirbančio Bulgarijos piliečio pateiktam prašymui įrašyti
į Austrijos advokatų stažuotojų sąrašą ir išduoti įgaliojimą pagal (RAO) 15 straipsnio 3 dalį, be kita ko, nustatytas reikalavimas
įrodyti Austrijos arba kitą jai prilygintą pilietybę, ir, kita vertus, atmesti prašymą vien pilietybės pagrindu, neatsižvelgiant
į kitas sąlygas ir galiojantį leidimą įsisteigti ir dirbti Austrijoje?“

Dėl prejudicinių klausimų
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas savo dviem klausimais, kuriuos reikia nagrinėti kartu, iš esmės klausia,
ar Asociacijos susitarimo su Bulgarijos Respublika 38 straipsnio 1 dalies pirmoje įtraukoje įtvirtintas nediskriminavimo principas
iki šios valstybės įstojimo į Europos Sąjungą draudė valstybės narės teisės nuostatas, kaip antai nustatytas RAO 30 straipsnio
1 ir 5 dalyse, kuriomis remiantis Bulgarijos pilietis dėl šiose nuostatose numatytos su pilietybe susijusios sąlygos negalėjo
būti įrašytas į advokatų stažuotojų sąrašą ir dėl to jam negalėjo būti išduotas įgaliojimas, suteikiantis teisę atstovauti
teismuose.
Iš Asociacijos susitarimo su Bulgarijos Respublika 38 straipsnio 1 dalies pirmos įtraukos matyti, kad šioje nuostatoje įtvirtintu
draudimu neleidžiama bet kokia diskriminacija dėl pilietybės, su kuria suinteresuotasis asmuo, jau legaliai įdarbintas, galėtų
susidurti darbo sąlygų, darbo užmokesčio arba atleidimo iš darbo atžvilgiu.
G. Pavlov šiuo klausimu teigia, kad įrašymas į advokatų stažuotojų sąrašą susijęs su šios profesinės veiklos vykdymo sąlygomis
ir todėl atsisakymas įrašyti į šį sąrašą dėl pilietybės, dėl kurio jam negalėjo būti taikomos RAO 30 straipsnio 1 ir 5 dalys,
buvo Asociacijos susitarimo su Bulgarijos Respublika 38 straipsnio 1 dalies pirmoje įtraukoje draudžiama diskriminacija.
Iš prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo Teisingumo Teismui pateiktos informacijos matyti, kad pagal pagrindinėje
byloje nagrinėjamus teisės aktus siekiant atlikti praktiką reikia būti įrašytam į advokatų stažuotojų sąrašą ir todėl šis
įrašymas yra sąlyga, keliama siekiantiems atlikti advokato praktiką. Iki įrašymo į šį sąrašą suinteresuotasis asmuo gali teisėtai
dirbti tik kaip juristas, bet ne kaip advokatas stažuotojas.
Reikia pridurti, kad advokato stažuotojo vykdoma veikla, iš esmės galinti sukelti darbo santykius, kaip antai pagrindinėje
byloje, taip pat yra praktinė mokymo dalis, reikalinga norint įgyti reglamentuojamą advokato profesiją (šiuo klausimu žr.
2003 m. lapkričio 13 d. Sprendimo
Morgenbesser
, C‑313/01, Rink. p. I‑13467, 51 punktą).
Iš to reikia daryti išvadą, kad minėtas įrašymas į advokatų stažuotojų sąrašą yra pagrindinėje byloje nagrinėjamos reglamentuojamos
advokato profesijos įgijimo sąlyga.
Todėl svarbu žinoti, ar Asociacijos susitarimo su Bulgarijos Respublika 38 straipsnio 1 dalies pirmoje įtraukoje įtvirtintas
diskriminacijos draudimas taikomas tokioms reglamentuojamos advokato profesijos įgijimo taisyklėms, kaip nagrinėjamosios pagrindinėje
byloje.
Reikia nurodyti, kad Asociacijos susitarime su Bulgarijos Respublika nėra nieko, kas leistų iš šio susitarimo 38 straipsnio
1 dalies pirmos įtraukos arba kitų jo nuostatų daryti išvadą dėl susitariančiųjų šalių noro panaikinti bet kokią diskriminaciją
dėl pilietybės, kiek tai susiję su Bulgarijos piliečių galimybe įgyti reglamentuojamas profesijas. Be to, šiuo aspektu svarbu
atsižvelgti į tai, kad ši nuostata išdėstyta šio susitarimo IV antraštinės dalies I skyriuje „Darbuotojų judėjimas“, nors
šiame susitarime reglamentuojamos profesijos minimos 47 straipsnyje, kuris pateiktas II skyriuje, skirtame įsisteigti ir reglamentuojančiam
galimybę užsiimti reglamentuojamomis profesijomis, šiuo atveju nenustatant pareigos nediskriminuoti dėl pilietybės.
Iš to matyti, kad Asociacijos susitarimo su Bulgarijos Respublika 38 straipsnio 1 dalies pirmoje įtraukoje įtvirtintas nediskriminavimo
principas turi būti aiškinamas kaip taikomas tokioms nacionalinėms reglamentuojamos advokato profesijos įgijimo taisyklėms,
kaip nagrinėjamosios pagrindinėje byloje. Todėl įrašymas į advokatų stažuotojų sąrašą, kuris, kaip pasakyta šio sprendimo
25 punkte, yra reglamentuojamos advokato profesijos įgijimo sąlyga, negali būti laikomas darbo sąlyga pagal Asociacijos susitarimo
su Bulgarijos Respublika 38 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką.
Dėl leidimo gyventi ir leidimo dirbti, kuriais G. Pavlov remėsi kaip suteikiančiais teisę atlikti advokato praktiką, reikia
konstatuoti, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi patikrinti, ar šie priimančiosios valstybės narės
išduoti leidimai pagal nacionalinę teisę yra tokią reikšmę turintys sprendimai, kuriais pačiais leidžiama įgyti advokato profesiją.
Iš to, kas išdėstyta, matyti, kad į prašymą prejudicinį sprendimą pateikusio teismo klausimus reikia atsakyti taip: Asociacijos
susitarimo su Bulgarijos Respublika 38 straipsnio 1 dalies pirmoje įtraukoje įtvirtintas nediskriminavimo principas iki šios
valstybės įstojimo į Sąjungą nedraudė valstybės narės teisės nuostatų, kaip antai nustatytų pagrindinei bylai taikytos redakcijos
RAO 30 straipsnio 1 ir 5 dalyse, kuriomis remiantis Bulgarijos pilietis dėl šiose nuostatose numatytos su pilietybė susijusios
sąlygos negalėjo būti įrašytas į advokatų stažuotojų sąrašą ir dėl to jam negalėjo būti išduotas įgaliojimas, suteikiantis
teisę atstovauti teismuose.

Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo
nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo
Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (ketvirtoji kolegija) nusprendžia:
Europos susitarimo, įsteigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bulgarijos Respublikos asociaciją, patvirtino
bendrijų vardu 1994 m. gruodžio 19 d. Tarybos ir Komisijos sprendimu 94/908/EAPB, EB, Euratomas, 38 straipsnio 1 dalies pirmoje
įtraukoje įtvirtintas nediskriminavimo principas iki šios valstybės įstojimo į Sąjungą nedraudė valstybės narės teisės nuostatų,
kaip antai nustatytų pagrindinei bylai taikytos redakcijos Austrijos advokatų reglamento (
Österreichische Rechtsanwaltsordnung
) 30 straipsnio 1 ir 5 dalyse, kuriomis remiantis Bulgarijos pilietis dėl šiose nuostatose numatytos su pilietybė susijusios
sąlygos negalėjo būti įrašytas į advokatų stažuotojų sąrašą ir dėl to jam negalėjo būti išduotas įgaliojimas, suteikiantis
teisę atstovauti teismuose.
Parašai.
*
Proceso kalba: vokiečių.