CELEX: 62013CJ0635
Eelotsusetaotlus
Ühine tollitariifistik
Tariifne klassifitseerimine
Kombineeritud nomenklatuur
Rubriik 1207
Õliseemned
Rubriik 1209
Seemned külviks
Rubriik 1212
Inimtoiduks kasutatavad mujal nimetamata seemned
Hiina päritolu tooreste koorimata kõrvitsaseemnete import

Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (
EÜT L 256, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuuri (komisjoni 17. oktoobri 2006. aasta määrusest (EÜ) nr 1549/2006 (
ELT L 301, lk 1
) ja komisjoni 20. septembri 2007. aasta määrusest (EÜ) nr 1214/2007 (
ELT L 286, lk 1
) tulenevas kahes järjestikuses redaktsioonis, edaspidi „KN”) ning samuti komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (
EÜT L 253, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/06, lk 3).
Eelotsusetaotlus esitati ühelt poolt SC ALKA CO SRL‑i (edaspidi „ALKA”) ja teiselt poolt Autoritatea Națională a Vămilor – Direcția Regională pentru Accize și Operațiuni Vamale Constanţa (tolliamet – Constanţa aktsiisi‑ ja tollitalitus) ning Direcţia Generală a Finanţelor Publice a Municipiului București (Bukaresti linna maksutalitus) (edaspidi koos „tolliamet”) vahelise kohtuvaidluse raames, mille ese on Hiinast imporditavate kõrvitsaseemnete tariifne klassifitseerimine KN‑is.
Õiguslik raamistik
Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem
Tollikoostöö Nõukogu, millest praeguseks on saanud Maailma Tolliorganisatsioon (WCO), asutati Brüsselis 15. detsembril 1950 allkirjastatud konventsiooniga nimetatud nõukogu asutamise kohta. Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „HS”) töötas välja WCO ja see kehtestati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga (edaspidi „HS‑i konventsioon”), mis kiideti koos selle 24. juuni 1986. aasta muutmisprotokolliga Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (
EÜT L 198, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288).
HS‑i konventsiooni artikli 3 lõike 1 kohaselt kohustub iga konventsiooniosaline tagama, et tema tollitariifi‑ ja statistikanomenklatuurid on HS‑iga kooskõlas ja kasutama kõiki HS‑i rubriike ja alamrubriike ilma täienduste või muudatusteta ning nende vastavate arvkoodidega ja järgima süsteemi numeratsiooni. Iga konventsiooniosaline kohustub ka kasutama HS‑i üldisi tõlgendamisreegleid ning kõiki märkusi HS‑i jaotise, grupi ja alamrubriigi kohta ning hoiduma muutmast nende kohaldamisala.
KN
Määrusega nr 2658/87 kehtestatud KN tugineb HS‑ile ning see kasutab HS‑i rubriike ja kuuekohalisi alamrubriike; ainult seitsmes ja kaheksas number tähistavad KN‑i enda alajaotisi.
Määruse nr 2658/87 – mida on muudetud nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 254/2000 (
EÜT L 28, lk 16
; ELT eriväljaanne 02/09, lk 357) – artikli 12 lõike 1 kohaselt võtab komisjon igal aastal vastu määruse koondnomenklatuuri täieliku redaktsiooni koos tollimaksumääradega, nagu see tuleneb Euroopa Liidu Nõukogu või komisjoni poolt vastu võetud meetmetest. Määrus on kohaldatav alates järgmise kalendriaasta 1. jaanuarist.
Põhikohtuasjas kõne all oleva impordi suhtes (mis toimus ajavahemikul 19. veebruarist 2007 kuni 29. maini 2008) kohaldatavad KN‑i redaktsioonid on need, mis tulenevad määrusest nr 1549/2006 ja määrusest nr 1214/2007. KN‑i asjakohased sätted, mida allpool tsiteeritakse, on mõlemas versioonis sõnastatud samamoodi.
KN‑i teise osa II jaotis „Taimsed tooted” sisaldab peatükki 12 „Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt”, mille alla kuuluvad KN‑i rubriigid 1207, 1209 ja 1212.
KN‑i rubriik 1207 on sõnastatud järgmiselt:
CN-kood
Kauba kirjeldus
Kokkuleppeline tollimaksumäär (%)
[...]
[...]
Muud õliseemned ja õliviljad, purustatud või purustamata:
[...]
1207 20
‐ puuvillaseemned:

1207 20 10
‐ ‐ seemneks[…]
[...]
1207 20 90
‐ ‐ muud
[...]
1207 40
‐ seesamiseemned:

1207 40 10
‐ ‐ seemneks[…]
[...]
1207 40 90
‐ ‐ muud
[...]
1207 50
‐ sinepiseemned:

1207 50 10
‐ ‐ seemneks[…]
[...]
1207 50 90
‐ ‐ muud
[...]

‐ muud:

1207 91
‐ ‐ unimagunaseemned:

1207 91 10
‐ ‐ ‐ seemneks[…]
[...]
1207 91 90
‐ ‐ ‐ muud
[...]
1207 99
‐ ‐ muud:

1207 99 15
‐ ‐ ‐ seemneks[…]
[...]

‐ ‐ ‐ muud:

1207 99 91
‐ ‐ ‐ ‐ kanepiseemned
[...]
1207 99 97
‐ ‐ ‐ ‐ muud
Tollimaksuvaba
KN‑i rubriik 1209 on sõnastatud järgmiselt:
CN-kood
Kauba kirjeldus
Kokkuleppeline tollimaksumäär (%)
[...]
[...]
Seemned, viljad ja eosed külviks:
[...]
1209 10 00
‐ suhkrupeediseemned
[...]

‐ söödataimede seemned:

[...]
[...]
[...]
1209 30 00
‐ õite saamiseks kasvatatavate rohttaimede seemned
[...]

‐ muud:

1209 91
‐ ‐ köögiviljade seemned:

1209 91 10
‐ ‐ ‐ nuikapsa seemned (
Brassica oleracea
L. var.
caulorapa
ja
gongylodes
L.)
[...]
1209 91 30
‐ ‐ ‐ söögipeediseemned (
Beta vulgaris
var.
conditiva
)
[...]
1209 91 90
‐ ‐ ‐ muud
[...]
[...]
[...]
KN‑i rubriik 1212 on sõnastatud järgmiselt:
CN-kood
Kauba kirjeldus
Kokkuleppeline tollimaksumäär (%)
[...]
[...]
Jaanileivapuu kaunad, mere- ja muud vetikad, suhkrupeet ja suhkruroog, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata; puuviljade kivid ja tuumad ning mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted (k.a sigurisordi
Cichorium intybus sativum
röstimata juured):
[...]
1212 20 00
‐ mere- ja muud vetikad
[...]

‐ muud:

1212 91
‐ ‐ suhkrupeet:

[...]
[...]
[...]
1212 99
‐ ‐ ‐ muud

1212 99 20
‐ ‐ ‐ suhkruroog
[...]
1212 99 30
‐ ‐ ‐ jaanileivapuu kaunad
[...]
[...]
[...]
[...]
1212 99 70
‐ ‐ ‐ muud
Tollimaksuvaba
KN‑i esimeses osas on esitatud kogum eelsätteid. Selle osa l. jaos „Üldreeglid” on A osas „Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid” ette nähtud järgmist:
„Kaupade klassifitseerimine toimub järgmiste põhimõtete kohaselt.
Jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud suunaval eesmärgil; ametlik klassifitseerimine peab toimuma lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ja vastavate jaotiste ja gruppide märkustest ning alljärgnevatest sätetest tingimusel, et need rubriigid või märkused ei näe ette muud.
[…]”
KN‑i grupi 12 märkused 1 ja 3, mida kohaldatakse vastavalt KN‑i rubriikide 1207 ja 1209 suhtes, näevad ette:
„1.
Rubriiki 1207 kuuluvad muu hulgas ka palmipähklid ja nende tuumad, puuvilla-, riitsinuse-, seesami-, sinepi-, värvisafloori- ja unimagunaseemned ja võiseemnikupähklid (karite pähklid). Sellesse rubriiki ei kuulu tooted, mis on klassifitseeritud rubriiki 0801 või 0802, ega ka oliivid (grupp 7 või 20).
[...]
3.
Rubriigis 1209 käsitatakse
külviks kasutatavate seemnetena
peedi-, rohu- ja heintaimede, aialillede, köögiviljade, metsa- ja viljapuude, viki- (v.a perekonnast
Vicia faba
) ja lupiiniseemneid.
Ka siis, kui need on ette nähtud külvamiseks, ei kuulu sellesse rubriiki:
[...]
d)
rubriikide 1201–1207 või 1211 tooted.”
KN‑i selgitavad märkused
Vastavalt määruse nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 punkti a teisele taandele töötab komisjon välja KN‑i selgitavad märkused, mis ta avaldab regulaarselt Euroopa Liidu Teatajas. Põhikohtuasjas kõne all oleva impordi ajal kohaldatavad selgitavad märkused, mis avaldati 28. veebruaril 2006 (
ELT C 50, lk 1
), sisaldasid kolme märkust KN‑i alamrubriikide 1207 99 98, 1209 91 90 ja 1212 99 80 kohta.
Tuleb märkida, et nende rubriikide numeratsioon, mida kasutati selgitavates märkustes, vastas komisjoni 27. oktoobri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1719/2005, millega muudetakse määruse nr 2658/87 I lisa, (
ELT L 286, lk 1
) kohasele KN‑i numeratsioonile. KN‑i alamrubriikide 1207 99 98 ja 1212 99 80 numeratsiooni muudeti aga määrusega nr 1549/2006 ja määrusega nr 1214/2007, mis on kohaldatavad põhikohtuasja asjaolude suhtes, ning neist said seega KN‑i alamrubriigid 1207 99 97 ja 1212 99 70, ilma et oleks muutunud nende kohaldamisala.
KN‑i alamrubriigi 1207 99 98 kohta käivad KN‑i selgitavad märkused, mida tuleb seega mõista nii, et nendega seletatakse lahti KN‑i alamrubriigi 1207 99 97 kohaldamisala, on sõnastatud järgmiselt:
„1207 99 98 Muud
[...]
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka pehme koorega rohelise kõrvitsa seemned, milles geneetiliselt puudub seemnekesta korgitaoline väliskiht (
Cucurbita pepo L. convar. citrullinia Greb. var. styriaca
ja
Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch
). Neid kõrvitsaid viljeldakse peamiselt õli pärast, mitte aga aed- või köögiviljana; viimase seemned kuuluvad alamrubriiki 1209 91 90.
Sellesse alamrubriiki ei kuulu röstitud kõrvitsaseemned (alamrubriik 2008 19).”
KN‑i selgitavad märkused KN‑i alamrubriigi 1209 91 90 kohta on sõnastatud järgmiselt:
„1209 91 90 Muud
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka aed- või köögiviljadena kasutatavate kõrvitsate seemned külviks, vahetuks kasutamiseks (nt salatites), toiduainetööstuses (nt pagaritoodetes) või raviotstarbeks.
Vaata ka alamrubriigi 1207 99 98 selgitavad märkused.”
KN‑i selgitavaid märkusi KN‑i alamrubriigii 1212 99 80 kohta tuleb mõista nii, et nendega seletatakse lahti KN‑i alamrubriigi 1212 99 70 kohaldamisala, ning neis on täpsustatud, et sellesse alamrubriiki ei kuulu KN‑i rubriikidesse 1207 või 1209 kuuluvad kõrvitsaseemned.
HS‑i selgitavad märkused
WCO kiidab HS‑i konventsiooni artiklis 8 sätestatud tingimustel heaks HS‑i komitee poolt vastu võetud selgitavad märkused ja arvamused klassifitseerimise kohta. 2007. aastal vastu võetud HS‑i selgitavad märkused on kohaldatavad põhikohtuasjas kõne all oleva impordi suhtes.
HS‑i selgitavate märkuste peatükis 12 „Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt” sisalduvad märkused 1 ja 3 on sõnastatud järgmiselt:
„1.
Rubriiki 12.07
õliseemned
kuuluvad muu hulgas ka palmipähklid ja nende tuumad, puuvilla-, riitsinuse-, seesami-, sinepi-, värvisafloori- ja unimagunaseemned ja või seemnikupähklid (karite pähklid).
[...]
3.
Rubriiki 12.09 käsitletakse „külviks kasutatavate seemnetena” peedi-, rohu- ja heintaimede, aialillede, köögiviljade, metsa- ja viljapuude, viki- (v.a perekonnast
Vicia faba
) ja lupiiniseemneid.
Ka siis, kui need on ette nähtud külvamiseks, ei kuulu sellesse rubriiki:
[...]
d)
rubriikide 12.01–12.07 või 12.11 tooted.”
Lisaks on HS‑i selgitavate märkuste peatükis 12 sisalduvad üldised selgitavad märkused sõnastatud järgmiselt:
„Rubriikidesse 1201 kuni 1207 kuuluvad sellised seemned ja viljad, milliseid kasutatakse toiduõlide või tööstuslike õlide või rasvade ekstraheerimiseks (pressimisega või lahustite abil), olgu need määratud selleks, külviks või kasutamiseks muul otstarbel. […]”
HS‑i selgitavad märkused rubriigi 1207 kohta on sõnastatud järgmiselt:
„Sellesse rubriiki kuuluvad seemned ja viljad, millest saadakse söögiks kasutatavaid või tööstuslikke õlisid ja rasvu, muud kui rubriikides 1201–1206 nimetatud õliseemned ja -viljad (vt ka üldisi selgitavaid märkusi).
[...]”
Rubriiki 1209 käsitlevate HS‑i selgitavate märkuste kohaselt ei kuulu sellesse rubriiki HS‑i rubriikidesse 1201–1207 kuuluvad õliseemned ja õliviljad.
HS‑i selgitavad märkused rubriigi 1212 kohta on viimaseks sõnastatud järgmiselt:
„[...]
D)
Puuviljade kivid ja tuumad ning mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted (k.a röstimata sigurijuured liigist
Cichorium intybus sativum
).
Käesolevasse rubriiki kuuluvad puuviljade kivid ja mujal nimetamata, kas otse või pärast töötlemist inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted.
[...]”
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
Impordi ja ekspordiga tegeleva äriühingu ALKA registrijärgne asukoht on Rumeenias ning selle põhitegevus on hulgikauplemine kohvi, kakao ja maitseainetega.
Ajavahemikul 19. veebruarist 2007 kuni 29. maini 2008 importis ALKA Rumeeniasse 1560 kotti Hiina päritolu tooreid koorimata kõrvitsaseemneid, mida kirjeldati kui „chinese white pumpkin seeds size: 13 cm” (13 cm läbimõõduga Hiina päritolu valge kõrvitsa seemned).
Tollivormistuse raames klassifitseeris ALKA imporditud kõrvitsaseemned KN‑i alamrubriiki 1207 99 97, mille import on tollimaksuvaba.
Constanţa Sud’i (Rumeenia) tolliasutuse läbiviidud kontrolli alusel asus tolliinspektor seisukohale, et imporditud kõrvitsaseemned oleks tulnud klassifitseerida KN‑i alamrubriiki 1209 91 90, mille impordi korral on tollimaksumäär 3%. Seetõttu võttis Constanţa Sudi tolliasutus 2. veebruaril 2009 vastu otsuse, millega ALKA‑lt nõuti tasumata jäänud imporditollimaksu kokku summas 260493 Rumeenia leud, mis koosnes järgmistest summadest: tollimaks 153748 Rumeenia leud, käibemaks 29209 Rumeenia leud ja viivis 260493 Rumeenia leud.
ALKA esitas selle maksuotsuse peale vaide, mille tolliamet jättis rahuldamata. Seepeale pöördus ALKA eelotsusetaotluse esitanud kohtusse, kes rahuldas tema kaebuse. Toll esitas aga selle otsuse peale apellatsioonkaebuse Curtea de Apel București’le (Bukaresti apellatsioonikohus, Rumeenia), kes kaebuse rahuldas põhjendusel, et eelotsusetaotluse esitanud kohus ei olnud õigesti kohaldanud tõendamist reguleerivaid õigusnorme seoses imporditud kõrvitsaseemnete tegeliku kasutuseesmärgiga. Curtea de Apel București suunas seetõttu asja tagasi eelotsusetaotluse esitanud kohtusse uue lahendi tegemiseks.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus, kelle menetluses asi uuesti on, leiab, et kohtuvaidluse lahendamiseks on vaja tõlgendada KN‑i rubriike 1207 ja 1209.
Neil asjaoludel otsustas Tribunalul București (Bukaresti esimese astme kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas kõrvitsa (aed- või köögivili) toored koorimata seemned, mida on töödeldud termiliselt ja mehaaniliselt, et neid saaks kasutada inimtoiduks (suupistena), tuleb klassifitseerida [KN‑i] rubrii[k]i 1207 […] või rubrii[k]i 1209 […]?
2.
Kas kõrvitsa (aed- või köögivili) toored koorimata seemned, mida on töödeldud termiliselt ja mehaaniliselt, et neid saaks kasutada inimtoiduks (suupistena), tuleb [KN‑i] selgitavate märkuste kohaselt klassifitseerida [KN‑i] rubrii[k]i 1207 […] või rubrii[k]i 1209 […]?
3.
Kui on vastuolu selle vahel, kuidas üht ja sama kaupa (kõrvitsa (aed- või köögivili) toored koorimata seemned) ühise tollitariifistiku ja [KN‑i] selgitavate märkuste kohaselt tariifselt klassifitseerida, siis kumba nimetatud klassifikatsiooni tuleb käesoleval juhul kohaldada?
4.
Kas võttes arvesse määruse nr 2454/1993 artikli 109 punkti a, artiklit 110 ja artikli 256 lõiget 3, on vaja spetsiaalseid haldustoiminguid, nagu taotluse koostamist või selle esitamist teatavale asutusele, et sertifikaadil EUR.1 oleks konkreetne õiguslik mõju, mis seisneb selles, et toll kohaldab sama määruse artikli 98 kohast tariifset sooduskorda?
Eelotsuse küsimused
Esimene, teine ja kolmas küsimus
Oma esimese kolme küsimusega, mida on sobilik analüüsida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada saada, kas põhikohtuasjas kõne all olevad kõrvitsaseemned tuleb klassifitseerida KN‑i rubriiki 1207 või 1209.
Sissejuhatuseks tuleb meenutada, et kui Euroopa Kohus on saanud eelotsusetaotluse tariifse klassifitseerimise küsimuses, on tema ülesanne kõnealuse kauba ise klassifitseerimise asemel pigem siseriiklikule kohtule nende kriteeriumide selgitamine, mille kohaldamine võimaldab viimasel selle kauba õigesti KN‑is klassifitseerida, seda enam, et Euroopa Kohtul ei pruugi olla kogu vajalikku asjakohast teavet. Seega on siseriiklikul kohtul klassifitseerimiseks igal juhul paremad võimalused (vt eeskätt kohtuotsus Panasonic Italia jt, C‑472/12,
EU:C:2014:2082
, punkt 32 ja seal viidatud kohtupraktika).
Põhikohtuasjas kõnealuse kauba peab klassifitseerima eelotsusetaotluse esitanud kohus, võttes arvesse Euroopa Kohtule esitatud küsimusele antavat vastust (kohtuotsus Panasonic Italia jt, C‑472/12,
EU:C:2014:2082
, punkt 33 ja seal viidatud kohtupraktika).
Pealegi nähtub komisjoni seisukohast ning samuti seisukohtadest, mille esitasid pooled kohtuistungil, et kohtuotsusega Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft (C‑229/06,
EU:C:2007:239
, punktid 30–32) arvestades võib osutuda õigeks ka põhikohtuasjas kõne all olevate kõrvitsaseemnete klassifitseerimine KN‑i rubriiki 1212.
Seetõttu tuleb esimesed kolm küsimust ümber sõnastada nii, et eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib nende abil Euroopa Kohtult teada saada, milliseid kriteeriume tuleb kohaldada selleks, et teha kindlaks, kas põhikohtuasjas kõne all olevad kõrvitsaseemned tuleb klassifitseerida KN‑i rubriiki 1207, 1209 või 1212.
Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on õiguskindluse ning lihtsa järelkontrolli tagamiseks vaja, et kauba tariifsel klassifitseerimisel oleksid otsustavaks kriteeriumiks kauba objektiivsed tunnused ning omadused, nagu need on määratletud KN‑i rubriigi sõnastuses ning jaotise või grupi märkustes. Kauba objektiivseid tunnuseid peab saama kontrollida tollivormistuse ajal (vt selle kohta kohtuotsus Panasonic Italia jt, C‑472/12,
EU:C:2014:2082
, punktid 35 ja 36 ning seal viidatud kohtupraktika).
Esiteks tuleb seoses KN‑i rubriigi 1207 kohaldamisalaga märkida, et selle pealkiri on küll „Muud õliseemned ja õliviljad, purustatud või purustamata”, kuid KN‑is ei ole selgitatud, mida tuleb mõista selle rubriigi raames „muude õliseemnete ja õliviljade” all.
Tavaliselt tähendab mõiste „muud õliseemned ja õliviljad” neid seemneid ja vilju, millest on võimalik ekstraheerida õli.
Samuti tuleb arvestada KN‑i ja HS‑i selgitavate märkustega, mis aitavad Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt oluliselt kaasa erinevate KN‑i tariifirubriikide kohaldamisala tõlgendamisele, olemata seejuures siiski õiguslikult siduvad, mistõttu nende sisu peab olema kooskõlas KN‑i sätetega ega saa muuta nende kohaldamisala (vt eeskätt kohtuotsus Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft, C‑229/06,
EU:C:2007:239
, punkt 27).
Esiteks ja seoses HS‑i selgitavate märkustega: nende 12. peatükis sisalduvates üldistes märkustes on täpsustatud, et HS‑i rubriikidesse 1201–1207 kuuluvad „seemned ja viljad, milliseid kasutatakse toiduõlide või tööstuslike õlide või rasvade ekstraheerimiseks (pressimisega või lahustite abil), olgu need määratud selleks, külviks või kasutamiseks muul otstarbel”.
Järgmiseks kuuluvad rubriiki 1207 HS‑i selgitavate märkuste kohaselt, mis seda rubriiki käsitlevad, „seemned ja viljad, millest saadakse söögiks kasutatavaid või tööstuslikke õlisid või rasvu muud kui rubriikides 1201–1206 nimetatud õliseemned ja -viljad”.
Lõpetuseks on KN‑i selgitavates märkustes KN‑i alamrubriigi 1207 99 98 kohta märgitud, et sellesse alamrubriiki kuuluvad ka „pehme koorega rohelise kõrvitsa seemned, milles geneetiliselt puudub seemnekesta korgitaoline väliskiht (
Cucurbita pepo L. convar. citrullinia Greb. var. styriaca
ja
Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch
). Neid kõrvitsaid viljeldakse peamiselt õli pärast”.
Eelnevast tuleneb, et KN‑i rubriigis 1207 kasutatud mõistet „muud õliseemned ja õliviljad” tuleb tõlgendada nii, et sellega peetakse silmas seemneid ja vilju, millest tavaliselt saadakse söögiks kasutatavaid või tööstuslikke õlisid või rasvu, v.a KN‑i rubriikides 1201–1206 nimetatud. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on kontrollida, kas põhikohtuasjas kõne all olevad kõrvitsaseemned vastavad nendele kriteeriumidele ja eelkõige, kas neist tavaliselt saadakse söögiks kasutatavaid või tööstuslikke õlisid või rasvu; kui see nii on, tuleb need klassifitseerida KN‑i rubriiki 1207.
Selles osas tuleb täpsustada, nagu tegid õigustatult Rumeenia valitsus ja komisjon Euroopa Kohtu kirjalikele küsimustele vastates, et seemneid, mis on „õliseemned” KN‑i rubriigi 1207 tähenduses, ei saa klassifitseerida KN‑i rubriikidesse 1209 ja 1212; seda isegi siis, kui neid ei kasutata mitte söögiks kasutatavate või tööstuslike õlide või rasvade ekstraheerimiseks, vaid külviks või inimtoiduks.
Esiteks on KN‑i rubriigi 1209 pealkiri „Seemned, viljad ja eosed külviks”. KN‑i rubriiki 1207 kuuluvad aga alamrubriigid, millega on sõnaselgelt hõlmatud külviks mõeldud õliseemned (näiteks alamrubriik 1207 99 15) ja õliseemned, mis ei ole mõeldud külviks (näiteks alamrubriik 1207 99 97).
Lisaks sellele on nii KN‑i 12. peatüki märkuses 3 kui ka HS‑i selgitavate märkuste 12. peatüki märkuses 3 täpsustatud, et rubriikidesse 1201–1207 kuuluv kaup ei saa kuuluda rubriiki 1209 ja seda „ka siis, kui [see] on ette nähtud külvamiseks”.
Seetõttu tuleb seemned, mis on õliseemned KN‑i rubriigi 1207 tähenduses, klassifitseerida sellesse rubriiki, mitte KN‑i rubriiki 1209; seda isegi siis, kui neid ei kasutata mitte söögiks kasutatavate või tööstuslike õlide või rasvade ekstraheerimiseks, vaid külviks.
Teiseks ja seoses KN‑i rubriigiga 1212 tuleneb selle sõnastusest, et sellesse rubriiki kuuluvad eeskätt puuviljade kivid ja tuumad ning KN‑is mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted.
Sellisest sõnastusest tuleneb, et KN‑i rubriik 1212 kujutab endast täiendavat kategooriat, mida kohaldatakse üksnes siis, kui ükski muu KN‑i rubriik ei ole kohaldatav. Seetõttu ei saa seemned, mis on õliseemned KN‑i rubriigi 1207 tähenduses, kuuluda KN‑i rubriiki 1212; seda isegi siis, kui neid ei kasutata mitte söögiks kasutatavate või tööstuslike õlide või rasvade ekstraheerimiseks, vaid inimtoiduks.
Eelnevat arvestades peab eelotsusetaotluse esitanud kohus põhikohtuasjas kõne all olevate kõrvitsaseemnete tariifseks klassifitseerimiseks kindlaks tegema, kas neid kasutatakse tavaliselt söögiks kasutatavate või tööstuslike õlide või rasvade ekstraheerimiseks, ilma et neid oleks nimetatud KN‑i rubriikides 1201–1206. Kui see nii on, tuleb kõnealused seemned klassifitseerida KN‑i rubriiki 1207, kuivõrd tegemist on õliseemnetega, ja seda olenemata sellest, kas neid kasutatakse tegelikult mitte söögiks kasutatavate või tööstuslike õlide või rasvade ekstraheerimiseks, külviks või inimtoiduks.
Kui selgub, et kõnealused seemned ei ole õliseemned KN‑i rubriigi 1207 tähenduses, peab eelotsusetaotluse esitanud kohus välja selgitama, kas need kuuluvad KN‑i rubriiki 1209 või 1212.
Seetõttu on vaja meenutada kriteeriume, mis võimaldavad eristada KN‑i rubriigi 1209 kohaldamisala KN‑i rubriigi 1212 omast.
Arvestades KN‑i rubriigi 1212 sõnastust, mis on ära toodud käesoleva kohtuotsuse punktis 49, kuulub see kohaldamisele ainult juhul, kui KN‑i rubriik 1209 ei ole põhikohtuasjas kõne all olevate kõrvitsaseemnete suhtes kohaldatav.
Euroopa Kohus on aga juba täpsustanud, et KN‑i rubriik 1209 „Seemned, viljad ja eosed külviks” hõlmab üksnes taimeosi, mis on võimelised idanema ja olema uue taime alguseks. Seevastu KN‑i rubriik 1212 on täiendav kategooria, mis hõlmab inimtoiduks, mitte külviks mõeldud taimeseemneid (kohtuotsus Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft, C‑229/06,
EU:C:2007:239
, punkt 30).
Nii leidis Euroopa Kohus, et kooritud kõrvitsaseemned, mis on minetanud idanemisvõime ja mis on mõeldud pagaritööstusele, kuuluvad KN‑i alamrubriiki 1212 99 80 (kohtuotsus Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft, C‑229/06,
EU:C:2007:239
, punkt 32).
Eelnevast tuleneb, et juhul, kui põhikohtuasjas kõne all olevad kõrvitsaseemned ei ole õliseemned KN‑i rubriigi 1207 tähenduses, tuleb need seemned klassifitseerida KN‑i rubriiki 1209, kui need olid impordi ajal veel idanemisvõimelised, ja seda olenemata sellest, kas neid kasutatakse tegelikult külviks või inimtoiduks. Vastupidisel juhul tuleb need seemned klassifitseerida KN‑i rubriiki 1212.
Esitatud kaalutlustega arvestades tuleb esimesele kolmele küsimusele vastata, et eelotsusetaotluse esitanud kohus peab põhikohtuasjas kõne all olevate kõrvitsaseemnete tariifseks klassifitseerimiseks kindlaks tegema, kas neid kasutatakse tavaliselt söögiks kasutatavate või tööstuslike õlide või rasvade ekstraheerimiseks, ilma et neid oleks nimetatud KN‑i rubriikides 1201–1206. Kui see nii on, tuleb kõnealused seemned klassifitseerida KN‑i rubriiki 1207, kuivõrd tegemist on õliseemnetega, ja seda olenemata sellest, kas neid kasutatakse tegelikult söögiks kasutatavate või tööstuslike õlide või rasvade ekstraheerimiseks, külviks või inimtoiduks. Kui need seemned olid impordi ajal veel idanemisvõimelised, kuuluvad need seevastu KN‑i rubriiki 1209, ja seda olenemata sellest, kas neid kasutatakse tegelikult külviks või inimtoiduks, või KN‑i rubriiki 1212, kui need olid minetanud idanemisvõime.
Neljas küsimus
Oma neljanda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada saada, kas on olemas spetsiaalseid haldustoiminguid, et sertifikaadil EUR.1 oleks õiguslik mõju tollile.
Rumeenia valitsus leiab, et neljas küsimus tuleb jätta vastuvõetamatuna läbi vaatamata, sest vastus ei ole põhikohtuasja lahendamiseks tarvilik.
Rumeenia valitsus väidab selles osas, et sellised Hiinast imporditud kõrvitsaseemned, nagu on kõne all põhikohtuasjas, ei kuulu Euroopa Liidu kehtestatud tariifse sooduskorra kohaldamisalasse. Rumeenia valitsus lisab, et igal juhul ei taotlenud ALKA tollideklaratsioonis tariifse sooduskorra kohaldamist ega esitanud põhikohtuasjas kõne all olevate seemnete sooduspäritolu tõendavat sertifikaati.
Euroopa Kohtu kodukorra artikli 94 punktis a on sätestatud, et eelotsusetaotluses peab olema ära toodud lühiülevaade vaidluse esemest ja asjassepuutuvatest asjaoludest, nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus on need välja selgitanud, või vähemalt ülevaade faktilistest andmetest, millel eelotsuse küsimused põhinevad.
Esiteks tuleb märkida, et ainsad asjassepuutuvad asjaolud, mis on eelotsusetaotluses esitatud, käsitlevad esiteks seda, et ALKA ei taotlenud tollideklaratsioonides tariifsete sooduskorra kohaldamist, ja teiseks seda, et ALKA‑l on päritolusertifikaadid, mille alusel imporditud seemned vabastati.
Järgmiseks, kui Euroopa Kohus neid sel teemal küsitles, ei osanud ALKA, Rumeenia valitsus ja komisjon nimetada liidu õiguses ette nähtud tariifset soodustuskorda, mis oleks kohaldatav Hiina päritolu kõrvitsaseemnete impordi suhtes.
Lõpetuseks ja vaatamata Euroopa Kohtu sellekohasele kirjalikule üleskutsele, ALKA isegi mitte ei väitnud, et ta esitas siseriiklikule ametiasutusele sertifikaadi, mis tõendab põhikohtuasjas kõne all olevate kõrvitsaseemnete sooduspäritolu.
Eelnevast tuleneb, et neljas küsimus tuleb jätta vastuvõetamatuna läbi vaatamata, sest eelotsusetaotluses ei ole esitatud piisavat ülevaadet asjassepuutuvatest asjaoludest, millel see eelotsuse küsimus põhineb.
Kohtukulud
Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kümnes koda) otsustab:

Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab põhikohtuasjas kõne all olevate kõrvitsaseemnete tariifseks klassifitseerimiseks kindlaks tegema, kas neid kasutatakse tavaliselt söögiks kasutatavate või tööstuslike õlide või rasvade ekstraheerimiseks, ilma et neid oleks nimetatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuuri (komisjoni 17. oktoobri 2006. aasta määrusest (EÜ) nr 1549/2006 ja komisjoni 20. septembri 2007. aasta määrusest (EÜ) nr 1214/2007 tulenevas kahes järjestikuses redaktsioonis) rubriikides 1201–1206. Kui see nii on, tuleb kõnealused seemned klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 1207, kuivõrd tegemist on õliseemnetega, ja seda olenemata sellest, kas neid kasutatakse tegelikult söögiks kasutatavate või tööstuslike õlide või rasvade ekstraheerimiseks, külviks või inimtoiduks. Kui need seemned olid impordi ajal veel idanemisvõimelised, kuuluvad need seevastu kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 1209, ja seda olenemata sellest, kas neid kasutatakse tegelikult külviks või inimtoiduks, või kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 1212, kui need olid minetanud idanemisvõime.

Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: rumeenia.