CELEX: 62013CJ0635
Řízení o předběžné otázce
Společný celní sazebník
Sazební zařazení
Kombinovaná nomenklatura
Číslo 1207
Olejnatá semena
Číslo 1209
Semena k setí
Číslo 1212
Semena používaná zejména k lidskému požívání, jinde neuvedená ani nezahrnutá
Dovoz syrových tykvových semen ve slupce pocházejících z Číny

Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu kombinované nomenklatury (dále jen „KN“), která je uvedena v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (
Úř. věst. L 256, s. 1
; Zvl. vyd. 02/02, s. 382), ve znění nařízení Komise (ES) č. 1549/2006 ze dne 17. října 2006 (
Úř. věst. L 301, s. 1
) a nařízení Komise (ES) č. 1214/2007 ze dne 20. září 2007 (
Úř. věst. L 286, s. 1
), jakož i výkladu nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (
Úř. věst. L 253, s. 1
; Zvl. vyd. 02/06, s. 3).
Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi společností SC ALKA CO SRL (dále jen „ALKA“) na straně jedné a Autoritatea Națională a Vămilor – Direcția Regională pentru Accize și Operațiuni Vamale Constanţa (vnitrostátní celní orgán – regionální ředitelství pro spotřební daně a celní operace v Constanţa) a Direcţia Generală a Finanţelor Publice a Municipiului București (generální ředitelství pro veřejné finance města Bukurešť) (dále jen společně „celní orgán“) na straně druhé, jehož předmětem je sazební zařazení tykvových semen dovážených z Číny v rámci KN.
Právní rámec
Harmonizovaný systém popisu a číselného označování zboží
Rada pro celní spolupráci, nyní Světová celní organizace (SCO), byla založena úmluvou zřizující uvedenou radu, uzavřenou v Bruselu dne 15. prosince 1950. Harmonizovaný systému popisu a číselného označování zboží (dále jen „HS“) byl vypracován SCO a zaveden mezinárodní úmluvou o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží (dále jen „úmluva o HS“), uzavřenou v Bruselu dne 14. června 1983, která byla společně s protokolem o její změně ze dne 24. června 1986 schválena jménem Evropského hospodářského společenství rozhodnutím Rady 87/369/EHS ze dne 7. dubna 1987 (
Úř. věst. L 198, s. 1
; Zvl. vyd. 02/02, s. 288).
Na základě čl. 3 odst. 1 úmluvy o HS se každá smluvní strana zavazuje, že její celní a statistické nomenklatury budou v souladu s HS, že bude používat bez dodatků a změn všechny položky a podpoložky harmonizovaného systému, jakož i jejich číselné znaky a dodržovat číselné uspořádání harmonizovaného systému. Každá smluvní strana se rovněž zavazuje používat k výkladu HS všeobecná pravidla, jakož i všechny poznámky k třídám, kapitolám a položkám HS a neměnit rozsah posledně uvedených.
KN
KN zavedená nařízením č. 2658/87 se zakládá na HS, jehož šestimístné čísla a položky přejímá a pouze sedmé a osmé číslo tvoří její další členění.
Podle čl. 12 odst. 1 nařízení č. 2658/87, ve znění nařízení Rady (ES) č. 254/2000 ze dne 31. ledna 2000 (
Úř. věst. L 28, s. 16
; Zvl. vyd. 02/09, s. 357), přijme Komise Evropských společenství každoročně nařízením úplnou verzi KN a celních sazeb vyplývající z opatření přijatých Radou Evropské unie nebo Komisí. Toto nařízení platí od 1. ledna následujícího kalendářního roku.
Verze KN, jež se použijí na dovozy, o které se jedná ve věci v původním řízení, k nimž došlo v období od 19. února 2007 do 29. května 2008, byly přijaty nařízeními č. 1549/2006 a č. 1214/2007. Níže uvedená relevantní ustanovení KN mají ve všech těchto verzích totožné znění.
Část druhá KN obsahuje třídu II, nadepsanou „Rostlinné produkty“, jejíž součástí je kapitola 12, nadepsaná „Olejnatá semena a olejnaté plody; různá zrna, semena a plody; průmyslové nebo léčivé rostliny; sláma a pícniny“, ve které se nachází čísla 1207, 1209 a 1212 KN.
Číslo 1207 KN zní následovně:
Kód KN
Popis zboží
Smluvní celní sazba (%)
[...]
[...]
Ostatní olejnatá semena a olejnaté plody, též drcené
[...]
1207 20
‐ Bavlníková semena

1207 20 10
‐ ‐ K setí […]
[...]
1207 20 90
‐ ‐ Ostatní
[...]
1207 40
‐ Sezamová semena

1207 40 10
‐ ‐ K setí […]
[...]
1207 40 90
‐ ‐ Ostatní
[...]
1207 50
‐ Hořčičná semena

1207 50 10
‐ ‐ K setí […]
[...]
1207 50 90
‐ ‐ Ostatní
[...]

‐ Ostatní:

1207 91
‐ ‐ Maková semena

1207 91 10
‐ ‐ K setí […]
[...]
1207 91 90
‐ ‐ ‐ Ostatní
[...]
1207 99
‐ ‐ Ostatní:

1207 99 15
‐ ‐ ‐ K setí […]
[...]

‐ ‐ ‐ Ostatní:

1207 99 91
‐ ‐ ‐ ‐ Konopná semena
[...]
1207 99 97
‐ ‐ ‐ ‐ Ostatní
bez
Číslo 1209 KN zní následovně:
Kód KN
Popis zboží
Smluvní celní sazba (%)
[...]
[...]
Semena, plody a výtrusy k setí
[...]
1209 10 00
‐ Semena cukrové řepy
[…]

‐ Semena pícnin

[…]
[…]
[…]
1209 30 00
‐ Semena bylin pěstovaných zejména pro jejich květy
[…]

‐ Ostatní:

1209 91
‐ ‐ Semena zeleniny

1209 91 10
‐ ‐ ‐ Semena kedlubnu (
Brassica oleracea
L. var.
caulorapa & gongylodes
L.)
[…]
1209 91 30
‐ ‐ ‐ Semena řepy salátové (
Beta vulgaris
var.
conditiva
)
[…]
1209 91 90
‐ ‐ ‐ Ostatní
[...]
[...]
[...]
Číslo 1212 KN zní následovně:
Kód KN
Popis zboží
Smluvní celní sazba (%)
[...]
[...]
Svatojánský chléb, chaluhy a jiné řasy, cukrová řepa a cukrová třtina, čerstvé, chlazené, zmrazené nebo sušené, též v prášku; ovocné pecky a jádra a jiné rostlinné produkty (včetně nepražených kořenů čekanky druhu
Cichorium intybus
sativum
) používané zejména k lidskému požívání, jinde neuvedené ani nezahrnuté
[...]
1212 20 00
‐ Chaluhy a jiné řasy
[...]

‐ Ostatní

1212 91
‐ ‐ Cukrová řepa

[...]
[…]
[...]
1212 99
‐ ‐ Ostatní:

1212 99 20
‐ ‐ ‐ Cukrová třtina
[...]
1212 99 30
‐ ‐ ‐ Svatojánský chléb
[...]
[...]
[...]
[...]
1212 99 70
‐ ‐ ‐ Ostatní
bez
První část KN obsahuje soubor úvodních ustanovení. V této části, v rámci hlavy I, věnované všeobecným pravidlům, oddíl A, nadepsaný „Všeobecná pravidla pro výklad kombinované nomenklatury“, stanoví:
„Zařazení zboží do [KN] se řídí těmito zásadami:
Názvy tříd, kapitol a podkapitol jsou pouze orientační; pro právní účely jsou pro zařazení směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám a následující ustanovení, pokud znění těchto čísel nebo poznámek nestanoví jinak.
[…]“
Poznámky 1 a 3 ke kapitole 12 KN, které se v tomto pořadí vztahují k číslům 1207 a 1209 této nomenklatury, stanoví:
„1.
Do čísla 1207 patří,
inter alia
, palmové ořechy a jádra, bavlníková semena, skočcová semena, sezamová semena, hořčičná semena, světlicová semena, maková semena a semena karité (semena máslovníku). Do tohoto čísla nepatří produkty čísel 0801 nebo 0802 ani olivy (kapitola 7 nebo 20).
[…]
3.
Pro účely čísla 1209 se řepná semena, travní semena, semena okrasných květin, semena zeleniny, semena ovocných a lesních stromů, semena vikve (jiná než semena druhu
Vicia faba
) nebo vlčího bobu považují za ‚semena k setí‘.
Do čísla 1209 však nepatří, i když jsou určeny k setí, následující:
[…]
d)
produkty čísel 1201 až 1207 nebo čísla 1211.“
Vysvětlivky ke KN
Podle čl. 9 odst. 1 písm. a) druhé odrážky nařízení č. 2658/87 vypracovává Komise vysvětlivky ke KN, které pravidelně zveřejňuje v
Úředním věstníku Evropské unie
. Vysvětlivky zveřejněné dne 28. února 2006 (
Úř. věst. C 50, s. 1
), jež se použily v době dovozů, o které se jedná ve věci v původním řízení, obsahují tři poznámky týkající se podpoložek 1207 99 98, 1209 91 90 a 1212 99 80 KN.
Je třeba uvést, že číselné uspořádání těchto položek v uvedených vysvětlivkách vychází z číselného uspořádání KN, jak vyplývá z nařízení Komise (ES) č. 1719/2005 ze dne 27. října 2005, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (
Úř. věst. L 286, s. 1
). Nařízeními č. 1549/2006 a č. 1214/2007, jež se použijí na skutkové okolnosti věci v původním řízení, bylo změněno číselné označení podpoložek 1207 99 98 a 1212 99 80 KN na podpoložky 1207 99 97 a 1212 99 70 KN, aniž se změnil jejich rozsah působnosti.
Vysvětlivky ke KN týkající se podpoložky 1207 99 98 KN, na které je proto nutné pohlížet jako na výklad rozsahu působnosti podpoložky 1207 99 97 KN, zní takto:
„1207 99 98 Ostatní
[...]
Do této podpoložky rovněž patří zelená semena tykve s měkkou slupkou, která geneticky nemají zkorkovatělou vnější vrstvu osemení (
Cucurbita pepo L. convar. citrullinia Gerb. var. styriaca a Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch
). Tyto tykve jsou pěstovány hlavně pro olej a nikoliv pro použití jako zelenina, semena tykví pro použití jako zelenina patří do podpoložky 1209 91 90.
Do této podpoložky nepatří pražená tykvová semena (položka 2008 19).“
Vysvětlivky ke KN týkající se podpoložky 1209 91 90 KN zní takto:
„1209 91 90 Ostatní
Tato podpoložka zahrnuje semena tykví pěstovaných jako zelenina, pokud jsou používána k setí, k jídlu (např. v salátech), v potravinářském průmyslu (např. v pekařských výrobcích) nebo k léčivým účelům.
Viz rovněž vysvětlivka k podpoložce 1207 99 98.“
Vysvětlivky ke KN týkající se podpoložky 1212 99 80 KN, na které je třeba pohlížet jako na výklad rozsahu působnosti podpoložky 1212 99 70 této nomenklatury, upřesňují, že do této podložky nepatří semena tykve (čísla 1207 nebo 1209).
Vysvětlivky k HS
SCO schvaluje za podmínek stanovených v článku 8 úmluvy o HS vysvětlivky a stanoviska k zařazení zboží přijaté Výborem pro HS. Na dovozy, o které se jedná ve věci v původním řízení, se použijí vysvětlivky k HS přijaté v roce 2007.
Poznámky 1 a 3 uvedené v kapitole 12 vysvětlivek k HS, nadepsané „Olejnatá semena a olejnaté plody; různá zrna, semena a plody; průmyslové nebo léčivé rostliny; sláma a pícniny“, zní:
„1.
Za olejnatá semena čísla 12.07 se zejména považují palmové ořechy a jádra, bavlníková semena, skočcové boby, sezamová semena, hořčičná semena, světlicová semena, maková semena a semena karité.
[...]
3.
Řepná semena, travní semena, semena okrasných květin, semena zeleniny, semena ovocných a lesních stromů, semena vikve (jiné než semena druhu
Vicia faba
) nebo vlčího bobu se považují za semena k setí čísla 12.09.
Do čísla 1209 však nepatří, i když jsou určeny k setí, následující:
[...]
d)
produkty čísel 1201 až 1207 nebo čísla 1211.“
Dále, všeobecné vysvětlivky uvedené v kapitole 12 vysvětlivek k HS mají následující znění:
„Čísla 12.01 až 12.07 zahrnují semena a plody, které se běžně používají k extrakci průmyslových nebo jedlých olejů a tuků pomocí tlaku nebo rozpouštědel a které jsou ve skutečnosti určeny pro toto použití, setí nebo pro jiné účely. [...]“
Vysvětlivky k číslu 1207 HS jsou následujícího znění:
„Toto číslo zahrnuje semena a plody, které se používají k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků, neuvedené pod čísly 12.01 až 12.06 (viz rovněž všeobecné vysvětlivky).
[...]“
Podle vysvětlivek k číslu 1209 HS jsou z tohoto čísla vyloučeny olejnatá semena a olejnaté plody uvedené pod čísly 1201 až 1207 HS.
Konečně vysvětlivky k číslu 1212 HS jsou následujícího znění:
„[...]
D)
ovocné pecky a jádra a jiné rostlinné produkty (včetně nepražených kořenů čekanky druhu
Cichorium intybus
var.
sativum
) používané zejména k lidskému požívání, jinde neuvedené ani nezahrnuté.
Do této skupiny patří ovocná jádra a jiné rostlinné produkty, jinde neuvedené ani nezahrnuté, používané přímo, nebo po zpracování zejména k lidskému požívání.
[...]“
Spor v původním řízení a předběžné otázky
ALKA je společností se sídlem v Rumunsku zabývající se dovozem a vývozem, jejíž hlavní činností je velkoobchod s kávou, kakaem a kořením.
V období od 19. února 2007 do 29. května 2008 dovezla tato společnost do Rumunska 1560 pytlů syrových tykvových semen ve slupce z Číny, a sice zboží popsané jako „chinese white pumpkin seeds size: 13 cm“ (čínská semena bílé tykve, velikost 13 cm).
V celních prohlášeních zařadila společnost ALKA dovezená tykvová semena do podpoložky 1207 99 97 KN, na kterou se vztahuje osvobození od dovozního cla.
Po šetření provedeném celním úřadem Constanța Sud (Rumunsko) dospěl celní inspektor k závěru, že dovezená tykvová semena měla být správně celně zařazena do podpoložky 1209 91 90 KN, na kterou se vztahuje clo ve výši 3 %. Z tohoto důvodu celní úřad Constanța Sud přijal dne 2. února 2009 rozhodnutí, kterým bylo společnosti ALKA nařízeno doplatit rozdíl na dovozním clu v celkové výši 260493 RON, z toho částku ve výši 153748 RON představovalo clo, částku ve výši 29209 RON DPH a částku ve výši 77536 RON úroky z prodlení.
Společnost ALKA podala proti tomuto rozhodnutí o dodatečném výměru cla správní odvolání, které bylo celním orgánem zamítnuto. Po zamítnutí tohoto odvolání podala společnost ALKA žalobu k předkládajícímu soudu, který její žalobě vyhověl. Avšak celní orgán se proti tomuto rozsudku odvolal ke Curtea de Apel Bucureşti (odvolací soud v Bukurešti, Rumunsko), který tomuto odvolání vyhověl z důvodu, že předkládající soud nesprávně použil pravidla týkající provádění důkazů, pokud jde o skutečné určení dovážených tykvových semen. Curtea de Apel Bucureşti proto vrátil věc zpět předkládajícímu soudu k novému posouzení.
Předkládající soud, jemuž je tento spor znovu předložen, dochází k závěru, že jeho řešení vyžaduje výklad čísel 1207 a 1209 KN.
Za těchto podmínek se Tribunalul București (prvoinstanční soud v Bukurešti) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1)
Je třeba syrová tykvová semena (zelenina) ve slupce, určená k tepelnému a mechanickému zpracování za účelem lidského požívání (jako potraviny typu snack) zařadit do čísla 1207 [...], nebo do čísla 1209 [...] [KN]?
2)
Je třeba syrová tykvová semena (zelenina) ve slupce, určená k tepelnému a mechanickému zpracování za účelem lidského požívání (jako potraviny typu snack) zařadit podle vysvětlivek ke [KN] do čísla 1207 [...], nebo do čísla 1209 [KN]?
3)
Pokud existuje rozpor mezi celním zařazením, jak vyplývá ze společného celního sazebníku, a celním zařazením vyplývajícím z vysvětlivek týkajících se tohoto produktu (syrová tykvová semena – zelenina – ve slupce), jaké z uvedených celních zařazení se v této věci použije?
4)
Jsou s ohledem na čl. 109 písm. a), článek 110 a čl. 256 odst. 3 nařízení č. 2454/1993 nezbytné zvláštní správní postupy, jako je podání žádosti nebo předložení průvodního osvědčení EUR.1 danému úřadu, aby mělo toto osvědčení specifický účinek, čili aby bylo celními úřady přiznáno preferenční zacházení v souladu s článkem 98 tohoto nařízení?“
K předběžným otázkám
K první až třetí otázce
Podstatou prvních třech otázek předkládajícího soudu, které je třeba zkoumat společně, je, zda by měla být tykvová semena, o která se jedná ve věci v původním řízení, zařazena do čísla 1207, nebo do čísla 1209 KN.
Hned v úvodu je třeba připomenout, že rozhoduje-li Soudní dvůr v řízení o předběžné otázce ve věci sazebního zařazení, spočívá jeho úloha spíše v tom, že vnitrostátnímu soudu objasní kritéria, jejichž uplatnění posledně uvedenému soudu umožní dotčené produkty správně zařadit v rámci KN, a nikoli v tom, že zařazení provede samotný Soudní dvůr, a to tím spíše že k tomu nutně nemá k dispozici všechny potřebné údaje. Vnitrostátní soud se v každém případě jeví jako povolanější k provedení tohoto zařazení (zejména viz rozsudek Panasonic Italia a další, C‑472/12,
EU:C:2014:2082
, bod 32 a citovaná judikatura).
Je tedy věcí předkládajícího soudu, aby provedl zařazení produktů dotčených v původním řízení s ohledem na odpovědi, které na položené otázky poskytne Soudní dvůr (rozsudek Panasonic Italia a další, C‑472/12,
EU:C:2014:2082
, bod 33 a citovaná judikatura).
Kromě toho z písemných vyjádření Komise a z ústních vyjádření zúčastněných na jednání vyplývá, že s ohledem na rozsudek Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft (C‑229/06,
EU:C:2007:239
, body 30 až 32), by mohlo být rovněž relevantní zařazení tykvových semen, o která se jedná ve věci v původním řízení, do čísla 1212 KN.
Je proto nutné přeformulovat tyto tři první otázky v tom smyslu, že se překládající soud táže Soudního dvora na kritéria, která se použijí k určení, zda tykvová semena dotčená v původním řízení musí být zařazena do čísla 1207, 1209, nebo 1212 KN.
Podle ustálené judikatury Soudního dvora platí, že za účelem zajištění právní jistoty a usnadnění kontrol je rozhodující kritérium pro sazební zařazení zboží třeba hledat obecně v jeho objektivních charakteristikách a vlastnostech, jak jsou definovány zněním čísla KN a poznámek ke třídě nebo kapitole. Tyto objektivní charakteristiky a vlastnosti zboží musí být možné ověřit v okamžiku proclení (v tomto smyslu viz rozsudek Panasonic Italia a další, C‑472/12,
EU:C:2014:2082
, body 35 a 36, jakož i citovaná judikatura).
Co se týče zaprvé rozsahu působnosti čísla 1207 KN, je třeba uvést, že toto číslo je nadepsáno „Ostatní olejnatá semena a olejnaté plody, též drcené“, avšak KN nedefinuje, co se rozumí „ostatními olejnatými semeny a olejnatými plody“ ve smyslu tohoto čísla.
Pojmem „ostatní olejnatá semena a olejnaté plody“ se běžně rozumí semena a plody, ze kterých lze získat olej.
Je třeba rovněž zohlednit vysvětlivky ke KN, jakož i vysvětlivky k HS, které podle ustálené judikatury Soudního dvora přispívají významným způsobem k výkladu dosahu jednotlivých sazebníkových položek, aniž však mají závaznou právní sílu, takže obsah těchto vysvětlivek musí být v souladu s ustanoveními KN a nemůže měnit jejich dosah (zejména viz rozsudek Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft, C‑229/06,
EU:C:2007:239
, bod 27).
Zaprvé, pokud jde o vysvětlivky k HS, všeobecné vysvětlivky uvedené v kapitole 12 upřesňují, že čísla 1201 až 1207 HS zahrnují „semena a plody, které se běžně používají k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků pomocí tlaku nebo rozpouštědel a které jsou ve skutečnosti určeny pro toto použití, setí nebo pro jiné účely“.
Dále podle vysvětlivek k číslu 1207 HS, toto číslo zahrnuje „semena a plody, které se používají k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků, neuvedené pod čísly 12.01 až 12.06“.
Konečně, vysvětlivky ke KN k podpoložce 1207 99 98 KN uvádějí, že do této podpoložky rovněž patří „zelená semena tykve s měkkou slupkou, která geneticky nemají zkorkovatělou vnější vrstvu osemení (
Cucurbita pepo L. convar. citrullinia Gerb. var. styriaca a Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch
)[, přičemž t]yto tykve jsou pěstovány hlavně pro olej“.
Z výše uvedeného vyplývá, že pojem „ostatní olejnatá semena a olejnaté plody“, uvedený v čísle 1207 KN, musí být vykládán tak, že odkazuje na semena a plody běžně používané k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků, neuvedené pod čísly 1201 až 1206 KN. Je na předkládajícím soudu, aby určil, zda tykvová semena, o která se jedná ve věci v původním řízení, splňují tato kritéria, a zejména, zda se běžně používají k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků, přičemž v takovém případě budou muset být zařazena do čísla 1207 KN.
V tomto ohledu je třeba upřesnit, jak správně tvrdily rumunská vláda a Komise v odpovědi na písemné otázky položené Soudním dvorem, že semena, která mají povahu „olejnatých semen“ ve smyslu čísla 1207 KN, nemohou být zařazena do čísla 1209 nebo 1212 KN, a to ani v případě, že se nepoužívají k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků, nýbrž k setí nebo lidskému požívání.
Číslo 1209 KN je nadepsáno „Semena, plody a výtrusy k setí“. Číslo 1207 KN přitom zahrnuje podpoložky výslovně zahrnující olejnatá semena určená k setí, jako je podpoložka 1207 99 15, a olejnatá semena neurčená k setí, jako je podpoložka 1207 99 97.
Kromě toho, jak poznámka 3 kapitoly 12 KN, tak poznámka 3 kapitoly 12 vysvětlivek k HS upřesňují, že produkty čísel 1201 až 1207 do čísla 1209 nepatří, „i když jsou určeny k setí“.
Semena, která mají povahu olejnatých semen ve smyslu čísla 1207 KN, musí být proto zařazena do tohoto čísla, a nikoli do čísla 1209 KN, a to i v případě, že se nepoužívají k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků, ale k setí.
Co se dále týče čísla 1212 KN, z jeho znění vyplývá, že toto číslo zahrnuje zejména ovocné pecky a jádra a jiné rostlinné produkty používané zejména k lidskému požívání, jinde v KN neuvedené ani nezahrnuté.
Z tohoto znění vyplývá, že číslo 1212 KN představuje zbytkovou kategorii, která se použije pouze tehdy, nepoužije-li se žádné jiné číslo KN. Z tohoto důvodu nemohou semena, která mají povahu olejnatých semen ve smyslu čísla 1207 KN, spadat do čísla 1212 KN, a to ani v případě, že se nepoužívají k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků, ale k setí.
S ohledem na výše uvedené je na předkládajícím soudu, aby za účelem provedení sazebního zařazení tykvových semen, o která se jedná ve věci v původním řízení, určil, zda se tato semena běžně používají k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků, aniž jsou uvedena pod čísly 1201 až 1206 KN. Pokud tomu tak je, musí být uvedená semena zařazena do čísla 1207 KN z důvodu jejich povahy olejnatých semen, a to bez ohledu na to, zda se ve skutečnosti používají k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků, k setí nebo k lidskému požívání.
Pokud se ukáže, že uvedená semena nemají povahu olejnatých semen ve smyslu čísla 1207 KN, bude na předkládajícím soudu, aby určil, zda spadají do čísla 1209, nebo 1212 KN.
Je proto nutné připomenout kritéria, na základě kterých lze rozlišit rozsah působnosti čísel 1209 a 1212 KN.
Číslo 1212 KN se vzhledem ke znění, připomenutému v bodě 49 tohoto rozsudku, použije pouze v případě, že se na tykvová semena dotčená v původním řízení nepoužije číslo 1209 KN.
Soudní dvůr již přitom rozhodl, že číslo 1209 KN, nadepsané „Semena, plody a výtrusy k setí“, se týká pouze rostlinných částí, které mají schopnost klíčit a dát život nové rostlině. Naopak číslo 1212 KN je zbytkovou kategorií obsahující rostlinná semena, která jsou určena nikoliv k setí, ale k lidskému požívání (rozsudek Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft, C‑229/06,
EU:C:2007:239
, bod 30).
Soudní dvůr rozhodl, že oloupaná semena tykví, která ztratila schopnost klíčit a jsou určena pro pekařský průmysl, spadají do podpoložky 1212 99 80 KN (rozsudek Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft, C‑229/06,
EU:C:2007:239
, bod 32).
Z výše uvedeného vyplývá, že v případě, že tykvová semena dotčená v původním řízení nebudou mít povahu olejnatých semen ve smyslu čísla 1207 KN, tato semena budou muset být zařazena do čísla 1209 KN, budou-li mít v době dovozu stále schopnost klíčit, a to bez ohledu na to, zda se ve skutečnosti používají k setí nebo k lidskému požívání. V opačném případě budou muset být tato semena zařazena do čísla 1212 KN.
S ohledem na všechny předcházející úvahy je třeba na první tři otázky odpovědět tak, že za účelem provedení sazebního zařazení tykvových semen, o která se jedná ve věci v původním řízení, přísluší předkládajícímu soudu určit, zda se tato semena běžně používají k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků, aniž jsou uvedena pod čísly 1201 až 1206 KN. Pokud tomu tak je, musí být uvedená semena zařazena do čísla 1207 KN z důvodu povahy olejnatých semen, a to bez ohledu na to, zda se ve skutečnosti používají k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků, k setí nebo k lidskému požívání. V opačném případě budou uvedená semena spadat do čísla 1209 KN, budou-li mít v době dovozu stále schopnost klíčit, a to bez ohledu na to, zda se ve skutečnosti používají k setí nebo k lidskému požívání, nebo do čísla 1212 KN, nebudou-li mít v době dovozu již schopnost klíčit.
Ke čtvrté otázce
V rámci čtvrté otázky se předkládající soud zamýšlí nad tím, zda existují zvláštní správní postupy, jejichž prostřednictvím může osvědčení EUR.1 vyvolat určité účinky u celních orgánů.
Rumunská vláda se domnívá, že tato čtvrtá otázka musí být odmítnuta jako nepřípustná, jelikož odpověď na ni nemá žádný užitek pro řešení sporu v původním řízení.
Rumunská vláda v tomto ohledu tvrdí, že se na tykvová semena dovážená z Číny, o jaká se jedná ve věci v původním řízení, nevztahují preferenční sazební opatření přijatá Evropskou unií. Rumunská vláda dodává, že společnost ALKA v každém případě v rámci celního řízení nepožádala o preferenční sazební režim a nepředložila osvědčení o preferenčním původu semen, která jsou předmětem původního řízení.
Článek 94 písm. a) jednacího řádu Soudního dvora stanoví, že žádost o rozhodnutí o předběžné otázce obsahuje stručné vylíčení předmětu sporu, jakož i rozhodných skutečností tak, jak byly zjištěny předkládajícím soudem, nebo alespoň vylíčení skutkových okolností, na kterých jsou otázky založeny.
Je třeba zaprvé uvést, že jediné relevantní skutečnosti vylíčené v žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce se týkají toho, že společnost ALKA při předložení celních prohlášení nepožádala o preferenční sazební režim a dále toho, že je tato společnost držitelkou osvědčení o původu, na základě kterých byla dovážená semena propuštěna do volného oběhu.
Dále společnost Alka, rumunská vláda ani Komise nebyly schopny na dotaz Soudního dvora v tomto ohledu identifikovat preferenční sazební režim upravený unijním právem, který by se mohl použít na dovoz tykvových semen z Číny.
Konečně i přes písemnou výzvu Soudního dvora v tomto smyslu společnost ALKA ani netvrdila, že vnitrostátním orgánům zaslala osvědčení o preferenčním původu tykvových semen, o která se jedná ve věci v původním řízení.
Z výše uvedeného vyplývá, že čtvrtá otázka musí být odmítnuta jako nepřípustná, neboť žádost o rozhodnutí o předběžné otázce neobsahuje dostatečné vylíčení rozhodných skutečností, na kterých je tato otázka založena.
K nákladům řízení
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.

Z těchto důvodů Soudní dvůr (desátý senát) rozhodl takto:

Za účelem provedení sazebního zařazení tykvových semen, o která se jedná ve věci v původním řízení, přísluší předkládajícímu soudu určit, zda se tato semena běžně používají k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků, aniž jsou uvedena pod čísly 1201 až 1206 kombinované nomenklatury která je uvedena v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku, ve znění nařízení Komise (ES) č. 1549/2006 ze dne 17. října 2006 a nařízení Komise (ES) č. 1214/2007 ze dne 20. září 2007. Pokud tomu tak je, musí být uvedená semena zařazena do čísla 1207 kombinované nomenklatury z důvodu povahy olejnatých semen, a to bez ohledu na to, zda se ve skutečnosti používají k extrakci průmyslových nebo potravinářských olejů a tuků, k setí nebo k lidskému požívání. V opačném případě budou uvedená semena spadat do čísla 1209 kombinované nomenklatury, budou-li mít v době dovozu stále schopnost klíčit, a to bez ohledu na to, zda se ve skutečnosti používají k setí nebo k lidskému požívání, nebo do čísla 1212 kombinované nomenklatury, nebudou-li mít v době dovozu již schopnost klíčit.

Podpisy.
(
*1
) – Jednací jazyk: rumunština.