CELEX: 62010TJ0408
Konkurents
Keelatud kokkulepped
Vannitoa seadmete ja sisustuse Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaade ja Austria turg
ELTL artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise tuvastamise otsus
Hinnatõusude kooskõlastamine ja tundliku äriteabe vahetamine
Rikkumise süükspanemine
Trahvid
2006. aasta suunised trahvide arvutamise meetodi kohta
Rikkumise raskus
Koefitsiendid
Kergendavad asjaolud
Majanduskriis
2002. aasta koostööteatis
Trahvisumma vähendamine
Oluline lisaväärtus

) (
)
[...]
Menetlus ja poolte nõuded
Hageja esitas hagiavalduse, mis saabus Üldkohtu kantseleisse 8. septembril 2010.
Ettekandja-kohtuniku ettekande põhjal otsustas Üldkohus (neljas koda) avada suulise menetluse ja esitas kodukorra artikli 64 kohaste menetlust korraldavate meetmete raames pooltele kirjalikke küsimusi, millele nad vastasid ettenähtud tähtajal.
Poolte kohtukõned ja vastused Üldkohtu suulistele küsimustele kuulati ära 6. märtsi 2012. aasta kohtuistungil.
Hageja palub Üldkohtul:
—
tühistada osaliselt vaidlustatud otsuse artiklid 1, 2 ja 4 teda puudutavas osas;
—
teise võimalusena vähendada talle määratud trahvi;
—
mõista kohtukulud välja komisjonilt.
Komisjon palub Üldkohtul:
—
jätta hagi rahuldamata;
—
mõista kohtukulud välja hagejalt.
Õiguslik käsitlus
[...]
1.2.

Teise võimalusena esitatud nõue vähendada hagejale määratud trahvi
[...]
Teine argument, mis puudutab vajaduse korral hageja tütarettevõtja trahvi mis tahes vähendamist
Hageja palub Üldkohtul kohaldada talle trahvisumma mis tahes vähendamist, mida vajaduse korral võimaldatakse ühele tema tütarettevõtjatest nende vastavate hagide raames, mille nad esitasid kohtuasjas T‑411/10: Laufen Austria
vs
. komisjon ja kohtuasjas T‑412/10: Roca
vs
. komisjon. Nimelt, kui – nagu komisjon väidab vaidlustatud otsuses – tema vastutus tuleneb ainuüksi asjaolust, et ta moodustas oma tütarettevõtjatega Roca France ja Laufen Austria ühe ettevõtja, siis tuleb talle kohaldada talle solidaarselt määratud trahvi mis tahes vähendamist, mida vajaduse korral võimaldatakse kõnealusele tütarettevõtjale viimase esitatud hagi raames.
Esitamata formaalselt selle argumendi vastuvõetamatuse vastuväidet, väidab komisjon sisuliselt, et hageja ei saa piirduda sellega, et viitab argumentidele, mille tema tütarettevõtjad Roca France ja Laufen Austria esitasid oma hagiavaldustes, et talle kohaldataks trahvisumma mis tahes vähendamist, mida vajaduse korral neile võimaldatakse.
Vastates kohtuistungil Üldkohtu esitatud küsimustele seoses Euroopa Kohtu 22. jaanuari 2013. aasta otsuse kohtuasjas C‑286/11 P: komisjon
vs
. Tomkins mõjuga käesoleva argumendi hindamisele, lisas komisjon, et vastavalt sellele kohtuotsusele võib Üldkohus ainult siis, kui emaettevõtja ja tütarettevõtja esitavad oma hagides sarnaseid väiteid, kohaldada tütarettevõtjale võimaldatud trahvisumma vähendamist ka emaettevõtjale. Seevastu ei tulene sellest kohtuotsusest, et tütarettevõtjale tema esitatud hagi raames võimaldatud trahvisumma vähendamist laiendatakse automaatselt emaettevõtjale.
Poolte argumente arvestades tuleb esmalt analüüsida trahvisumma vähendamise nõude põhjendamiseks esitatud hageja teise argumendi vastuvõetavust, enne kui seejärel analüüsida selle argumendi põhjendatust.
Teise argumendi vastuvõetavus
Sellega seoses tuleb meenutada, et vastavalt Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklile 21 ja kodukorra artikli 44 lõike 1 punktile c tuleb igas hagiavalduses märkida hagi ese ja ülevaade fakti- ja õigusväidetest.
Vastavalt kohtupraktikale peavad need olema märgitud piisavalt selgelt ja täpselt, et kostja saaks valmistuda enda kaitseks ja Üldkohus saaks teha asjas otsuse. Sama kehtib ka kõigi nõuete kohta, mille puhul tuleb esitada õiguslikud alused ja argumendid selleks, et nii kostja kui ka kohus saaksid hinnata hagi põhjendatust (Üldkohtu 7. juuli 1994. aasta otsus kohtuasjas
T-43/92: Dunlop Slazenger
vs
. komisjon, EKL 1994, lk II-441
, punkt 183). Seetõttu peavad selleks, et hagiavaldus oleks vastuvõetav, selle aluseks olevad olulised faktilised ja õiguslikud asjaolud tulenema vähemalt kokkuvõtlikult, ent järjekindlalt ja arusaadavalt hagiavalduse tekstist. Kuigi hagiavalduse teksti saab konkreetsete punktide osas põhjendada ja täiendada viidetega hagiavaldusele lisatud dokumentide kindlatele osadele, ei saa üldine viide muudele dokumentidele, isegi kui need on hagiavaldusele lisatud, kompenseerida hagiavalduse õigusliku argumentatsiooni oluliste elementide puudumist, mis peavad eespool viidatud sätete alusel hagiavalduses esinema (vt Üldkohtu 17. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas
T-201/04: Microsoft
vs
. komisjon, EKL 2007, lk II-3601
, punkt 94 ja seal viidatud kohtupraktika).
Käesolevas asjas tuleb tõdeda, et trahvisumma vähendamise nõude põhjendamiseks esitatud teises argumendis ei piirdu hageja vastupidi komisjoni väidetule sellega, et viitab oma tütarettevõtjate Roca France ja Laufen Austria hagide raames esitatud menetlusdokumentidele. Vastupidi, hageja põhjendab sõnaselgelt seda argumenti, väites, et kuna teda peeti vastutavaks nende tütarettevõtjate konkurentsivastase tegevuse eest ainult seetõttu, et ta on nende emaettevõtja, siis on talle solidaarselt määratud trahv selle solidaarvastutuse pelk kajastus. Niiviisi toimides esitas hageja omaenda argumentatsiooni, mille kohaselt ta leiab, et talle saab emaettevõtjana kohaldada trahvisumma vähendamist, mida vajaduse korral võimaldatakse tema tütarettevõtjatele, ilma et ta peaks sarnaselt viimati nimetatutele tõendama selle trahvisumma arvutamisel komisjoni tehtud viga.
Neil asjaoludel tuleb tagasi lükata komisjoni argument, mille kohaselt on trahvi vähendamise nõude põhjendamiseks hageja esitatud teine argument vastuvõetamatu.
Teise argumendi põhjendatus
Esiteks tuleb märkida, et kohtuasjas T‑411/10: Laufen
vs
. komisjon tehtud tänases kohtuotsuses jättis Üldkohus rahuldamata Laufen Austria taotluse vähendada vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 4 punktides a ja c viimasele määratud trahvi.
Neil asjaoludel tuleb trahvi vähendamise nõude põhjendamiseks hageja esitatud teine argument tulemusetuna tagasi lükata osas, milles selles palutakse kohaldada trahvisumma vähendamist, mida vajaduse korral võimaldati Laufen Austriale.
Teiseks on oluline märkida, et kohtuasjas T‑412/10: Roca
vs
. komisjon tehtud tänases kohtuotsuses vähendas Üldkohus Roca France’ile ja hagejale vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 4 punktis b solidaarselt määratud trahvi vea tõttu, mille komisjon tegi Roca France’i 2002. aasta koostööteatise alusel trahvisumma vähendamise taotluse raames esitatud tõendite hindamisel. Neil asjaoludel määras Üldkohus pärast trahvisumma 6% vähendamist vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 4 punktis b Roca France’ile solidaarselt hagejaga määratud trahvi summaks 6298000 eurot.
Seega, arvestades poolte argumente, nagu need on esitatud eespool punktides 189–191, tuleb kontrollida, kas hagejal on õigus, nagu ta väidab, trahvi samasugusele vähendamisele ainuüksi seetõttu, et ta on emaettevõtja, keda peeti eespool punktis 199 nimetatud trahvisumma maksmise eest solidaarselt vastutavaks.
Selles suhtes tuleb märkida, et vastavalt kohtupraktikale, kui emaettevõtja tegelikult ei osalenud keelatud kokkuleppes ja kui tema vastutuse aluseks on üksnes tema tütarettevõtja osalemine selles keelatud kokkuleppes, on emaettevõtja vastutus puhtalt tuletatud, kõrval- ja tütarettevõtja vastutusest sõltuv vastutus (vt selle kohta eespool punktis 191 viidatud kohtuotsus Tomkins
vs
. komisjon, punkt 39) ning seega ei saa see ületada tütarettevõtja oma (vt selle kohta Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus kohtuasjas
T-382/06: Tomkins
vs
. komisjon, EKL 2011, lk II-1157
, punkt 38, mis jäeti apellatsioonimenetluses muutmata eespool punktis 191 viidatud otsusega komisjon
vs
. Tomkins, punkt 39).
Käesolevas asjas tuleb meenutada, et hageja tegelikult tuvastatud rikkumises ei osalenud. Nimelt peeti teda vastutavaks Roca France’i tegevuse eest ainult seetõttu, et ta on emaettevõtja, kellel kuulub tema tütarettevõtja kapitalis 100% osalus.
Neil asjaoludel, kuna tema vastutus on juhtumi asjaolusid arvestades puhtalt tuletatud, kõrval- ja tütarettevõtja vastutusest sõltuv vastutus ja see ei saa niisiis eespool punktis 201 viidatud kohtupraktika kohaselt ületada tütarettevõtja vastutust, siis tuleb vastavalt hageja nõudele rahuldada tema taotlus kohaldada talle Roca France’ile võimaldatud trahvisumma vähendamist.
Komisjoni esitatud argumendid ei lükka seda järeldust ümber.
Esiteks, tuginedes Euroopa Kohtu 14. septembri 1999. aasta otsusele kohtuasjas
C-310/97 P: komisjon
vs
. AssiDomän Kraft Products jt (EKL 1999, lk I-5363)
ja 29. märtsi 2011. aasta otsusele liidetud kohtuasjades
C-201/09 P ja C-216/09 P: ArcelorMittal Luxembourg
vs
. komisjon ja komisjon
vs
. ArcelorMittal Luxembourg jt (EKL 2011, lk I-2239
, punkt 142), väidab komisjon, et kui hageja ei esita seoses talle solidaarselt määratud trahviga ühtegi argumenti, siis on vaidlustatud otsus talle trahvi määravas osas tema suhtes muutunud lõplikuks olenemata trahvisumma mis tahes vähendamisest, mida vajaduse korral võimaldati ühele tema tütarettevõtjatest nende vastavate hagide raames.
Sellega seoses olgu märgitud, et eespool punktis 205 mainitud kohtuotsustes leidis Euroopa Kohus, et kui otsuse adressaat otsustab esitada tühistamishagi, siis käsitleb liidu kohus üksnes adressaati puudutavaid otsuse osasid. Seevastu teisi adressaate puudutavad osad, mida ei vaidlustatud, ei puutu liidu kohtu lahendatava vaidluse esemesse (eespool punktis 205 viidatud kohtuotsus komisjon
vs
. AssiDomän Kraft Products jt, punkt 53, ning eespool punktis 205 viidatud kohtuotsus ArcelorMittal Luxembourg
vs
. komisjon ja komisjon
vs
. ArcelorMittal Luxembourg jt, punkt 142).
Ent esiteks tuleb märkida, et see kohtupraktika ei puutu antud juhul asjasse. Nimelt puudutab see otsuse osalise tühistamise tagajärgi. Järelikult ei sea see kahtluse alla kaalutlust, mille kohaselt juhul, kui emaettevõtja vastutus on puhtalt tütarettevõtja vastutusest tulenev vastutus, ei saa esimese vastutus ületada teise vastutust (vt selle kohta eespool punktis 191 viidatud kohtuotsus komisjon
vs
. Tomkins, punktid 46–50). Neil asjaoludel võib Üldkohus emaettevõtjale selle emaettevõtja hagi raames ja kuivõrd ta seda palus, kohaldada trahvisumma mis tahes vähendamist, mida vajadusel korral võimaldati tema tütarettevõtjale viimase esitatud hagi raames.
Teiseks, kuivõrd komisjoni argumenti tuleb mõista nii, et sellega soovitakse tõendada, et trahvi vähendamise nõude põhjendamiseks hageja esitatud teise argumendiga nõustudes teeb Üldkohus otsuse
ultra petita
, tuleb meenutada, nagu tõdetud eespool punktis 195, et teise võimalusena esitatud teise nõude raames vähendada talle määratud trahvisummat esitas hageja nimetatud argumendi põhjendamiseks argumentatsiooni. Järelikult vähendab Üldkohus käesolevas asjas hageja trahvisummat selle argumentatsiooni, mitte omal algatusel tõstatatud väidete alusel.
Teiseks, vastuseks Üldkohtu suulisele küsimusele väitis komisjon sisuliselt, et nagu nähtub väidetavalt eespool punktis 191 viidatud kohtuotsuse komisjon
vs
. Tomkins punktist 56, on emaettevõtjale tütarettevõtjale tema hagi raames võimaldatud trahvisumma vähendamise kohaldamise laiendamise tingimuseks see, et emaettevõtja ja tütarettevõtja esitavad oma hagides sarnased väited. Ent käesolevas asjas ei tuginenud hageja veale, mille komisjon väidetavalt tegi hagejale tütarettevõtjatega solidaarselt määratud trahvi arvutamisel.
Sellega seoses tuleb märkida, et eespool punktis 191 viidatud kohtuotsuse komisjon
vs
. Tomkins punktis 56 kinnitas Euroopa Kohus, et kuna Tomkins plc ei tuginenud oma hagis veale, mis tehti seoses hoiatamise eesmärgil kohaldatud kordajaga, siis vaatamata sellele, et Tomkinsi tütarettevõtja Pegler Ltd esitatud hagi raames vähendas Üldkohus trahvisummat pärast sellise vea tuvastamist (Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus kohtuasjas
T-386/06: Pegler
vs
. komisjon, EKL 2011, lk II-1267
, punktid 134 ja 144), jättis Üldkohus õigesti emaettevõtja trahvisumma tema esitatud hagi raames vähendamata.
Ent käesolevas asjas, kuigi on tõsi, et vaatamata sellele, et hageja ei tuginenud ühelegi veale, mille komisjon väidetavalt tegi talle Roca France’iga solidaarselt määratud trahvisumma arvutamisel, tuleb siiski märkida, et erinevalt eespool punktis 191 viidatud kohtuotsuse komisjon
vs
. Tomkins punktis 56 nimetatud asjaoludest esitas hageja formaalselt argumendi, milles palus Üldkohtul kohaldada talle trahvisumma mis tahes vähendamist, mida vajaduse korral võimaldatakse ühele tema tütarettevõtjale. Järelikult ei saa eespool punktis 191 viidatud kohtuotsuse komisjon
vs
. Tomkins punktis 56 esitatud kaalutlusi kohaldada käesoleva asja suhtes.
Neil asjaoludel tuleb nõustuda trahvi vähendamise nõude põhjendamiseks esitatud hageja teise argumendiga osas, milles hageja palub talle kohaldada Roca France’ile võimaldatud trahvisumma vähendamist.
Seetõttu tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 4 punktis b hagejale Roca France’iga solidaarselt määratud trahvi vähendada 6% ehk 402000 euro võrra. Seega määrab Üldkohus selleks trahvisummaks 6298000 eurot.
[...]

Esitatud põhjendustest lähtudes
ÜLDKOHUS (neljas koda)
otsustab:

1.
Komisjoni 23. juuni 2010. aasta otsuse K(2010) 4185 (lõplik) ELTL artiklis 101 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/39.092 – Vannitoa seadmed ja sisustus) artikli 2 lõike 4 punktis b Roca Sanitario SA‑le solidaarselt määratud trahvi summaks on 6298000 eurot.

2.
Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

3.
Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ning mõista ühtlasi temalt välja kolmandik Roca Sanitario kohtukuludest.

4.
Jätta kaks kolmandikku Roca Sanitario kohtukuludest tema enda kanda.

Pelikánová
Jürimäe
Van der Woude
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 16. septembril 2013 Luxembourgis.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: hispaania.
(
)	Esitatakse vaid need käesoleva kohtuotsuse punktid, mida Üldkohus peab vajalikuks.
(
)	Esitatakse vaid need käesoleva kohtuotsuse punktid, mida Üldkohus peab vajalikuks. Väljajäetud punktide osas viidatakse Üldkohtu …/… otsusele (T-…, EKL..., lk II-...).