CELEX: 62009CJ0536
Közös agrárpolitika
Közösségi támogatási rendszerek
Integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer
796/2004/EK rendelet
A helyszíni ellenőrzés lefolytatásának megakadályozása
Fogalom
Olyan mezőgazdasági termelő, aki nem él a mezőgazdasági üzem területén
A mezőgazdasági termelő képviselője
Fogalom

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak
megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember
29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 21‑i 796/2004/EK bizottsági rendelet
(HL L 141., 18. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 44. kötet, 243. o.) 23. cikke (2) bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
E kérelmet a Marija Omejc, egy mezőgazdasági üzem tulajdonosa és a mezőgazdasági, erdészeti és élelmezésügyi miniszter által
képviselt Szlovén Köztársaság között amiatt folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, hogy utóbbi elutasította
azon panaszt, melyet az érdekelt a Szlovén Köztársaság mezőgazdasági piaci és vidékfejlesztési ügynökségének (a továbbiakban:
kifizető ügynökség) a 2006‑os évre vonatkozó, közvetlen mezőgazdasági támogatás iránti kérelmét elutasító határozatával szemben
nyújtott be.

Jogi háttér
A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági
termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK,
1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember
29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 270., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 40. kötet, 269. o.) (1) preambulumbekezdésének
a szövege a következő:
„A közös agrárpolitika keretébe tartozó különböző jövedelemtámogatási rendszerek alapján odaítélt közvetlen kifizetések tekintetében
bizonyos közös feltételeket kell megállapítani.”
Az 1782/2003 rendelet 2. cikke a következőképpen rendelkezik:
„E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:
a)      »mezőgazdasági termelő«: olyan természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja – tekintet
nélkül az ilyen csoport vagy tagjainak nemzeti jog szerinti jogállására – akinek, illetve amelynek mezőgazdasági üzeme a Közösség
területén található a[z EK 299. cikkben] meghatározottak szerint, és aki, illetve amely mezőgazdasági tevékenységet folytat;
[...]”
A 796/2004 rendelet (29) preambulumbekezdése értelmében:
„Biztosítani kell az integrált rendszer keretében kezelt támogatási rendszerekre vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés
hatékony felügyeletét. E célból, valamint hogy összehangolt felügyeleti szintet biztosítsanak az összes tagállamban, szükséges
részletesen megállapítani az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések végrehajtásának feltételeit és technikai eljárásait,
mind a támogatási rendszerekre megállapított támogathatósági feltételek, mind a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kötelezettségek
tekintetében. Ezenkívül a támogathatósági feltételeknek való megfelelésre vonatkozó ellenőrzések tekintetében, a helyszíni
ellenőrzéseket – általában – előzetes bejelentés nélkül kell végrehajtani. Adott esetben a tagállamoknak kombinálniuk kell
az e rendeletben előírt különböző ellenőrzési módszereket.”
E rendelet (55) preambulumbekezdése értelmében:
„A Közösség pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében el kell fogadni a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok
és a csalás elleni fellépés céljából. Külön rendelkezéseket kell hozni azokra az esetekre, amikor a szóban forgó különböző
támogatási rendszerek általi támogathatósági feltételek tekintetében tapasztalhatók szabálytalanságok”.
A 796/2004 rendelet 23. cikke az alábbiak szerint rendelkezik:
„(1)      Az e rendelet által előírt adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseket olyan módon kell elvégezni, hogy biztosítsák a támogatás
nyújtására vonatkozó feltételeknek, valamint a kölcsönös megfeleltetés követelményeinek és előírásainak való megfelelés hatékony
ellenőrzését.
(2)      Az érintett támogatási kérelmet elutasítják, ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője megakadályozza a helyszíni ellenőrzés
lefolytatását.”
E rendelet 25. cikkének (1) bekezdése szerint:
„A helyszíni ellenőrzéseket előzetes bejelentés nélkül kell végrehajtani. Azonban ha az ellenőrzés célját ez nem veszélyezteti,
szigorúan a szükséges legrövidebb időtartamra korlátozva előzetes értesítés tehető. Az ilyen értesítés, a kellően indokolt
esetek kivételével, nem történhet az ellenőrzés előtti 48 órás időtartamot megelőzően.”

Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
2006. március 15‑én M. Omejc a 2006‑os évre vonatkozó, közvetlen mezőgazdasági támogatás iránti kérelmet terjesztett elő a
kifizető ügynökségnél.
2006. szeptember 7‑én, amikor az alapeljárás felperesének felelőssége alá tartozó mezőgazdasági üzem földjeinek és állatainak
első, előzetes bejelentés nélküli ellenőrzését folytatták, egyetlen szabálytalanságot állapítottak meg: az üzemhez tartozó
egyik juh füljelzője hiányzott.
Annak ellenőrzése érdekében, hogy e szabálytalanságot kijavították‑e, a kifizető ügynökség ellenőre második helyszíni ellenőrzést
kívánt lefolytatni 2006. november 24‑én. Az előző nap estéjén az ellenőr felhívta az említett üzem vezetékes telefonszámát,
és tájékoztatta ezen ellenőrzésről M. Omejc apját, aki a mezőgazdasági üzem területén lakott. Az alapeljárás felperese, aki
már nem lakott ott, azonban a támogatás iránti kérelmében megjelölte azt a mobiltelefonszámot, amelyen elérhető.
Mivel M. Omejc apja nem tudta az érdekeltet értesíteni az említett ellenőrzés lefolytatásáról, és mivel nem volt meghatalmazva
a lánya képviseletére, az említett ellenőr M. Omejc jelenlétének hiányában nem tudta ellenőrizni a szükséges dokumentumokat,
és következésképpen elvégezni a 2006. november 24‑i helyszíni ellenőrzést. Az alapeljárás felperesét ezekről a tényekről csak
akkor tájékoztatták, amikor kapcsolatba lépett ugyanezzel az ellenőrrel az általa M. Omejc apjának megadott telefonszámon,
miután ezen ellenőrzés befejeződött.
2006. december 14‑i határozatával a kifizető ügynökség elutasította az M. Omejc által előterjesztett támogatási kérelmet a
796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva, azzal az indokkal, hogy az alapeljárás felperese nem tette lehetővé
az ezen ügynökség által felhatalmazott személynek a helyszíni ellenőrzés elvégzését.
2006. december 27‑én M. Omejc panasszal élt e határozattal szemben a mezőgazdasági, erdészeti és élelmezésügyi minisztériumnál.
E minisztérium 2007. április 18‑i határozatával elutasította e panaszt, mivel azt állapította meg, hogy a helyszíni ellenőrzést
kizárólag az alapeljárás felperesének betudható okokból akadályozták, sőt tették lehetetlenné, és hogy ennélfogva a kifizető
ügynökség helyesen alkalmazta a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdését.
2007. június 27‑én M. Omejc a panaszát elutasító határozat hatályon kívül helyezésére, valamint a kért támogatás megadására
irányuló keresetet terjesztett elő az Upravno sodišče Republike Slovenije előtt.
E bíróság az előzetes döntéshozatal iránti kérelmében megállapítja, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése nem
határozza meg pontosan, hogy a támogatási kérelmet ugyanúgy el kell‑e utasítani szándékos magatartás esetén, mint a mezőgazdasági
termelő vagy képviselője gondatlanságának esetén. Ezenkívül e rendelkezés nem határozza meg a „képviselő” fogalmát. Következésképpen,
miután megállapította, hogy az alapügy eldöntése a 796/2004 rendelet e rendelkezésének értelmezését igényli, az említett bíróság
úgy döntött, hogy felfüggeszti az eljárást, és a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra:
„1)      A »megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását« [kifejezést] a nemzeti jog alapján kell‑e értelmezni, amely az akadályoztatás
fogalmát összekapcsolja az adott személy szándékos magatartásával, illetve gondatlanságával?
2)      Az első kérdésre adott nemleges válasz esetén a »megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását« kifejezést úgy kell‑e
értelmezni, hogy az alatt azon szándékos magatartásokon, illetve szándékosan okozott körülményeken kívül, amelyek lehetetlenné
tették az ellenőrzés lefolytatását, bármely olyan cselekményt, illetve mulasztást is érteni kell, amely a mezőgazdasági termelő
vagy képviselője gondatlanságának tudható be, amennyiben ennek következtében nem lehetséges az ellenőrzés teljes lefolytatása?
3)      A második kérdésre adott igenlő válasz esetén a 796/2004 […] rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerinti szankció kiszabása
függ‑e attól, hogy a mezőgazdasági termelőt megfelelően értesítették‑e az ellenőrzés azon részéről, amely szükségessé teszi
a közreműködését?
4)      Abban az esetben, ha a mezőgazdasági üzemért felelős személy nem él az üzem területén, a 796/2004 [...] rendelet 23. cikkének
(2) bekezdése szerinti képviselő meghatározásának kérdését a nemzeti jog vagy a közösségi jog alapján kell‑e vizsgálni?
5)      Amennyiben [e kérdést] a közösségi jog alapján kell vizsgálni, a 796/2004 [...] rendelet 23. cikkének (2) bekezdését úgy kell‑e
értelmezni, hogy a helyszíni ellenőrzés során a mezőgazdasági termelőt képviselő személynek kell tekinteni bármely cselekvőképes
nagykorú személyt, aki a mezőgazdasági üzem területén él, és akit legalább részben megbíztak e mezőgazdasági üzem igazgatásával?
6)      Amennyiben az említett [kérdést] a közösségi jog alapján kell vizsgálni, és az [ötödik] kérdésre adott válasz nemleges, a
mezőgazdasági üzemért felelős személy (a 796/2004 […] rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerinti mezőgazdasági termelő),
aki nem él az üzem területén, köteles‑e olyan személyt meghatalmazni képviseletével, aki főszabály szerint bármely időpontban
elérhető az üzemben?”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről

Az első és második kérdésről
Az első és második kérdésével – amelyeket együtt kell vizsgálni – a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ,
hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében szereplő, a „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezés
az uniós jog olyan önálló fogalmát képezi‑e, amelyet valamennyi tagállamban egységesen kell értelmezni, és adott esetben arra,
hogy e fogalom úgy értendő‑e, hogy magában foglal a szándékos magatartáson kívül bármely olyan cselekményt, illetve mulasztást,
amely a mezőgazdasági termelő vagy képviselője gondatlanságának tudható be, amelynek következtében nem lehetséges a helyszíni
ellenőrzés teljes lefolytatása.
E tekintetben először is meg kell állapítani, hogy a 796/2004 rendeletnek sem az említett 23. cikkének (2) bekezdése, sem
más rendelkezése nem utal a nemzeti jogra a „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezésnek megfelelő fogalmat
illetően.
E körülmények alapján, a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az uniós jog egységes alkalmazásának követelményéből
és az egyenlőség elvéből az következik, hogy a jelentésének és hatályának meghatározása érdekében a tagállami jogokra kifejezett
utalást nem tartalmazó uniós jogi rendelkezést az Európai Unió egészében önállóan és egységesen kell értelmezni, figyelembe
véve a rendelkezés összefüggéseit és a kérdéses szabályozás célját (lásd különösen a 327/82. sz. Ekro‑ügyben 1984. január
18‑án hozott ítélet [EBHT 1984., 107. o.] 11. pontját, a C‑287/98. sz. Linster‑ügyben 2000. szeptember 19‑én hozott ítélet
[EBHT 2000., I‑6917. o.] 43. pontját és a C‑467/08. sz. Padawan‑ügyben 2010. október 21‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még
nem tették közzé] 32. pontját).
Ezen ítélkezési gyakorlatból következik, hogy a „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezés, amely egy
olyan rendelet részét képező rendelkezésben található, amely nem tartalmaz a nemzeti jogokra történő utalást, az uniós jog
olyan önálló fogalmának kell tekinteni, amely jelentésének és hatályának azonosnak kell lennie az összes tagállamban. Következésképpen
a Bíróság feladata, hogy az uniós jogrendben egységes értelmezést adjon e kifejezésnek.
E tekintetben emlékeztetni kell a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatára, amely szerint valamely uniós jogi rendelkezés értelmezéséhez
nemcsak annak kifejezéseit, hanem szövegkörnyezetét, és annak a szabályozásnak a célkitűzéseit is figyelembe kell venni, amelynek
az részét képezi (lásd többek között a 292/82. sz. Merck‑ügyben 1983. november 17‑én hozott ítélet [EBHT 1983., 3781. o.]
12. pontját, a C‑34/05. sz. Schouten‑ügyben 2007. március 1‑jén hozott ítélet [EBHT 2007., I‑1687. o.] 25. pontját, valamint
a C‑116/10. sz., Feltgen és Bacino Charter Company ügyben 2010. december 22‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé]
12. pontját).
Mindenekelőtt meg kell állapítani, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a szövege maga egyetlen utalást sem
tartalmaz az ott említett „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezésnek tulajdonítandó jelentésre vonatkozóan.
E rendelkezés ugyanis annak megállapítására szorítkozik, hogy az érintett támogatási kérelmet elutasítják, ha a mezőgazdasági
termelő vagy képviselője „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását”, és egyáltalán nem pontosítja, hogy ezen ellenőrzés
lefolytatása megakadályozásának olyan viselkedésből kell következnie, amely a szándékos magatartáson kívül magában foglal
bármely olyan cselekményt, illetve mulasztást, amely a mezőgazdasági termelő vagy képviselője gondatlanságának tudható be.
Továbbá a 796/2004 rendelet 23. cikke (2) bekezdése különböző nyelvi változatainak összehasonlító vizsgálatából kitűnik, hogy
e rendelkezés eltéréseket mutat a „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezést illetően. Bizonyos nyelvi
változatok – mint az angol, a francia és a szlovén nyelvű változat – ugyanis a „megakadályozza” kifejezést használják, míg
más változatok eltérő megfogalmazást alkalmaznak. Így a német változat a „lehetetlenné teszi” kifejezéssel él, az olasz nyelvű
változat pedig az érintett kérelem elutasítását azon feltételtől teszi függővé, hogy „a helyszíni ellenőrzés a mezőgazdasági
termelőnek vagy képviselőjének betudható okokból nem végezhető el”.
Márpedig ilyen nyelvi eltérések esetén kizárólag a szöveg szerinti értelmezés alapján nem állapítható meg az érintett uniós
jogi fogalom terjedelme. Ezért e fogalmat az annak hátterét képező összefüggésekre, valamint azon szabályozás általános rendszerére
és céljaira tekintettel kell értelmezni, amelynek a részét képezi (lásd ebben az értelemben a C‑372/88. sz. Cricket St Thomas
ügyben 1990. március 27‑én hozott ítélet [EBHT 1990., I‑1345. o.] 19. pontját, a C‑455/05. sz. Velvet & Steel Immobilien ügyben
2007. április 19‑én hozott ítélet [EBHT 2007., I‑3225. o.] 20. pontját, és a C‑239/07. sz., Sabatauskas és társai ügyben 2008.
október 9‑én hozott ítélet [EBHT 2008., I‑7523. o.] 39. pontját).
Az azon fogalom hátterét képező összefüggéseket illetően, amelynek a „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását”
kifejezés megfelel, emlékeztetni kell arra, hogy e fogalom a 796/2004 rendelet 23. cikkében szerepel, amely cikk különös jelentőséggel
bír e rendeletben, mivel olyan általános elveket fogalmaz meg, amelyeknek megfelelően az ellenőrzéseket el kell elvégezni.
E tekintetben e rendelkezés (1) bekezdése szerint az e rendelet által előírt adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseket olyan
módon kell elvégezni, hogy biztosítsák a támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek, valamint a kölcsönös megfeleltetés
követelményeinek és előírásainak való megfelelés hatékony ellenőrzését.
Végül a 796/2004 rendelet (29) és (55) preambulumbekezdése kifejezéseiből következik, hogy e rendelet célja többek között
az ellenőrzések elvégzésére vonatkozóan biztosítani az integrált rendszer keretében kezelt támogatási rendszerekre vonatkozó
rendelkezéseknek való megfelelés hatékony felügyeletét, valamint hatékonyan védeni az Unió pénzügyi érdekeit, megfelelő intézkedések
elfogadásával a szabálytalanságok és a csalás elleni fellépés céljából.
Ebből következik, hogy az ellenőrzések elengedhetetlenek a 796/2004 rendelet által ekként követett célkitűzések eléréséhez,
és hogy következésképpen a megvalósulásuk megakadályozása ebből a szempontból jelentős jogi következményeket von maga után
– például az érintett támogatási kérelem elutasítását ‑, amint azt e rendelet 23. cikkének (2) bekezdése előírja a helyszíni
ellenőrzéseket illetően.
Bár a szabálytalanságok és a csalás elleni fellépés céljára tekintettel e jelentős jogi következmények igazolhatók akkor,
ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője olyan szándékos magatartást tanúsít, amely a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése
értelmében vett helyszíni ellenőrzés elkerülésére irányul, nem ugyanez a helyzet akkor, ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője
minden olyan intézkedést megtett ezen ellenőrzés teljes lefolytatásának biztosítása érdekében, amely tőle ésszerűen elvárható.
Az érintett kérelem elutasítása e rendelkezés értelmében tehát abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője
nem tanúsított ilyen szándékos magatartást, csak akkor igazolható, ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője megakadályozta
vagy lehetetlenné tette az említett ellenőrzés, vagy annak egy része lefolytatását, bármely olyan cselekmény, illetve mulasztás
miatt, amely a mezőgazdasági termelő vagy képviselője gondatlanságának tudható be, és nem hozott ilyen intézkedést.
Ennélfogva azok a körülmények, hogy a mezőgazdasági termelő vagy képviselője meghozott minden olyan ésszerű intézkedést, amely
módjában állt annak biztosítása érdekében, hogy a helyszíni ellenőrzés teljes lefolytatását ne akadályozza meg vagy ne tegye
lehetetlenné, többek között azzal, hogy közölte a kifizető ügynökséggel azon telefonszámot, amelyen elérhető; hogy jóhiszeműen
járt el, a körültekintő mezőgazdasági termelő gondosságát tanúsítva; és hogy bármilyen csalárd magatartás kizárt; jelentős
körülményeknek minősülnek annak megállapítása érdekében, hogy ez a mezőgazdasági termelő vagy képviselője megakadályozta‑e
a helyszíni ellenőrzés lefolytatását a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében. A kérdést előterjesztő bíróság
feladata megvizsgálni, hogy tekintettel a jelen ügy tényállására, ezeket a körülményeket bizonyították‑e az alapügyben.
Az előző megfontolások összességére tekintettel az első és második kérdésre az a válasz adandó, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének
(2) bekezdésében szereplő „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezés az uniós jog olyan önálló fogalmát
képezi, amelyet valamennyi tagállamban egységesen kell értelmezni, úgy, hogy az magában foglal a szándékos magatartáson kívül
bármely olyan cselekményt, illetve mulasztást is, amely a mezőgazdasági termelő vagy képviselője gondatlanságának tudható
be, amelyek következtében nem lehetséges a helyszíni ellenőrzés teljes lefolytatása, ha ez a mezőgazdasági termelő vagy képviselője
nem hozott meg minden olyan intézkedést ezen ellenőrzés teljes lefolytatásának biztosítása érdekében, amely tőle ésszerűen
elvárható.

A harmadik kérdésről
A kérdést előterjesztő bíróság harmadik kérdésével lényegében arra szeretne választ kapni, hogy az érintett támogatási kérelemnek
a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése alapján történő elutasítása függ‑e attól, hogy a mezőgazdasági termelőt vagy
képviselőjét megfelelően értesítették‑e a helyszíni ellenőrzés azon részéről, amelynél szükséges a közreműködése.
E tekintetben meg kell állapítani, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése nem állapít meg semmilyen kötelezettséget
a mezőgazdasági termelő vagy képviselője a helyszíni ellenőrzés vagy annak egy része lefolytatásáról történő értesítésére
vonatkozóan. E rendelkezésnek megfelelően önmagában ezen ellenőrzés lefolytatásának megakadályozása igazolja az érintett támogatási
kérelem elutasítását, attól a körülménytől függetlenül, hogy a mezőgazdasági termelőt megfelelően értesítették‑e arról, hogy
ellenőrzést fognak végezni. Ebből következik, hogy a kérelemnek az említett rendelkezésben előírt elutasítása nem függ attól
a körülménytől, hogy az említett mezőgazdasági termelőt vagy képviselőjét előzetesen megfelelően értesítették‑e a helyszíni
ellenőrzés azon részéről, amelynél szükséges a közreműködése.
Másfelől a 796/2004 rendelet egyetlen másik rendelkezéséből sem következik, hogy értesítést kellene küldeni e mezőgazdasági
termelőnek azelőtt, hogy a helyszíni ellenőrzést lefolytatják. Ellenkezőleg, amint e rendelet 25. cikkének (1) bekezdése megállapítja,
a helyszíni ellenőrzéseket főszabály szerint előzetes bejelentés nélkül kell végrehajtani, előzetes értesítés csak bizonyos
feltételek esetén küldhető.
E megfontolásokra tekintettel a harmadik kérdésre az a válasz adandó, hogy az érintett támogatási kérelemnek a 796/2004 rendelet
23. cikkének (2) bekezdése alapján történő elutasítása nem függ attól, hogy a mezőgazdasági termelőt vagy képviselőjét megfelelően
értesítették‑e a helyszíni ellenőrzés azon részéről, amelynél szükséges a közreműködése.

A negyedik és ötödik kérdésről
A negyedik és ötödik kérdésével – amelyeket együtt kell vizsgálni – a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ,
hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében szereplő „képviselő” fogalma az uniós jog olyan önálló fogalmát képezi‑e,
amelyet valamennyi tagállamban egységesen kell értelmezni, és adott esetben, hogy e fogalom úgy értendő‑e, hogy magában foglal
a helyszíni ellenőrzések során minden cselekvőképes nagykorú személyt, aki a mezőgazdasági üzem területén él, és akit legalább
részben megbíztak e mezőgazdasági üzem igazgatásával.
E tekintetben mindenekelőtt meg kell állapítani, hogy a 796/2004 rendeletnek sem az említett 23. cikkének (2) bekezdése, sem
más rendelkezése nem utal a nemzeti jogokra az említett cikkben szereplő „képviselő” fogalmát illetően.
A jelen ítélet 19. pontjában felidézett ítélkezési gyakorlatból következik, hogy a „képviselő” ezen fogalmát, amely egy olyan
rendelet részét képező rendelkezésben található, amely nem tartalmaz a nemzeti jogokra történő utalást, az uniós jog olyan
önálló fogalmának kell tekinteni, amely jelentésének és hatályának azonosnak kell lennie az összes tagállamban. Következésképpen
a Bíróság feladata, hogy az uniós jogrendben egységes értelmezést adjon az említett „képviselő” fogalmának.
Amint kitűnik a jelen ítélet 27. pontjából, a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerint, ha a mezőgazdasági termelő
megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását, jelentős jogi következményekkel kell számolnia, hiszen az érintett támogatási
kérelmet ebben az esetben el kell utasítani. Azt is meg kell állapítani, hogy e rendelkezés ugyanilyen következményeket von
maga után akkor, ha az ellenőrzés lefolytatásának megakadályozása a mezőgazdasági termelő vagy képviselője magatartásából
ered, mivel ez utóbbiakat ebből a szempontból egyformán kell kezelni.
Ebből következik, hogy abban az esetben, ha a helyszíni ellenőrzést a mezőgazdasági termelő képviselőjének magatartása akadályozza,
az érintett támogatási kérelmet el kell utasítani, és következésképpen a mezőgazdasági termelő viseli a képviselője cselekményei
vagy mulasztásai jogi következményeit. Mivel ebben az esetben a mezőgazdasági termelő viseli teljes egészében a felelősséget
a képviselője magatartásért, minden cselekvőképes nagykorú személy, aki a mezőgazdasági üzem területén él, és akit legalább
részben megbíztak e mezőgazdasági üzem igazgatásával, csak akkor tekinthető a mezőgazdasági termelő a 796/2004 rendelet 23. cikkének
(2) bekezdése értelmében vett képviselőjének, ha a mezőgazdasági termelő egyértelműen kifejezte azon szándékát, hogy őt kívánja
képviseletével meghatalmazni.
Az előző megfontolások összességére tekintettel, a negyedik és ötödik kérdésre az a válasz adandó, hogy a 796/2004 rendelet
23. cikkének (2) bekezdésében szereplő „képviselő” fogalma az uniós jog olyan önálló fogalmát képezi, amelyet valamennyi tagállamban
egységesen kell értelmezni úgy, hogy e fogalom magában foglal a helyszíni ellenőrzések során minden cselekvőképes nagykorú
személyt, aki a mezőgazdasági üzem területén él, és akit legalább részben megbíztak e mezőgazdasági üzem igazgatásával, amennyiben
a mezőgazdasági termelő egyértelműen kifejezte azon szándékát, hogy őt kívánja a képviseletével meghatalmazni, következésképpen
vállalta a felelősséget e személy minden cselekményéért és mulasztásáért.

A hatodik kérdésről
A kérdést előterjesztő bíróság hatodik kérdésével lényegében arra szeretne választ kapni, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének
(2) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy azon mezőgazdasági termelő, aki nem él a felelőssége alá tartozó mezőgazdasági
üzem területén, köteles olyan képviselőt meghatalmazni, aki főszabály szerint bármely időpontban elérhető e mezőgazdasági
üzemben.
E tekintetben fontos megállapítani, hogy sem a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése, sem e rendelet más rendelkezése
nem állapít meg olyan kötelezettséget, hogy azon mezőgazdasági termelő, aki nem él a felelőssége alá tartozó mezőgazdasági
üzem területén, meghatalmazzon valakit a képviseletével.
Továbbá, mivel az ellenőrzések célja a 796/2004 rendelet 23. cikkének (1) bekezdésében előírt, a támogatás nyújtására vonatkozó
feltételeknek, valamint a kölcsönös megfeleltetés követelményeinek és előírásainak való megfelelés hatékony ellenőrzésének
biztosítása, semmiképpen nem lehet megkövetelni, hogy a mezőgazdasági termelő képviselőt nevezzen meg, kizárólag abból az
okból, hogy nem lakik a mezőgazdasági üzeme területén. E cél már megvalósul azáltal, ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője
nem akadályozta meg a helyszíni ellenőrzés lefolytatását e 23. cikk (2) bekezdése értelmében, ahogyan azt a Bíróság a jelen
ítélet 30. pontjában értelmezte.
Hasonlóképpen meg kell állapítani, hogy a 796/2004 rendelet egyetlen rendelkezése sem ír elő a mezőgazdasági termelő számára
olyan kötelezettséget, hogy bármely időpontban elérhető legyen abban a mezőgazdasági üzemben, amelynek igazgatásááért felel.
Ebből következik, hogy e kötelezettség nem követelhető meg tehát e mezőgazdasági termelő képviselőjétől. Az ilyen kötelezettséget
mindenképpen túlzottan kényszerítőnek kell tekinteni, és gyakorlatilag lehetetlen betartani.
E megfontolásokra tekintettel a hatodik kérdésre az a válasz adandó, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdését
úgy kell értelmezni, hogy az a mezőgazdasági termelő, aki nem él a felelőssége alá tartozó üzem területén, nem köteles olyan
képviselőt megnevezni, aki főszabály szerint bármely időpontban elérhető az üzemben.

A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (hetedik tanács) a következőképpen határozott:
1)
A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági
termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet
által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 21‑i 796/2004/EK bizottsági rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében
szereplő „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezés az uniós jog olyan önálló fogalmát képezi, amelyet
valamennyi tagállamban egységesen kell értelmezni, úgy, hogy az magában foglal a szándékos magatartáson kívül bármely olyan
cselekményt, illetve mulasztást is, amely a mezőgazdasági termelő vagy képviselője gondatlanságának tudható be, és amelynek
következtében nem lehetséges a helyszíni ellenőrzés teljes lefolytatása, ha e mezőgazdasági termelő vagy képviselője nem hozott
meg minden olyan intézkedést ezen ellenőrzés teljes lefolytatásának biztosítása érdekében, amely tőle ésszerűen elvárható.
2)
Az érintett támogatási kérelemnek a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése alapján történő elutasítása nem függ attól,
hogy a mezőgazdasági termelőt vagy képviselőjét megfelelően értesítették‑e a helyszíni ellenőrzés azon részéről, amelynél
szükséges a közreműködése.
3)
A 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében szereplő „képviselő” fogalma az uniós jog olyan önálló fogalmát képezi,
amelyet valamennyi tagállamban egységesen kell értelmezni úgy, hogy e fogalom magában foglal a helyszíni ellenőrzések során
minden cselekvőképes nagykorú személyt, aki a mezőgazdasági üzem területén él, és akit legalább részben megbíztak e mezőgazdasági
üzem igazgatásával, amennyiben a mezőgazdasági termelő egyértelműen kifejezte azon szándékát, hogy őt kívánja a képviseletével
meghatalmazni, következésképpen vállalta a felelősséget e személy minden cselekményéért és mulasztásáért.
4)
A 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az a mezőgazdasági termelő, aki nem él a felelőssége
alá tartozó üzem területén, nem köteles olyan képviselőt kijelölni, aki főszabály szerint bármely időpontban elérhető az üzemben.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: szlovén.