CELEX: 62012TJ0048
Julkiset palveluhankinnat
Tarjouspyyntömenettely
Sellaisten käännöspalveluiden tarjoaminen, jotka koskevat käännöksiä puolan kielelle
Päätös sen päätöksen muuttamisesta, jolla kantaja asetettiin valittujen tarjoajien luettelon ensimmäiselle sijalle
Pääpuitesopimuksen tekeminen toisen tarjoajan kanssa
Uudelleenarviointia koskeva pyyntö
Määräaika
Asian käsittelyn lykkääminen
Avoimuus
Yhdenvertainen kohtelu

Asiaa koskevat oikeussäännöt
Euroopan parlamentin yksiköiden palveluhankintoja koskevien sopimusten tekemiseen sovelletaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25.6.2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (
EYVL L 248, s. 1
; jäljempänä varainhoitoasetus) ensimmäisen osan V osaston säännöksiä sekä varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä 23.12.2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (
EYVL L 357, s. 1
; jäljempänä soveltamissäännöt) ensimmäisen osan V osaston säännöksiä, sellaisena kuin ne olivat käsiteltävän asian tosiseikkoihin sovellettaessa.
Varainhoitoasetus
Varainhoitoasetuksen 100 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Hankintaviranomaisen on ilmoitettava jokaiselle hylätylle ehdokkaalle tai tarjoajalle seikat, joiden perusteella tämän ehdokkuus tai tarjous on hylätty, sekä jokaiselle valintaperusteet täyttävän tarjouksen tehneelle, joka sitä kirjallisesti pyytää, valitun tarjouksen ominaisuudet ja siihen liittyvät edut sekä valitun tarjouksen tekijän nimi.
Joitakin tietoja voidaan kuitenkin jättää ilmoittamatta, jos niiden ilmoittaminen estäisi lain soveltamista tai olisi yleisen edun vastaista tai vahingoittaisi julkisyhteisöjen tai yksityisten yritysten laillisia kaupallisia etuja taikka haittaisi tarjoajien välistä rehellistä kilpailua.”
Varainhoitoasetuksen 103 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Jos ilmenee, että ratkaisumenettelyyn on liittynyt huomattavia virheitä, väärinkäytöksiä tai petoksia, toimielinten on keskeytettävä menettely ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet, menettelyn peruuttaminen mukaan luettuna.
Jos hankintasopimuksen tekemisen jälkeen ilmenee, että ratkaisumenettelyyn tai sopimuksen täytäntöönpanoon on liittynyt huomattavia virheitä, väärinkäytöksiä tai petoksia, toimielimet voivat joko jättää sopimuksen tekemättä tai keskeyttää sen täytäntöönpanon sen mukaan, mihin menettelyn vaiheeseen on edetty, tai tarvittaessa purkaa sopimuksen.
– –”
Soveltamissäännöt
Soveltamissääntöjen 149 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1.   Hankintaviranomaiset tiedottavat ehdokkaille ja tarjoajille viipymättä hankinta- tai puitesopimusta koskevan tarjouskilpailun ratkaisua tai dynaamiseen hankintajärjestelmään hyväksymistä koskevista päätöksistään sekä perusteista päätökselleen luopua tarjouskilpailun kohteena olleen hankinta- tai puitesopimuksen tekemisestä tai dynaamisen hankintajärjestelmän käyttöönotosta tai aloittaa menettely uudelleen.
2.   Hankintaviranomaisen on viimeistään viidentoista kalenteripäivän kuluessa asiaa koskevan kirjallisen pyynnön vastaanottamisesta toimitettava pyytäjälle varainhoitoasetuksen 100 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot.
3.   Yhteisön toimielinten omaan lukuunsa tekemien hankintojen osalta, joiden arvo on vähintään jokin 158 artiklassa vahvistetuista kynnysarvoista ja jotka eivät jää direktiivin 2004/18/EY soveltamisalan ulkopuolelle, hankintaviranomainen ilmoittaa samanaikaisesti ja henkilökohtaisesti jokaiselle hylätylle ehdokkaalle ja tarjoajalle kirjeitse, faksilla tai sähköpostitse, ettei näiden ehdokkuushakemusta tai tarjousta ole hyväksytty, jommassakummassa seuraavista vaiheista:
a)
viipymättä sen jälkeen, kun poissulkemis- ja valintaperusteisiin perustuvat päätökset on tehty, ja ennen ratkaisupäätöstä, kun kyse on kahdessa erillisessä vaiheessa toteutettavista hankintamenettelyistä;
b)
ratkaisupäätösten ja tarjousten hylkäämispäätösten osalta mahdollisimman pian ratkaisupäätöksen tekemisen jälkeen ja viimeistään seuraavalla viikolla.
Hankintaviranomaisen on kussakin tapauksessa ilmoitettava tarjouksen tai ehdokkuushakemuksen hylkäämisen syyt ja käytettävissä olevat muutoksenhakukeinot.
Hankintaviranomaiset ilmoittavat samanaikaisesti kun hylätyille ehdokkaille tai tarjoajille ilmoitetaan hylkäämisestä myöntöpäätöksestä tarjouskilpailun voittajalle täsmentäen samalla, ettei ilmoitettu päätös sido asianomaista hankintaviranomaista.
Hylätyt tarjoajat tai ehdokkaat voivat pyytää lisätietoja hylkäämisen syistä kirjeitse, faksilla ja sähköpostitse, ja kaikki valintaperusteet täyttävän tarjouksen tehneet tarjoajat voivat pyytää tietoja valitun tarjouksen ominaispirteistä ja siihen liittyvistä eduista, ja heille voidaan ilmoittaa tarjouskilpailun voittajan nimi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen 100 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan säännösten soveltamista. Hankintaviranomaisten on esitettävä tiedot enintään 15 kalenteripäivän kuluessa pyynnön saamisesta.”
Soveltamissääntöjen 153 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1.   Kun sopimuksen täytäntöönpano keskeytetään varainhoitoasetuksen 103 artiklan mukaisesti, tarkoituksena on selvittää, ovatko huomattavat virheet ja väärinkäytökset tai epäillyt petokset todella tapahtuneet. Jos niitä ei voida näyttää toteen, sopimuksen täytäntöönpanoa jatketaan selvityksen jälkeen.
2.   Huomattavalla virheellä tai väärinkäytöksellä tarkoitetaan mitä tahansa sopimusmääräyksen tai lainsäädännön rikkomista, joka on seurausta sellaisesta toimesta tai laiminlyönnistä, josta voi olla tai josta olisi voinut olla haittaa yhteisöjen talousarviolle.”
Soveltamissääntöjen 158 a artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Hankintaviranomainen voi allekirjoittaa direktiivin 2004/18/EY soveltamisalaan kuuluvan hankintasopimuksen tai puitesopimuksen tarjouskilpailun voittajan kanssa aikaisintaan neljäntoista kalenteripäivän kuluttua.
Tämä ajanjakso alkaa jompanakumpana seuraavista ajankohdista:
a)
sitä päivää seuraavana päivänä, jona ratkaisu- ja hylkäämispäätöksistä ilmoitettiin samanaikaisesti;
b)
sitä päivää seuraavana päivänä, jona 118 artiklassa tarkoitettu ratkaisuilmoitus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jos hankintasopimus tai puitesopimus on tehty neuvottelumenettelyssä julkaisematta etukäteen hankintailmoitusta.
Hankintaviranomainen voi tarvittaessa lykätä sopimuksen allekirjoittamista lisätutkimusten ajaksi, jos tämä on perusteltua hylättyjen tai vahinkoa kärsineiden ehdokkaiden tai tarjoajien toimittamien pyyntöjen tai huomautusten taikka muiden merkityksellisten tietojen perusteella. Näiden pyyntöjen, huomautusten ja tietojen on saavuttava ensimmäisessä alakohdassa vahvistetun ajanjakson aikana. Kaikille ehdokkaille ja tarjoajille on ilmoitettava allekirjoittamisen lykkäämisestä kolmen työpäivän kuluessa lykkäämispäätöksestä.
Ennen ensimmäisessä alakohdassa vahvistetun ajanjakson kulumista allekirjoitettu sopimus on mitätön, pois lukien 2 kohdassa tarkoitetut tapaukset.”
Tarjouspyyntö
Tarjouspyynnön PL/2011/EU (jäljempänä tarjouspyyntö) kohteena oli sellaisten käännöspalvelujen, jotka koskevat käännöksiä englannista, ranskasta, saksasta, italiasta ja espanjasta puolan kieleen, tarjoaminen parlamentille, Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja Euroopan unionin alueiden komitealle. Se koostui tarjouspyynnöstä ja tarjouseritelmästä.
Tarjouseritelmän 23 kohdassa, jossa viitataan varainhoitoasetuksen 93 ja 94 artiklaan, täsmennetään kyseisen hankintasopimuksen poissulkemisperusteet.
Tarjouseritelmän 24 kohdan mukaan tarjoajan, jonka kanssa sopimus ollaan tekemässä, on kymmenen työpäivän määräajan kuluessa siitä, kun se on saanut alustavan tiedoksiannon sopimuksen tekemisestä, toimitettava todisteet siitä, että tarjouseritelmän 23 kohdassa mainitut tilanteet eivät koske sitä.
Tarjouseritelmän 26.3 kohdassa, jonka otsikko on ”Sopimuksen tekeminen”, todetaan seuraavaa:
”Sopimukset tehdään niiden tarjoajien kanssa, jotka ovat tehneet taloudellisesti edullisimman tarjouksen, mitä arvioidaan hinta-laatu-suhdetta koskevan ratkaisuperusteen perusteella.
– –
Enintään viidestä valitusta tarjoajasta laaditaan luettelo, ja pääsopimus tehdään sen tarjoajan kanssa, joka on tehnyt taloudellisesti edullisimman tarjouksen.”
Tarjouseritelmän 27 kohdassa, jonka otsikko on ”Tulosten tiedoksianto”, todetaan:
”Hankintaviranomainen antaa samanaikaisesti ja henkilökohtaisesti jokaiselle hylätylle tarjoajalle tiedoksi saantitodistuksella varustetulla kirjeellä ja sähköpostilla tai faksilla, ettei näiden tarjousta ole hyväksytty. Hankintaviranomainen ilmoittaa kussakin tapauksessa tarjouksen hylkäämisen syyt ja käytettävissä olevat muutoksenhakukeinot.
Hankintaviranomainen ilmoittaa hylkäämispäätösten tiedoksiannon kanssa samanaikaisesti ratkaisupäätöksen tarjouskilpailun voittajalle täsmentäen samalla, ettei kyseinen päätös sido hankintaviranomaista. Sopimus voidaan allekirjoittaa aikaisintaan neljäntoista kalenteripäivän kuluttua sitä päivää seuraavasta päivästä, jona ratkaisu- ja hylkäämispäätökset annettiin samanaikaisesti tiedoksi. Ratkaisupäätös on joka tapauksessa lopullinen vasta, kun valittu tarjoaja on toimittanut tämän tarjouseritelmän 23 kohdassa mainittuja poissulkemisperusteita koskevat todisteet ja kun hankintaviranomainen on hyväksynyt ne. Hyväksymisestä ilmoitetaan aina kirjallisesti, ja se antaa valitulle tarjoajalle mahdollisuuden allekirjoittaa sopimus, jos neljäntoista kalenteripäivän määräaika on kulunut.
Ennen neljäntoista kalenteripäivän ajanjakson kulumista allekirjoitettu sopimus on mitätön.
Hylätyt tarjoajat voivat pyytää lisätietoja tarjouksensa hylkäämisen syistä kirjallisella pyynnöllä kirjeitse, faksilla tai sähköpostilla. Vain hyväksyttävän tarjouksen tehneet tarjoajat voivat pyytää tietoa valitun tarjouksen ominaispiireistä ja siihen liittyvistä eduista, ja heille voidaan ilmoittaa tarjouskilpailun voittajan nimi. Hyväksyttäviksi katsotaan tarjoajien tarjoukset, joita ei ole poissuljettu ja jotka täyttävät valintaperusteet. Joitakin tietoja voidaan kuitenkin jättää ilmoittamatta, jos niiden ilmoittaminen estäisi lain soveltamista tai olisi yleisen edun vastaista tai vahingoittaisi julkisyhteisöjen tai yksityisten yritysten laillisia kaupallisia etuja taikka haittaisi tarjoajien välistä rehellistä kilpailua.”
Tarjouseritelmän 28 kohdassa, jonka otsikko on ”Asian käsittelyn lykkääminen”, todetaan seuraavaa:
”Järjestävä yksikkö voi tulosten ilmoittamisen jälkeen ja ennen sopimuksen allekirjoittamista tarvittaessa lykätä sopimuksen allekirjoittamista lisätutkimusten ajaksi, jos tämä on peruteltua hylättyjen tai vahinkoa kärsineiden tarjoajien esittämien pyyntöjen tai huomautusten perusteella tai muiden menettelyä koskevien merkityksellisten tietojen perusteella. Näiden pyyntöjen, huomautusten tai tietojen on saavuttava neljäntoista kalenteripäivän kuluessa sitä päivää seuraavasta päivästä, jona hylkäämis- ja ratkaisupäätökset annettiin samanaikaisesti tiedoksi tai, soveltuvassa tapauksessa, jona sopimusta koskeva ratkaisuilmoitus julkaistiin. Kaikille tarjoajille on ilmoitettava allekirjoittamisen lykkäämisestä kolmen työpäivän kuluessa lykkäämispäätöksestä. Asian käsittelyn lykkäämisestä aiheutuvien lisätutkimusten perusteella järjestävä yksikkö voi vahvistaa ratkaisupäätöksensä, muuttaa sitä tai tarvittaessa peruuttaa menettelyn. Kaikki uudet päätökset on perusteltava ja annettava kirjallisesti tiedoksi kaikille kilpaileville tarjoajille.”
Asian tausta
Parlamentti käynnisti tarjouskilpailun 22.3.2011.
Kantaja Euroscript – Polska Sp. z o.o., joka on puolalainen käännösalalla toimiva yritys, esitti tarjouksen määräajassa.
Parlamentti ilmoitti kantajalle 18.10.2011 päivätyllä kirjeellä (jäljempänä alkuperäinen päätös), että sen tarjous oli valittu ja että kantaja oli valittujen tarjoajien luettelossa ensimmäisellä sijalla. Tarjouseritelmän 23 ja 24 kohdan mukaisesti kantajaa kehotettiin toimittamaan varainhoitoasetuksen 93 artiklassa säädettyjä poissulkemisperusteita koskevat todisteet kymmenen työpäivän kuluessa alkuperäisen päätöksen vastaanottamisesta. Alkuperäisessä päätöksessä täsmennettiin tätä seuraavasti:
”Parlamentti varaa – – tilaisuuden lykätä sopimuksen allekirjoittamista lisätutkimusten ajaksi, jos tämä on perusteltua hylättyjen tarjoajien esittämien pyyntöjen tai huomautusten tai muiden merkityksellisten tietojen perusteella, mistä ilmoitetaan teille.
Tämä tiedoksianto sopimuksen tekemisestä ei sido parlamenttia. Hankintaviranomainen voi sopimuksen allekirjoitukseen asti joko vetäytyä sopimuksen tekemisestä tai peruuttaa hankintasopimuksen tekomenettelyn ilman, että teille syntyisi oikeutta saada korvausta.”
Samana päivänä parlamentti lähetti Agencja MAartille, joka on myös kyseisen tarjouspyynnön yhteydessä tarjouksen tehnyt puolalainen yritys, kirjeen, jossa sille annettiin tiedoksi, että sen tarjous oli valittu ja että se oli parhaiten sijoittuneiden tarjoajien luettelossa toisella sijalla. Kirjeessä Agencja MAartia kehotettiin samoin kuin alkuperäisessä päätöksessä toimittamaan poissulkemisperusteita koskevat todisteet.
Agencja MAart pyysi 24.11.2011 päivätyllä kirjeellä parlamentilta tarjouksensa arviointia koskevia yksityiskohtaisia tietoja, ja vaati tämän jälkeen 30.11.2011 päivätyllä kirjeellä asian käsittelyn lykkäämistä ja valittujen tarjousten uudelleenarviointia tarjoustaan koskevien sellaisten ongelmien ja laiminlyöntien perusteella, jotka oli yksilöity kirjeen liitteessä.
Arviointikomitea kokoontui 6.12.2011 arvioimaan uudelleen Agencja MAartin tarjouksen. Agencja MAartille myönnettiin 3,58 laatupistettä lisää.
Tämän kokouksen jälkeen parlamentti teki 8.12.2011 uuden päätöksen, johon sisältyi sopimuksen tekemistä varten laadittu valittujen tarjoajien luettelo. Agencja MAart oli luettelossa ensimmäisellä sijalla ja kantaja toisella sijalla.
Parlamentti ilmoitti kantajalle 9.12.2011 päivätyllä kirjeellä, että sen tarjous oli siitä lähtien parhaiten sijoittuneiden tarjoajien luettelon toisella sijalla, koska Agencja MAartille oli myönnetty 3,58 laatupistettä lisää (jäljempänä riidanalainen päätös).
Kantaja pyysi 12.12.2011 päivätyllä kirjeellä varainhoitoasetuksen nojalla parlamenttia ilmoittamaan sille ensimmäiselle sijalle asetetun tarjoajan tarjouksen ominaisuudet ja siihen liittyvät edut. Kantaja pyysi parlamenttia myös ilmoittamaan sille, koska Agencja MAart oli valittanut päätöksestä, jolla kantaja asetettiin parhaiten sijoittuneiden tarjoajien luettelon ensimmäiselle sijalle, mistä syystä Agencja MAartille oli myönnetty 3,58 laatupistettä lisää ja mistä syystä kantajalle ei ollut ilmoitettu sopimuksen allekirjoituksen lykkäämisestä.
Parlamentti vastasi kantajalle 20.12.2011 päivätyllä kirjeellä, jossa se tarkensi, että arviointikomitea oli myöntänyt Agencja MAartille 94,9 pistettä sen jälkeen, kun se oli saanut kolme laatupistettä lisää siitä syystä, että se otti huomioon hankintaviranomaisen huomautukset, ja 0,58 pistettä siitä syystä, että sen kielivalikoimassa oli kaksi lisäkieltä, nimittäin tšekki ja bulgaria. Parlamentti liitti tähän kirjeeseen kantajan tarjousta koskevan arviointikomitean arvioinnin, josta kävivät ilmi 75,45 pisteen antamisen perusteet sekä arviointikomitean huomautukset.
Kantaja vaati 22.12.2011 parlamentille lähettämällään kirjeellä parlamenttia ilmoittamaan parhaiten sijoittuneen tarjoajan tarjouksen ominaisuudet sekä kyseisen tarjoajan nimen ja toisti 12.12.2011 päivättyyn kirjeeseensä sisältyneet vaatimuksensa, jotka koskivat sitä päivää, jolloin Agencja MAart oli valittanut päätöksestä, jolla kantaja asetettiin parhaiten sijoittuneiden tarjoajien luettelon ensimmäiselle sijalle, ja syitä sille, miksi kantajalle ei ollut ilmoitettu käännöspalveluja koskevan sopimuksen allekirjoituksen lykkäämisestä.
Kantajalle 12.1.2012 lähetetyssä vastauksessaan parlamentti eritteli ne seikat, jotka olivat johtaneet valittujen tarjoajien järjestyksen muuttamiseen, ja näiden seikkojen aikajärjestyksen, ja tarkensi, ettei asian käsittelyä missään vaiheessa ollut lykätty.
Kantaja pyysi 12.1.2012 päivätyllä kirjeellä uudelleen parlamenttia ilmoittamaan sille parhaiten sijoittuneen tarjoajan tarjouksen ominaisuudet ja siihen liittyvät edut. Se väitti myös, että Agencja MAartin pyyntö, joka koski sen tarjouksen uudelleenarviointia, oli esitetty myöhässä ja se olisi näin ollen pitänyt jättää tutkimatta, joten arviointikomitealla ei ollut enää toimivaltaa 6.12.2011 tehdyn päätöksen tekemiseen.
Vastauksessaan 18.1.2012 parlamentti ilmoitti kantajalle, ettei sen alkuperäinen päätös ollut sopimuksen ratkaisupäätös, koska ratkaisupäätös oli tehty 9.12.2011. Näin ollen neljäntoista kalenteripäivän määräaika oli alkanut kulua tuosta päivästä. Kyseisessä kirjeessä parlamentti ilmoitti kantajalle Agencja MAartin ehdottaman yhden standardisivun hinnan ja liitti mukaan tämän viimeksi mainitun tarjousta koskevan arviointikomitean arvioinnin. Parlamentti ilmoitti kantajalle myös, että sopimus oli tullut voimaan 3.1.2012.
Parlamentin käännöstoiminnan pääosastolle 18.1.2012 lähettämässään kirjeessä kantaja väitti, että sen sopimuksen, joka koskee käännöspalveluja puolan kieleen, tekomenettelyssä on tapahtunut väärinkäytöksiä, ja vaati pääjohtajaa kumoamaan riidanalaisen päätöksen ja tekemään pääsopimuksen kantajan kanssa.
Menettely ja asianosaisten vaatimukset
Kantaja on nostanut nyt käsiteltävän kanteen 6.2.2012 unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon toimittamallaan kannekirjelmällä.
Koska jaostojen kokoonpanoa muutettiin, asia jaettiin unionin yleisen tuomioistuimen kuudennelle jaostolle.
Unionin yleinen tuomioistuin (kuudes jaosto) päätti esittelevän tuomarin kertomuksen perusteella aloittaa suullisen käsittelyn.
Kantaja vaatii, että unionin yleinen tuomioistuin
—
kumoaa riidanalaisen päätöksen
—
toissijaisesti kumoaa tarjouspyynnön
—
velvoittaa parlamentin korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Parlamentti vaatii, että unionin yleinen tuomioistuin
—
hylkää kanteen perusteettomana
—
velvoittaa kantajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Asianosaisten lausumat ja vastaukset unionin yleisen tuomioistuimen esittämiin suullisiin kysymyksiin kuultiin 30.1.2014 pidetyssä istunnossa.
Istunnossa parlamenttia pyydettiin toimittamaan kolmen viikon kuluessa sen Agencja MAartille lähettämä kirje. Parlamentti noudatti tätä pyyntöä 4.2.2014.
Kantaja esitti huomauksensa tästä asiakirjasta 14.2.2014.
Suullinen menettely päättyi 24.2.2014.
Oikeudellinen arviointi
Kanteensa tueksi kantaja vetoaa kahteen kanneperusteeseen, joista ensimmäinen perustuu harkintavallan väärinkäyttöön ja toinen Euroopan unionin lainsäädännön ja periaatteiden rikkomiseen. Ensimmäiseksi on tutkittava toinen kanneperuste.
Asianosaisten väitteet
Toisella kanneperusteellaan kantaja väittää, että Agencja MAart oli menettänyt oikeutensa siinä vaiheessa, kun se otti yhteyttä parlamenttiin ja pyysi tarjouksensa uudelleenarviointia, koska sen olisi tarjouseritelmän mukaisesti pitänyt neljäntoista päivän kuluessa alkuperäisen päätöksen tiedoksiannosta vaatia hankintaviranomaiselta, että sille ilmoitettaisiin tarjouskilpailun voittajan tarjouksen ominaisuudet ja siihen liittyvät edut. Koska alkuperäinen päätös oli tullut lopulliseksi, kantajan mukaan parlamentti saattoi kieltäytyä sopimuksen allekirjoittamisesta vain lykkäämällä hankintasopimuksen tekomenettelyä, peruuttamalla sen tai luopumalla sopimuksen tekemisestä.
Kantajan mukaan sekä tarjouseritelmän 27 kohdassa että sen 28 kohdassa mainitaan neljäntoista päivän määräaika, joten sitä ei sovelleta vain sellaisessa tilanteessa, jossa hylätty tarjoaja on pyytänyt lykkäämistä. Soveltamissääntöjen 158 a artiklasta käy sitä vastoin ilmi, että tätä määräaikaa sovelletaan kaikissa tapauksissa riippumatta siitä, onko sopimuksen allekirjoituksen lykkäämispäätöstä tehty, paitsi kyseisen säännöksen 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa. Kantajan mukaan kyseisellä määräajalla on tarkoitus asettaa hankintamenettelylle päättymispäivä, ettei se jatkuisi loputtomasti. Näin ollen kantaja väittää, ettei parlamentti voinut ottaa vastaan uudelleenarviointia koskevaa pyyntöä, jonka Agencja MAart teki yli kuukausi alkuperäisen päätöksen jälkeen.
Kantaja korostaa sitä, että se oli toimittanut parlamentille poissulkemisperusteisiin liittyvät asiakirjat neljäntoista päivän määräajan päättyessä, joten parlamentti ei voinut peruuttaa alkuperäistä päätöstään, kun sopimuksen allekirjoituksen lykkäämistä ei ollut pyydetty.
Parlamentti toteaa, että Agencja MAart pyysi tarjouksensa uudelleenarviointia poissulkemisperusteiden arviointijakson aikana. Tällaisen pyynnön esittämiselle ei ole mitään preklusiivista määräaikaa. vaan sen voi esittää sopimuksen allekirjoittamiseen asti, kuten käsiteltävässä asiassa on tehty. Parlamentti toteaa myös, että mitään sopimuksen allekirjoituksen, joka on lisäksi vain mahdollisuus hankintaviranomaisen kannalta, lykkäämistä koskevaa pyyntöä ei ole tehty tältä osin säädetyssä neljäntoista päivän määräajassa.
Parlamentin mukaan kantaja sekoittaa keskenään yhtäältä soveltamissääntöjen 149 artiklan 3 kohdan neljännessä alakohdassa säädetyn viidentoista päivän määräajan, jonka kuluessa hankintaviranomaisen on ilmoitettava hyväksytyn tarjouksen tehneelle tarjoajalle valitun tarjouksen omaispiirteet ja siihen liittyvät edut, jos tämä pyytää niitä, ja toisaalta soveltamissääntöjen 158 a artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa mainitun neljäntoista päivän määräajan, joka koskee sopimuksen allekirjoituksen lykkäämismenettelyä lisätutkimusten ajaksi. Parlamentti katsoo, ettei se ole tehnyt oikeudellista virhettä arvioidessaan, ettei sopimuksen allekirjoituksen lykkääminen ole tarpeen. Vaikka oletettaisiin, että soveltamissääntöjen 158 a artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetty määräaika olisi preklusiivinen määräaika, parlamentti toteaa, että Agencja MAart toimitti huomautuksensa ennen lopullisen ratkaisupäätöksen eli riidanalaisen päätöksen tekemistä.
Parlamentti katsoo tutkineensa tarjouspyynnössä määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti tehtyjä tarjouksia objektiivisesti. Se toteaa myös, että kantaja ei ole pyytänyt sopimuksen allekirjoituksen lykkäämistä riidanalaisen päätöksen tiedoksiannon jälkeen.
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi
Tarjouseritelmästä käy ilmi, että hankintasopimusten tekomenettelyssä on erotettava toisistaan kolme peräkkäistä vaihetta: ensimmäinen vaihe, jonka aikana sovelletaan 25 kohdassa määriteltyjä valintaperusteita, toinen vaihe, jonka aikana tarjouksia arvioidaan 26 kohdassa määriteltyjen ratkaisuperusteiden kannalta, ja kolmas vaihe, jossa sovelletaan 24 kohdassa määriteltyjä poissulkemisperusteita.
Tarjouseritelmän 26.3 kohdan mukaan arviointikomitea laatii luettelon, johon sisältyy enintään viisi valittua tarjoajaa ja tekee pääsopimuksen sen tarjoajan kanssa, jonka tarjous on taloudellisesti edullisin.
Asiakirjoista käy ilmi, että alkuperäinen päätös tehtiin tarjouseritelmän 26 kohdassa määriteltyjä ratkaisuperusteita soveltaen. Lisäksi parlamentti ilmoitti 18.10.2011 niille tarjoajille, joita asia koski, niiden tarjousten valinnasta ja sijoituksesta. Kantajalle ja Agencja MAartille kyseisenä päivänä lähetetyissä kirjeissä todettiin, että parlamentti oli ”antanut kaikille tarjoajille tiedoksi tarjouspyynnön valinta- ja ratkaisuvaiheiden tuloksen – – ja pyytänyt valittuja tarjoajia toimittamaan poissulkemisvaihetta varten tarvittavat asiakirjat”. Kirjeissä tarkennettiin myös, että ”tämä tiedoksianto sopimuksen tekemisestä ei si[tonut] parlamenttia”.
Vaikka alkuperäistä päätöstä kuvailtiin tarjouseritelmän 24 kohdassa alustavaksi tiedoksiannoksi sopimuksen tekemisestä, sen tekemiseen päättyi edellä 44 kohdassa tarkoitettu toinen vaihe, ja sillä annettiin siten niille tarjoajille, joita asia koski, mahdollisuus osoittaa, että he täyttävät poissulkemisperusteet. Näissä olosuhteissa alkuperäinen päätös oli sellainen ratkaisupäätös, jota tarkoitetaan yhtäältä soveltamissääntöjen 149 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa, jonka sisältö toistettu tarjouseritelmän 27 kohdan toisessa alakohdassa, ja toisaalta soveltamissääntöjen 158 a artiklan 1 kohdassa, joka koskee sitä määräaikaa, joka on odotettava ennen sopimuksen allekirjoitusta, ja jonka a alakohdassa säädetään, että hankintaviranomainen voi allekirjoittaa sopimuksen aikaisintaan neljäntoista kalenteripäivän kuluttua sitä päivää seuraavasta päivästä, jona ratkaisu- ja hylkäämispäätökset annettiin samanaikaisesti tiedoksi. Tämä määräaika toistetaan myös tarjouseritelmän 27 kohdassa.
On lisäksi muistutettava, että soveltamissääntöjen 158 a artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa, joka on toistettu tarjouseritelmän 28 kohdassa, säädetään, että hylättyjen tai vahinkoa kärsineiden tarjoajien tai ehdokkaiden toimittamien pyyntöjen tai huomautusten on saavuttava hankintaviranomaiselle neljäntoista kalenteripäivän kuluessa sitä päivää seuraavasta päivästä, jona ratkaisu- ja hylkäämispäätökset annettiin samanaikaisesti tiedoksi ja että hankintaviranomainen voi tarvittaessa lykätä sopimuksen allekirjoittamista lisätutkimusten ajaksi, jos tämä on perusteltua hylättyjen tai vahinkoa kärsineiden ehdokkaiden tai tarjoajien toimittamien pyyntöjen tai huomautusten taikka muiden merkityksellisten tietojen perusteella.
Koska ratkaisupäätös annettiin kantajalle ja Agencja MAartille tiedoksi 18.10.2011, neljäntoista päivän määräaika alkoi kulua 19.10.2011, ja se päättyi 2.11.2011.
Agencja MAart lähetti 24.11.2011 parlamentille kirjeen saadakseen tarjouksensa arviointia koskevia yksityiskohtaisia tietoja.
On todettava, että soveltamissääntöjen 149 artiklan 2 kohdassa ei säädetä minkäänlaista määräaikaa tällaisen pyynnön esittämiselle. Koska tällä pyynnöllä ei myöskään pyydetty ilmoittamaan parhaiten sijoittuneen tarjouksen ominaisuuksia ja siihen liittyviä etuja sekä tarjouskilpailun voittajan nimeä, soveltamissääntöjen 149 artiklan 3 kohdan viimeistä alakohtaa ei sovelleta käsiteltävässä asiassa.
Saamiensa tietojen perusteella Agencja MAart lähetti tämän jälkeen 30.11.2011 parlamentille kirjeen, jossa se vaati asian käsittelyn lykkäämistä ja valittujen tarjousten uudelleenarviointia sellaisten ongelmien ja laiminlyöntien perusteella, jotka se nosti esille tarjoukseensa liittyen.
Tällainen pyyntö kuuluu siten soveltamissääntöjen 158 a artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan soveltamisalaan, ja sen oli näin ollen saavuttava tässä säännöksessä asetetussa neljäntoista päivän määräajassa.
Tätä tulkintaa tukee se, että varainhoitoasetuksessa, soveltamissäännöissä tai tarjouseritelmässä ei missään todeta, että tarjoajat voisivat esittää hankintaviranomaiselle pyyntöjä, huomautuksia tai tietoja soveltamissääntöjen 158 a artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa, sellaisena kun se on toistettu tarjouseritelmän 28 kohdassa, säädetyn neljäntoista päivän määräajan ulkopuolella.
Tältä osin on muistutettava, että tarjouspyyntömenettelyn tavoitteen saavuttaminen vaarantuisi, jos tarjoajien olisi mahdollista lähettää hankintaviranomaiselle missä tahansa menettelyn vaiheessa pyyntöjä, huomautuksia tai tietoja ja velvoittaa siten hankintaviranomainen vastaamaan niihin ja tarvittaessa lykkäämään menettelyä tai aloittamaan se uudelleen mahdollisten väärinkäytösten korjaamiseksi (ks. vastaavasti ja analogisesti asia
C-314/09, Strabag ym., tuomio 30.9.2010, Kok., s. I-8769
, 37 kohta).
Käsiteltävässä asiassa on selvää, että Agencja MAartin kirje on lähetetty parlamentille 30.11.2011 eli useita viikkoja 158 a artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetyn määräajan päättymisen eli 2.11.2011 jälkeen. Näin ollen Agencja MAart oli menettänyt oikeutensa, kun se pyysi asian käsittelyn lykkäämistä ja valittujen tarjousten uudelleentarkastelua.
On kuitenkin huomattava, että varainhoitoasetuksen 103 artiklan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetään seuraavaa:
”Jos ilmenee, että ratkaisumenettelyyn on liittynyt huomattavia virheitä, väärinkäytöksiä tai petoksia, toimielinten on keskeytettävä menettely ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet, menettelyn peruuttaminen mukaan luettuna.
Jos hankintasopimuksen tekemisen jälkeen ilmenee, että ratkaisumenettelyyn tai sopimuksen täytäntöönpanoon on liittynyt huomattavia virheitä, väärinkäytöksiä tai petoksia, toimielimet voivat joko jättää sopimuksen tekemättä tai keskeyttää sen täytäntöönpanon sen mukaan, mihin menettelyn vaiheeseen on edetty, tai tarvittaessa purkaa sopimuksen.”
Vaikka näin ollen 158 a artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetty määräaika oli päättynyt Agencja MAartin pyytäessä asian käsittelyn lykkäämistä ja valittujen tarjousten uudelleentarkastelua, parlamentti olisi voinut huomattavan virheen todetessaan keskeyttää hankintasopimuksen tekomenettelyn ja tarvittaessa arvioida uudelleen tarjoajien tarjouksia.
Tältä osin on muistutettava, että julkisia hankintoja koskevan oikeuskäytännön mukaisesti hankinnan suorittavan toimielimen on kussakin tarjouspyyntömenettelyn vaiheessa noudatettava sekä tarjoajien yhdenvertaisen kohtelun periaatetta että avoimuusperiaatetta (asia
C-87/94, komissio v. Belgia, tuomio 25.4.1996, Kok., s. I-2043
, 54 kohta ja asia
T-203/96, Embassy Limousines & Services v. parlamentti, tuomio 17.12.1998, Kok., s. II-4239
, 85 kohta). Viimeksi mainittu periaate merkitsee hankintaviranomaisen kannalta velvollisuutta julkistaa kaikki sellaiset täsmälliset tiedot, jotka koskevat menettelyn koko kulkua. Sellaiset julkisuutta koskevat päämäärät, joita hankintaviranomaisen on avoimuutta koskevan velvollisuuden osalta kunnioitettava, liittyvät yhtäältä sen takaamiseen, että kaikilla tarjoajilla on yhtäläiset mahdollisuudet ja toisaalta valittujen tarjoajien oikeutettujen odotusten suojelemiseen (ks. vastaavasti asia
T-125/06, Centro Studi Manieri v. neuvosto, tuomio 28.1.2009, Kok., s. II-69, 86
–89 kohta).
Käsiteltävässä asiassa on todettava yhtäältä, että parlamentti ei keskeyttänyt käynnissä olevaa menettelyä vaan ainoastaan järjesti uuden arviointikomitean kokouksen 6.12.2011 ilmoittamatta tästä kenellekään niistä tarjoajista, joille alkuperäinen päätös oli annettu tiedoksi. Tällainen tarjouksen uudelleenarviointi edellyttää kuitenkin sitä, että parlamentti keskeyttää hankintasopimuksen tekemisen ja ilmoittaa tästä valituille tarjoajille avoimuusvelvollisuuttaan noudattaakseen, mitä parlamentti ei ole tehnyt käsiteltävässä asiassa.
Toisaalta parlamentti ei noudattanut varainhoitoasetuksessa ja soveltamissäännöissä säädettyä menettelyä, kun se arvioi uudelleen vain yhden tehdyistä tarjouksista, nimittäin Agencja MAartin tarjouksen, eikä kaikkia sille tehtyjä tarjouksia, mikä merkitsi siten yhden tarjouspyyntömenettelyyn osallistuvan tarjoajan tarjouksen erilaista kohtelua yhdenvertaisen kohtelun periaatteen vastaisesti.
Näin ollen riidanalainen päätös on kumottava ilman, että olisi tarpeen lausua ensimmäisestä kanneperusteesta.
Oikeudenkäyntikulut
Unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 87 artiklan 2 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska parlamentti on hävinnyt asian ja kantaja on vaatinut oikeudenkäyntikulujensa korvaamista, parlamentti on velvoitettava korvaamaan kantajan oikeudenkäyntikulut.

Näillä perusteilla
UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN (kuudes jaosto)
on ratkaissut asian seuraavasti:

1)
Euroopan parlamentin 9.12.2011 tekemä päätös, jolla muutettiin 18.10.2011 tehtyä päätöstä asettaa Euroscript – Polska Sp. z o.o valittujen tarjoajien luettelon ensimmäiselle sijalle ja tehdä sen kanssa pääsopimus tarjouspyyntömenettelyssä PL/2011/EU, joka koskee käännöspalveluita puolan kieleen (JO 2011/S 56-090361), kumotaan.

2)
Parlamentti velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

Frimodt Nielsen
Dehousse
Collins
Julistettiin Luxemburgissa 16 päivänä heinäkuuta 2014.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: ranska.