CELEX: 62011CJ0336
Yhteinen tullitariffi
Tariffiluokittelu
Yhdistetty nimikkeistö
Yksinomaan puolijohdekiekkojen kiillottamiseen käytettäviin koneisiin tarkoitetut kiillotuslaput
Tariffinimikkeet 3919 ja 8466 (tai 8486)
Käsitteet ’osat’ ja ’tarvikkeet’

Ennakkoratkaisupyyntö koskee tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (
EYVL L 256, s. 1
) liitteessä I olevan yhdistetyn nimikkeistön, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksen N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 11.9.2003 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1789/2003 (
EUVL L 281, s. 1
), 7.9.2004 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1810/2004 (
EUVL L 327, s. 1
), 27.10.2005 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1719/2005 (
EUVL L 286, s. 1
) ja 17.10.2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1549/2006 (
EUVL L 301, s. 1
; jäljempänä yhdistetty nimikkeistö), nimikkeiden 3919 ja 8466 (vuodesta 2007 lähtien 8486) tulkintaa.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat yhtäältä Rohm & Haas Electronic Materials CMP Europe GmbH, Rohm & Haas Europe SARL ja Rohm & Haas Europe Trading APS-UK Branch (jäljempänä yhdessä Rohm & Haas) ja toisaalta Ranskan tullihallinto ja joka koskee Rohm & Haasin maahantuomien kiillotuslappujen tariffiluokittelua ja kyseisten yhtiöiden tekemän aiheettomasti vuosina 2004–2007 maksamikseen katsomiensa tullien takaisinmaksua koskevaa hakemusta.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Yhdistetty nimikkeistö
Asetuksella N:o 2658/87 käyttöön otetulla yhdistetyllä nimikkeistöllä pyritään täyttämään sekä yhteisen tullitariffin että Euroopan yhteisön ulkopuolisen kaupan tilastoinnin asettamat vaatimukset. Se perustuu maailmanlaajuiseen harmonoituun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmään (jäljempänä harmonoitu järjestelmä), jonka on laatinut sittemmin Maailman tullijärjestöksi muuttunut tulliyhteistyöneuvosto ja joka on otettu käyttöön Brysselissä 14.6.1983 tehdyllä kansainvälisellä yleissopimuksella ja joka on yhteisön puolesta hyväksytty 7.4.1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY (
EYVL L 198, s. 1
).
Yhdistetyn nimikkeistön ensimmäinen osa sisältää johdantomääräykset. Yhdistetyn nimikkeistön ensimmäisen osan I osaston, joka sisältää yleissäännöt, A kohdassa säädetään säännöistä, joiden mukaan tavarat luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön. Näissä säännöissä säädetään muun muassa, että luokittelu määräytyy oikeudellisesti nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti, että tavaroiden luokittelu kunkin nimikkeen alanimikkeisiin määräytyy oikeudellisesti näiden alanimikkeiden ja niiden huomautusten sanamuodon mukaisesti ja että lähtökohtaisesti sovelletaan myös kyseisten jaksojen ja ryhmien huomautuksia.
Yhdistetyn nimikkeistön toinen osa sisältää VII jakson, johon puolestaan sisältyy 39 ryhmä, jonka otsikko on ”Muovit ja muovitavarat”. Yhdistetyn nimikkeistön 39 ryhmää koskevan 2 huomautuksen p alakohdan (joka on asetuksessa N:o 1549/2006 s alakohta) mukaan kyseiseen ryhmään eivät kuulu ”XVI jakson tavarat (koneet ja mekaaniset laitteet sekä sähkölaitteet)”.
Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeessä 3919 säädetään seuraavaa:
”3919 Itsekiinnittyvät laatat, levyt, kalvot, teippi, kaistaleet ja muut litteät tuotteet, muovia, myös rullina:
– –
3919 90 – muut:
3919 90 10 ‐ ‐ enemmän valmistetut kuin pintakäsitellyt tai muuhun kuin suorakaiteen tai neliön muotoon leikatut
– –”
Yhdistetyn nimikkeistön toisen osan XVI jaksoa, jonka otsikko on ”Koneet ja mekaaniset laitteet; sähkölaitteet; niiden osat; äänen tallennus- tai toistolaitteet, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteet sekä tällaisten tavaroiden osat ja tarvikkeet”, koskevan 2 huomautuksen b alakohdassa todetaan, että ”jollei tämän jakson 1 huomautuksesta, 84 ryhmän 1 huomautuksesta ja 85 ryhmän 1 huomautuksesta muuta johdu, koneiden osat (lukuun ottamatta nimikkeen 8484, 8544, 8545, 8546 tai 8547 tavaroiden osia) luokitellaan seuraavien sääntöjen mukaisesti: – – muut osat, jos ne soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti tietyssä koneessa tai useammassa saman nimikkeen koneessa – –, luokitellaan samaan nimikkeeseen kuin mainittu kone tai mainitut koneet – –, tai soveltuvin osin nimikkeeseen 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8503, 8522, 8529 tai 8538 – –”.
Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeessä 8464, joka oli voimassa 31.12.2006 saakka, säädettiin seuraavaa:
”Koneet kiven, keraamisten tuotteiden, betonin, asbestisementin tai niiden kaltaisten kivennäisaineiden työstöön tai lasin kylmätyöstöön:
8464 20 – hioma- tai kiillotuskoneet:
8464 20 05 ‐ ‐ puolijohdekiekkojen (wafers) työstöön
– –”
Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeessä 8466, joka oli voimassa 31.12.2006 saakka, säädettiin seuraavaa:
”Osat ja tarvikkeet, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeiden 8456–8465 koneissa, myös työkappaleen- tai työkalunpitimet, itseaukeavat kierteityspäät, jakopäät ja muut työstö-koneiden lisälaitteet; kaikenlaisten käsityövälineiden pitimet:
– –
8466 30 00 ‐ jakopäät ja muut työstökoneiden lisälaitteet
‐ muut:
– –
8466 91 ‐ ‐ nimikkeen 8464 koneissa käytettävät:
8466 91 15 ‐ ‐ ‐ alanimikkeen 8464 10 10, 8464 20 05 tai 8464 90 10 koneissa käytettävät.”
Asetuksella N:o 1549/2006, joka tuli voimaan 1.1.2007, otettiin käyttöön yhdistetyn nimikkeistön nimike 8486, jossa säädetään seuraavaa:
”8486 Koneet ja laitteet, joita käytetään yksinomaan tai pääasiassa puolijohdetankojen tai -kiekkojen, puolijohdekomponenttien, elektronisten integroitujen piirien tai litteiden näyttöjen valmistuksessa; tämän ryhmän 9 huomautuksen C kohdassa eritellyt koneet ja laitteet; osat ja tarvikkeet:
– –
8486 90 ‐ osat ja tarvikkeet:
– –
8486 90 90 ‐ ‐ ‐ muut.”
Harmonoidun järjestelmän selitykset
Maailman tullijärjestöksi muuttunut tulliyhteistyöneuvosto hyväksyy harmonoidusta tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmästä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen 8 artiklassa määrätyin edellytyksin selitykset ja tariffointisuositukset, jotka on antanut harmonoidun järjestelmän komitea.
Nimikettä 8466 koskevissa harmonoidun järjestelmän selityksissä todetaan seuraavaa:
”Jollei 82 ryhmän työkaluja ja osien luokittelua koskevista yleisohjeista – – muuta johdu, tähän nimikkeeseen kuuluvat:
A)
Kymmenen edellisen nimikkeen (8456–8465) työstökoneiden osat.
B)
Tarvikkeet näitä työstökoneita varten, ts. apulaitteet, joita käytetään työstökoneiden yhteydessä, kuten vaihdettavat varusteet, jotka muuttavat työstökonetta niin, että sillä voidaan suorittaa useampia työvaiheita; laitteet, jotka lisäävät tarkkuutta; laitteet, jotka suorittavat koneen päätehtävää avustavaa erityistehtävää.
– –”
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 8486 koskevissa selityksissä, sellaisina kuin niitä on sovellettu pääasian tosiseikkoihin vuodesta 2007 lähtien, todetaan seuraavaa:
”Ellei osien luokittelua koskevista yleisohjeista (ks. XVI jakson yleisohjeet) muuta johdu, luokitellaan tähän nimikkeeseen myös tämän nimikkeen koneiden ja laitteiden osat ja tarvikkeet. Tähän nimikkeeseen luokiteltaviin osiin ja tarvikkeisiin kuuluvat siis mm. työkappaleen- tai työkalunpitimet ja muut työstökoneiden lisälaitteet, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti tämän nimikkeen koneissa ja laitteissa.”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymys
Rohm & Haas toivat Ranskaan kiillotuslappuja, jotka oli tarkoitettu puolijohdekiekkojen kiillottamiseen käytettäviin koneisiin ja joita nimitetään yleisesti ”wafereiksi” ja käytetään muun muassa integroitujen piirien valmistuksessa. Kyseiset kiillotuslaput ovat itsekiinnittyviä lappuja, jotka koostuvat erilaisista muovikerroksista ja joiden halkaisija on noin 40 senttimetriä ja paksuus 3 millimetriä ja jotka on tarkoitettu käytettäviksi mainituissa koneissa.
Acta-niminen yhtiö tullasi 3.6.2004 tehdyllä tulli-ilmoituksella Rohm & Haasin lukuun kaksi ”hiomahuopia” sisältävää kollia tullinimikkeen 5911 10 00 perusteella; sen alaan kuuluvat ”tekstiilikankaat, huopa ja huovalla vuoratut kudotut kankaat, jotka on päällystetty, peitetty tai kerrostettu kumilla, nahalla tai muulla aineella ja jollaisia käytetään karstakankaan valmistukseen, sekä niiden kaltaiset kankaat, jollaisia käytetään muihin teknisiin tarkoituksiin, myös kumilla kyllästetyt samettinauhat loimitukin peittämiseen”, joiden osalta suoritettava tulli on 5,3 prosenttia.
Tullihallinto riitautti tämän tullinimikkeen käytön ja katsoi, että maahantuodut tavarat kuuluivat tullinimikkeen 3919 90 10 alaan; siihen kuuluvien tavaroiden osalta suoritettava tulli on 6,5 prosenttia.
Rohm & Haas jatkoivat kyseisten kiillotuslappujen tullaamista yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 5911 10 00 perusteella 8.7.2004–9.8.2006.
Rohm & Haas pyysivät lausuntoa Commission de conciliation et d’expertise douanièrelta (tullialan sovittelusta ja asiantuntijalausunnoista vastaava komitea, jäljempänä CCED), joka antoi 26.6.2007 lausunnon, jonka mukaan kyseiset tavarat kuuluivat tariffinimikkeeseen 8466, joka kattaa ”osat ja tarvikkeet, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeiden 8456–8465 koneissa, myös työkappaleen- tai työkalunpitimet, itseaukeavat kierteityspäät, jakopäät ja muut työstökoneiden lisälaitteet; kaikenlaisten käsityövälineiden pitimet”. Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8466 luokitellut tavarat on vapautettu tullista.
Rohm & Haas vaativat näin ollen tullihallinnolta vuosina 2004–2007 aiheettomasti maksamikseen katsomiensa tullien takaisinmaksua.
Kun Rohm & Haasin vaatimus hylättiin, se nosti tribunal d’instance de Lyonissa kanteen, jolla se vaati näiden tullien takaisinmaksua. Tribunal d’instance de Lyon hyväksyi kanteen ja totesi 20.4.2009 antamassaan tuomiossa, että kyseiset tavarat kuuluivat CCED:n suosittamaan tariffinimikkeeseen, koska niitä oli pidettävä välttämättöminä kiillotuskoneiden toiminnalle ja näiden koneiden osina.
Tullihallinto valitti tuomiosta cour d’appel de Lyoniin.
Tullihallinto riitautti cour d’appel de Lyonissa CCED:n lausunnon merkityksellisyyden sillä perusteella, että lausunto perustui tavaran ominaispiirteiden sijasta olennaisesti siihen seikkaan, että esitetyn otoksen mukana seuranneessa pakkausmerkinnässä ilmoitetaan, että pääasiassa kyseessä oleva tavara oli tarkoitettu yhdistetyn nimikkeistön nimikkeisiin 8456 ja 8465 kuuluviin koneisiin.
Tullihallinto katsoo, että kyseiset kiillotuslaput kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 3919, koska kyse on litteistä muovisista levyistä, jotka ovat yhdeltä puolelta itsekiinnittyviä. Se vetoaa lisäksi tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön sittemmin eli 21.4.2010 annettuun komission asetukseen (EU) N:o 336/2010 (
EUVL L 102, s. 25
), jossa säädetään sellaisiin koneisiin, joissa käytetään pääasiassa kyseessä olevien kaltaisia kiillotuslappuja, verrattavista koneista.
Rohm & Haas esittivät ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa, että pääasiassa kyseessä olevat kiillotuslaput on tarkoitettu yksinomaan asennettaviksi puolijohdekiekkojen kiillottamiseen käytettäviin koneisiin, jotka kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 8464 alaan, ja että kukin lapputyyppi on tarkoitettu yhtä tiettyä konemallia ja tietyntyyppistä käyttöä varten. Rohm & Haasin mukaan kyseiset kiillotuslaput ovat osia, jotka soveltuvat käytettäviksi näissä koneissa ja joita ilman kyseisiä koneita ei voida käyttää, mistä otoksena käytettyjen tavaroiden pakkausmerkinnät niiden mukaan johtuivat. Rohm & Haas väittävät, ettei kiillotuslappuja voida luokitella nimikkeeseen 3919, koska niissä ei ole pelkästä kosketuksesta liimautuvaa puolta, eikä nimikkeeseen 8207, koska niitä ei sellaisenaan voida käyttää kiillottamiseen. Kyseiset yritykset tukeutuvat tältä osin CCED:n lausuntoon. Ne esittävät lisäksi, ettei asetuksella N:o 336/2010 ole taannehtivaa vaikutusta edes analogian kautta, että asetus ei koske samoja tavaroita ja että se on pätemätön.
Cour d’appel de Lyon on näin ollen päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko – – neuvoston asetuksen – – [N:o 2658/87] liitteessä I olevaa yhdistettyä nimikkeistöä, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella [N:o 1549/2006] ja 20.9.2007 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1214/2007 [(
EUVL L 286, s. 1
)], tulkittava siten, että kiillotuslaput, jotka on tarkoitettu puolijohdevalmisteiden kiillottamiseen käytettäviin koneisiin – jotka itse kuuluvat tariffinimikkeeseen 8460 –, ja jotka on tuotu maahan koneista erillisinä, jotka ovat muodoltaan kiekkoja, joiden keskellä on reikä, ja jotka koostuvat kovasta polyuretaanikerroksesta, kerroksesta polyuretaanivaahtoa, kerroksesta liimaa ja muovisesta suojakalvosta ja joissa ei ole metalliosia eikä hiovia ainesosia ja joita käytetään niin sanottujen waferien kiillottamiseen yhdessä hiovan nesteen kanssa ja jotka on niiden kulumisen mukaan määräytyvin väliajoin vaihdettava, kuuluvat tariffinimikkeeseen 8466 91 15 osina tai tarvikkeina, jotka on tarkoitettu käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeisiin 8456–8465 luokitelluissa koneissa, vai niiden perusaineen perusteella tariffinimikkeeseen 3939 90 10, koska ne ovat litteitä muovisia levyjä, jotka ovat itsekiinnittyviä?”
Ennakkoratkaisukysymyksen tarkastelu
Aluksi on huomautettava, että ennakkoratkaisukysymyksessä mainittu asetus N:o 1214/2007 tuli voimaan 1.1.2008 eikä siihen sisältyvää yhdistetyn nimikkeistön versiota siten sovelleta pääasiassa kyseessä olevien kiillotuslappujen maahantuontiin, joka ajoittui – kuten pääasian valittajat istunnossa vahvistivat – vuosiin 2004–2007. Kysymys on näin ollen ymmärrettävä siten, että se viittaa yhdistettyyn nimikkeistöön, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla N:o 1789/2003, N:o 1810/2004, N:o 1719/2005 ja N:o 1549/2006.
On myös todettava, että ennakkoratkaisukysymykseen sisältyvä viittaus yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8460 ja alanimikkeeseen 3939 90 10 selvästi johtuu kirjoitusvirheestä ja että kysymys on ymmärrettävä siten, että se koskee yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 8464 (asetuksen N:o 1549/2006 voimaantulosta lähtien nimikettä 8486) ja alanimikettä 3919 90 10.
Näin ollen ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksellään unionin tuomioistuimelta lähinnä, onko yhdistettyä nimikkeistöä tulkittava siten, että kiillotuslaput, jotka on tarkoitettu puolijohdevalmisteiden kiillottamiseen käytettäviin koneisiin – jotka kuuluvat nimikkeeseen 8464 (asetuksen N:o 1549/2006 voimaantulosta lähtien yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8486) –, ja jotka on tuotu maahan koneista erillisinä, jotka ovat muodoltaan kiekkoja, joiden keskellä on reikä, ja jotka koostuvat kovasta polyuretaanikerroksesta, kerroksesta polyuretaanivaahtoa, kerroksesta liimaa ja muovisesta suojakalvosta ja joissa ei ole metalliosia eikä hiovia ainesosia ja joita käytetään niin sanottujen waferien kiillottamiseen yhdessä hiovan nesteen kanssa ja jotka on niiden kulumisen mukaan määräytyvin väliajoin vaihdettava, kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8466 91 15 (asetuksen N:o 1549/2006 voimaantulosta lähtien yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8486 90 90), koska ne ovat kyseisen koneen osia tai tarvikkeita, vai siten, että ne kuuluvat perusaineensa perusteella yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 3919 90 10, koska ne ovat litteitä, muun kuin suorakaiteen tai neliön muotoisia muovisia levyjä, jotka ovat itsekiinnittyviä.
Rohm & Haas väittävät, että pääasiassa kyseessä olevat kiillotuslaput on tarkoitettu käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8464 (asetuksen N:o 1549/2006 voimaantulosta lähtien yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8486) kuuluvissa kiillotuskoneissa, jotka eivät toimi asianmukaisesti ilman näitä kiillotuslappuja, ja että näitä kiillotuslappuja voidaan käyttää ainoastaan tämäntyyppisissä kiillotuskoneissa. Rohm & Haas katsovat, että kyseiset kiillotuslaput, jotka on maahantuotu ennen 1.1.2007, on näin ollen luokiteltava nimikkeeseen 8466 ja tätä myöhemmin maahantuodut kiillotuslaput nimikkeeseen 8486.
Ranskan hallitus ja Euroopan komissio katsovat, että kyseiset kiillotuslaput on luokiteltava perusaineensa perusteella yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 3919, koska ne ovat litteitä muovisia levyjä, jotka ovat itsekiinnittyviä.
On muistutettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuus ja valvonnan helppous edellyttävät, että tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä sekä sen jaksojen tai ryhmien huomautusten tekstissä (ks. mm. asia
C-376/07, Kamino International Logistics, tuomio 19.2.2009, Kok., s. I-1167
, 31 kohta; yhdistetyt asiat
C-288/09 ja C-289/09, British Sky Broadcasting Group ja Pace, tuomio 14.4.2011, Kok., s. I-2851
, 60 kohta ja asia
C-152/10, Unomedical, tuomio 16.6.2011, Kok., s. I-5433
, 25 kohta).
Pääasiassa kyseessä olevien kaltaiset kiillotuslaput on nyt käsiteltävässä asiassa fyysisten ominaispiirteidensä perusteella luokiteltava lähtökohtaisesti yhdistetyn nimikkeistön 39 ryhmään. Tätä ryhmää koskevan 2 huomautuksen p alakohdan mukaan kyseiseen ryhmään eivät kuitenkaan kuulu tavarat, jotka kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön XVI jakson alaan, joka kattaa muun muassa tämän jakson nimikkeiden alaan kuuluviin koneisiin tarkoitetut osat ja tarvikkeet. Näin ollen on tutkittava, voidaanko tällaiset kiillotuslaput luokitella mainittuun nimikkeistön XVI jaksoon ja tarkemmin sanottuna sen nimikkeeseen 8466 (asetuksen N:o 1549/2006 voimaantulosta lähtien yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8486) ”osina” tai ”tarvikkeina”, joita käytetään puolijohdekiekkojen kiillottamiseen käytettävissä koneissa, jotka puolestaan kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8464, koska ne ovat ”koneita kiven, keraamisten tuotteiden, betonin, asbestisementin tai niiden kaltaisten kivennäisaineiden työstöön tai lasin kylmätyöstöön” (asetuksen N:o 1549/2006 voimaantulosta lähtien ”koneita ja laitteita, joita käytetään yksinomaan tai pääasiassa – – puolijohdekiekkojen, – – tai – – integroitujen piirien – – valmistuksessa”).
Tästä on todettava, että yhdistetyn nimikkeistön XVI jaksoa koskevan 2 huomautuksen b alakohdan mukaan ”koneiden osat – –, jos ne soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti tietyssä koneessa tai useammassa saman nimikkeen koneessa”, luokitellaan samaan nimikkeeseen kuin mainittu kone tai mainitut koneet tai soveltuvin osin muihin yhdistetyn nimikkeistön XVI jakson nimikkeisiin, kuten nimikkeeseen 8466, joka kattaa ”osat ja tarvikkeet, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeiden 8456–8465 koneissa – –”.
Yhdistetyssä nimikkeistössä, sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasiassa, ei määritellä yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmässä tarkoitettuja käsitteitä ”osat” ja ”tarvikkeet”. Oikeuskäytännöstä kuitenkin seuraa, että käsitteessä ”osat” edellytetään sellaisen kokonaisuuden olemassaoloa, jonka toiminnan kannalta osat ovat välttämättömiä, ja että käsitteessä ”tarvikkeet” edellytetään vaihdettavia varusteita, joiden on tarkoitus sopeuttaa kone tiettyyn työhön tai johonkin erityistehtävään koneen päätehtävän yhteydessä tai lisätä sen käyttömahdollisuuksia (ks. vastaavasti asia
C-339/98, Peacock, tuomio 19.10.2000, Kok., s. I-8947
, 21 kohta; asia C-276/00, Turbon International, tuomio 7.2.2002, 30 ja 32 kohta sekä em. asia Unomedical, tuomion 29 kohta).
Ensinnäkin on todettava, että vaikka – kuten Rohm & Haas esittävät – puolijohdekiekkojen kiillottamiseen käytetty kone ei voi ilman kiillotuslappuja vastata niitä tarpeita, joita varten se on tarkoitettu, nyt käsiteltävässä asiassa on kuitenkin riidatonta, että kyseisen koneen mekaaninen tai sähköinen toiminta ei riipu siitä, onko koneessa tällaista kiillotuslappua. Tästä seuraa, etteivät kiillotuslaput ole puolijohdekiekkojen kiillottamiseen käytettyjen koneiden toiminnan kannalta välttämättömiä.
Tätä toteamusta tukee se seikka, että – kuten Rohm & Haas istunnossa totesivat – puolijohdekiekkojen kiillottamiseen käytetyssä koneessa voidaan käyttää monentyyppisiä kiillotuslappuja.
Toiseksi on riidatonta, ettei puolijohdekiekkojen kiillottamiseen käytettyjä koneita voida kiillotuslappujen avulla käyttää muihin tehtäviin kuin niihin, joihin ne on tarkoitettu. Näin ollen näillä kiillotuslapuilla ei myöskään voida sopeuttaa puolijohdekiekkojen kiillottamiseen käytettyjä koneita tiettyyn työhön, eivätkä ne lisää niiden käyttömahdollisuuksia tai mahdollista erityistehtävän suorittamista koneiden päätehtävän yhteydessä.
Edellä todetusta seuraa, ettei pääasiassa kyseessä olevien kaltaisia kiillotuslappuja voida luokitella puolijohdekiekkojen kiillottamiseen käytettyjen koneiden ”osiksi” tai ”tarvikkeiksi” eivätkä kyseiset kiillotuslaput siten voi kuulua yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8466 (asetuksen N:o 1549/2006 voimaantulosta lähtien yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8486).
Edeltävässä kohdassa todettua ei voida kyseenalaistaa asettaa kyseenalaiseksi Rohm & Haasin perustelulla, jonka mukaan pääasiassa kyseessä olevat kiillotuslaput on tarkoitettu yksinomaan tietyntyyppisiin puolijohdekiekkojen kiillottamiseen käytettäviin koneisiin ja nämä koneet on toimitettaessa varustettu valmiiksi kiillotuslapulla. Kun otetaan huomioon edellä 34 kohdassa mainittu oikeuskäytäntö, tavaran yksinomainen käyttäminen tietyssä konetyypissä tai se, että kone voidaan mahdollisesti toimittaa tällä tavaralla valmiiksi varustettuna, eivät ole merkityksellisiä seikkoja kyseisen tavaran luokittelemiseksi ”osaksi” tai ”tarvikkeeksi”.
Tästä seuraa, että esitettyyn kysymykseen on vastattava, että yhdistettyä nimikkeistöä, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla N:o 1789/2003, N:o 1810/2004, N:o 1719/2005 ja N:o 1549/2006, on tulkittava siten, että kiillotuslaput, jotka on tarkoitettu puolijohdevalmisteiden kiillottamiseen käytettävään koneeseen – joka itse kuuluu tariffinimikkeeseen 8464 (1.1.2007 lähtien nimikkeeseen 8486) – ja jotka on tuotu maahan koneista erillisinä, jotka ovat muodoltaan kiekkoja, joiden keskellä on reikä, ja jotka koostuvat kovasta polyuretaanikerroksesta, kerroksesta polyuretaanivaahtoa, kerroksesta liimaa ja muovisesta suojakalvosta ja joissa ei ole metalliosia eikä hiovia ainesosia ja joita käytetään niin sanottujen waferien kiillottamiseen yhdessä hiovan nesteen kanssa ja jotka on niiden kulumisen mukaan määräytyvin väliajoin vaihdettava, kuuluvat alanimikkeeseen 3939 90 10, koska ne ovat litteitä, muun kuin suorakaiteen tai neliön muotoisia muovisia levyjä, jotka ovat itsekiinnittyviä.
Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.

Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (kahdeksas jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:

Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I olevaa yhdistettyä nimikkeistöä, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksen N:o 2658/87 muuttamisesta 11.9.2003 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1789/2003, 7.9.2004 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1810/2004, 27.10.2005 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1719/2005 ja 17.10.2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1549/2006, on tulkittava siten, että kiillotuslaput, jotka on tarkoitettu puolijohdevalmisteiden kiillottamiseen käytettävään koneeseen – joka itse kuuluu tariffinimikkeeseen 8464 (1.1.2007 lähtien nimikkeeseen 8486) – ja jotka on tuotu maahan koneista erillisinä, jotka ovat muodoltaan kiekkoja, joiden keskellä on reikä, ja jotka koostuvat kovasta polyuretaanikerroksesta, kerroksesta polyuretaanivaahtoa, kerroksesta liimaa ja muovisesta suojakalvosta ja joissa ei ole metalliosia eikä hiovia ainesosia ja joita käytetään niin sanottujen waferien kiillottamiseen yhdessä hiovan nesteen kanssa ja jotka on niiden kulumisen mukaan määräytyvin väliajoin vaihdettava, kuuluvat alanimikkeeseen 3939 90 10, koska ne ovat litteitä, muun kuin suorakaiteen tai neliön muotoisia muovisia levyjä, jotka ovat itsekiinnittyviä.

Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: ranska.