CELEX: 62013CJ0360
Autoriõigused
Infoühiskond
Direktiiv 2001/29/EÜ
Artikli 5 lõiked 1 ja 5
Reprodutseerimine
Erandid ja piirangud
Veebisirvimisel veebilehest ekraanil ja kõvaketta vahemälus koopiate tegemine
Ajutine reprodutseerimistoiming
Kestmatu või juhuslik toiming
Tehnilise protsessi lahutamatu ja oluline osa
Seaduspärane kasutamine
Iseseisev majanduslik tähtsus

Eelotsusetaotlus käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (
EÜT L 167, lk 10
; ELT eriväljaanne 17/01, lk 230) artikli 5 lõike 1 tõlgendamist.
Taotlus on esitatud Public Relations Consultants Association Ltd (edaspidi „PRCA”) ja Newspaper Licensing Agency Ltd e.a (edaspidi „NLA”) vahelises kohtuvaidluses, mille ese on kohustus saada autoriõiguste omajatelt luba veebilehtede vaatamiseks, mis eeldab nendest lehtedest kasutaja arvutiekraanil ja selle arvuti kõvaketta brauseri vahemälus koopiate tegemist.
Õiguslik raamistik
Liidu õigus
Direktiivi 2001/29 põhjendused 5, 9, 31 ja 33 on sõnastatud järgmiselt:
„(5)
Tehnika areng on suurendanud ja mitmekesistanud loomise, tootmise ja kasutamise võimalusi. Kuigi intellektuaalomandi kaitseks ei ole vaja uusi käsitusviise, tuleks olemasolevaid seadusi autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kohta kohandada ning täiendada, et need vastaksid piisavalt majanduslikule tegelikkusele, näiteks uutele kasutusviisidele.
[...]
(9)
Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste ühtlustamise aluseks peab olema kõrgetasemeline kaitse, sest nimetatud õigused on olulised intellektuaalse loomingu seisukohalt. [...]
[...]
(31)
Tuleb tagada õiguste ja huvide tasakaal eri liiki õiguste valdajate huvide vahel, samuti eri liiki õiguste valdajate ning kaitstud objekti kasutajate vahel. [...]
[...]
(33)
Reprodutseerimise ainuõiguse osas tuleks teha erand teatavate ajutise reprodutseerimise toimingute suhtes, mille puhul on tegemist tehnilise protsessi lahutamatuks ning oluliseks osaks oleva siirdamiseks vajaliku [mõiste „siirdamiseks vajalik” asemel on edaspidi kasutatud täpsemat vastet „kestmatu”] või juhusliku reproduktsiooniga ning mida tehakse üksnes selleks, et võimaldada kas tõhus vahendajapoolne edastamine kolmandate isikute vahelises võrgus või selleks, et valmistatavat teost või muud objekti õiguspäraselt kasutada. Kõnealustel reprodutseerimistoimingutel ei tohiks olla eraldi majanduslikku väärtust. Kui need tingimused on täidetud, peaks erand hõlmama toiminguid, mis võimaldavad sirvida või vahemällu salvestada, kaasa arvatud toimingud, mis võimaldavad edastussüsteemidel tõhusalt toimida, tingimusel, et vahendaja ei muuda infot ega takista tööstuses laialdaselt tunnustatud ja kasutatava tehnoloogia õiguspärast kasutamist andmete saamiseks info kasutamise kohta. Kasutust tuleb käsitada õiguspärasena, kui selleks on loa andnud õiguste valdaja või kui seadused seda ei piira.”
Direktiivi artikli 2 punkt a sätestab:
„Liikmesriigid näevad ette, et ainuõigus lubada või keelata otsest või kaudset ajutist või alalist reprodutseerimist mis tahes viisil või vormis, osaliselt või täielikult, on:
a)
autoritel nende teoste suhtes [...]”.
Direktiivi artikli 5 lõiked 1 ja 5 sätestavad:
„1.   Artiklis 2 osutatud ajutine reprodutseerimine, mis on [kestmatu] või toimub juhuslikult, mis on tehnilise protsessi lahutamatu ja oluline osa ning mille eesmärk on teha võimalikuks teose või muu objekti: [täpsustatud tõlge]
a)
edastamine vahendaja võrgu kaudu kolmandatele isikutele või
b)
seaduspärane kasutamine
ning millel puudub iseseisev majanduslik tähtsus, ei kuulu artiklis 2 sätestatud reprodutseerimisõiguse alla.
[...]
5.   Lõigete 1, 2, 3 ja 4 kohaseid erandeid ja piiranguid kohaldatakse üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus teose või muu objekti tavapärase kasutusega ning ei mõjuta põhjendamatult õiguste valdaja õiguspäraseid huve.”
Ühendkuningriigi õigus
Direktiivi 2001/29 artikli 5 lõige 1 võeti liikmesriigi õigusesse üle 1988. aasta autoriõiguse, disainilahenduste ja patendiseaduse (Copyright, Designs and Patents Act 1988) artikliga 28A.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
PRCA on avalike suhete asjatundjaid ühendav organisatsioon. Need asjatundjad kasutavad meediaseire teenuseid, mida osutab kontsern Meltwater, kes teeb neile veebis kättesaadavaks seirearuanded internetis avaldatud ajakirjandusartiklite kohta; need aruanded koostatakse klientide sisestatud märksõnade põhjal.
NLA on organisatsioon, mille on asutanud Ühendkuningriigi ajalehekirjastajad, et anda ajakirjade sisu puudutavaid kollektiivseid litsentse.
NLA on seisukohal, et Meltwater ja tema kliendid peavad saama autoriõiguse omajatelt loa, et vastavalt osutada ja saada meediaseire teenust.
Meltwater nõustus omandama veebiandmebaasi litsentsi. PRCA seevastu oli jätkuvalt seisukohal, et Meltwateri klientidel veebis seirearuannete saamine ei nõua litsentsi.
High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division ja Court of Appeal (England & Wales), kellele lahendamiseks vaidlus esitati, otsustasid, et PRCA liikmed peavad omandama litsentsi või saama Meltwateri teenuse kasutamiseks NLA nõusoleku.
PRCA kaebas selle kohtuotsuse edasi Supreme Court of the United Kingdomile, põhjendades seda eelkõige asjaoluga, et tema liikmetel ei ole vaja asjaomaste õiguste omajate luba, kui nad üksnes vaatavad Meltwateri veeblehel seirearuandeid.
NLA kinnitas, et see tegevus nõuab autoriõiguste omajate luba, kuna veebilehe vaatamine toob kaasa kasutaja arvutiekraanil ja selle arvuti kõvakettal brauseri vahemälus koopiate tegemise (edaspidi vastavalt „ekraanikoopiad” ja „vahemälukoopiad”). Samuti kujutavad need koopiad endast „reproduktsiooni” direktiivi 2001/29 artikli 2 tähenduses, mis ei kuulu selle direktiivi artikli 5 lõikes 1 antud erandi kohaldamisalasse.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et selles menetluses tekib küsimus, kas veebikasutajad, kes vaatavad oma arvutites veebilehti ilma neid alla laadimata või välja printimata, rikuvad autoriõigust ekraani‑ ja vahemälukoopiate tegemisega juhul, kui õiguste omajad ei ole neile selliste koopiate tegemiseks luba andnud.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus toob selles küsimuses esiteks esile, et juhul kui veebikasutaja vaatab oma arvutis veebilehte, ilma seda alla laadimata, siis tehnilised protsessid tingivad kõnealuste koopiate tegemise. Selle toimumine on veebisirvimise automaatne tagajärg ja selleks ei ole vaja muud inimese sekkumist peale otsuse külastada vastavat veebilehte. Ekraani- ja vahemälukoopiaid ei hoita kauem kui kestavad interneti kasutamisega seotud tavalised protsessid. Lisaks ei ekraani- ja vahemälukoopiate kustutamine mingit inimese sekkumist. Samas võib veebikasutaja vahemälus tehtud koopiad tahtlikult kustutada. Kuid juhul kui ta seda ei tee, kirjutatakse tavakasutuses need muu materjaliga üle teatava aja jooksul, mis sõltub vahemälu suurusest ning veebikasutaja internetikasutuse mahust ja sagedusest.
Lisaks täpsustab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et ekraanikoopia on kasutatava tehnoloogia oluline osa, ilma milleta ei saa veebilehte vaadata ning see jääb ekraanile kuni lõppkasutaja lahkub vastavalt veebilehelt. Brauseri vahemälu on kaasaegse veebisirvimise tehnoloogiale omane universaalne tunnus, ilma selleta ei suudaks internet toime tulla praeguse andmete edastusmahuga veebis ning ei toimiks korralikult. Koopiate tegemine ekraanil ja brauseri vahemälus on möödapääsmatu veebi sirvimisel kasutatavate tehniliste protsesside õigeks ja tõhusaks toimimiseks.
Lõpuks märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus, et veebikasutaja eesmärgiks ei ole veebisirvimise käigus ekraanikujutisest koopiat teha, välja arvatud juhul, kui ta otsustab selle alla laadida või välja printida. Tema eesmärgiks on valitud veebilehe sisu vaatamine. Ekraani‑ või vahemälukoopiad on pelgalt veebilehe vaatamise eesmärgil arvuti kasutamise juhuslik tagajärg.
Eeltoodud kaalutlustest lähtudes järeldas eelotsusetaotluse esitanud kohus, et ekraani‑ ja vahemälukoopiad vastavad direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 1 tingimustele. Samas leidis ta, et Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse esitamine on kasulik selleks, et tagada liidu õiguse ühtne kohaldamine kogu Euroopa Liidus.
Seoses sellega väljendab eelotsusetaotluse esitanud kohus kahtlust küsimuses, kas eelviidatud koopiad on ajutised, kestmatud või juhuslikud ning kas nad on tehnilise protsessi lahutamatu ja oluline osa. Samas leiab ta, et need koopiad vastavad igal juhul direktiivi artikli 5 lõikes 1 sätestatud ülejäänud tingimustele.
Neil asjaoludel otsustas Supreme Court of the United Kingdom menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Juhul, kui:
—
lõppkasutaja vaatab veebilehte, püüdmata seda alla laadida, välja printida või sellest muul viisil koopiat teha;
—
sellest veebilehest tehakse automaatselt koopiad ekraanil ja brauseri „vahemälus” lõppkasutaja [arvuti] kõvakettal;
—
nende koopiate tegemine on õigeks ja tõhusaks veebisirvimiseks kasutatavas tehnilises protsessis möödapääsmatu;
—
ekraanikoopia püsib ekraanil, kuni lõppkasutaja lahkub asjaomaselt veebilehelt või kuni see arvuti tavalise töötamise käigus automaatselt kustutatakse;
—
vahemälukoopia jääb vahemällu, kuni see kirjutatakse üle muu materjaliga, kui lõppkasutaja külastab järgmisi veebilehti, mil see kustutatakse automaatselt arvuti tavalise töötamise käigus; ja
—
kõnealuseid koopiaid hoitakse niikaua, kui kestavad tavalised interneti kasutamisega seotud protsessid, millele on viidatud eespoolt punktides 4–5;
siis kas sellised koopiad on direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 1 tähenduses ajutised, kestmatud või juhuslikud ja tehnilise protsessi lahutamatu ja oluline osa?”
Eelotsuse küsimuste analüüs
Eelotsusetaotluse esitanud kohus tahab oma küsimusega sisuliselt teada, kas direktiivi 2001/29 artiklit 5 tuleb tõlgendada nii, et lõppkasutaja poolt veebilehe vaatamise käigus tehtud ekraani‑ ja vahemälukoopiad vastavad tingimustele, mille kohaselt peavad sellised koopiad olema ajutised, kestmatud või juhuslikud ning tehnilise protsessi lahutamatu ja oluline osa, ning kas seega võib selliseid koopiad teha ilma autoriõiguste omaja nõusolekuta.
Sissejuhatavad märkused
Direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 1 kohaselt jääb reprodutseerimistoiming direktiivi artiklis 2 ette nähtud reprodutseerimisõiguse kohaldamisalast välja vaid siis, kui see toiming vastab järgmistele tingimustele:
—
see on ajutine;
—
see on [kestmatu] või toimub juhuslikult; [täpsustatud tõlge]
—
see on tehnilise protsessi lahutamatu ja oluline osa;
—
selle ainus eesmärk on teha võimalikuks teose või muu kaitstava objekti edastamine vahendaja võrgu kaudu kolmandatele isikutele või seaduspärane kasutamine ja
—
sellel puudub iseseisev majanduslik tähtsus.
Euroopa Kohtu praktikast ilmneb, et eespool loetletud tingimusi tuleb tõlgendada rangelt, kuna direktiivi 2001/29 artikli 5 lõige 1 kujutab endast erandit direktiiviga kehtestatud üldnormist, milles on nõutud, et autoriõiguse omanik lubaks oma kaitstud teose igasugust reprodutseerimist (kohtuotsused Infopaq International, C‑5/08,
EU:C:2009:465
, punktid 56 ja 57, ning Football Association Premier League jt, C‑403/08 ja C‑429/08,
EU:C:2011:631
, punkt 162).
Samast kohtupraktikast tuleneb, et nimetatud sättes ette nähtud erand peab tegema võimalikuks ja tagama uute tehnoloogiate arengu ja toimimise ning säilitama õiguste ja huvide tasakaalu õiguste omajate ning kaitstud teoste kasutajate vahel, kes soovivad neid uusi tehnoloogiaid kasutada (vt kohtuotsus Football Association Premier League jt,
EU:C:2011:631
, punkt 164).
Direktiivi 2001/29 artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimuste järgimine
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et ekraani‑ ja vahemälukoopiad vastavad direktiivi 2001/29 artikli 5 lõikes 1 sätestatud neljandale ja viiendale tingimusele, mistõttu on käsitletava eelotsusetaotluse esemeks üksnes esimese kolme tingimuse täidetus.
Esimese tingimuse osas, mille kohaselt peab reprodutseerimistoiming olema ajutine, ilmneb kohtule esitatud toimikust, et ekraanikoopiad kustutatakse kui veebikasutaja lahkub vaadatud veebilehelt. Teiseks kirjutatakse vahemälus tavakasutuses tehtud koopiad muu materjaliga üle teatud aja jooksul, mis sõltub vahemälu suurusest ning veebikasutaja internetikasutuse mahust ja sagedusest. Seega on need koopiad ajutised.
Neil kaalutlustel tuleb asuda seisukohale, et need koopiad vastavad direktiivi 2001/29 artikli 5 lõikes 1 sätestatud esimesele tingimusele.
Teiseks tuleb uurida kolmandat tingimust, mille kohaselt peavad reprodutseerimistoimingud olema tehnilise protsessi lahutamatu ja oluline osa. See tingimus nõuab, et samaaegselt peavad olema täidetud kaks tegurit, see tähendab esiteks, et reprodutseerimistoimingud teostataks tervikuna tehnilise protsessi rakendamise raames, ja teiseks, et reprodutseerimise toimingu teostamine oleks vajalik selles mõttes, et tehniline protsess ei saaks ilma selle toiminguta õigesti ja tõhusalt toimida (vt kohtuotsus Infopaq International,
EU:C:2009:465
, punkt 61, ja kohtumäärus Infopaq International, C‑302/10,
EU:C:2012:16
, punkt 30).
Kõigepealt tuleb nendest kahest tegurist esimese kohta märkida, et põhikohtuasjas luuakse ja kustutatakse ekraani‑ ja vahemälukoopiad veebilehe vaatamiseks vajaliku tehnilise protsessi käigus, mistõttu tehakse need toimingud täielikult selle protsessi raames.
Selles küsimuses ei ole tähtsust asjaolul, et asjaomase protsessi algatas veebikasutaja ja et see lõppeb sellise ajutise reprodutseerimistoiminguga nagu ekraanikoopia tegemine.
Nimelt ilmneb Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast, et kuna direktiivi 2001/29 artikli 5 lõikes 1 ei ole täpsustatud, millises tehnilise protsessi staadiumis peavad ajutise reprodutseerimise toimingud aset leidma, siis ei saa välistada, et niisuguse toiminguga seda protsessi alustatakse või see lõpetatakse (kohtumäärus Infopaq International,
EU:C:2012:16
, punkt 31).
Samuti selgub väljakujunenud kohtupraktikast, et kõnealuses sättes ei viita miski sellele, et on välistatud inimese sekkumine tehnilisse protsessi, ega iseäranis sellele, et on välistatud protsessi käsitsi käivitamine või lõpuleviimine (vt selle kohta kohtumäärus Infopaq International,
EU:C:2012:16
, punkt 32).
Järelikult tuleb ekraani‑ ja vahemälukoopiad pidada põhikohtuasjas käsitletava tehnilise protsessi lahutamatuks ja oluliseks osaks.
Mis seejärel puudutab käesoleva otsuse punktis 28 mainitud teist tegurit, siis selle kohta ilmneb eelotsusetaotlusest, et isegi kui põhikohtuasjas käsitletavat protsessi saab teostada ilma kõnealuseid reprodutseerimistoimingud teostamata, tuleneb sellest siiski, et sellisel juhul ei saaks see protsess toimida õigesti ja tõhusalt.
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul hõlbustavad nimelt vahemälus tehtud koopiad oluliselt veebisirvimist, mis ilma nende koopiateta ei suudaks toime tulla praeguse veebis ülekantava andmemahuga. Ilma neid koopiad tegemata oleks veebilehtede vaatamiseks kasutatav protsess märksa vähem tõhus ning ei toimiks korralikult.
Ekraanikoopiate osas ei ole vaidlust selles, et praegune tehnoloogia, millega kuvatakse arvutis veebilehti, vajab õigeks ja tõhusaks toimimiseks selliste koopiate tegemist.
Järelikult tuleb ekraani‑ ja vahemälukoopiaid pidada põhikohtuasjas kasutava tehnilise protsessi oluliseks osaks.
Sellest tulenevalt vastavad need mõlemad koopialiigid direktiivi 2001/29 artikli 5 lõikes 1 sätestatud kolmandale tingimusele.
Kolmandaks tuleb uurida teist tingimust, mis on alternatiivne. Nimelt peab reprodutseerimistoiming olema kas kestmatu või juhuslik.
Esimese kahe teguri osas olgu meenutatud, et toimingut saab käsitada kasutatud tehnilises protsessis „kestmatuna” vaid juhul, kui selle kestus on piiratud sellega, mis on asjaomase protsessi heaks toimimiseks vajalik, sealjuures see peab olema automatiseeritud, mis tähendab, et ta kustutab toimingu automaatselt, ilma inimese sekkumiseta kohe, kui tema funktsioon võimaldada tehnilise protsessi realiseerimine on täidetud (vt selle kohta kohtuotsus Infopaq International,
EU:C:2009:465
, punkt 64).
Sellegipoolest ei takista automaatse kustutamise nõue seda, et sellisele kustutamisele eelneb inimese sekkumine tehnilise protsessi lõpetamiseks. Nagu eespool käesoleva otsuse punktis 32 on märgitud, on lubatav, et põhikohtuasjas käsitletav tehniline protsess käivitatakse või viiakse lõpule käsitsi.
Vastupidi NLA väidetele ei kao seega reprodutseerimistoimingu kestmatu olemus üksnes asjaolu tõttu, et süsteemi loodud koopia kustutamisele eelneb asjaomase tehnilise protsessi lõpuleviimiseks lõppkasutaja sekkumine.
Käesoleva otsuse punktis 39 viidatud teise teguri osas olgu märgitud, et reprodutseerimistoimingut võib pidada „juhuslikuks”, kui see ei esine iseseisvalt ning sellel ei ole iseseisvat eesmärki tehnilises protsessis, mille osa ta on.
Põhikohtuasjas tuleb esiteks ekraanikoopiate osas silmas pidada, et need kustutab arvuti automaatselt, kui veebikasutaja lahkub asjaomaselt veebilehelt, ja seega hetkel, kui ta lõpetab selle veebilehe vaatamiseks vajaliku tehnilise protsessi.
Selles küsimuses ei ole vastupidi NLA väidetele tähtsust asjaolul, et ekraanikoopa jääb alles senikaua, kuni veebikasutaja hoiab oma brauseri avatuna ja püsib asjaomasel veebilehel, sest sellel ajal toimib selle veebilehe vaatamiseks vajalik tehniline protsess edasi.
Järelikult tuleb asuda seisukohale, et ekraanikoopiate kestus on piiratud sellega, mis on asjaomase veebilehe vaatamiseks kasutatava tehnilise protsessi heaks toimimiseks vajalik. Seega tuleb kõnealuseid koopiaid käsitleda „kestmatutena”.
Lisaks peab seoses vahemälukoopiatega siiski meelde tuletama, et erinevalt ekraanikoopiatest ei kustutata neid hetkel, kui veebikasutaja lõpetab asjaomase veebilehe vaatamiseks vajaliku tehnilise protsessi, kuna neid säilitatakse vahemälus juhuks, kui seda veebilehte hiljem uuesti vaadatakse.
Sellegipoolest ei ole vaja neid koopiad liigitada „kestmatuteks”, kuna eelnevalt on juba kindlaks tehtud, et nad on kasutatavas tehnilises protsessis juhusliku iseloomuga.
Selles osas olgu esiteks meenutatud, et kõnealune tehniline protsess on täielikult seotud nende koopiate tegemise ja kasutamise eesmärgiga, mistõttu, nagu ilmneb käesoleva otsuse punktist 34, võib see protsess toimida, olgugi et vähem tõhusalt, ilma neid koopiad tegemata. Teiseks selgub kohtule esitatud toimikust, et veebikasutajad, kes kasutavad põhikohtuasjas käsitletavat tehnilist protsessi, ei saa selle protsessi väliselt vahemälukoopiad luua.
Sellest tuleneb, et vahemälukoopiad ei esine iseseisvalt ning neil ei ole iseseisvat eesmärki põhikohtuasjas käsitletavas tehnilises protsessis ja seetõttu tuleb neid käsitleda „juhuslikena”.
Neil kaalutlustel tuleb asuda seisukohale, et ekraani- ja vahemälukoopiad vastavad direktiivi 2001/29 artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimustele.
Eelnevat silmas pidades tuleb järeldada, et põhikohtuasjas käsitletavad koopiad vastavad nimetatud sättes esitatud esimesele, teisele ja kolmandale tingimusele.
Eespool käsitletut arvestades on viidatud sättes ette nähtud erandile käesoleva otsuse eelmises punktis esitatud tõlgenduses tuginemiseks siiski veel vaja, et reprodutseerimine vastaks direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 5 tingimustele (kohtuotsus Football Association Premier League jt,
EU:C:2011:631
, punkt 181).
Direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 5 tingimustele vastavus
Direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 5 kohaselt kuulub ajutine reprodutseerimistoiming reprodutseerimisõiguse alla üksnes teatud erijuhtudel, mis ei ole vastuolus teose tavapärase kasutusega ega mõjuta põhjendamatult õiguste omaja õiguspäraseid huve.
Sellega seoses olgu kõigepealt meenutatud, et ekraani- ja vahemälukoopiaid tehakse üksnes veebilehtede vaatamiseks ja seega kujutavad need endast erijuhtumit.
Seejärel tuleb märkida, et need koopiad ei mõjuta põhjendamatult autoriõiguste omaja seaduslikke huve, olgugi et need põhimõtteliselt võimaldavad veebikasutajatel veebilehtedel esitatud teostele juurdepääsu ilma nende õiguste omajate nõusolekuta.
Sellega seoses tuleb rõhutada, et need teosed on veebikasutajatele teinud kättesaadavaks veebilehtede toimetajad, kes direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 kohaselt peavad saama asjaomaste autoriõiguste omaja loa, sest selline kättesaadavaks tegemine kujutab endast üldsusele edastamist.
Autoriõiguste omaja seaduslikud huvid on seega nõuetekohaselt tagatud.
Neil kaalutlustel tuleb asuda seisukohale, et ei ole põhjendatud nõuda veebikasutajatelt, et nad peavad taotlema veel mõnd luba, mis võimaldaks neil kasutada sedasama edastust, milleks autoriõiguste omaja on juba loa andnud.
Lõpuks tuleb sedastada, et ekraani‑ ja vahemälukoopiate tegemine ei ole vastuolus autoriõigusega kaitstud teoste tavapärase kasutusega.
Selles osas tuleb meenutada, et veebilehtede vaatamine kõnealuse tehnilise protsessi käigus kujutab endast teoste tavapärast kasutust, mis võimaldab veebikasutajatel kasutada asjaomase veebilehe toimetaja poolt üldsusele edastamist. Arvestades seda, et kõnealuste koopiate tegemine on osas veebilehe vaatamisest, ei kahjusta see nende teoste kasutamise võimalust.
Eespool kirjeldatust järeldub, et ekraani‑ ja vahemälukoopiad vastavad direktiivi 2001/29 artikli 5 lõikes 5 sätestatud tingimustele.
Neil asjaoludel tuleb esitatud küsimusele vastata, et direktiivi artiklit 5 tuleb tõlgendada nii, et lõppkasutaja poolt veebilehe vaatamise käigus tehtud ekraani‑ ja vahemälukoopiad vastavad tingimustele, mille kohaselt peavad sellised koopiad olema ajutised, kestmatud või juhuslikud ning tehnilise protsessi lahutamatu ja oluline osa, ning vastavad nimetatud direktiivi artikli 5 lõikes 5 sätestatud tingimustele ja seega võib selliseid koopiad teha ilma autoriõiguste omaja nõusolekuta.
Kohtukulud
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (neljas koda) otsustab:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas direktiivi artiklit 5 tuleb tõlgendada nii, et veebilehe vaatamise käigus lõppkasutaja arvutiekraanil ja selle arvuti vahemälus tehtud koopiad vastavad tingimustele, mille kohaselt peavad sellised koopiad olema ajutised, kestmatud või juhuslikud ning tehnilise protsessi lahutamatu ja oluline osa, ning vastavad nimetatud direktiivi artikli 5 lõikes 5 sätestatud tingimustele ja seega võib selliseid koopiad teha ilma autoriõiguste omaja nõusolekuta.

Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: inglise.