CELEX: 62013CJ0105
Poľnohospodárstvo
Spoločná poľnohospodárska politika
Režim jednotnej platby
Nariadenie (ES) č. 73/2009
Články 34, 36 a 137
Platobné nároky
Vymeriavací základ
Prémie vyplatené na hovädzí dobytok a pozemky v držbe poľnohospodára počas referenčného obdobia
Zmena spôsobu stanovenia plochy poľnohospodárskych pozemkov
Zníženie počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu
Žiadosť poľnohospodára o zníženie počtu jeho platobných nárokov a o zvýšenie ich jednotkovej hodnoty
Nariadenie (ES) č. 796/2004
Článok 73a ods. 2a
Prípustnosť

Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článkov 34, 36 a 137 nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1782/2003 (
Ú. v. EÚ L 30, s. 16
a korigendum
Ú. v. EÚ L 43, 2010, s. 7
).
Tento návrh bol predložený v rámci sporu medzi pánom Vonkom Noordegraafom a Staatssecretaris van Economische Zaken (štátny tajomník pre hospodárske záležitosti, ďalej len „Staatssecretaris“) vo veci úpravy jednotných platobných nárokov v nadväznosti na zmenu spôsobu stanovenia plôch, na ktoré možno poskytnúť podporu.
Právny rámec
Nariadenie (ES) č. 1782/2003
Nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (
Ú. v. EÚ L 270, s. 1
; Mim. vyd. 03/004, s. 269) stanovilo predovšetkým režim podpory príjmov poľnohospodárov oddelený od produkcie. Tento režim, ktorý je v článku 1 druhej zarážke tohto nariadenia označený ako „režim jednotnej platby“, zoskupuje určitý počet priamych platieb vyplatených poľnohospodárom podľa už existujúcich rôznych režimov podpory.
Na účely uplatnenia režimu jednotnej platby sa členské štáty mohli rozhodnúť pre takzvaný „historický“ alebo „regionálny“ model.
V rámci takzvaného „historického“ modelu mali poľnohospodári, ktorým sa počas referenčného obdobia zahŕňajúceho kalendárne roky 2000 až 2002 poskytla platba v rámci aspoň jedného z režimov podpory uvedených v prílohe VI nariadenia č. 1782/2003, právo na pridelenie „platobných nárokov“ vypočítaných na základe referenčnej čiastky získanej pre každého poľnohospodára na základe ročného priemeru celkových platieb poskytnutých podľa týchto režimov z tohto obdobia.
Článok 43 tohto nariadenia nazvaný „Stanovenie platobných nárokov“ stanovoval:
„1.   Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 48, každý poľnohospodár má nárok na platbu na hektár, ktorý sa vypočíta vydelením referenčnej čiastky trojročným priemerom všetkých hektárov, na ktoré mu vznikol nárok, počas referenčného obdobia, na priame platby, ktorých zoznam je uvedený v prílohe VI.
Celkový počet platobných nárokov sa rovná uvedenému priemernému počtu hektárov.
…
2.   Počet hektárov podľa odseku 1 taktiež zahrnuje:
…
b)
všetky kŕmne plochy v referenčnom období.
3.   Na účely ods. 2 písm. b) tohto článku sa ‚kŕmnou plochou‘ rozumie plocha poľnohospodárskeho podniku, ktorá bola v priebehu celého kalendárneho roku dostupná v súlade s článkom 5 nariadenia Komisie (ES) č. 2419/2001 pre chov zvierat, včítane plôch v spoločnom užívaní a plôch so zmiešanými kultúrami. Kŕmna plocha nezahŕňa:
—
budovy, lesy, rybníky a cesty,
—
plochy používané pre iné plodiny, pre ktoré možno poskytnúť podporu spoločenstva, pre trvalé kultúry či záhradnícke plodiny,
—
plochy, na ktoré sa vzťahuje režim podpory pre poľnohospodárov produkujúcich niektoré plodiny na ornej pôde a ktoré sa využívajú v rámci režimu podpory pre sušen[é] krmiv[á] alebo ktoré sú predmetom vnútroštátneho programu vyňatie z produkcie alebo režimu vyňatie z produkcie spoločenstva.
…“
Nariadenie (ES) č. 73/2009
Nariadenie č. 73/2009 od 1. januára 2009 zrušilo a nahradilo nariadenie č. 1782/2003. Odôvodnenie 49 tohto nariadenia znie:
„Pri počiatočnom prideľovaní platobných nárokov členskými štátmi viedli niektoré omyly k mimoriadne vysokým platbám poľnohospodárom. Tento nesúlad je štandardne predmetom finančnej opravy až dovtedy, kým sa neprijmú nápravné opatrenia. Ak sa však vezme do úvahy čas, ktorý uplynul od prvého pridelenia platobných nárokov, potrebná oprava by viedla k neprimeraným právnym a administratívnym obmedzeniam pre členské štáty. V záujme právnej istoty by sa preto pridelenie týchto platieb malo zosúladiť s právnymi predpismi.“
Podľa článku 2 písm. h) nariadenia č. 73/2009 sa za „‚poľnohospodársku plochu‘ považuje akákoľvek plocha, ktorú zaberá orná pôda, trvalé pasienky alebo trvalé plodiny“.
Článok 14 tohto nariadenia stanovuje:
„Každý členský štát zriadi a prevádzkuje integrovaný administratívny a kontrolný systém (ďalej len ‚integrovaný systém‘).
…“
Podľa článku 33 ods. 1 nariadenia č. 73/2009:
„Podpora v rámci režimu jednotnej platby je poľnohospodárom k dispozícii, ak:
a)
sú držiteľmi platobných nárokov, ktoré získali v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003;
…“
Článok 34 nariadenia č. 73/2009 stanovuje:
„1.   Podpora v rámci režimu jednotnej platby sa poskytne poľnohospodárom na základe využitia platobného nároku na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu. Aktivované platobné nároky oprávňujú na vyplatenie súm, ktoré sú v nich stanovené.
2.   Na účely tejto hlavy je ‚hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu‘:
a)
akákoľvek poľnohospodárska plocha podniku a plochy, na ktorých sa pestuje mladina s krátkodobým striedaním (kód KN ex 060290 41), ktorá sa využíva na poľnohospodársku činnosť, alebo ak sa plochy využívajú aj na nepoľnohospodárske činnosti, ktorá sa využíva prevažne na poľnohospodársku činnosť…“.
Článok 36 uvedeného nariadenia uvádza:
„Platobné nároky na hektár sa neupravujú, ak nie je v tomto nariadení ustanovené inak.
Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2 stanoví podrobné pravidlá na úpravu platobných nárokov od roku 2010, najmä v prípade častí nárokov.“
Podľa článku 137 uvedeného nariadenia č. 73/2009:
„1.   Platobné nároky pridelené poľnohospodárom pred 1. januárom 2009 sa považujú za zákonné a regulárne od 1. januára 2010.
2.   Odsek 1 sa neuplatňuje na platobné nároky pridelené poľnohospodárom na základe vecne nesprávnych žiadostí s výnimkou prípadov, ak poľnohospodár naozaj nemohol chybu zistiť.
3.   Odsek 1 tohto článku sa uplatňuje bez toho, aby bola dotknutá právomoc Komisie prijímať rozhodnutia uvedené v článku 31 nariadenia (ES) č. 1290/2005 v súvislosti s výdavkami, ktoré vznikli v prípade platieb udelených na ktorýkoľvek kalendárny rok do roku 2009 vrátane.“
Nariadenie (ES) č. 796/2004
Podľa článku 73a nariadenia Komisie (ES) č. 796/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na uplatňovanie krížového plnenia, modulácie a integrovaného správneho a kontrolného systému uvedeného v nariadeniach Rady (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 73/2009, ako aj na uplatňovanie krížového plnenia uvedeného v nariadení (ES) č. 479/2008 (
Ú. v. EÚ L 141, s. 18
; Mim. vyd. 03/044, s. 243), zmeneného a doplneného nariadením Komisie (ES) č. 380/2009 z 8. mája 2009 (
Ú. v. EÚ L 116, s. 9
), (ďalej len „nariadenie č. 796/2004“):
„1.   Ak sa po rozdelení platobných nárokov poľnohospodárom v súlade s nariadením (ES) č. 795/2004 zistí, že niektoré platobné nároky boli rozdelené neoprávnene, dotknutý poľnohospodár vráti neoprávnene rozdelené nároky do štátnej rezervy uvedenej v článku 42 nariadenia (ES) č. 1782/2003.
…
Neoprávnene rozdelené nároky sa pokladajú za nerozdelené
ab initio
.
2.   Ak sa po rozdelení platobných nárokov poľnohospodárom v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 795/2004 zistí, že hodnota platobných nárokov je príliš vysoká, táto hodnota sa zodpovedajúcim spôsobom upraví. Táto úprava sa vykoná, aj pokiaľ ide o platobné nároky, ktoré boli medzitým prevedené na iných poľnohospodárov. Hodnota zrážky sa pridelí štátnej rezerve uvedenej v článku 42 nariadenia (ES) č. 1782/2003.
Platobné nároky sa pokladajú za pridelené
ab initio
v hodnote, ktorá je výsledkom úpravy.
2a.   Ak sa pri uplatňovaní odsekov 1 a 2 zistí, že počet nárokov pridelených poľnohospodárovi v súlade s nariadením (ES) č. 795/2004 je nesprávny, a ak nesprávne pridelenie nemá vplyv na celkovú hodnotu nárokov, ktoré poľnohospodár dostal, členský štát prepočíta nároky na platby, a ak je to vhodné, opraví typ nárokov pridelených poľnohospodárovi. Toto sa však neuplatňuje, ak poľnohospodári mohli chybu objektívne zistiť.“
Odsek 2a článku 73a nariadenia č. 796/2004 bol doplnený nariadením Komisie (ES) č. 972/2007 z 20. augusta 2007 (
Ú. v. EÚ L 216, s. 3
), ktorého odôvodnenie 19 znie:
„V niektorých prípadoch nesprávne pridelené nároky nemali vplyv na celkovú hodnotu, ale len na počet nárokov poľnohospodára. V týchto prípadoch by mal členský štát opraviť pridelenie alebo, ak je to vhodné, druh nárokov bez toho, aby došlo k zníženiu ich hodnoty. Toto ustanovenie sa uplatňuje iba v prípade, ak poľnohospodár nemohol chybu zistiť.“
Nariadenie (ES) č. 1122/2009
Podľa článku 81 nariadenia komisie (ES) č. 1122/2009 z 30. novembra 2009, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o krížové plnenie, moduláciu a integrovaný správny a kontrolný systém v rámci schém priamej podpory pre poľnohospodárov ustanovených uvedeným nariadením, ako aj podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o krížové plnenie v rámci schémy podpory ustanovenej pre odvetvie vinohradníctva a vinárstva (
Ú. v. EÚ L 316, s. 65
a korigendum
Ú. v. EÚ L 246, 2013, s. 3
):
„1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 137 nariadenia (ES) č. 73/2009, pokiaľ sa po pridelení platobných nárokov poľnohospodárom v súlade s nariadením (ES) č. 795/2004 alebo nariadením (ES) č. 1120/2009 zistí, že určité platobné nároky boli pridelené neoprávnene, dotknutý poľnohospodár vráti neoprávnene pridelené nároky do národnej rezervy uvedenej v článku 41 nariadenia (ES) č. 73/2009.
…
2.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 137 nariadenia (ES) č. 73/2009, pokiaľ sa po pridelení platobných nárokov poľnohospodárom v súlade s nariadením (ES) č. 795/2004 alebo nariadením (ES) č. 1120/2009 zistí, že hodnota platobných nárokov je príliš vysoká, táto hodnota sa príslušne upraví. Táto úprava sa vykoná, aj pokiaľ ide o platobné nároky, ktoré boli medzitým prevedené na iných poľnohospodárov. Hodnota zníženia sa pridelí do národnej rezervy uvedenej v článku 41 nariadenia (ES) č. 73/2009.
Platobné nároky sa pokladajú za pridelené
ab initio
v hodnote, ktorá je výsledkom úpravy.
3.   Pokiaľ sa na účely odsekov 1 a 2 zistí, že počet nárokov pridelených poľnohospodárovi v súlade s nariadením (ES) č. 795/2004 alebo nariadením (ES) č. 1120/2009 je nesprávny, a pokiaľ neoprávnené pridelenie nemá vplyv na celkovú hodnotu nárokov, ktoré poľnohospodár dostal, členský štát prepočíta platobné nároky, a ak je to vhodné, opraví typ nárokov pridelených poľnohospodárovi.
Prvý pododsek sa však neuplatňuje v prípade, že poľnohospodári mohli chyby zistiť primeraným spôsobom.“
Podľa článku 86 ods. 1 nariadenia č. 1122/2009 znie:
„Nariadenie (ES) č. 796/2004 sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2010.
Naďalej sa však uplatňuje vo vzťahu k žiadostiam o poskytnutie pomoci, ktoré sa týkajú hospodárskych rokov alebo prémiových období začínajúcich od 1. januára 2010.“
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
Rozhodnutím z 18. júla 2006 Staatssecretaris na základe článku 43 nariadenia č. 1782/2003 stanovil počet a hodnotu platobných nárokov pridelených pánovi Vonkovi Noordegraafovi.
Na tento účel sa priemerná hodnota celkovej sumy prémií, ktoré mu boli vyplatené na jeho hovädzí dobytok počas rokov 2000 až 2002, vydelila priemerným počtom všetkých hektárov, ktoré mal k dispozícii za rovnaké obdobie, pričom takto dosiahnutý výsledok predstavoval jeho „platobný nárok na hektár“.
Podľa vnútroštátneho súdu bol teda priemerný počet hektárov, ktoré mal pán Vonk Noordegraaf k dispozícii počas uvedeného obdobia, stanovený na 10,76 hektára.
V roku 2009 mal pán Vonk Noordegraaf 9,79 platobných nárokov a vo svojej žiadosti o jednotnú platbu pre tento rok nahlásil plochu 10,76 hektára.
Rozhodnutím z 30. júna 2010 však Staatssecretaris stanovil nižší počet hektárov, ako bol počet, ktorý uviedol pán Vonk Noordegraaf vo svojej žiadosti. V priebehu roku 2009 totiž holandské orgány na základe pripomienok predložených Komisiou zmenili spôsob stanovenia plochy poľnohospodárskych pozemkov v Holandsku. Tieto orgány tiež rozhodli, že od roku 2009 sa bude používať register pozemkov, v ktorom sa zohľadní „čistá plocha“ týchto pozemkov, teda obhospodarovateľná pôda okrem častí, na ktoré nemožno poskytnúť podporu, akými sú priekopy, krajnice a cesty.
Toto rozhodnutie malo za následok zníženie sumy podpory poskytnutej pánovi Vonkovi Noordegraafovi v rámci režimu jednotnej platby pre rok 2009 v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi.
Pán Vonk Noordegraaf preto podal proti rozhodnutiu z 30. júna 2010 námietky na Staatssecretaris, ktorý rozhodnutím z 29. októbra 2010 vyhlásil námietku pána Vonka Noordegraafa za čiastočne dôvodnú.
Pán Vonk Noordegraaf sa proti poslednému uvedenému rozhodnutiu odvolal a Staatssecretaris na základe revidovaného rozhodnutia z 19. mája 2011 (ďalej len „rozhodnutie z 19. mája 2011“) stanovil pre rok 2009 určenú plochu pozemkov pána Vonka Noordegraafa na 8,34 hektára.
Účastníci konania vo veci samej sa zhodujú na tejto ploche, ako aj na tom, že zníženie tejto plochy v porovnaní s plochou stanovenou v predchádzajúcich rokoch vyplýva výlučne zo zmeny meracej metódy dotknutých pozemkov.
Pred vnútroštátnym súdom však pán Vonk Noordegraaf tvrdí, že zavedenie nového systému identifikácie pozemkov malo za následok zníženie poľnohospodárskej plochy, ktorú môže v súčasnosti uplatniť na účely aktivácie svojich platobných nárokov. Z tohto dôvodu žiada, aby sa počet a hodnota jeho platobných nárokov prepočítala na základe počtu hektárov stanovených v rozhodnutí z 19. mája 2011.
Za týchto podmienok College van Beroep voor het bedrijfsleven rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Uplatňuje sa nariadenie č. 73/2009, najmä jeho články 34, 36 a 137, správne, ak sa poľnohospodárovi, ktorý nadobudol na základe výroby nezávislej od pôdy platobné nároky, ktoré sa pridelili k ploche v jeho držbe, nevyplatí rozhodujúca časť týchto platobných nárokov iba z toho dôvodu, že plocha, na ktorú možno poskytnúť podporu, je následkom zmenenej meracej metódy menšia, hoci tento poľnohospodár v dobrej viere deklaroval nezmenenú hektárovú plochu nachádzajúcu sa v jeho držbe v súlade s meracou metódou používanou členským štátom v rámci uplatnenia platobného nároku podľa článku 34 tohto nariadenia, ale neskôr odmietnutou Komisiou?“
O prejudiciálnej otázke
Svojou prejudiciálnou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má právo Únie vykladať v tom zmysle, že platobné nároky poľnohospodára sa majú prepočítať, ak sa v rámci pôvodného stanovenia jeho platobných nárokov referenčná suma tohto poľnohospodára vydelila príliš vysokým počtom hektárov z dôvodu spôsobu stanovenia poľnohospodárskych plôch uplatňovaného v dotknutom členskom štáte.
V prvom rade treba pripomenúť, že po zjednotení pôvodných režimov podpory v rámci režimu jednotnej platby nariadením č. 1782/2003 sa hodnota platobných nárokov každého poľnohospodára v členských štátoch, ktoré sa rozhodli pre „historický model“, vypočítala na základe výšky podpôr, ktoré sa dotknutému poľnohospodárovi poskytli počas referenčného obdobia, ktoré zodpovedá rokom 2000 až 2002.
Každému poľnohospodárovi, ktorému možno poskytnúť podporu, sa teda pridelil určitý počet platobných nárokov, ktorých počet a hodnota sa získali vydelením priemerných platieb, ktoré sa mu poskytli v rámci uvedeného referenčného obdobia, priemerným počtom hektárov, ktoré zakladali nárok na tieto platby, vypočítaných za rovnaké obdobie, alebo priemerným počtom hektárov využívaných na chov zvierat v zmysle ustanovenia článku 43 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1782/2003.
V súlade s ustanovením článku 34 nariadenia č. 73/2009 sa podpora poľnohospodárom poskytne po aktivácii platobného nároku na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, pričom len aktivované platobné nároky oprávňujú na vyplatenie súm, ktoré sú v nich stanovené.
V konaní vo veci samej sa pánovi Vonkovi Noordegraafovi v priebehu roka 2006 pridelili platobné nároky vypočítané na základe prémií, ktoré mu boli počas referenčného obdobia vyplatené na jeho hovädzí dobytok, a na základe pozemkov, ktoré mal počas tohto obdobia v držbe.
Po zmene spôsobu stanovenia plôch poľnohospodárskych pozemkov v Holandsku v roku 2009 holandské orgány prepočítali a zmenšili plochu pozemkov pána Vonka Noordegraafa, čo viedlo k tomu, že počet hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré bol následne oprávnený uplatniť na účely aktivácie svojich platobných nárokov, bol nižší ako počet platobných nárokov, ktoré mu boli priznané.
Keďže sa už pánovi Vonkovi Noordegraafovi nemôže poskytnúť podpora na základe celkového počtu jeho platobných nárokov, žiada holandské orgány, aby zvýšili ich jednotkovú hodnotu a zároveň pomerne znížili ich počet tak, aby celková hodnota týchto platobných nárokov ostala nezmenená.
Inými slovami, pán Vonk Noordegraaf žiada príslušný orgán, aby prepočítal počet a hodnotu platobných nárokov na základe čistej plochy jeho pozemkov tak, ako je definovaná v rozhodnutí z 19. mája 2011.
V tomto ohľade treba predovšetkým pripomenúť, že článok 36 nariadenia č. 73/2009 stanovuje, že platobné nároky na hektár sa neupravujú, ak nie je v tomto nariadení ustanovené inak.
Teda, keďže každý aktivovaný platobný nárok priznáva nárok na vyplatenie sumy, ktorú stanovuje, zmena tejto sumy by viedla k zníženiu alebo zvýšeniu sumy podpory poskytnutej dotknutému poľnohospodárovi. Ako však vyplýva z odôvodnenia 29 nariadenia č. 1782/2003, jedným z cieľom režimu jednotnej platby je umožniť každému poľnohospodárovi, aby naďalej mohol využívať rovnakú úroveň podpory rovnajúcu sa sumám, ktoré mu boli poskytnuté počas referenčného obdobia.
Pán Von Noordegraaf sa v spore proti Staatsecretaris domáha práve vyššie uvedeného.
Treba však konštatovať, že žiadne z ustanovení nariadenia č. 73/2009 výslovne nestanovuje možnosť upraviť platobné nároky poľnohospodára nachádzajúceho sa v porovnateľnej situácii, ako je situácia pána Vonka Noordegraafa.
Napriek tomu, v rámci uplatnenia vykonávacích právomocí, ktoré jej boli zverené na základe článku 36 ods. 2 uvedeného nariadenia, prijala Komisia nariadenie č. 796/2004, ktorého článok 73a ods. 2a stanovuje, že ak sa poľnohospodárovi nesprávne pridelili niektoré platobné nároky, ale takéto pridelenie nemá vplyv na celkovú hodnotu nárokov, ktoré sa mu pridelili, tieto nároky sa prepočítajú, okrem prípadu, ak poľnohospodár nemohol chybu objektívne zistiť.
V spore vo veci samej je nesporné, že celková hodnota platobných nárokov, ktoré sa pridelili pánovi Vonkovi Noordegraafovi zodpovedá priemernej podpore, ktorá mu bola poskytnutá pred zavedením režimu jednotnej platby.
Holandská vláda však tvrdí, že keďže bolo rozhodnutie z 18. júla 2006, ktorým Staatssecretaris stanovil počet a hodnotu platobných nárokov priznaných pánovi Vonkovi Noordegraafovi prijaté v súlade s pravidlami a požiadavkami, ktoré boli platné a účinné v čase jeho prijatia, je správne.
V tomto ohľade treba predovšetkým pripomenúť, že pán Vonk Noordegraaf pôvodne žiadal o pridelenie počtu platobných nárokov vypočítaných na základe „hrubej“ plochy pozemkov, ktoré mal v držbe počas referenčného obdobia, a to v súlade s metódou, ktorú uplatnili holandské orgány.
Následne pri prijímaní rozhodnutia z 30. júna 2010 vykonali holandské orgány nové vymeranie pozemkov pána Vonka Noordegraafa. V tomto prípade vylúčili niektoré krajinné prvky, akými sú priekopy, krajnice a cesty na účely získania „čistej“ plochy predmetných pozemkov.
Ďalej treba zdôrazniť, že podľa článku 43 ods. 3 nariadenia č. 1782/2003 kŕmne plochy nezahŕňajú najmä rybníky a cesty. Okrem toho z výkladu
a contratio
článku 30 ods. 2 nariadenia č. 796/2004 vyplýva, že krajinné prvky ako živé ploty, priekopy a steny v zásade nie sú súčasťou plochy, na ktorú možno poskytnúť podporu.
Krajinné prvky ako priekopy, cesty a krajnice teda v zásade nemožno zohľadniť na účely stanovenia plochy, na ktorú možno poskytnúť podporu.
Z toho logicky vyplýva, že tieto krajinné prvky už nemožno zohľadniť na účely stanovenia platobných nárokov poľnohospodára, ibaže by mal tak, ako pán Vonk Noordegraaf k dispozícii vyšší počet platobných nárokov, ako je počet hektárov, ktoré môže následne uplatniť na aktiváciu svojich nárokov.
Teda ak príslušné orgány, tak ako vo veci samej, zohľadnili tieto prvky pri stanovení poľnohospodárskych pozemkov poľnohospodára, treba konštatovať, že počet platobných nárokov, ktorý mu bol pridelený, je „nesprávny“ v zmysle článku 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2004.
Napokon treba predpokladať, že poľnohospodár v situácii pána Vonka Noordegraafa skutočne nemohol zistiť chyby v stanovení plochy jeho pozemkov, pretože tieto chyby priamo vyplynuli z metódy uplatnenej príslušnými vnútroštátnymi orgánmi.
Treba preto konštatovať, že v súlade s článkom 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2004 sa majú platobné nároky poľnohospodára prepočítať, ak sa na základe nesprávneho spôsobu stanovenia poľnohospodárskych plôch uplatneného v dotknutom členskom štáte tomuto poľnohospodárovi nesprávne pridelil určitý počet platobných nárokov, pretože jeho referenčná suma sa vydelila príliš vysokým počtom hektárov.
Na rozdiel od tvrdenia holandskej vlády takéto posúdenie nie je spochybnené článkom 137 ods. 1 nariadenia č. 73/2009, v zmysle ktorého sa platobné nároky pridelené poľnohospodárom pred 1. januárom 2009 považujú za zákonné a regulárne od 1. januára 2010.
Tak ako vyplýva z odôvodnenia 49 nariadenia č. 73/2009, toto ustanovenie má totiž za cieľ v podstate umožniť členským štátom, aby upustili od vymáhania nesprávne vykonaných platieb v prospech niektorých poľnohospodárov s ohľadom na neprimerané právne a administratívne obmedzenia, ktoré by si vyžiadalo prijatie potrebných nápravných opatrení. Článok 137 ods. 2 nariadenia č. 73/2009 však obmedzuje rozsah prvého odseku, pretože z jeho pôsobnosti vylučuje platobné nároky pridelené na základe vecne nesprávnych žiadostí.
Z vyššie uvedeného vyplýva, že cieľom článku 137 ods. 1 nariadenia č. 73/2009 je z dôvodov právnej istoty chrániť dobromyseľných poľnohospodárov, ktorým sa nesprávne pridelili platobné nároky, a v budúcnosti nepotrestať poľnohospodárov, ktorým sa tak ako pánovi Vonkovi Noordegraafovi pridelil príliš vysoký počet platobných nárokov, pretože na základe nesprávneho spôsobu stanovenia poľnohospodárskych plôch uplatneného v dotknutom členskom štáte sa ich referenčná suma vydelila príliš vysokým počtom hektárov.
Treba preto konštatovať, že článok 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2004 nepatrí do pôsobnosti článku 137 ods. 1 nariadenia č. 73/2009.
Tento výklad podporuje nariadenie č. 1122/2009, ktoré zrušilo a nahradilo nariadenie č. 796/2004, ktoré sa z časového hľadiska uplatní na skutkové okolnosti vo veci samej, a predovšetkým systematika článku 81 tohto nariadenia.
V odsekoch 1 a 2 tohto článku totiž normotvorca Únie výslovne uviedol, že pravidlá stanovené v týchto dvoch odsekoch, teda že nesprávne pridelené platobné nároky sa vrátia do národnej rezervy a že ak sa zistí, že hodnota platobných nárokov je príliš vysoká, táto hodnota sa upraví, sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 137 nariadenia č. 73/2009.
Naopak odsek 3 článku 81 nariadenia č. 1122/2009, ktorého znenie zodpovedá zneniu článku 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2001, neobsahuje žiadny odkaz na článok 137 nariadenia č. 73/2009, a preto toto ustanovenie nepatrí do pôsobnosti posledného uvedeného nariadenia.
S ohľadom na všetky vyššie uvedené úvahy treba na položenú otázku odpovedať tak, že článok 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2004 sa má vykladať v tom zmysle, že platobné nároky poľnohospodára sa majú prepočítať, ak sa v rámci pôvodného stanovenia jeho platobných nárokov referenčná suma tohto poľnohospodára vydelila príliš vysokým počtom hektárov z dôvodu spôsobu stanovenia poľnohospodárskych plôch uplatňovaného v dotknutom členskom štáte. Článok 137 nariadenia č. 73/2009 sa neuplatní na opravu podľa článku 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2004.
O trovách
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.

Z týchto dôvodov Súdny dvor (prvá komora) rozhodol takto:

Článok 73a ods. 2a nariadenia Komisie (ES) č. 796/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na uplatňovanie krížového plnenia, modulácie a integrovaného správneho a kontrolného systému uvedeného v nariadeniach Rady (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 73/2009, ako aj na uplatňovanie krížového plnenia uvedeného v nariadení (ES) č. 479/2008, zmeneného a doplneného nariadením Komisie (ES) č. 380/2009 z 8. mája 2009, sa má vykladať v tom zmysle, že platobné nároky poľnohospodára sa majú prepočítať, ak sa v rámci pôvodného stanovenia jeho platobných nárokov referenčná suma tohto poľnohospodára vydelila príliš vysokým počtom hektárov z dôvodu spôsobu stanovenia poľnohospodárskych plôch uplatňovaného v dotknutom členskom štáte. Článok 137 nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1782/2003, sa neuplatní na opravu podľa článku 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2004.

Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: holandčina.