CELEX: 62005FJ0065
Veřejná služba
Úředníci
Žaloba na neplatnost
Odůvodnění

1.
Úředníci – Hodnocení – Hodnotící posudek – Vypracování – Opožděnost
(Služební řád, článek 43)
2.
Úředníci – Hodnocení – Posudek o vývoji služebního postupu – Činnost spolupodepisujícího úředníka v postupu hodnocení
(Služební řád, článek 43)
3.
Úředníci – Hodnocení – Posudek o vývoji služebního postupu – Složení smíšeného hodnotícího výboru
(Služební řád, článek 43)
4.
Úředníci – Hodnocení – Posudek o vývoji služebního postupu – Úloha revizního hodnotitele
(Služební řád, článek 43)
5.
Úředníci – Hodnocení – Dodržování práva na obhajobu
(Služební řád, článek 43)
6.
Úředníci – Hodnocení – Posudek o vývoji služebního postupu – Zhoršení hodnocení ve srovnání s dřívějším hodnocením
(Služební řád, článek 43)
1.
Až na výjimečné případy hodnotící posudek nemůže být zrušen z pouhého důvodu, že byl vypracován opožděně. I když z prodlení
s vypracováním hodnotícího posudku může dotčenému úředníkovi vzniknout nárok na náhradu škody, nemůže mít vliv na platnost
hodnotícího posudku, a nemůže tedy být ani důvodem pro jeho zrušení.
Porušení povinnosti týkající se postupu hodnocení představuje podstatnou vadu, kterou může být stižena platnost hodnotícího
posudku, jen tehdy, pokud by za neexistence takové vady mohl mít konečný hodnotící posudek rozdílný obsah.
(viz body 37 a 39)
Odkazy:
Soud prvního stupně: 9. března 1999, Hubert v. Komise, T‑212/97, Recueil FP, s. I‑A‑41 a II‑185, bod 53; 7. května 2003, Den
Hamer v. Komise, T‑278/01, Recueil FP, s. I‑A‑139 a II‑665, bod 32, a citovaná judikatura
2.
Z čl. 2 odst. 3 obecných prováděcích ustanovení k článku 43 služebního řádu přijatých Komisí, podle kterého spolupodepisující
úředník podepíše posudek o vývoji služebního postupu původně vypracovaný hodnotitelem a z čl. 8 odst. 8 prvního pododstavce
uvedených obecných prováděcích ustanovení, podle kterého hodnotitel a spolupodepisující úředník dokončí tento posudek, vyplývá,
že na spolupodepisujícího úředníka je třeba pohlížet jako na hodnotitele v plném slova smyslu. V důsledku toho okolnost, podle
které informační systém uvádí, že spolupodepisující úředník ukončil hodnocení, nemůže být použita pro dospění k závěru, že
hodnotitel přenechal své funkce spolupodepisujícímu úředníkovi.
(viz bod 51)
Odkazy:
Soud prvního stupně: 25. října 2005, Fardoom a Reinard v. Komise, T‑43/04, Sb. VS s. I‑A‑329 a II‑1465, bod 64
3.
Přítomnost člena, se kterým měl úředník dříve konfliktní vztahy, na jednání smíšeného hodnotícího výboru, v průběhu kterého
se přezkoumalo odvolání úředníka proti posudku o vývoji služebního postupu, nemůže ohrozit nezávislost tohoto výboru, když
se tento člen, který byl pouze náhradním členem tohoto výboru, neúčastnil na hlasování a nic nenaznačuje, že mohl svou pouhou
přítomností ovlivnit smysl tohoto hlasování. To platí rovněž pro druhého člena, který před tímto jednáním obdržel kopii přípisu
prvního člena, zpochybňující tohoto úředníka, protože to nestačí k prokázání, že tento člen, třeba jen konkludentně, schvaloval
obsah tohoto přípisu nebo dále pro třetího člena výboru, který měl stejného spolupodepisujícího úředníka jako tento úředník,
což neznamená, že tento člen nemohl přijmout zcela nestranné stanovisko v rozsahu, v němž v souladu s čl. 9 odst. 7 prvním
pododstavcem obecných prováděcích ustanovení k článku 43 služebního řádu přijatých Komisí se stanovisko výboru předává zaměstnanému
úředníkovi, hodnotiteli, spolupodepisujícímu úředníkovi a reviznímu hodnotiteli, aniž by se zmiňovala příslušná stanoviska
přijatá každým ze členů výboru.
(viz body 64 až 66)
4.
Z čl. 9 odst. 7 druhého pododstavce obecných prováděcích ustanovení k článku 43 služebního řádu přijatých Komisí vyplývá,
že úloha revizního hodnotitele nemůže být zaměňována s úlohou hodnotitele nebo spolupodepisujícího úředníka a že revizní hodnotitel
se tak může v případě, že mu smíšený hodnotící výbor nezaslal doporučení, omezit na konečné přijetí posudku o vývoji služebního
postupu, aniž by podrobně odůvodnil své rozhodnutí.
(viz bod 77)
5.
Dodržení práva na obhajobu po celou dobu řízení zahájeného proti osobě, jehož výsledkem může být akt nepříznivě zasahující
do právního postavení této osoby, představuje základní zásadu práva Společenství. Tato zásada vyžaduje, aby dotyčná osoba
mohla účinně vyjádřit svoje stanovisko ke skutečnostem, které mohou být v aktu, jenž má být přijat, použity v její neprospěch.
Tento cíl je konkrétně dosažen prostřednictvím obecných prováděcích ustanovení k článku 43 služebního řádu přijatých Komisí,
jejichž předmětem je zajistit dodržení zásady kontradiktornosti během celého postupu hodnocení úředníků. Žalobce, který mohl
uplatnit své výtky v každé fázi tohoto postupu, nemůže tvrdit, že jeho právo na obhajobu bylo porušeno.
(viz body 87 až 90)
Odkazy:
Soudní dvůr: 10. července 1986, Belgie v. Komise, 234/84, Recueil, s. 2263, bod 27; 3. října 2000, Industrie des poudres sphériques
v. Rada, C‑458/98 P, Recueil, s. I‑8147, bod 99; 5. října 2000, Německo v. Komise, C‑288/96, Recueil, s. I‑8237, bod 99; 9.
listopadu 2006, Komise v. De Bry, C‑344/05 P, Sb. rozh. s. I‑10915, bod 37
Soud prvního stupně: 8. března 2005, Vlachaki v. Komise, T‑277/03, Sb. VS s. I‑A‑57 a II‑243, bod 64
6.
Správa má povinnost dostatečně a podrobně odůvodnit hodnotící posudky a umožnit dotčené osobě uvést k tomuto odůvodnění námitky,
přičemž dodržení těchto požadavků je o to důležitější, pokud je hodnocení vzhledem k dřívějšímu hodnocení zhoršeno. Komentáře
správy ohledně schopností úředníka jsou dostatečně přesné a odůvodněné, jestliže mu umožní pochopit, že zhoršení známky vyplývá
přímo z nedostatků, které projevil během referenčního období.
V rámci vypracování posudků o vývoji služebního postupu je cílem popisného komentáře uváděného v těchto posudcích odůvodnit
bodově vyjádřené hodnocení. Tyto popisné komentáře slouží jako podklad hodnocení, které je jeho číselným vyjádřením a umožňuje
úředníkovi porozumět, proč dostal určitou známku. Proto musí být popisné komentáře uvedené v takovémto posudku soudržné s bodovým
hodnocením. Vzhledem k velmi širokému prostoru pro uvážení, který hodnotitelé mají, při posuzování práce osob, které hodnotí,
může však být případná nesoudržnost v posudku o vývoji služebního postupu důvodem pro jeho zrušení pouze tehdy, je-li zjevná.
(viz body 96, 112 a 116)
Odkazy:
Soud prvního stupně: 16. července 1992, Della Pietra v. Komise, T‑1/91, Recueil, s. II‑2145, body 30 a 32; výše uvedený rozsudek
Hubert v. Komise, bod 79; výše uvedený rozsudek Den Hamer v. Komise, bod 69; 16. května 2006, Magone v. Komise, T‑73/05, Sb.
VS s. I-A-2-107 a II‑A‑2‑485, bod 53; 25. října 2006, Carius v. Komise, T‑173/04, Sb. VS s. I-A-2-243 a II‑A‑2‑1269, bod 106