CELEX: 62003CJ0465
Hatodik HÉA irányelv
Ellenszolgáltatás fejében teljesített szolgáltatásnyújtások
Részvénykibocsátás
Egy társaság bevezetése a tőzsdére
A HÉA levonhatósága

1       Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az 1995. április 10‑i 95/7/EK irányelvvel (HL L 102., 18. o.; magyar nyelvű különkiadás
9. fejezet, 1. kötet, 274. o.) módosított, a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös
hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17‑i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv
(HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o., a továbbiakban: hatodik irányelv) 2. és 17. cikkének
értelmezésére vonatkozik.
2       A kérelmet a Kretztechnik AG (a továbbiakban: Kretztechnik) és a Finanzamt Linz között a társaságnak a Frankfurti Tőzsdére
(Németország) való bevezetése alkalmából történő részvénykibocsátással kapcsolatos szolgáltatások után az általa megfizetett
hozzáadottérték-adó (a továbbiakban: HÉA) levonásának e hatóság általi megtagadása tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében
terjesztették elő.

Jogi háttér

A közösségi szabályozás
3       A tagállamok forgalmi adókra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló, 1967. április 11‑i 67/227/EGK tanácsi irányelv
(HL 1967. 71., 1301. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 3 o.) 2. cikkének második bekezdése akként rendelkezik,
hogy „[a] [HÉA‑t] minden ügylet esetében az áruk vagy szolgáltatások ára alapján, az adott árukra vagy szolgáltatásokra érvényes
adómérték szerint kell kiszámítani, és a különböző költségelemek által közvetlenül viselt [HÉA]-összeg levonását követően
kell felszámítani”.
4       A hatodik irányelv 2. cikkének 1. pontja értelmében a HÉA alá tartozik: „az adóalany által belföldön [e minőségében] ellenszolgáltatás
fejében teljesített termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás”.
5       A hatodik irányelv 4. cikke (1) és (2) bekezdéseinek megfogalmazása szerint:
„(1)      »Adóalany«: az a személy, aki a (2) bekezdésben meghatározott bármely gazdasági tevékenységet bárhol önállóan végez, tekintet
nélkül annak céljára és eredményére.
(2)      Az (1) bekezdésben említett gazdasági tevékenység a termelők, a kereskedők, illetve a szolgáltatók valamennyi tevékenységét
magában foglalja, beleértve a kitermelőipari és mezőgazdasági tevékenységeket, valamint az egyéb szakmai tevékenységeket is.
Gazdasági tevékenységnek minősül azon tevékenység is, amely bevétel elérése érdekében materiális vagy immateriális javak tartós
hasznosítását foglalja magában.”
6       A hatodik irányelv 5. cikke (1) bekezdésének értelmében termékértékesítés: „a materiális javak feletti tulajdonjog átengedése”.
7       Az irányelv 6. cikke (1) bekezdésének első albekezdése alapján szolgáltatásnyújtás: „minden olyan tevékenység, amely nem minősül
termékértékesítésnek”.
8       A hatodik irányelv 13. cikke B. része d) pontjának 5. alpontja akként rendelkezik, hogy a tagállamok mentesítik a HÉA alól
„azon ügyletek[et], beleértve a közvetítést is, de kivéve a kezelést és a letéti kezelést, amelyek részvényekre, gazdasági
társaságokban vagy egyesületekben megtestesülő részesedésre, adóskötelezvényekre vagy egyéb értékpapírokra vonatkoznak [...]”.
9       A hatodik irányelv 17. cikkének (1) és (2) bekezdései ekként rendelkeznek:
„(1)      Az adó levonására vonatkozó jog azon időpontban keletkezik, amikor a levonható adó felszámíthatóvá válik.
(2)      Amennyiben a termékeket és szolgáltatásokat adóköteles tevékenységéhez használta fel, az adóalany jogosult az általa fizetendő
adóból levonni a következő összegeket:
a)      az olyan termékek és szolgáltatások után fizetendő, illetve megfizetett [HÉA], amelyet részére egy másik adóalany szállított
vagy fog szállítani, illetve teljesített vagy teljesíteni fog;
[…]”
10     A hatodik irányelv 17. cikkének (5) bekezdése tárgyalja a HÉA levonhatóságának azon eseteit, amikor az adóalany a termékeket
vagy a szolgáltatásokat egyidejűleg HÉA-levonásra jogosító és HÉA-levonásra nem jogosító értékesítésre használja. Ebben az
esetben a fenti rendelkezés első albekezdése szerint „a hozzáadottérték-adó levonását csupán addig a mértékéig lehet megengedni,
amely az először említett értékesítésre vonatkozik”.

A nemzeti szabályozás
11     A hatodik irányelv rendelkezéseit a forgalmi adóról szóló 1994. törvény (Umsatzsteuergesetz 1994, BGBl. 663/1994) 1999‑ben
közétett szövegváltozata (BGBl. I, 106/1999) ültette át az osztrák nemzeti jogba.

Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
12     A Kretztechnik ausztriai székhelyű részvénytársaság, amely orvosi műszerek fejlesztésével és forgalmazásával foglalkozik.
A 2000. január 18‑i közgyűlési határozattal a részvényesek elhatározták a társaság alaptőkéjének 10 millió euróról 12,5 millió euróra
történő felemelését. Annak érdekében, hogy összegyűjtse a tőkeemeléshez szükséges összeget, a társaság kérte bevezetését a
Frankfurti Tőzsdére.
13     A Kretztechnik részvényeit 2000 márciusa óta jegyzik a Frankfurti Tőzsdén. A társaság később bemutatóra szóló részvények kibocsátásával
tőkeemelést hajtott végre.
14     A Finanzamt Linz a 2000. évet érintő, 2002. július 5‑i határozatában nem fogadta el a Kretztechnik tőzsdére történő bevezetésével
kapcsolatos szolgáltatásokban foglalt, előzetesen felszámított HÉA levonását. Mivel a hatodik irányelv 13. cikke B. része
d) pontja 5. alpontjának megfelelő nemzeti jogi rendelkezés alapján a részvénykibocsátás Ausztriában HÉA-mentes ügyletnek
minősül, a Finanzamt szerint a társaság nem élhet az előzetesen felszámított HÉA levonásának jogával.
15     A Kretztechnik megtámadta a fenti határozatot az Unabhängiger Finanzsenat, Außenstelle Linz előtt, amely akként határozott,
hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)      A […] hatodik irányelv 2. cikkének 1. pontja szerinti ellenszolgáltatás fejében teljesített szolgáltatást nyújt‑e az a részvénytársaság,
amely a tőzsdére történő bevezetés során a jegyzési ár megfizetése ellenében az új részvényesek számára részvényeket bocsát
ki?
2)      Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén a […] hatodik irányelv 2. cikkének 1. pontját és 17. cikkét akként kell‑e értelmezni,
hogy a tőzsdére történő bevezetéssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtásokat teljes egészében adómentes tevékenységnek kell minősíteni,
amely így nem teszi lehetővé az előzetesen felszámított adó levonását?
3)      Az első kérdésre adott nemleges válasz esetén a hatodik irányelv 17. cikkének (1) és (2) bekezdései biztosítják‑e az előzetesen
felszámított adó levonásának jogát azon okból, hogy az adólevonást általában megalapozó, egyéb szolgáltatásokat (reklám, ügyvédi
díj, műszaki és jogi tanácsadás) a társaság adóköteles tevékenysége érdekében vették igénybe?”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről

Az első kérdésről
16     A Kretztechnik, a dán és az olasz kormány, valamint az Európai Közösségek Bizottsága szerint valamely társaság nem nyújt a
hatodik irányelv 2. cikkének 1. pontja értelmében ellenszolgáltatás fejében teljesített szolgáltatást azzal, hogy a tőzsdére
történő bevezetése alkalmából új részvényeket bocsát ki. E tekintetben hangsúlyozzák, hogy a Kretztechnik az alapító okirata
szerinti kereskedelmi tevékenységének finanszírozása érdekében és nem értékpapír-kereskedelmi tevékenység folytatása keretében
került kapcsolatba a tőzsdével.
17     Ezzel szemben a Finanzamt Linz, valamint az osztrák, a német kormány és az Egyesült Királyság kormánya szerint még akkor is,
ha részvények puszta megszerzését és megtartását nem lehet gazdasági tevékenységnek tekintetni (lásd a C‑60/90. sz., Polysar
Investments Netherlands ügyben 1991. június 20‑án hozott ítéletet [EBHT 1991., I‑3111. o.], a C‑80/95. sz., Harnas & Helm
ügyben 1997. február 6‑án hozott ítéletet [EBHT 1997., I‑745. o.] és a C‑442/01. sz. KapHag-ügyben 2003. június 26‑án hozott
[EBHT 2003., I‑6851. o.] ítéletet), a részvényeknek valamely adóalany által gazdasági tevékenysége folytatása érdekében tőkeellátottságának
megszilárdítása céljából történő kibocsátása a hatodik irányelv 13. cikke B. része d) pontjának 5. alpontja értelmében a HÉA
alá tartozó ügyletnek minősül. Ezen értelmezést megerősíti az irányelv 13. cikke B. része d) pontjának 5. alpontja, amely
azt feltételezi, hogy alapvetően a HÉA alá tartozó ügyletről van szó.
18     E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a hatodik irányelvnek a HÉA alkalmazási körét meghatározó 2. cikke 1. pontjából
következően kizárólag a belföldön teljesített gazdasági jellegű tevékenységek tartoznak a HÉA alá. A gazdasági tevékenység
fogalmát az irányelv 4. cikkének (2) bekezdése akként határozza meg, hogy az magában foglalja a termelők, a kereskedők, illetve
a szolgáltatók valamennyi, többek között bevétel elérése érdekében materiális vagy immateriális javak tartós hasznosításából
álló tevékenységét (a fent hivatkozott KapHag-ügyben hozott ítélet 36. pontja).
19     Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint egy részesedés puszta megszerzését és megtartását nem lehet a hatodik irányelv szerinti
értelemben gazdasági tevékenységnek tekintetni. Ugyanis valamely vállalkozás részesedésének puszta megszerzése nem minősül
materiális javak bevétel elérése érdekében történő tartós hasznosításának, mivel az esetleges osztalék mint a részesedés eredménye
pusztán a dolog feletti tulajdonjog következménye és nem az irányelv szerinti bármely gazdasági tevékenységért járó ellenszolgáltatás
(lásd a fent hivatkozott Harnas & Helm-ügyben hozott ítélet 15. pontját és a C‑8/03. sz. BBL-ügyben 2004. október 21‑én hozott
ítélet [EBHT 2004., I‑10157. o.] 38. pontját). Ha tehát valamely vállalkozás részesedésének megszerzése önmagában nem minősül
a hatodik irányelv szerinti értelemben gazdasági tevékenységnek, ugyanez kell, hogy igaz legyen az e részesedés elidegenítését
magában foglaló tevékenységekre is (lásd a C‑155/94. sz., Wellcome Trust ügyben 1996. június 20‑án hozott ítélet [EBHT 1996.,
I‑3013. o.] 33. pontját, a fent hivatkozott KapHag-ügyben hozott ítélet 40. pontját és a fent hivatkozott BBL-ügyben hozott
ítélet 38. pontját).
20     Az irányelv 13. cikke B. része d) pontja 5. alpontjának megfelelően azonban a hatodik irányelv alkalmazási körébe tartoznak
a bevétel elérése érdekében végzett olyan tartós, pl. értékpapírok kereskedelmére vonatkozó tevékenység gyakorlása körében
végzett műveletek, amelyek túllépik az értékpapírok puszta beszerzésének és értékesítésének kereteit (lásd a C‑77/01. sz.
EDM-ügyben 2004. április 29‑én hozott ítélet [EBHT 2004., I‑4295. o.] 59. pontját és a fent hivatkozott BBL-ügyben hozott
ítélet 41. pontját).
21     Ami azt kérdést illeti, hogy valamely társaság részvénykibocsátását a hatodik irányelv 2. cikke 1. pontjának az alkalmazási
körébe tartozó gazdasági tevékenységnek kell‑e tekintetni, egyfelől ki kell emelni, hogy e tevékenység nem különbözik attól
függően, hogy azt a társaság a tőzsdére történő bevezetése keretében vagy valamely más, tőzsdén nem jegyzett társaság végzi.
22     Másfelől emlékeztetni kell arra, hogy a hatodik irányelv 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően a termékértékesítés a materiális
javak feletti tulajdonjog átengedését foglalja magában. Nem lehet tehát a hatodik irányelv 2. cikkének 1. pontja értelmében
ellenszolgáltatás fejében teljesített termékértékesítésnek tekinteni az új részvények – azaz immateriális eszköznek minősülő
értékpapírok – kibocsátását.
23     Ezért a részvénykibocsátás HÉA alá tartozása attól függ, hogy az a hatodik irányelv 2. cikkének 1. pontja szerinti ellenszolgáltatás
fejében teljesített szolgáltatásnyújtásnak minősül‑e.
24     A Bíróság e tekintetben már kimondta, hogy az a személyegyesítő társaság, amely pénzbeli hozzájárulás szolgáltatása ellenében
vesz fel valakit tagjai közé, a hatodik irányelv 2. cikkének 1. pontja szerint e tag tekintetében nem teljesít ellenszolgáltatás
fejében nyújtott szolgáltatást (a fent hivatkozott KapHag-ügyben hozott ítélet 43. pontja).
25     Szükségszerűen a tőke összegyűjtését célzó részvénykibocsátásokra vonatkozóan is ugyanezen értelmezés adódik.
26     Ugyanis, amint azt a főtanácsnok indítványának 59. és 60. pontjaiban joggal megjegyzi, az új részvényeket kibocsátó társaság
pótlólagos tőke bevonásával növelni kívánja vagyonát úgy, hogy az ekképpen megemelt tőke egy része felett az új részvényesek
számára tulajdonjogot biztosít. A kibocsátó társaság szempontjából a művelet célja tőke bevonása és nem szolgáltatás nyújtása.
A részvényes szemszögéből a tőkeemeléshez szükséges összegek fizetése nem ellenérték nyújtását, hanem tőke beruházását vagy
befektetését jelenti.
27     A fentiekből következően a részvénykibocsátás a hatodik irányelv 2. cikkének 1. pontja értelmében nem minősül ellenszolgáltatás
fejében teljesített termékértékesítésnek vagy szolgáltatásnyújtásnak. Ezért nem tartozik ezen irányelv alkalmazási körébe
az ilyen ügylet, akár valamely társaság tőzsdére történő bevezetésével összefüggésben valósul meg, akár nem.
28     Azt a választ kell tehát adni az első kérdésre, hogy az új részvények kibocsátása nem minősül a hatodik irányelv 2. cikke
1. pontjának az alkalmazási körébe eső ügyletnek.

A második kérdésről
29     Figyelemmel az első kérdésre adott válaszra, a második kérdést nem szükséges megválaszolni.

A harmadik kérdésről
30     Harmadik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt kívánja megtudni, hogy a hatodik irányelv 17. cikkének (1)
és (2) bekezdései biztosítják‑e a részvénykibocsátással kapcsolatos szolgáltatásokban foglalt előzetesen felszámított HÉA
levonásának jogát.
31     A Finanzamt Linz, valamint az osztrák, a dán, a német és az olasz kormány szerint, mivel a tőzsdére történő bevezetés keretében
történő részvénykibocsátás a hatodik irányelv 2. cikkének 1. pontja értelmében nem a HÉA alá tartozó ügylet, a szóban forgó
részvények kibocsátása céljából ellenérték fejében igénybe vett szolgáltatásokban foglalt előzetesen felszámított HÉA tekintetében
az adólevonási jog nem gyakorolható. Ellentétben a C‑408/98. sz., Abbey National ügyben 2001. február 22‑én hozott ítélettel
(EBHT 2001., I‑1361. o.), a jelen esetben az igénybe vett HÉA-köteles szolgáltatások – a társaság által forgalomba hozott
termékek árába történő beépüléssel, az ár összetevőjeként – nem képezik szerves részét a Kretztechnik gazdasági tevékenysége
egészének. Az e szolgáltatásokkal összefüggő kiadások kizárólag a társaság tőzsdére történő bevezetéséhez köthetőek, és nem
állnak kapcsolatban a társaság általános HÉA-köteles tevékenységével.
32     Ezzel szemben a Kretztechnik, az Egyesült Királyság kormánya és a Bizottság úgy véli, hogy még akkor is, ha az igénybe vett
HÉA-köteles szolgáltatások nem a HÉA alá tartozó tevékenységekkel, hanem a részvénykibocsátással összefüggő kiadásokkal lennének
kapcsolatosak, azok a társaság általános költségeinek részét képezhetik, és a társaság által forgalmazott termékek árában,
annak összetevőjeként megjelenhetnek. Ilyen feltételek mellett a Kretztechniket megilleti a tőzsdére történő bevezetéssel
kapcsolatos szolgáltatások igénybevételével felmerült kiadásokat terhelő előzetesen felszámított HÉA levonásának joga (lásd
a C‑4/94. sz., BLP Group ügyben 1995. április 6‑án hozott ítélet [EBHT 1995., I‑983. o.] 25. pontját, a C‑98/98. sz., Midland
Bank ügyben 2000. június 8‑án hozott ítélet [EBHT 2000., I‑4177. o.] 31. pontját és a fent hivatkozott Abbey National ügyben
hozott ítélet 34–36. pontját).
33     E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az általános ítélkezési gyakorlat szerint a hatodik irányelv 17–20. cikkében foglalt
adólevonási jog a HÉA mechanizmusának szerves részét képezi, és elvben nem korlátozható. E mechanizmus az igénybe vett teljesített
ügyleteket terhelő előzetesen felszámított adó teljes összege tekintetében azonnal érvényesül (lásd különösen a C‑62/93. sz.,
BP Soupergaz ügyben 1995. július 6‑án hozott ítélet [EBHT 1995., I‑1883. o.] 18. pontját és a C‑110/98–C‑147/98. sz., Gabalfrisa
és társai egyesített ügyekben 2000. március 21‑én hozott ítélet [EBHT 2000., I‑1577. o.] 43. pontját).
34     A levonási rendszer célja az, hogy a vállalkozót a bármely gazdasági tevékenysége során felmerülő, esedékes vagy megfizetett
HÉA terhe alól teljes egészében mentesítse. A közös hozzáadottértékadó-rendszer tehát biztosítja minden gazdasági tevékenység
adóterhét illetően a tökéletesen semlegességet, bármi legyen is e tevékenységek célja vagy eredménye. (lásd e tekintetben
a C‑268/83. sz. Rompelman-ügyben 1985. február 14‑én hozott ítélet [EBHT 1985., 665. o.] 19. pontját, a C‑37/95. sz., Ghent
Coal Terminal ügyben 1998. január 15‑én hozott ítélet [EBHT 1998., I‑1. o.] 15. pontját, valamint a fent hivatkozott Gabalfrisa
és társai egyesített ügyekben hozott ítélet 44. pontját, a fent hivatkozott Midland Bank ügyben hozott ítélet 19. pontját
és a fent hivatkozott Abbey National ügyben hozott ítélet 24. pontját).
35     Ez utóbbi követelményből az következik, hogy ahhoz, hogy a HÉA levonható legyen, az igénybe vett tevékenységeknek közvetlen
és azonnali kapcsolatban kell állniuk a másnak nyújtott HÉA-levonásra jogosító tevékenységekkel. A beszerzett termékeket és
igénybe vett szolgáltatásokat terhelő HÉA levonásának joga ezért azzal a feltétellel gyakorolható, hogy az ezek beszerzése
vagy igénybevétele érdekében felmerült költségek az adólevonásra jogosító, más részére végzett adóköteles tevékenységek árának
alkotóelemét képezik (lásd a fent hivatkozott Midland Bank ügyben hozott ítélet 30. pontját, a fent hivatkozott Abbey National
ügyben hozott ítélet 28. pontját, valamint a C‑16/00. sz., Cibo Participations ügyben 2001. szeptember 27‑én hozott ítélet
[EBHT 2001., I‑6663. o.] 31. pontját).
36     Tekintettel arra tényre, hogy egyfelől a részvénykibocsátás nem a hatodik irányelv alkalmazási körébe tartozó ügylet, másfelől
a Kretztechnik ezen ügyletet általánosan gazdasági tevékenysége érdekében, tőkeellátottságának megszilárdítása céljából végezte,
a jelen ügyben úgy kell tekinteni, hogy az e társaság által az érintett ügylet keretében igénybe vett szolgáltatások költségei
az általános költségek részét képezik, és mint ilyenek, a társaság termékei árának alkotóelemei. Az ilyen szolgáltatások közvetlen
és azonnali kapcsolatban állnak az adóalany gazdasági tevékenységének egészével (lásd a fent hivatkozott BLP Group ügyben
hozott ítélet 25. pontját, a fent hivatkozott Midland Bank ügyben hozott ítélet 31. pontját, a fent hivatkozott Abbey National
ügyben hozott ítélet 35. és 36. pontját, valamint a fent hivatkozott Cibo Participations ügyben hozott ítélet 33. pontját).
37     Ebből következően a hatodik irányelv 17. cikke (1) és (2) bekezdéseinek megfelelően a Kretztechniket a részvénykibocsátás
keretében igénybe vett különböző szolgáltatásokkal összefüggésben felmerült költségeket terhelő HÉA egészére vonatkozóan megilleti
az adólevonási jog, azonban azzal a feltétellel, hogy az e társaság által gazdasági tevékenysége keretében teljesített valamennyi
ügylet adóköteles tevékenységnek minősül. Ugyanis, ha az adóalany egyidejűleg HÉA-levonásra jogosító és HÉA-levonásra nem
jogosító értékesítést végez, a hatodik irányelv 17. cikke (5) bekezdése első albekezdésének megfelelően a HÉA levonását csak
addig a mértékig lehet megengedni, amely az először említett értékesítésre vonatkozik (lásd a fent hivatkozott Abbey National
ügyben hozott ítélet 37. pontját és a fent hivatkozott Cibo Participations ügyben hozott ítélet 34. pontját).
38     Azt a választ kell tehát adni a harmadik kérdésre, hogy a hatodik irányelv 17. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján az adóalanyt
adólevonási jog illeti meg az általa a részvénykibocsátás keretében igénybe vett különböző szolgáltatásokkal összefüggésben
felmerült költségeket terhelő HÉA egészére vonatkozóan, amennyiben az adóalany által a gazdasági tevékenysége keretében teljesített
valamennyi ügylet adóköteles tevékenységnek minősül.

A költségekről
39     Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (első tanács) a következőképpen határozott:
1)
Az új részvények kibocsátása nem minősül az 1995. április 10‑i 95/7/EK tanácsi irányelvvel módosított, a tagállamok forgalmi
adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló,
1977. május 17‑i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 2. cikke 1. pontjának az alkalmazási körébe eső ügyletnek.
2)
A 95/7 irányelvvel módosított 77/388 hatodik irányelv 17. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján az adóalanyt adólevonási jog
illeti meg az általa a részvénykibocsátás keretében igénybe vett különböző szolgáltatásokkal összefüggésben felmerült költségeket
terhelő hozzáadottérték-adó egészére vonatkozóan, amennyiben az adóalany által a gazdasági tevékenysége keretében teljesített
valamennyi ügylet adóköteles tevékenységnek minősül.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: német.