CELEX: 62007CJ0362
Ühine tollitariifistik
Kombineeritud nomenklatuur
Tariifne klassifitseerimine
Mitmeotstarbelised seadmed
Laserprintermoodulist ja skannimismoodulist koosnevad seadmed, millel on ka koopiamasina funktsioon
Rubriik 8471
Rubriik 9009

Eelotsusetaotlused käsitlevad nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (
EÜT L 256, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas toodud kombineeritud nomenklatuuri, mida on muudetud komisjoni 27. oktoobri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1719/2005 (
ELT L 286, lk 1
; edaspidi „KN”), tõlgendamist ja komisjoni 8. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 400/2006 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (
ELT L 70, lk 9
) kehtivust.
Eelotsusetaotlused esitati kahes kohtuvaidluses – esiteks Kip Europe SA jt (edaspidi „Kip jt”) ja administration des douanes – direction générale des douanes et droits indirects’i (toll – tolli- ja kaudsete tollimaksude amet, edaspidi „toll”) ning teiseks Hewlett Packard International SARL-i (edaspidi „Hewlett Packard”) ja tolli vahel – seoses Euroopa Ühendusse erinevate tootenimetuste all imporditavate mitmeotstarbeliste seadmete tariifse klassifitseerimisega alates 2006. aasta juulist.
Õiguslik raamistik
Määrusega nr 2658/87 kehtestatud kombineeritud nomenklatuur põhineb kaupade kirjeldamise ja kodeerimise ülemaailmsel harmoneeritud süsteemil (edaspidi „HS”), mille töötas välja Tollikoostöö Nõukogu, nüüd Maailma Tolliorganisatsioon, ning mis jõustati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise konventsiooniga ja kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (
EÜT L 198, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288). Kombineeritud nomenklatuuriga on üle võetud HS-i rubriigid ja kuuekohalised alamrubriigid, ainult seitsmes ja kaheksas number tähistavad kombineeritud nomenklatuuri enda alljaotisi.
KN-i uus redaktsioon kehtestati määrusega nr 1719/2005, mis vastavalt artikli 2 esimesele lõigule jõustus 1. jaanuaril 2006. See määrus kaotas kehtivuse 1. jaanuaril 2007, mil jõustus komisjoni 17. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1549/2006, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (
ELT L 301, lk 1
).
KN-i esimeses osas on esitatud eelsätted. Selle osa I jao – milles on esitatud üldreeglid – A osa pealkirjaga „Kaupade [KN-i] klassifitseerimise üldreeglid” (edaspidi „üldreeglid”) sätestab:
„Kaupade klassifitseerimine toimub järgmiste põhimõtete kohaselt.
1.
Jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud suunaval eesmärgil; ametlik klassifitseerimine peab toimuma lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ja vastavate jaotiste ja gruppide märkustest ning alljärgnevatest sätetest tingimusel, et need rubriigid või märkused ei näe ette muud.
[…]
3.
Kui reegli 2 punkti b kohaldamisel või mõnel muul põhjusel kaup osutub esmapilgul klassifitseeritavaks kahte või enamasse rubriiki, toimub klassifitseerimine järgmiselt:
a)
[…]
b)
segud, erinevatest materjalidest või komponentidest koosnevad kaubad ja jaekaubanduse jaoks mõeldud komplektina esitatud kaubad, mida pole võimalik klassifitseerida reegli 3 punkti a järgi, klassifitseeritakse materjali või komponendi järgi, mis määrab nende põhiomadused, kui selline kriteerium on rakendatav;
c)
kaubad, mida ei saa klassifitseerida reegli 3 punkti a või b järgi, klassifitseeritakse rubriiki, mis on neid võrdsel määral kirjeldavate rubriikide numbrilises järjestuses kõige viimane.
[…]”
KN-i teises osas, milles on tabel tollimaksude kohta, asub XVI jaotis pealkirjaga „Masinad ja mehaanilised seadmed; elektriseadmed; nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud”.
XVI jaotise märkus 3 sätestab:
„Kui kontekst ei nõua teisiti, siis kahest või enamast omavahel tervikuks ühendatud masinast koosnevad liitmasinad ja muud kahe või enama üksteist täiendava või asendava funktsiooni täitmiseks konstrueeritud masinad klassifitseeritakse nii, nagu koosneksid nad ainult sellest komponendist või oleksid sellised masinad, mis täidavad põhifunktsiooni”.
XVI jaotises on grupid 84 ja 85. Esimesse nendest kuuluvad tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed ning nende masinate ja seadmete osad. Teise kuuluvad elektrimasinad ja -seadmed ning nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed ning nende seadmete osad ja tarvikud.
Grupi 84 märkus 5 sätestab:
„A.
Rubriigis 8471 tähistab termin „arvutid”: [Rubriigis 8471 tähistab termin „automaatsed andmetöötlusseadmed (arvutid)”:]
[…]
B)
Arvutid võivad olla süsteemide kujul, mis koosnevad erinevast hulgast omaette korpuses paiknevatest plokkidest. Plokki loetakse süsteemi osaks, kui ta vastab järgmistele tingimustele: [Automaatsed andmetöötlusseadmed (arvutid) võivad olla süsteemide kujul, mis koosnevad erinevast hulgast omaette korpuses paiknevatest plokkidest. Kui punktist E ei tulene teisiti, loetakse plokki automaatse andmetöötlussüsteemi osaks siis, kui ta vastab järgmistele tingimustele:]
a)
on üksnes või peamiselt arvutites kasutatavat tüüpi;
b)
on ühendatav keskseadmega kas vahetult või ühe või mitme muu ploki kaudu ning
c)
on suuteline võtma vastu või edastama andmeid selles süsteemis kasutataval kujul (koodi või signaalina).
C)
Tollile eraldi esitatavad arvutiplokid klassifitseeritakse [KN-i] rubriiki 8471 [(edaspidi „rubriik 8471”)].
D)
Printerid, klahvistikud, X–Y koordinaadi sisestusseadmed ja ketassalvestusseadmed, mis vastavad punkti B alapunktides b ja c toodud tingimustele, klassifitseeritakse igal juhul plokkidena [KN-i] rubriiki 8471.
E)
Masinad, mis täidavad muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus ja mis sisaldavad arvutit või töötavad koos arvutiga, klassifitseeritakse nende funktsioonidele vastavatesse rubriikidesse või selliste puudumisel jääkrubriikidesse.” [Tsitaati on parandatud Euroopa Kohtus, kuna määruse eestikeelne tõlge on ebatäpne.]
Rubriik 8471 on sõnastatud järgmiselt:
„8471Arvutid, nende plokid; optilised ning magnetriiderid, seadmed kodeeritud andmete kirjutamiseks andmekandjatele, mujal nimetamata seadmed nende andmete töötlemiseks:
[…]
–
sisend- või väljundseadmed, samas korpuses mäluseadet sisaldavad või mitte:
– –
printerid
[…]
– –
muud
[…]”
KN-i XVIII jaotises on muu hulgas grupp 90, mis puudutab optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumente ning -aparatuuri ning nende instrumentide ja aparaatide osi ja tarvikuid.
KN-i rubriik 9009 (edaspidi „rubriik 9009”) on sõnastatud järgmiselt:
„9009
Optilise süsteemiga või kontakttüüpi valgus- ja termokopeerseadmed:
[…]
– –
lähtekujutise ülekandmisega koopiale vahepealse kandja abil (kaudne protsess)
[…]”
Tariifi alamrubriigi 90091200 suhtes kohaldatav imporditollimaks oli põhikohtuasja asjaolude toimumise ajal 6%, samas kui alamrubriiki 84716020 kuuluvad seadmed olid tollimaksust vabastatud.
Euroopa Ühenduste Komisjon võttis vastu määruse nr 400/2006, et tagada selles viidatud kaupade suhtes KN-i ühetaoline kohaldamine.
Nimetatud määruse lisa punkt 4 sätestab:
Mitmeotstarbeline seade, millel on järgmised funktsioonid:
—
skannimine,
—
laserprintimine,
—
laserkopeerimine (kaudne protsess).
Seadmel on mitu paberisalve ja selle paljundamiskiirus on kuni 40 A4-formaadis lehte minutis.
Seade töötab kas iseseisvalt (koopiamasinana), koos arvutiga või arvutivõrgus (printerina, skannerina ja koopiamasinana).
9009 12 00
Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3c ja 6, grupi 84 märkuse 5 punktiga E ning CN-koodide 9009 ja 9009 12 00 sõnastusega.
Seadmel on mitu erinevat funktsiooni, millest ühtki ei peeta toote põhifunktsiooniks.
Põhikohtuasjad ja eelotsuse küsimused
Kohtuasi C-362/07
Kip jt importisid Prantsusmaale seadmeid, mis samasse korpusesse kuuluvas komplektis koosnevad suureformaadiliste dokumentide laserprintermoodulist, suureformaadilisest skannermoodulist (edaspidi „skannermoodul”) ja Windowsi tarkvaraga töötavast arvutist, mis on ühendatavad igat tüüpi võrgukeskkonnaga. Igal seadmel on kõik riist- ja tarkvarakomponendid erinevate võimalike funktsioonide täitmiseks, mida ostja saab kasutada kas täielikult või osaliselt, saades vastavalt valitud versioonile kaasa koodi; seda versiooni võib igal ajal erineva koodi andmisega laiendada.
Kip jt märkustest selgub, et nimetatud seadmed on mõeldud maakaarte koostavatele ettevõtjatele, nagu disainibürood, arhitektid või geodeedid. Need seadmed võimaldavad nimetatud ettevõtjatel, kes töötavad spetsiifilise tarkvaraga, printida kaarte välja kohaliku võrgu kaudu arvutiga ühendatud printerist või digiteerida olemasolevaid kaarte, et sisestada neid kohalikku võrku ühendatud arvutitesse ja neid töödelda. See, et neid seadmeid saab kasutada ka iseseisvalt koopiate tegemiseks, on vaid kõrvalise tähtsusega.
Kohtuasi C-363/07
Hewlett Packard importis Prantsusmaale erinevaid mitmeotstarbelisi värvi- ja mustvalgete printerite mudeleid, mis samasse korpusesse kuuluvas komplektis koosnevad laserprintermoodulist ja skannermoodulist, millel on printimis-, skanneri- ja kopeerimisfunktsioon. Nimetatud seadmed on arvutiga ühendatavad ning võimelised võtma vastu ja töötlema andmetöötluses kasutatavaid andmeid, koode ja signaale.
Hewlett Packardi märkustest selgub, et tema mitmeotstarbelised printerid on mõeldud kodukasutajale ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning on peamiselt loodud töötamiseks arvutiga otse ühendatuna või mitme arvutiga võrgu kaudu ühendatuna.
Kahe kohtuasja ühised faktilised asjaolud
Kuues siduvas tariifiinformatsioonis (edaspidi „STI”), mis väljastati 21. juulil 2006 Kip jt taotlusel ja 30. oktoobril 2006 Hewlett Packardi taotlusel, leidis toll, et eespool nimetatud erinevad seadmed kujutavad endast elektrostaatilisi valguskopeerseadmeid, mis töötavad lähtekujutise ülekandmisega koopiale vahepealse kandja abil ning mis tuleb klassifitseerida alamrubriiki 90091200. Nimetatud alamrubriigi suhtes kohaldatav imporditollimaks oli 6%.
Nimetatud ettevõtjad palusid tollil need STI-d tühistada. Ettevõtjad väidavad peamiselt, et kõnealused seadmed tuleb klassifitseerida KN-i alamrubriiki 847160, kuna üldreeglite punkti 3 alapunkti b kohaselt määrab printimismoodul või vähemalt see moodul koos skannimismooduliga nende seadmete põhiomadused. Teise võimalusena kinnitavad need ettevõtjad, et kuna kopeerimisfunktsioon on kasutatav vaid automaatse andmetöötlusseadme sisend- ja väljundseadmena, kuulub see seade iseenesest alamrubriiki 847160, ning et põhikasutuse kriteeriumi põhjal võib jõuda järeldusele, et printimine on seadme peamine funktsioon ning automaatse andmetöötlusseadme sisend- või väljundseadme – mis iseenesest kuulub alamrubriiki 847160, mis on tollimaksust vabastatud – funktsioon on teisejärguline. Veel leiavad nimetatud ettevõtjad, et määrus nr 400/2006 on õigusvastane, kuna selles põhjendatakse määruse lisa punktis 4 ette nähtud klassifikatsiooni sellega, et ühtki funktsiooni ei peeta seadme põhifunktsiooniks.
Toll on seisukohal, et KN-i grupi 84 märkuse 5 punkt E välistab igasuguse võimaluse klassifitseerida põhikohtuasjades käsitletavad tooted rubriiki 8471, kuna need tooted täidavad muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus. Ta kinnitab, et üldreeglite punkti 3 alapunktist b ei saa nimetatud toodete tariifsel klassifitseerimisel juhinduda, sest ei ole võimalik kindlaks teha, kas mõni nende toodete materjal või komponent määrab nende „põhiomadused” nimetatud punkti tähenduses. Ta märgib veel, et komisjon on sätestanud samamoodi sarnase kauba klassifitseerimise kohta antud määruses nr 400/2006. Toll oli STI-de väljastamisel tuginenud just sellele määrusele, klassifitseerides kõnealused seadmed alamrubriiki 90091200.
Nendel tingimustel otsustas tribunal d’instance du VII
e
arrondissement de Paris menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule (kohtuasi C-362/07) järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas kopeerimisfunktsioon sellise mitmeotstarbelise seadme puhul nagu see, mida on kirjeldatud käesolevas menetluses ja mis on kavandatud kas otse- või võrguühenduse kaudu töötama koos ühe või mitme arvutiga, kuid mis võib ainult kopeerimisfunktsiooni täita iseseisvalt, on „muu spetsiifiline funktsioon kui andmetöötlus” [KN-i] grupi 84 märkuse 5 punkti E tähenduses?
2.
Kas juhul, kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, võib sellise spetsiifilise funktsiooni olemasolu, mille puhul on sõnaselgelt mööndud, et see ei määra toote põhiomadust, välistada klassifitseerimise märkuse 5 punkti E alusel gruppi 84, vaatamata andmetöötlusega seotud printimis- ja skannimisfunktsiooni olemasolule?
3.
Kui see on nii ning kui tegemist on seadmega, mis koosneb kolmest füüsiliselt eraldiseisvast moodulist (printer, skanner ja arvuti), siis kas ei pea klassifitseerimine toimuma [üldreeglite punkti] 3 alapunkti b järgi?
4.
Kas üldisemalt peab [HS-i] ja [KN-i] õige tõlgendamise tulemusel klassifitseerima sellised printerid, mida on kirjeldatud [käesolevas] menetluses, alamrubriiki 847160 või hoopis alamrubriiki 90091200?
5.
Kas […] määrus […] nr 400/2006 on kehtetu, eelkõige kuna see on vastuolus [HS-iga], [KN-iga] ning [HS-i] ja [KN-i] tõlgendamise üldreeglite [punktiga] 1 ja [punkti] 3 alapunktiga b, kuna määruse põhjendustes on viidatud mõistele„funktsioon, mis määrab seadme põhiomaduse” ja selle alusel tuleks sellised printerid, mida on [käesolevas menetluses] kirjeldatud, klassifitseerida alamrubriiki 90091200?”
Mis puutub kohtuasja C-363/07, siis ka selle aluseks olnud siseriiklikus kohtuasjas otsustas tribunal d’instance du VII
e
arrondissement de Paris menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule eeltoodutega identsed küsimused, välja arvatud kolmas küsimus, mis on sõnastatud järgmiselt:
„3.
Kui see on nii ning kui tegemist on seadmega, mis koosneb kahest füüsiliselt eraldiseisvast moodulist (printer ja skanner), siis kas klassifitseerimine ei pea toimuma [üldreeglite punkti] 3 alapunkti b järgi?”
Eelotsuse küsimused
Esimesed küsimused
Eelotsusetaotlused esitanud kohus tahab nende küsimustega sisuliselt teda, kas KN-i grupi 84 märkuse 5 punkti E tuleb tõlgendada nii, et niisuguseid seadmeid, nagu on käesolevates põhikohtuasjades käsitletavad, tuleb nimetatud märkuse tähenduses käsitada täitvana „muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus”, kuna peale printimis- ja skannimisfunktsiooni, mida nad täidavad automaatse andmetöötlusseadmega ühendatuna, on neil ka iseseisev kopeerimisfunktsioon.
Tuleb meelde tuletada väljakujunenud kohtupraktikat, mille kohaselt on õiguskindluse ning lihtsa kontrolli tagamiseks vajalik, et kaupade tariifse klassifitseerimise otsustavaks kriteeriumiks oleksid üldjuhul kauba omadused ja objektiivsed tunnused, nagu need on kindlaks määratud KN-i rubriigi ning jaotise või grupi märkuste sõnastuses (vt eelkõige 18. juuli 2007. aasta otsus kohtuasjas
C-142/06: Olicom, EKL 2007, lk I-6675
, punkt 16 ja viidatud kohtupraktika).
Ühise tollitariifistiku rubriikidele eelnevad märkused, samuti nagu HS-i selgitavad märkused, on oluline vahend selle tariifistiku ühetaolise kohaldamise tagamiseks ja neid märkusi kui selliseid võib kasutada tariifistiku tõlgendamisel (vt 19. mai 1994. aasta otsus kohtuasjas
C-11/93: Siemens Nixdorf, EKL 1994, lk I-1945
, punkt 12; 18. detsembri 1997. aasta otsus kohtuasjas
C-382/95: Techex, EKL 1997, lk I-7363
, punkt 12; 19. oktoobri 2000. aasta otsus kohtuasjas
C-339/98: Peacock, EKL 2000, lk I-8947
, punkt 10, ja eespool viidatud kohtuotsus Olicom, punkt 17).
Käesoleval juhul viitab rubriigi 8471 – millesse põhikohtuasjades käsitletavad seadmed Kip jt ja Hewlett Packardi arvates kuuluvad – sõnastus eelkõige automaatsetele andmetöötlusseadmetele ja nende plokkidele, samas kui rubriigi 9009 – millesse need seadmed tuleb Prantsusmaa, Madalmaade ja Poola valitsuse ning komisjoni arvates klassifitseerida – sõnastus puudutab optilise süsteemiga või kontakttüüpi valgus- ja termokopeerseadmeid.
Nimetatud valitsused ja komisjon leiavad, et KN-i grupi 84 märkuse 5 punkt E välistab põhikohtuasjades käsitletavate seadmete klassifitseerimise rubriiki 8471, kuna tulenevalt sellest, et neid saab ilma automaatse andmetöötlusseadmega ühendamata kasutada koopiate tegemiseks, täidavad nad nimetatud märkuse tähenduses „muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus”.
Selle väitega ei saa siiski nõustuda.
KN-i grupi 84 märkuse 5 punkti E kohaselt „[klassifitseeritakse m]asinad, mis täidavad muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus ja mis sisaldavad arvutit või töötavad koos arvutiga, […] nende funktsioonidele vastavatesse rubriikidesse või selliste puudumisel jääkrubriikidesse”.
Selle märkuse sõnastusest tuleneb, et koos automaatse andmetöötlusseadmega töötava seadme „spetsiifiline funktsioon” peab olema „muu […] kui andmetöötlus” (vt eespool viidatud kohtuotsus Olicom, punkt 30).
Lisaks tuleneb nimetatud märkuse üldisest ülesehitusest ja eesmärgist, et selles märkuses esitatud väljendiga „klassifitseeritakse nende funktsioonidele vastavatesse rubriikidesse” ei soovita muuta klassifitseeritava seadme üht funktsiooni määravamaks kui teised selle masina funktsioonid, mis seonduvad andmetöötlusega, vaid vältida, et seadmed, mille funktsioon ei seisne andmetöötluses, klassifitseeritakse rubriiki 8471 üksnes seetõttu, et nende ehitusse kuulub ka automaatne andmetöötlusseade või et nad töötavad niisuguse seadmega ühendatuna.
Seda tõlgendust toetab ka 17. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas
C-467/03: Ikegami (EKL 2005, lk I-2389
, punktid 25 ja 26), milles Euroopa Kohus otsustas, et seadet, mille põhivarustus võimaldab automaatset andmetöötlust, tuleb käsitada täitvana „spetsiifilist funktsiooni” KN-i grupi 84 märkuse 5 punkti E tähenduses siiski juhul, kui seda seadet saab sellisena ilma sobiva tarkvarata kasutada üksnes pildi ja heli salvestamiseks ning taasesitamiseks videovalve raames.
Euroopa Kohtule käesolevates menetlustes esitatud toimiku andmetest aga selgub, et põhikohtuasjades käsitletavatel seadmetel on peale kopeerimisfunktsiooni, mis ei ole andmetöötlus, ka printimis- ja skannimisfunktsioon.
Järelikult tuleb esimestele esitatud küsimustele vastata, et KN-i grupi 84 märkuse 5 punkti E tuleb tõlgendada nii, et „muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus” täidavad vaid niisugused seadmed, mis sisaldavad automaatset andmetöötlusseadet või töötavad niisuguse seadmega ühendatuna, mille funktsioon ei ole andmetöötlus.
Teised küsimused
Nende küsimuste sõnastusest tuleneb, et nad on esitatud juhuks, kui esimestele eelotsuse küsimustele antud vastusest tuleneb, et põhikohtuasjades käsitletavate seadmete laadse mitmeotstarbelise seadme kopeerimisfunktsioon kujutab endast KN-i grupi 84 märkuse 5 punkti E tähenduses „muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus”. Kuna see nii ei ole, siis ei ole vaja teistele esitatud küsimustele vastata.
Kolmandad ja neljandad küsimused
Eelotsusetaotlused esitanud kohus soovib nende küsimustega, mida tuleb käsitleda koos, sisuliselt teada, kas niisugused seadmed nagu põhikohtuasjades käsitletavad tuleb klassifitseerida rubriiki 8471, mis muu hulgas viitab ka automaatsetele andmetöötlusseadmetele, või kuuluvad nad rubriiki 9009, mis hõlmab koopiamasinaid. Eelotsusetaotlused esitanud kohus tahab eelkõige teada, kas vastav klassifitseerimine peab toimuma üldreeglite punkti 3 alapunkti b alusel.
Nendele küsimustele vastamiseks tuleb kõigepealt täpsustada, et nagu üldreeglite punkti 1 sõnastusest tuleneb, peab kaupade KN-i klassifitseerimine enne üldreeglite muude sätetega arvestamist eeskirjade kohaselt toimuma rubriikide kirjeldustest ja vastavate jaotiste ja gruppide märkustest lähtudes. Nimetatud reeglite punkti 3 kohaldatakse üksnes siis, kui kaup osutub klassifitseeritavaks mitmesse rubriiki.
Põhikohtuasjades käsitletavate seadmete omaduste uurimisel, nagu kirjeldab neid eelotsusetaotlused esitanud kohus, selgub, et samasse korpusesse kuuluvas komplektis koosnevad nad kõik laserprintermoodulist ja skannermoodulist. Kip jt imporditud seadmed on peale selle varustatud ka Windowsi tarkvaral töötava arvutiga, mida kasutatakse suureformaadiliste dokumentide töötlemiseks, Hewlett Packardi imporditud seadmed on aga mõeldud kodukasutajale ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Siiski iseloomustab kõiki põhikohtuasjades käsitletavaid seadmeid nende otstarbest sõltumatult ühelt poolt see, et neil on automaatsete andmetöötlusseadmetega otse või võrgu kaudu ühendatuna printimis- ja skannimisfunktsioon, ja teiselt poolt see, et neil on iseseisvalt kasutatav kopeerimisfunktsioon.
Seetõttu võivadki need seadmed üheaegselt täita kolm KN-i grupi 84 märkuse 5 punkti B alapunktides a–c esitatud tingimust, mistõttu neid saab käsitada automaatsete andmetöötlusseadmete plokkidena: nii võivad need olla üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlusseadmetes kasutatavat tüüpi, olla ühendatavad keskseadmega kas vahetult või ühe või mitme muu ploki kaudu ning olla suutelised võtma vastu või edastama andmeid nendes süsteemides kasutataval kujul.
Esiteks ei saa nimetatud märkuse 5 punkti B antud juhul arvestamata jätta selle tõttu, et selle sõnastuse kohaselt kohaldatakse seda siis, kui märkuse 5 punktist E ei tulene teisiti, sest nagu tuleneb käesoleva kohtuotsuse punktist 35, on viimati nimetatud punkti kohaldamine välistatud juhul, kui põhikohtuasjades käsitletavatel seadmetel on peale kopeerimisfunktsiooni, mis ei ole andmetöötlus, ka printimis- ja skannimisfunktsioon.
Teiseks, kuigi on tõsi, et põhikohtuasjades käsitletavad seadmed ei ole „üksnes [automaatsetes andmetöötlusseadmetes] kasutatavat tüüpi” KN-i grupi 84 märkuse 5 punkti B alapunkti a tähenduses, ei tähenda see seda, et neid võiks nimetatud märkuse tähenduses käsitada „peamiselt” niisugustes andmetöötlusseadmetes kasutatavana.
Antud juhul selgub nimetatud seadmete omaduste kirjeldusest, et enamikku nende funktsioonidest – printimine ja skannimine – saab rakendada vaid automaatse andmetöötlusseadmega ühendatult. Seetõttu saavad need seadmed olla niisugust tüüpi, mida kasutatakse peamiselt automaatsetes andmetöötlusseadmetes.
Siiski ei ole Euroopa Kohtu käsutuses piisavalt andmeid, mis võimaldaksid tal hinnata põhikohtuasjades käsitletavate seadmete kopeerimisfunktsiooni tähtsust võrreldes teiste funktsioonide tähtsusega.
Seega peab eelotsusetaotlused esitanud kohus – võttes eelkõige arvesse nende seadmete niisuguseid objektiivseid omadusi nagu printimise ja paljundamise kiirus, kopeeritavate lehtede automaatsöötja olemasolu või paberisalvede arv – hindama, kas kopeerimisfunktsioon on kahe ülejäänud funktsiooniga võrreldes teisejärguline või vastupidi – sellega samaväärselt oluline.
Kui kopeerimisfunktsioon on teistega võrreldes teisejärguline, tuleb nimetatud seadmeid KN-i grupi 84 märkuse 5 punkti B tähenduses käsitada automaatsete andmetöötlusseadmete plokkidena, mis sama klassi märkuse 5 punkti C kohaselt kuuluvad rubriiki 8471, kui nad on esitatud eraldi. Niisugusel juhul tuleb rubriigi 8471 vastav alamrubriik kindlaks määrata KN-i XVI jaotise märkuse 3 alusel, mille kohaselt „kahest või enamast omavahel tervikuks ühendatud masinast koosnevad liitmasinad ja muud kahe või enama üksteist täiendava või asendava funktsiooni täitmiseks konstrueeritud masinad klassifitseeritakse nii, nagu koosneksid nad ainult sellest komponendist või oleksid sellised masinad, mis täidavad põhifunktsiooni”.
Kui aga põhikohtuasjades käsitletavate seadmete kopeerimisfunktsioonil on samaväärne tähtsus kui kahel ülejäänud funktsioonil, siis ei saa neid seadmeid automaatsete andmetöötlusseadmete plokkidena käsitada, kuna nad ei täida KN-i grupi 84 märkuse 5 punkti B alapunktis a sätestatud tingimust ehk olla „üksnes või peamiselt [automaatsetes andmetöötlusseadmetes] kasutatavat tüüpi”.
Niisugusel juhul tuleb seadmed, mis koosnevad erinevatest komponentidest, nagu printer- ja skannermoodul või printer-, skanner- ja arvutimoodul, klassifitseerida üldreeglite punkti 3 alapunkti b alusel sellest moodulist lähtudes, mis neist kahest või kolmest on see, mis määrab nende seadmete põhiomadused, niivõrd kuivõrd seda on võimalik määratleda. Vastupidisel juhul tuleks seadmed klassifitseerida üldreeglite punkti 3 alapunkti c alusel rubriiki, mis on neid võrdsel määral kirjeldavate rubriikide numbrilises järjestuses kõige viimane.
Sellest järeldub, et iga põhikohtuasjades käsitletava seadme võiks rubriiki 9009 klassifitseerida vaid juhul, kui nende objektiivsete omaduste põhjal ilmneb, et seade ei ole peamiselt automaatsetes andmetöötlusseadmetes kasutatavat tüüpi, kuna tema kopeerimisfunktsioon on samaväärse tähtsusega kui teised funktsioonid ning on võimatu kindlaks määrata, milline moodul – kas printer, skanner või arvuti – annab talle põhiomaduse.
Seda järeldust ei sea kahtluse alla ka Prantsusmaa ja Madalmaade valitsuse ning komisjoni poolt teise võimalusena esitatud väide, mille kohaselt juhul, kui põhikohtuasjades käsitletavate seadmete klassifitseerimine rubriiki 8471 on võimalik, oleks see võimalik ka rubriiki 9009.
Nimetatud menetlusosalised kinnitavad, et need seadmed tuleb üldreeglite punkti 3 alapunti c kohaselt klassifitseerida rubriiki 9009. Nad viitavad sellega seoses 9. oktoobri 1997. aasta otsusele kohtuasjas
C-67/95: Rank Xerox (EKL 1997, lk I-5401)
, milles Euroopa Kohus otsustas, et vastavalt kombineeritud nomenklatuuri redaktsioonile, mis oli nimetatud kohtuasja aluseks olnud asjas kohaldatav, kuulusid skannermoodulist, digitaalmoodulist ja printimist võimaldavast moodulist koosnevad seadmed alamrubriiki 90091200.
Esiteks tuleb siiski tõdeda, et erinevalt käesolevatest kohtuasjadest, mis puudutavad rubriiki 8471 kuuluda võivaid seadmeid, mille puhul tuleb arvestada KN-i grupi 84 märkuse 5 punktis B kehtestatud tingimustega, oleks eespool viidatud kohtuotsuse Rank Xerox aluseks olnud asjas käsitletud seadmeid saanud klassifitseerida kas kontoriseadmetena KN-i rubriiki 8472, kandjavoolusidesüsteemide telekommunikatsiooniseadmetena KN-i rubriiki 8517 või kopeerseadmetena rubriiki 9009.
Seetõttu ei saanud nende seadmete suhtes kohaldada KN-i grupi 84 märkusi automaatsete andmetöötlusseadmete plokkide klassifitseerimise kohta, sest nende seadmete funktsioonid ei kuulunud andmetöötluse valdkonda.
Teiseks ei tulene nimetatud seadmete kirjeldusest, et nad oleks sarnaselt põhikohtuasjades käsitletavate seadmetega koosnenud erinevatest komponentidest. Seetõttu ei oleks eespool viidatud kohtuotsuse Rank Xerox aluseks olnud asjas käsitletud seadmete klassifitseerimisel saanud kohaldada ka üldreeglite punkti 3 alapunkti b.
Järelikult tuleb kolmandatele ja neljandatele küsimustele vastata, et kui põhikohtuasjades käsitletavate seadmete kopeerimisfunktsioon on printimis- ja skannimisfunktsiooniga võrreldes teisejärguline, tuleb neid seadmeid KN-i grupi 84 märkuse 5 punkti B tähenduses käsitada automaatsete andmetöötlusseadmete plokkidena, mis sama klassi märkuse 5 punkti C kohaselt kuuluvad rubriiki 8471 juhul, kui nad on esitatud eraldi. Niisugusel juhul tuleb vastav alamrubriik kindlaks määrata KN-i XVI jaotise märkuse 3 alusel. Kui aga kopeerimisfunktsioonil on samaväärne tähtsus kui kahel ülejäänud funktsioonil, tuleb need seadmed üldreeglite punkti 3 alapunkti b alusel klassifitseerida sellele moodulile vastavasse rubriiki, mis määrab nende seadmete põhiomadused. Kui see kindlaksmääramine osutub võimatuks, tuleb seadmed klassifitseerida üldreeglite punkti 3 alapunkti c alusel rubriiki 9009.
Viiendad küsimused
Nende küsimustega tõstatab eelotsusetaotlused esitanud kohus Euroopa Kohtu ees küsimuse määruse nr 400/2006 lisa punktis 4 tehtud klassifitseerimise kehtivusest, arvestades eelkõige HS-i tõlgendamise üldreeglite punkti 1 ja punkti 3 alapunkti b ning üldreeglite punkti 1 ja punkti 3 alapunkti b, kuna nimetatud punkti 4 on põhjendatud viitega mõistele „funktsioon, mis määrab seadme põhiomaduse” ja kuna selle alusel tuleks põhikohtuasjades käsitletavad printerid klassifitseerida alamrubriiki 90091200.
Nimetatud küsimuste sõnastusest võib järeldada, et eelotsusetaotlused esitanud kohus on seisukohal, et põhikohtuasjades käsitletavate mitmeotstarbeliste seadmete klassifitseerimisel on määrava tähtsusega nende printerifunktsioon. Nimetatud kohus viitab oma küsimustes „printeri[tele], mida on [käesolevates menetlustes] kirjeldatud”. See kohus avaldab sellega seoses kahtlust määruse nr 400/2006 lisa punkti 4 kehtivuse suhtes, mis klassifitseeris printeri-, skanneri- ja kopeerimisfunktsiooni täitvad seadmed alamrubriiki 90091200, kuhu kuuluvad koopiamasinad.
Kohtupraktikast tuleneb esiteks, et komisjon võtab niisuguse klassifitseerimismääruse nagu määrus nr 400/2006 vastu siis, kui konkreetse toote klassifitseerimine KN-is võib põhjustada raskusi või vastuolusid, ja teiseks, et niisugune määrus on üldkohaldatav, kuna seda ei kohaldata mitte ainult ühele konkreetsele ettevõtjale, vaid kõigile nimetatud klassifikatsiooni esemeks olevate toodetega sarnastele toodetele (vt selle kohta 17. mai 2001. aasta otsus kohtuasjas
C-119/99: Hewlett Packard, EKL 2001, lk I-3981
, punktid 18 ja 19).
Veel tuleneb kohtupraktikast, et selleks, et määrata klassifitseerimismääruse tõlgendamisel kindlaks selle kohaldamisala, tuleb muu hulgas arvesse võtta selle määruse põhjendust (vt eespool viidatud kohtuotsus Hewlett Packard, punkt 20 ja viidatud kohtupraktika).
Mis puutub määruse nr 400/2006 lisa punkti 4, siis selle punkti põhjenduse teisest lõigust tuleneb, et seda kohaldatakse juhul, kui ühtki klassifitseeritava seadme funktsiooni ei saa pidada tema põhifunktsiooniks.
Seega kui määrus nr 400/2006 klassifitseerib seadmed, millel on printimis-, skannimis- ja paljundamisfunktsioonid, üldreeglite punkti 1, punkti 3 alapunkti c ja punkti 6, KN-i grupi 84 märkuse 5 punkti E, rubriigi 9009 ja alamrubriigi 90091200 sõnastuse alusel alamrubriiki 90091200 põhjendusega, et ühtki nendele funktsioonidele vastavat funktsiooni ei saa pidada nende seadmete põhifunktsiooniks, sealjuures põhimõtteliselt kinnitamata, et kõik need seadmed, mille puhul on need kolm tingimust täidetud, tuleb klassifitseerida koopiamasinana, siis on see määrus kehtiv.
Järelikult tuleb sedastada, et viiendate küsimuste analüüs ei toonud esile ühtegi asjaolu, mis võiks mõjutada määruse nr 400/2006 lisa punkti 4 kehtivust.
Kohtukulud
Kuna põhikohtuasjade poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kolmas koda) otsustab:

1.
Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas toodud kombineeritud nomenklatuuri (mida on muudetud komisjoni 27. oktoobri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1719/2005) grupi 84 märkuse 5 punkti E tuleb tõlgendada nii, et „muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus” täidavad vaid niisugused seadmed, mis sisaldavad automaatset andmetöötlusseadet või töötavad niisuguse seadmega ühendatuna, mille funktsioon ei ole andmetöötlus.

2.
Kui põhikohtuasjades käsitletavate seadmete kopeerimisfunktsioon on printimis- ja skannimisfunktsiooniga võrreldes teisejärguline, tuleb neid seadmeid määruse nr 2658/87 I lisas toodud kombineeritud nomenklatuuri (mida on muudetud määrusega nr 1719/2005) grupi 84 märkuse 5 punkti B tähenduses käsitada automaatsete andmetöötlusseadmete plokkidena, mis sama klassi märkuse 5 punkti C kohaselt kuuluvad rubriiki 8471 juhul, kui nad on esitatud eraldi. Niisugusel juhul tuleb vastav alamrubriik kindlaks määrata nimetatud nomenklatuuri XVI jaotise märkuse 3 alusel. Kui aga kopeerimisfunktsioonil on samaväärne tähtsus kui kahel ülejäänud funktsioonil, tuleb need seadmed sama nomenklatuuri tõlgendamise üldreeglite punkti 3 alapunkti b alusel klassifitseerida sellele moodulile vastavasse rubriiki, mis määrab nende seadmete põhiomadused. Kui see kindlaksmääramine osutub võimatuks, tuleb seadmed klassifitseerida üldreeglite punkti 3 alapunkti c alusel rubriiki 9009.

3.
Viiendate küsimuste analüüs ei toonud esile ühtegi asjaolu, mis võiks mõjutada komisjoni 8. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 400/2006 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris lisa punkti 4 kehtivust.

Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: prantsuse.