CELEX: 62001CJ0294
Maatalous
Lämpökäsitellyn maidon tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevat terveyssäännöt
Tavaroiden vapaa liikkuvuus
Kansallinen lainsäädäntö, jossa vahvistetaan korkeassa lämpötilassa pastöroidun maidon viimeinen käyttöpäivä

Tribunale civile di Bologna on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle 24.5.2001 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen
tuomioistuimeen 23.7.2001, EY 234 artiklan nojalla ennakkoratkaisukysymyksen raakamaidon, lämpökäsitellyn maidon ja maitopohjaisten
tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista terveyssäännöistä 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston
direktiivin 92/46/ETY (EYVL L 268, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 13.12.1994 annetulla neuvoston direktiivillä 94/71/EY
(EYVL L 368, s. 33; jäljempänä direktiivi 92/46/ETY), kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä,
esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1978 annetun neuvoston
direktiivin 79/112/ETY (EYVL 1979, L 33, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 27.1.1997 annetulla Euroopan parlamentin
ja neuvoston direktiivillä 97/4/EY (EYVL L 43, s. 21; jäljempänä direktiivi 79/112/ETY), ja elintarvike-erän tunnistamismerkinnöistä
14 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/396/ETY (EYVL L 186, s. 21) tulkinnasta.
Tämä kysymys on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Granarolo SpA (jäljempänä Granarolo), joka on Bolognaan (Italia)
sijoittautunut yhtiö, ja Comune di Bologna ja joka koskee sakkoa, jonka viimeksi mainittu on määrännyt kyseiselle yhtiölle
sen vuoksi, että yhtiö ei ole noudattanut Italian lainsäädäntöä, jonka mukaan korkeassa lämpötilassa pastöroidun maidon säilyvyysaika
on neljä päivää.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Yhteisön lainsäädäntö
Direktiivin 92/46/ETY 5 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että lämpökäsiteltyä kulutukseen tarkoitettua maitoa
ei saateta markkinoille, ellei se täytä tiettyjä erityisesti kyseisen direktiivin liitteessä C olevassa I luvussa lueteltuja
vaatimuksia.
Liitteessä C olevan I luvun A kohdan 4 alakohdan a alakohdan ii alakohdassa säädetään seuraavaa: Pastöroitu maito:─ ─
ii)
maidon on reagoitava negatiivisesti fosfataasitestiin ja positiivisesti peroksidaasitestiin. Peroksidaasitestiin negatiivisesti
reagoivan pastöroidun maidon tuotanto on kuitenkin sallittua sillä edellytyksellä, että maito merkitään
korkeassa lämpötilassa pastöroiduksi.
Direktiivin 92/46/ETY liitteessä C olevan II luvun C kohdan toisen luetelmakohdan mukaan mikrobiologiset vaatimukset, joita
sovelletaan viimeisen käyttöpäivän osalta laitoksen omistajan tai johtajan määräämin ja valvomin edellytyksin, asetetaan saman
direktiivin 31 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Direktiivin 92/46/ETY liitteessä C olevan IV luvun B kohdan 3 ja 4 alakohdassa asetetaan tiettyjä maitotuotteiden päällysmerkintöihin
liittyviä vaatimuksia. Etiketistä on tarkastusta varten selvästi käytävä ilmi valmistuksen lopuksi käytetyn mahdollisen lämpökäsittelyn
laatu ja sellaisten maitopohjaisten tuotteiden osalta, joissa voi esiintyä mikrobien kasvua, viimeinen käyttöpäivä tai vähimmäissäilyvyysaika,
tämän kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 79/112/ETY säännösten noudattamista.
Direktiivin 79/112/ETY 3 artiklan 1 kohdan 4 alakohdassa säädetään, että elintarvikkeisiin on pakollisesti merkittävä erityisesti
vähimmäissäilyvyyspäivämäärä
(NaN)

tai jos kyseessä on mikrobiologisesti erittäin helposti pilaantuva elintarvike, päivämäärä, jota ennen tuote on käytettävä.
(NaN)

Direktiivin 79/112/ETY 9 artiklan 1─4 kohdassa täsmennetään, että elintarvikkeen vähimmäissäilyvyysajalla tarkoitetaan ajankohtaa,
johon saakka kyseinen elintarvike asianmukaisesti säilytettynä säilyttää erityisominaisuutensa.  Ajankohta ilmoitetaan ilmaisulla
parasta ennen tai ilmaisulla
parasta ennen ─ ─ loppua. Edellä tarkoitettuihin tietoihin on tarvittaessa liitettävä säilytysohje, jota noudattamalla tuote säilyy ilmoitetun ajan.
Direktiivin 79/112/ETY muuttamisesta 14.6.1989 annetulla neuvoston direktiivillä 89/395/ETY (EYVL L 186, s. 17) käyttöön otetussa
direktiivin 79/112/ETY 9 a artiklassa säädetään, että mikrobiologisesti erittäin helposti pilaantuvissa elintarvikkeissa,
jotka ovat omiaan lyhyessä ajassa muodostamaan välittömän terveysvaaran, on vähimmäissäilyvyyspäivämäärän sijasta oltava päivämäärä,
jota ennen tuote on käytettävä. Päivämäärän edessä on oltava sanat
käytettävä ennen. Näiden tietojen yhteydessä on esitettävä noudatettavat säilytysohjeet. Kyseisessä päivämäärässä on selvästi ja seuraavassa
järjestyksessä oltava päivä, kuukausi ja mahdollisesti vuosi.
Direktiivin 79/112/ETY 14 artiklassa säädetään seuraavaa: Jäsenvaltioiden on oltava säätämättä tarkempia vaatimuksia tavasta, jolla 3 artiklassa ja 4 artiklan 2 kohdassa säädetyt tiedot
on ilmoitettava, kuin siitä 3─11 artiklassa jo säädetään.
Direktiivin 79/112/ETY 15 artiklassa säädetään seuraavaa:
1.
Jäsenvaltiot eivät saa estää sellaisten elintarvikkeiden kauppaa, jotka ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia, soveltamalla
kansallisia elintarvikkeiden merkintöjä ja esillepanoa koskevia säännöksiä, joita ei ole yhdenmukaistettu.
2.
Mitä 1 kohdassa säädetään, ei sovelleta kansallisiin säännöksiin, joita ei ole yhdenmukaistettu ja joiden perusteena on:
─
kansanterveyden suojeleminen;
─
petollisten toimien torjuminen, edellyttäen, etteivät sellaiset säännökset ole omiaan estämään tässä direktiivissä annettujen
määritelmien ja sääntöjen soveltamista;
─
teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojeleminen, alkuperämerkintöjen ja rekisteröityjen tavaramerkkien suojeleminen sekä
vilpillisen kilpailun estäminen.
Kansallinen lainsäädäntö
Disciplina del trattamento e della commercializzazione del latte alimentare vaccino -nimisen lain nro 169 (lehmänmaidon käsittelyä
ja kauppaa koskevasta säädöskehyksestä annettu laki), joka annettiin 3.5.1989 (GURI nro 180, 11.5.1989, s. 1996; jäljempänä
laki nro 169/89), 1 §:ssä määritellään välittömästi ihmisravinnoksi tarkoitetun maidon ominaisuudet. Tällainen maito on muun
muassa käsiteltävä maidonkäsittelylaitoksessa ainakin sallitulla lämpökäsittelyllä tai vaikutukseltaan vastaavalla hyväksytyllä
käsittelyllä.
Lain nro 169/89 2 §:ssä täsmennetään, että ihmisravinnoksi tarkoitetun maidon sallitut lämpökäsittelyt ovat seuraavat:
a)
pastörointi: lämpökäsittely vähintään 15 sekunnin ajan jatkuvassa lämpövirrassa kiehumispistettä alemmassa mutta 72 celsiusastetta
korkeammassa lämpötilassa tai kestoltaan sellainen käsittely vastaavan lämpömäärän saavuttamisen mahdollistavassa lämpötilassa,
jotta varmistetaan kaikkien patogeenisten pieneliöiden ja saprofyyttisen mikrobiflooran merkittävän osan tuhoutuminen siten,
että kemialliset, fysikaaliset ja aistinvaraiset muutokset ovat mahdollisimman vähäisiä;
b)
sterilointi: lämpökäsittely, joka on omiaan varmistamaan kaikkien maidossa olevien pieneliöiden tuhoutumisen tai estämään
lopullisesti niiden lisääntymisen.
Lain nro 169/89  2 §:n nojalla terveysministerin ja maa- ja metsätalousministerin yhteisellä päätöksellä voidaan hyväksyä
muita käsittelyjä, jotka riippuvat erityisesti teknologian kehityksestä tai yhteisön lainsäädännöstä.
Lain nro 169/89  3 §:ssä määritellään pastöroidun maidon käsite seuraavasti: Maito, joka on pastöroitu ja
a)
reagoi negatiivisesti alkaliseen fosfataasitestiin
b)
jossa liukoista denaturoimatonta seerumin proteiinia on vähintään 11 prosenttia kaikesta proteiinista
sitä käytettäessä.
Käsitteen
tuore pastöroitu maito määritelmä esitetään lain nro 169/89 4 §:ssä seuraavasti: Tuoreella pastöroidulla maidolla tarkoitetaan maitoa, joka saapuu raakamaitona käsittelylaitokseen ja
a)
joka reagoi negatiivisesti alkaliseen fosfataasitestiin
b)
jossa on liukoista denaturoimatonta seerumin proteiinia vähintään 14 prosenttia kaikesta proteiinista
c)
joka reagoi positiivisesti peroksidaasitestiin
yhden lämpökäsittelyn jälkeen lypsyä seuraavien 48 tunnin aikana sitä käytettäessä.
Lain nro 169/89  4 §:n nojalla tuore pastöroitu maito voidaan määritellä
korkealuokkaiseksi tuoreeksi pastöroiduksi maidoksi, jos sitä käytettäessä sen liukoisten denaturoimattomien seerumin proteiinien pitoisuus on vähintään 15,50 prosenttia kaikesta
proteiinista ja jos se on saatu raakamaidosta, joka tulee suoraan navetasta tai keräilykeskuksista (maito-osuuskunnat tai
maitokonsortiot) ja joka vastaa ministeriön asianomaisella päätöksellä vahvistettuja tiettyjä hygieenisiä ominaisuuksia ja
koostumusta.
Lain nro 169/89  5 §:n, jonka otsikkona on
Pastöroimalla käsiteltyä maitoa koskevat yleiset säännökset, 3 momentissa säädetään seuraavaa: Maitolajin nimityksen, sellaisena kuin se on määritelty 3 ja 4 §:ssä, on oltava kokonaisuudessaan pakkauksen samassa näkökentässä,
jossa on ilmoitettava käyttöaika maininnalla
käytettävä ennen, jota seuraa päivä, kuukausi ja vuosi. Säilyvyysaika ei saa ylittää neljää päivää laskettuna pakkaamisesta.
Decreto del Presidente della Repubblica nro 54, Regolamento recante attuazione delle direttive 92/46/CEE e 92/47/CEE in materia
di produzione e immissione sul mercato di latte e di prodotti a base di latten (asetus maidon ja maitopohjaisten tuotteiden
tuotannosta ja markkinoille saattamisesta annettujen direktiivien 92/46/ETY ja 92/47/ETY täytäntöönpanosta), joka on annettu
14.1.1997 (GURI nro 59, täydennysosa, 12.3.1997, s. 1200; jäljempänä asetus nro 54/97) 5 §:n säännökset, jotka koskevat lämpökäsitellyn
maidon tuotantoa, pakkaamista, päällysmerkintöjä, varastointia ja kuljetusta, ovat sisällöltään samankaltaiset kuin direktiivin
92/46/ETY 5 artikla. Kyseisen asetuksen liitteeseen C sisältyvät direktiivin 92/46/ETY liitteessä C olevan I luvun A kohdan
4 alakohdan a─d alakohdassa sekä samassa liitteessä olevan IV luvun B kohdan säännökset.
Decreto legislativo nro 109, Attuazione delle direttive 89/395/CEE e 89/396/CEE concernenti l'etichettatura, la presentazione
e la pubblicità dei prodotti alimentarilla (asetus elintarvikkeiden merkinnöistä, esillepanosta ja mainonnasta annettujen
direktiivien 89/395/ETY ja 89/396/ETY täytäntöönpanosta), joka on annettu 27.1.1992 (GURI nro 39, täydennysosa, 17.2.1992,
s. 501; jäljempänä asetus nro 109/92), saatetaan direktiivit 89/395/ETY ja 89/396/ETY osaksi Italian lainsäädäntöä.
Asetuksen nro 109/92  3 §:n 1 momentin d kohdassa toistetaan sanatarkasti direktiivin 79/112/ETY 3 artiklan 1 kohdan 4 alakohdan
sisältö.
Asetuksen nro 109/92  10 §:ssä, jolla pannaan täytäntöön direktiivin 9 ja 9 a artikla, säädetään seuraavaa:
1.
Elintarvikkeen vähimmäissäilyvyysajalla tarkoitetaan ajankohtaa, johon saakka kyseinen elintarvike asianmukaisesti säilytettynä
säilyttää erityisominaisuutensa; vähimmäissäilyvyysaika ilmoitetaan ilmaisulla
parasta ennen, jota seuraa päivämäärä tai viittaus siihen pakkauksen osaan, jossa päivämäärä on.
2.
Elintarvikkeen viimeinen käyttöpäivä on päivä, johon saakka kyseistä elintarviketta voidaan käyttää; se ilmoitetaan ilmaisulla
käytettävä ennen, jota seuraa päivämäärä tai viittaus siihen pakkauksen osaan, jossa päivämäärä on.
3.
Päivämäärässä on selvästi ja seuraavassa järjestyksessä oltava päivä, kuukausi ja vuosi.
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymys
Granarolo piti vuonna 1999 Italiassa kaupan Saksassa tuotettua korkeassa lämpötilassa pastöroitua maitoa.
Comune di Bologna määräsi Granarololle hallinnollisen seuraamuksen, jonka määrä oli 2 167 000 Italian liiraa, koska tämä oli
ilmoittanut kyseisen maidon pakkauksissa pitemmän käyttöajan kuin lain nro 169/89  5 §:ssä säädetyt neljä päivää maidon pakkauspäivästä
laskettuna.
Granarolo nosti kanteen kyseisestä seuraamuksesta Tribunale civile di Bolognassa. Kanteessaan se väitti, että lain nro 169/89
5 § on yhteisön oikeuden ja erityisesti direktiivien 92/46/ETY, 89/395/ETY ja 89/396/ETY vastainen.
Granarolo väitti, että korkeassa lämpötilassa pastöroitu maito saadaan erityisen
Falling Stream Heater -nimisen pastörointimenetelmän (höyryhaudutusmenetelmä) ansiosta, joka on perinteistä pastörointia tehokkaampi ja jonka avulla
saadaan maidolle pitempi säilyvyys mutta säilytetään kuitenkin samat aistinvaraiset ja ravintoarvoon liittyvät ominaisuudet,
jotka tuoreella pastöroidulla maidolla on.
Granarolo ilmoitti, että korkeassa lämpötilassa pastöroidun maidon käsite otettiin Italiassa käyttöön asetuksella nro 54/97,
jolla pantiin direktiivi 92/46/ETY täytäntöön. Se korosti, että lain nro 169/89  5 §:n 3 momentissa säädetyn lyhyen määräajan
soveltaminen tällaiseen maitolaatuun vaaransi asetuksen nro 54/97 ja niin muodoin direktiivin 92/46/ETY säännösten tehokkaan
vaikutuksen. Sen mukaan tuottajan on vahvistettava asetuksen nro 109/92  10 §:n perusteella viimeinen käyttöpäivä tuotteen
todellisen säilyvyysajan mukaan. Kyseisellä asetuksella on saatettu direktiivit 89/395/ETY ja 89/396/ETY osaksi Italian lainsäädäntöä.
Koska Tribunale civile di Bologna katsoi, että Comune di Bolognan Granarololle määräämä seuraamus olisi kumottava, jos direktiivejä
92/46/ETY, 89/395/ETY ja 89/396/ETY on tulkittava Granarolon esittämällä tavalla, se päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää
yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen: Voidaanko raakamaidon, lämpökäsitellyn maidon ja maitopohjaisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista
terveyssäännöistä 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/46/ETY (pantu Italiassa täytäntöön 14.1.1997
annetulla tasavallan presidentin asetuksella nro 54/97) ja elintarvikkeiden merkinnöistä, esillepanosta ja mainonnasta annettujen
direktiivien 89/395/ETY ja 89/396/ETY (pantu Italiassa täytäntöön 27.1.1992 annetulla asetuksella nro 109) soveltamista rajoittaa
kansallisella lainsäädännöllä (erityisesti 3.5.1989 annetun lain nro 169/89  5 §:n 3 momentti luettuna yhdessä lain 3 §:n
kanssa), jonka mukaan (esillä olevassa asiassa annetun tulkinnan nojalla) korkeassa lämpötilassa pastöroidun maidon osalta
(maitoluokka, josta säädetään ainoastaan direktiivissä 92/46/ETY ja tasavallan presidentin asetuksessa nro 54/97) viimeinen
käyttöpäivä on neljäs päivä pakkaamisesta?
Alustava huomautus
Italian hallitus korostaa, että kansallisen oikeuden tulkinta ennakkoratkaisupyynnön esittämistä koskevassa päätöksessä on
joiltain osin virheellinen. Kyseisen hallituksen mukaan lakia nro 169/89 ei sovelleta korkeassa lämpötilassa pastöroituun
maitoon.
Tältä osin on huomautettava, ettei yhteisöjen tuomioistuimen asiana ole ottaa kantaa kansallisten säännösten tulkintaan ja
sovellettavuuteen eikä vahvistaa pääasian ratkaisemiseksi olennaisia seikkoja.
Itse asiassa yhteisöjen tuomioistuimen tehtävänä on yhteisöjen tuomioistuinten ja kansallisten tuomioistuinten välisen toimivallanjaon
yhteydessä ottaa huomioon ennakkoratkaisupyynnössä esitetyt, ennakkoratkaisukysymykseen liittyvät tosiasiat ja oikeudelliset
seikat, sellaisina kuin ne on ennakkoratkaisupyynnössä määritelty (asia C-475/99, Ambulanz Glöckner, tuomio 25.10.2001, Kok. 2001,
s. I-8089, 10 kohta).
Näin ollen ennakkoratkaisukysymystä on tarkasteltava Tribunale civile di Bolognan ennakkoratkaisupyynnössään määrittelemien
ja tulkitsemien oikeussääntöjen puitteissa.
Ennakkoratkaisukysymys
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin haluaa kysymyksellään saada selville, onko lain nro 169/89  5 §:n kaltainen sellainen
kansallinen säännös, jossa säädetään, että korkeassa lämpötilassa pastöroidun maidon osalta viimeinen käyttöpäivä on neljäs
päivä kyseisen tuotteen pakkauspäivästä, ristiriidassa yhteisön oikeuden ja erityisesti direktiivien 92/46/ETY, 79/112/ETY
ja 89/396/ETY säännösten kanssa.
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen tulkinnassa on otettava huomioon paitsi sen
sanamuoto myös asiayhteys ja sillä lainsäädännöllä tavoitellut päämäärät, jonka osa säännös tai määräys on (ks. asia C-223/98,
Adidas, tuomio 14.10.1999, Kok. 1999, s. I-7081, 23 kohta; asia C-301/98, KVS International, tuomio 18.5.2000, Kok. 2000,
s. I-3583, 21 kohta; asia C-156/98, Saksa v. komissio, tuomio 19.9.2000, Kok. 2000, s. I-6857, 50 kohta; asia C-191/99, Kvaerner,
tuomio 14.6.2001, Kok. 2001, s. I-4447, 30 kohta ja asia C-491/01, British American Tobacco (Investments) ja Imperial Tobacco,
tuomio 10.12.2002, Kok. 2002, s. I-11453, 203 kohta).
Direktiivissä 89/396/ETY säädetään ensinnäkin, kuten sen otsikostakin käy ilmi, elintarvike-erän tunnistamismerkintöjä koskevista
säännöistä. Kyseisen direktiivin 5 artiklan mukaan elintarvikkeeseen ei tarvitse liittää erän tunnistamisen mahdollistavaa
merkintää, kun vähimmäissäilyvyyden päivämäärä tai päivämäärä, jota ennen tuote on käytettävä, ilmaistaan etiketissä. Kyseinen
säännös ei koske millään tavalla elintarvikkeen viimeisen käyttöpäivän määrittämistä. Muutoin kyseinen direktiivi ei sisällä
mitään muuta säännöstä, joka koskisi suoraan tai välillisesti tällaisen päivän määrittämistä maitotuotteiden osalta.
Direktiivi 79/112/ETY koskee sen 1 artiklan sanamuodon mukaisesti sellaisenaan kuluttajalle toimitettavien elintarvikkeiden
merkintöjä sekä tietyiltä osin elintarvikkeiden esillepanoa ja mainontaa. Kyseisessä direktiivissä säädetään päällysmerkintöjen
yksityiskohtaisista säännöistä, luetellaan pakolliset merkinnät sekä tarvittaessa tapa, jolla kyseiset merkinnät on ilmaistava.
Kuten julkisasiamies on ratkaisuehdotuksensa 42 kohdassa korostanut, direktiivissä 79/112/ETY säädetään muodolliset säännöt,
jotka koskevat pakollisia merkintöjä, joiden on oltava elintarvikkeiden päällysmerkinnöissä, eikä siinä vahvisteta yhtään
näiden merkintöjen aineellista sisältöä koskevaa sääntöä. Vaikka kyseisen direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa täsmennetään,
että elintarvikkeeseen on pakollisesti merkittävä
vähimmäissäilyvyyspäivämäärä tai erittäin helposti pilaantuvien elintarvikkeiden osalta
päivämäärä, jota ennen tuote on käytettävä sekä tapa, jolla nämä merkinnät on ilmaistava, siihen ei sisälly yhtään sääntöä, jonka avulla voitaisiin määrittää suoraan
tai välillisesti elintarvikkeiden vähimmäissäilyvyysaika tai tällaisten elintarvikkeiden viimeinen käyttöpäivä.
Direktiivin 92/46/ETY osalta on syytä mainita, että kuten sen 1 artiklasta käy ilmi, siinä säädetään raakamaidon, lämpökäsitellyn
kulutukseen tarkoitetun maidon, maitopohjaisten tuotteiden valmistukseen tarkoitetun maidon ja ihmisravinnoksi tarkoitettujen
maitopohjaisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista terveyssäännöistä.
Direktiivin 92/46/ETY toisesta ja viidennestä perustelukappaleesta ilmenee lisäksi, että nämä säännöt on säädetty yhteisön
tasolla maitoalan järkiperäisen kehityksen varmistamiseksi ja sisämarkkinoiden asteittaiseksi toteuttamiseksi tarkoitettujen
edellytysten luomiseksi.
Direktiivin 92/46/ETY II luvun, jonka otsikko on
Yhteisön tuotantoa koskevat säännöt, nojalla tässä direktiivissä tarkoitettujen tuotteiden eli raakamaidon, lämpökäsitellyn maidon ja maitopohjaisten tuotteiden
on täytettävä direktiivin liitteissä A─C täsmennetyt vaatimukset, jotta niitä voitaisiin käyttää muiden tuotteiden valmistukseen
ja jotta erityisesti lämpökäsitelty maito voitaisiin saattaa markkinoille.
Näin ollen direktiivin 92/46/ETY liitteessä A vahvistetaan maidon käsittelylaitokseen ja/tai jalostamoon tuotavan raakamaidon
hyväksymistä koskevat edellytykset. Saman direktiivin liitteessä B vahvistetaan yleiset edellytykset, jotka koskevat kyseisten
käsittelylaitosten ja jalostamojen hyväksymistä, sekä kyseisten laitosten tilojen ja laitteiden sekä henkilöstön hygieniavaatimukset.
Kyseisen direktiivin liitteessä C olevassa I luvussa vahvistetaan lämpökäsitellyn maidon ja maitopohjaisten tuotteiden valmistusvaatimukset.
Tältä osin on syytä erityisesti mainita, että direktiivin 92/46/ETY liitteessä C olevan I luvun A kohdan 4 alakohdan a alakohdan
ii alakohdassa sallitaan korkeassa lämpötilassa pastöroidun maidon tuotanto. Liitteessä C olevassa II luvussa määritellään
maitopohjaisten tuotteiden ja kulutukseen tarkoitetun maidon mikrobiologiset vaatimukset. Samassa liitteessä olevissa III ja
IV luvuissa säädetään direktiivissä 92/46/ETY tarkoitettujen tuotteiden käärimistä, pakkaamista ja päällysmerkintöjä koskevista
säännöistä. Kyseisessä liitteessä olevaan V lukuun sisältyvät näiden tuotteiden kuljetusta ja säilyttämistä koskevat vaatimukset.
Lopuksi liitteessä C olevan VI luvun nojalla kyseiset laitokset ovat toimivaltaisen viranomaisen harjoittaman terveysvalvonnan
alaisia.
Direktiivi 92/46/ETY koskee kaikkia prosessin vaiheita maidon tuotannosta tuotteiden kuljetukseen eri myyntipisteisiin, kuten
julkisasiamies on korostanut ratkaisuehdotuksensa 36 kohdassa.
On todettava, että vaikka direktiivissä 92/46/ETY vahvistetaan sangen yksityiskohtaiset säännöt maidon tuotannon ja markkinoille
saattamisen eri vaiheiden osalta, siinä ei pyritä määrittelemään siinä tarkoitettujen tuotteiden vähimmäissäilyvyysaikaa eikä
viimeistä käyttöpäivää. Itse asiassa lukuun ottamatta säännöstä, joka sisältyy kyseisen direktiivin liitteessä C olevan II luvun
C kohtaan, jonka mukaan viimeiseen käyttöpäivään sovellettavista mikrobiologisista kriteereistä voidaan päättää yhteisön tasolla,
direktiiviin ei sisälly tältä osin yhtään säännöstä. Kyseisestä direktiivistä ei voida myöskään päätellä, että tuottajien
asiana olisi määritellä kyseiset päivät.
Näissä olosuhteissa on syytä päätellä, että koska yhteisön tasolla annettuja säännöksiä ei ole, maitotuotteiden viimeisen
käyttöpäivän määrittäminen kuuluu lähtökohtaisesti direktiivin 79/112/ETY 9 ja 9 a artiklassa säädettyjen säännösten mukaisesti
toimien kunkin jäsenvaltion toimivaltaan.
Vaikka jäsenvaltiot ovatkin periaatteessa toimivaltaisia määrittämään direktiivissä 92/46/ETY tarkoitettujen tuotteiden viimeisen
käyttöpäivän, niiden on pidätyttävä antamasta säännöksiä, jotka ovat omiaan vakavasti vaarantamaan direktiivissä säädetyn
tavoitteen toteuttamisen.
Kuten direktiivin 92/46/ETY perustelukappaleista ja sen säännösten yleisestä rakenteesta ilmenee, direktiivin tarkoituksena
on erityisesti helpottaa siinä tarkoitettujen maitotuotteiden myyntiä ja vapaata liikkuvuutta.
On syytä korostaa, että direktiivissä 92/46/ETY säädetty tavoite vaarantuisi vakavasti, jos jäsenvaltio vahvistaisi jollekin
maitotuotteelleen viimeisen käyttöpäivän, joka olisi omiaan estämään vakavasti kyseisen tuotteen myyntiä kyseisessä jäsenvaltiossa.
Käsiteltävänä olevassa asiassa lain nro 169/89 5 §:ssä vahvistetaan korkeassa lämpötilassa pastöroidulle maidolle ja tuoreelle
pastöroidulle maidolle sama viimeinen käyttöpäivä eli neljäs päivä tuotteen pakkaamisesta. On kuitenkin ilmeistä, että intressi
myydä korkeassa lämpötilassa pastöroitua maitoa perustuu siihen, että sen säilyvyys, joka ylittää lain nro 169/89 5 §:ssä
säädetyn neljän päivän määräajan tuotteen pakkaamisesta, on huomattava ja selvästi pitempi kuin tuoreen pastöroidun maidon.
Tällaisen viimeisen käyttöpäivän määrittäminen näyttää voivan vakavasti rajoittaa tämäntyyppisten maitotuotteiden myyntiä
ja vapaata liikkuvuutta Italiassa ja vaarantaa näin ollen vakavasti direktiivissä 92/46/ETY säädetyn tavoitteen toteutumisen.
Näin ollen on todettava, että direktiivi 92/46/ETY on ristiriidassa pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen kansallisen lainsäädännön
kanssa, jossa vahvistetaan korkeassa lämpötilassa pastöroidun maidon viimeinen käyttöpäivä siten, että se ei voi ylittää neljää
päivää kyseessä olevan tuotteen pakkaamisesta.
Joka tapauksessa pääasiassa kyseessä olevan kaltainen jäsenvaltion lainsäädäntö merkitsee EY 28 artiklassa tarkoitettua tavaroiden
vapaan liikkuvuuden rajoitusta.
Vaikka onkin totta, että maidon käyttöajan määrittäminen kuuluu jäsenvaltioiden terveyspolitiikkaan, Italian hallitus ei ole
vedonnut yhteenkään argumenttiin osoittaakseen, että kyseinen viimeinen käyttöpäivä, joka on vahvistettu kansallisessa lainsäädännössä,
on tarpeen kansanterveyden suojelemiseksi tai muun yleisen edun suojelemiseksi.
Laissa nro 169/89 säädetty neljän päivän käyttöaika ei kuitenkaan ilmeisesti ole oikeassa suhteessa kansanterveyden suojelun
tavoitteeseen nähden, koska objektiivisista seikoista ei ilmene, että korkeassa lämpötilassa pastöroidun maidon säilyvyysaika
olisi yhtä lyhyt kuin tuoreen pastöroidun maidon säilyvyysaika.
Näissä olosuhteissa esitettyyn kysymykseen on vastattava, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen sellainen kansallinen
lainsäädäntö, jossa säädetään korkeassa lämpötilassa pastöroidun maidon viimeiseksi käyttöpäiväksi neljäs päivä tuotteen pakkaamisesta,
on ristiriidassa direktiivin 92/46/ETY sekä EY 28 ja EY 30 artiklan kanssa.
Oikeudenkäyntikulut
Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneille Italian hallitukselle ja komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja
ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa
tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen
korvaamisesta.
Näillä perusteilla
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (viides jaosto)
on ratkaissut Tribunale civile di Bolognan 24.5.2001 tekemällään päätöksellä esittämän kysymyksen seuraavasti:
Timmermans
Jann
von Bahr
Julistettiin Luxemburgissa 13 päivänä marraskuuta 2003.
R. Grass
V. Skouris
kirjaaja
presidentti
–
Oikeudenkäyntikieli: italia.
NaN
–
(date de durabilité) toisissa säännöksissä
vähimmäissäilyvyysaika
NaN
–
(date limite de consommation) toisissa säännöksissä
viimeinen käyttöpäivä