CELEX: 62004TJ0396
Ühenduse kaubamärk
Vastulausemenetlus
Sõnaosa NICKY sisaldava ühenduse kujutismärgi taotlus
Sõnaosa NOKY sisaldavad varasemad siseriiklikud kujutismärgid
Vastulause rahuldamata jätmine segiajamise tõenäosuse puudumise tõttu
Vastulausete osakonna otsuse tühistamine apellatsioonikoja poolt
Asja tagasisaatmine vastulausete osakonnale kaupade sarnasuse ja varasemate kaubamärkide kasutamise kohta esitatud tõendite uurimiseks
Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõige 1 punkt b

Vaidluse taust
Soffass SpA esitas 20. septembril 1999 Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahedused) (edaspidi „ühtlustamisamet”)
ühenduse kaubamärgi taotluse nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994 L 11,
lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146) (muudetud kujul) alusel.
Kaubamärk, mille registreerimist taotleti, on alljärgnev kujutismärk:
Kaubad, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotleti, kuuluvad 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava
kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppe (uuesti läbi vaadatud ja parandatud kujul) klassi 16
ning vastavad järgmisele kirjeldustele: „paberist ja/või tselluloosist valmistatud majapidamis- ja hügieenitooted, nagu ninarätikud,
salvrätikud meigi eemaldamiseks, käterätid, pabersalvrätikud, majapidamispaberi rullid, tualettpaber”.
Nimetatud taotlus avaldati 10. aprillil 2000 väljaandes
Bulletin des marques communautaires
(Ühenduse Kaubamärgibülletään) nr 29/2000.
Sodipan SCA esitas 10. juulil 2000 taotletava kaubamärgi registreerimisele vastulause määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b
alusel.
Vastulause tugines alljärgnevatele varasematele siseriiklikele registreeringutele:
–        alljärgneva kujutismärgi alates 6. aprillist 1967 kehtiv Prantsuse registreering nr 1 400 192 klassi 16 kuuluvate kaupade
„paber, papp ja nendest valmistatud tooted, mis ei kuulu teistesse klassidesse” jaoks:
–        alljärgneva kujutismärgi alates 14. märtsist 1986 kehtiv Prantsuse registreering nr 1 346 586 klassi 16 kuuluvate kaupade
„paberist valmistatud hügieeni- ja majapidamistooted, salvrätikud, lauakatted, nõudealused, nõudealuste komplekt, paberist
ja papist tassid ja taldrikud ning muud tooted ühekordseks kasutamiseks (või äravisatavad)” jaoks:
Ühtlustamisameti vastulausete osakond jättis 24. novembri 2003. aasta otsusega vastulause rahuldamata. Sisuliselt leidis vastulausete
osakond, et asjaomased tähised ei ole visuaalselt, foneetiliselt ja kontseptuaalselt sarnased. Sellega seoses ta täpsustas,
et „tähistest jäävad igas mõttes täiesti erinevaid tervikmuljeid”. Kuna tähistest jäävad tervikmuljed on ilmselgelt erinevad,
siis vastulausete osakond leidis, et puudub vajadus kaupade võrdlemiseks. Samal põhjusel ei uurinud vastulausete osakond tõendeid
varasemate kaubamärkide kasutamise kohta, mille menetlusse astuja esitas määruse nr 40/94 artikli 43 alusel.
Menetlusse astuja esitas 4. detsembril 2003 kaebuse vastulausete osakonna otsuse peale.
Kinnitades 16. juuli 2004. aasta otsuses (edaspidi „vaidlustatud otsus”), et vaidlusalused kaubamärgid on märkimisväärselt
sarnased, tühistas esimene apellatsioonikoda vastulausete osakonna otsuse ning saatis asja tagasi vastulausete osakonnale
asjaomaste kaupade võrdlemiseks ning varasemate kaubamärkide kasutamise kohta esitatud tõendite uurimiseks.

Poolte nõuded
Hageja palub Esimese Astme Kohtul:
–        tühistada vaidlustatud otsus;
–        mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.
Ühtlustamisamet palub Esimese Astme Kohtul:
–        jätta hagi rahuldamata;
–        mõista kohtukulud välja hagejalt.
Menetlusse astuja palub Esimese Astme Kohtul:
–        jätta hagi rahuldamata;
–        sedastada, et arvestades vaidlusaluste kaubamärkide segiajamise tõenäosust, mida rõhutab asjaomaste kaupade identsus, on menetlusse
astuja vastulause ühenduse kaubamärgi registreerimisele põhjendatud;
–        mõista kohtukulud välja hagejalt.

Õiguslik käsitlus
Hageja esitab oma hagi toetuseks ainult ühe väite määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumise kohta selle tõttu,
et apellatsioonikoda otsustas valesti, et vaidlusalused tähised on sarnased.

Poolte argumendid
Vastupidiselt apellatsioonikojale leiab hageja, et asjaomaseid kaubamärke ei saa omavahel segi ajada nende ilmselgete foneetiliste,
visuaalsete ja kontseptuaalsete erinevuste tõttu. Tegelikult moonutas apellatsioonikoda ühenduse kohtupraktika tõlgenduse
kohast segiajamise tõenäosuse mõistet (Euroopa Kohtu 11. novembri 1997. aasta otsus kohtuasjas C‑251/95: SABEL,EKL 1997, lk I‑6191, punkt 22 ja 29. septembri 1998. aasta otsus kohtuasjasC‑39/97: Canon, EKL 1998, lk  I‑5507, punkt 29).
Seoses foneetilise küljega vaidlustab hageja apellatsioonikoja hinnangu, mille kohaselt on viimaste silpide „ky” ja „cky”
sarnasus olulisem kui täishäälikute „o” ja „i” foneetiline erinevus. Hageja lisab, et seda ilmselget erinevust, mida prantsuse
keeles rõhutab veelgi enam silpide „ni” ja „no” erinev hääldus, tuleb pidada olulisemaks, kuna tarbijale jääb meelde just
nimelt sõna algusosa kõla (esimese apellatsioonikoja 19. jaanuari 2001. aasta otsus asjas R 120/2000-1: mANFIELD
vs
. Penfield, punkt 23).
Seoses visuaalse küljega vaidlustab hageja vaidlustatud otsuses esitatud väite, mille kohaselt on vaidlusalused kaubamärgid
sarnased seetõttu, et neil on ühesugused algus- ja lõputähed ning et mõlemad koosnevad lühikestest sõnadest, mis sarnanevad
ingliskeelsetele sõnadele. Hageja rõhutab, et need kaubamärgid on märkimisväärselt erinevad. Nende tähtede arv on erinev (viis
tähte kaubamärgis NICKY ja neli kaubamärgis NOKY). Esimeses kaubamärgis NOKY on tähtede „n” ja „y” teljed kaldus ja nende
ülemised osad koonduvad telje suunas. Lisaks on kaubamärgi NOKY tähte „o” kujutatud kumerate nurkadega kolmnurgana. Kaubamärgi
NOKY tähe „k” moodustav vertikaalne joon ulatub selgelt kõrgemale sama tähe kaldjoone ülemisest osast. Teist kaubamärki NOKY
iseloomustab ilmselgelt pilt, millel on kujutatud karu, kelle rinnale on trükitud südame kujutis. Lisaks on selle kaubamärgi
algus- ja lõputähed palju suuremad teistest tähtedest. Lõpuks erinevad kaks varasemat kaubamärki taotletavast kaubamärgist
selle poolest, et need koosnevad tähtedest, mille piirjooned on kumerad.
Seoses kontseptuaalse küljega vaidlustab hageja apellatsioonikoja väite, mille kohaselt ta ei tõendanud, et sõna „Nicky” tajutakse
Prantsusmaal hellitusnimena.
Hageja väidab, et see, et prantsuse keelt kõnelev avalikkus ja ühenduse avalikkus tajuvad üldiselt sõna „Nicky” kas prantsuse
eesnimede nagu Nicole, Nicolas, Nicolette hellitusnimena või võõrkeelse eesnimena, on teada ja üldiselt tunnustatud asjaolu,
mis ei vaja tõendamist. Seoses sellega viitab ta motosportlasele Niki Lauda, seitsmekümnendate aastate filmile pealkirjaga
„Mickey ja Nickey” ning multifilmile „Nicky Larson”. Seevastu on sõna „noky” tšehhikeelne sõna, millel on itaaliakeelse sõnaga
„gnocchi” sama tähendus. Siiski avaldab hageja kahtlust, kas prantsuse keelt kõnelev avalikkus saab sellest tähendusest aru.
Pigem võib see sõna prantsuse keelt kõneleva avalikkuse jaoks viidata täiesti erinevale tähisele NOKIA, mis on väga tuntud
mobiiltelefonisektoris.
Hageja märgib, et igasuguse segiajamise tõenäosuse välistamiseks piisab, kui prantsuse keelt kõnelev avalikkus tajub kohe
sõna „Nicky” kas hellitusnimena või pärisnimede lühivormina. Kohtupraktika kohaselt piisab sellest, kui vähemalt ühel vaidlusalusel
kaubamärgil on asjaomase avalikkuse jaoks selge ja kindlaksmääratud tähendus, et kaubamärkide visuaalsed ja foneetilised sarnasused
oleksid suures osas neutraliseeritud (Esimese Astme Kohtu 14. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas T‑292/01: Phillips-Van
Heusen s
v
. Siseturu Ühtlustamise Amet – Pash Textilvertrieb und Einzelhandel (BASS),EKL 2003, lk II‑4335, punkt 54, ja 22. juuni 2004. aasta otsus kohtuasjas T‑185/02: Ruiz-Picasso jt
vs
. Siseturu Ühtlustamise Amet – DaimlerChrysler (PICARO),EKL 2004, lk II-01739, punktid 55 ja 56).
Ühtlustamisamet leiab, et apellatsioonikoda võrdles õigesti taotletavat ühenduse kaubamärki ja varasemaid kaubamärke ning
rõhutab, et märgatav analoogia tingib suure sarnasuse.
Viidates hageja poolt läbiviidud asjaomaste tähiste tunnuste üksikasjalikule analüüsile (vt eespool punkt 16) märgib ühtlustamisamet,
et see puudutab täiesti ebaolulisi osasid tähistest jäävas tervikmuljes. Tegelikult on sõna „noky” vaieldamatult kahe prantsuse
kaubamärgi domineeriv osa vaatamata stiliseeritud karu pildile teises varasemas kaubamärgis.
Seoses asjaomaste kaubamärkide kontseptuaalse analüüsiga väidab ühtlustamisamet iseäranis seda, et hageja esitatud tõendid
kinnitamaks väidet NICKY kindla ja selge tähenduse kohta, mis seisneb pärisnime hellitusnimes, ei toeta tõhusalt seda argumentatsiooni.
Antud asjas ei saa kohaldada eespool punktis 19 viidatud kohtuotsuseid BASS ja PICARO, kuna ühelgi vaidlusalusel tähisel ei
ole „selget ja kindlaksmääratud” tähendust, mis kõrvaldaks igasuguse tähiste seostamise võimaluse. Tuginedes Esimese Astme
Kohtu kodukorra artikli 135 lõikele 4, viitas ühtlustamisamet lisaks kõikide uute väidete, mida esmakordselt esitatakse Esimese
Astme Kohtus, vastuvõetamatusele, pidades sellisteks hagiavaldusele juurde lisatud dokumente 13–21. Tegemist on täiesti uute
dokumentidega, mida selles menetluse staadiumis ei saa vastuvõetavaks pidada (Esimese Astme Kohtu 3. juuli 2003. aasta otsus
kohtuasjas T‑129/01: Alejandro
vs
. Siseturu Ühtlustamise Amet – Anheuser-Busch (BUDMEN),EKL 2003, lk II‑2251, punkt 67).
Menetlusse astuja tõdeb, et vastulausete osakonna otsuse tühistamine oli õigustatud asjaomaste tähiste ilmselge sarnasuse
tõttu.
Muuhulgas väidab ta seda, et kontseptuaalses mõttes ei taju Prantsuse tarbija kaubamärki NICKY, mida kasutatakse selliste
kaupade, nagu paberitooted ja salvrätikud, tähistamiseks, isiku eesnimele viitavana, kuna mitte miski ei tekita seost nende
kaupade ja isiku eesnime „Nicky” vahel, ning see on nii veelgi enam seetõttu, et sellist hellitusnime kasutatakse väga harva.

Esimese Astme Kohtu hinnang
Määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punktis b on sätestatud, et varasema kaubamärgi omaniku vastuseisu korral ei registreerita
taotletavat kaubamärki, kui selle identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga ning kaubamärkidega tähistatud kaupade
või teenuste identsuse või sarnasuse tõttu on tõenäoline, et territooriumil, kus varasem kaubamärk on kaitstud, võib avalikkus
need omavahel segi ajada.
Sellest sättest tuleneb, et segiajamise tõenäosus eeldab samal ajal nii taotletava kaubamärgi ja varasema kaubamärgi identsust
või sarnasust kui ka registreerimistaotluses loetletud kaupade või teenuste identsust või sarnasust nende kaupade või teenustega,
mille jaoks on registreeritud varasem kaubamärk. Need tingimused on kumulatiivsed (Euroopa Kohtu 12. oktoobri 2004. aasta
otsus kohtuasjasC–106/03 P: Vedial
vs
. Siseturu Ühtlustamise Amet, EKL 2004, lk I‑9573, punkt 51).
Juhul, kui vaidlusalused tähised on täiesti erinevad, on põhimõtteliselt võimalik ilma asjaomaseid kaupu uurimata väita, et
segiajamise tõenäosust ei esine.
Siinkohal tuleb lisada, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tähendab segiajamise tõenäosus seda, et avalikkus võib uskuda,
et asjaomased kaubad või teenused pärinevad samast ettevõttest või ka omavahel majanduslikult seotud ettevõtetest.
Mainitud kohtupraktika kohaselt tuleb segiajamise tõenäosust hinnata igakülgselt vastavalt sellele, kuidas asjaomane avalikkus
neid tähiseid ning kaupu ja teenuseid tajub, ning arvestades kõiki asjaomaseid tegureid ja eelkõige tähiste sarnasuse ning
tähistatud kaupade või teenuste sarnasuse vahelist vastastikkust sõltuvust (vt Esimese Astme Kohtu 9. juuli 2003. aasta otsus
kohtuasjas T‑162/01: Laboratorios RTB
vs
. Siseturu Ühtlustamise Amet – Giorgio Beverly Hills (GIORGIO BEVERLY HILLS), EKL 2003, lk II‑2821, punktid 31–33 ja viidatud kohtupraktika).
Mis puudutab vastastikkust sõltuvust, siis tähistatud kaupade või teenuste suurt sarnasust võib neutraliseerida isegi vähene
kaubamärkide sarnasus ning vastupidi (vt analoogia alusel eespool punktis 14 viidatud Euroopa Kohtu kohtuotsus Canon, punkt 17,
ja 22. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjasC–342/97: Lloyd Schuhfabrik Meyer, EKL 1999, lk I‑3819, punkt 19).
Seega juhul, kui tähised on kasvõi vähesel määral sarnased, tuleb segiajamise tõenäosust hinnata igakülgselt, võttes arvesse
kõiki asjakohaseid tegureid.
Väljakujunenud kohtupraktikast tulenevalt peab segiajamise tõenäosuse igakülgne hindamine seoses vaidlusaluste tähiste visuaalse,
kontseptuaalse ning foneetilise sarnasusega rajanema tähistest jäävale tervikmuljele, võttes eelkõige arvesse tähiste eristavaid
ja domineerivaid osi (vt eespool punktis 19 viidatud kohtuotsus BASS, punkt 47 ja viidatud kohtupraktika).
Antud asjas on selge, et asjaomane avalikkus, kelle seisukohalt tuleb segiajamise tõenäosust hinnata, on Prantsuse avalikkus.
Seoses visuaalse küljega tuleb märkida, et asjaomased tähised on teataval määral sarnased. Tähise NOKY neljast tähest kolm
asetsevad samadel kohtadel kui tähises NICKY. Tähistel on ühesugune algustäht „n” ja sõnalõpp „ky”. Kuna nimetatud sõnalõpp
ei ole prantsuse keeles tavaline, siis võib seda pidada mõlemate tähiste domineerivaks osaks, mis köidab tarbijate tähelepanu.
Vaadeldavad tähised on sarnased samuti foneetiliselt, kuna viimane silp „ky”, mis on vaidlusalustes tähistes identne, köidab
Prantsuse tarbija tähelepanu. Järelikult on kõnealuste tähiste esimestel silpidel, mis iseenesest on erinevad, foneetiliselt
väiksem mõju.
Siinkohal tuleb meenutada, et kohtupraktika kohaselt on tähiste teatav foneetiline sarnasus väiksema tähtsusega siis, kui
tegemist on toodetega, mida turustatakse sellisel viisil, et tavaliselt tajub asjaomane avalikkus ostu sooritamisel neid tooteid
tähistavat kaubamärki visuaalselt (eespool punktis 19 viidatud kohtuotsus BASS, punkt 55).
Lisaks on kontseptuaalselt võimalik, et Prantsuse tarbija võib tajuda sõna „Nicky” eesnimede Nicolas või Nicole hellitusnimena,
nagu väidab hageja (vt eespool punktid 18 ja 19). Selle argumendi olulisust mõjutab osaliselt asjaomaste kaupade olemus ning
nende turustamistingimused. Järelikult ei saa hinnangut selle argumendi kohta eraldada teistest teguritest, mis võivad olla
asjas tähtsust omada.
Tuleb märkida, et eespool punktides 34 ja 35 nimetatud tähiste sarnasused on sellised, et apellatsioonikoda järeldas põhjendatult,
et segiajamise tõenäosuse igakülgseks hindamiseks tuleb võrrelda kaupu. Seda ennekõike seetõttu, et kui tähistes esinevad
kasvõi vähesel määral sarnased osad, siis igakülgsel hindamisel võivad neid neutraliseerida teised tegurid, nagu kaupade olemus
või nende turustamistingimused.
Juhul kui vaidlusaluste tähiste sarnasus ei puudu ilmselgelt, vaid neis on nii teatavad sarnased kui ka erinevad osad, ei
saa nende osade tähtsust hinnata eraldi, vaid segiajamise tõenäosuse igakülgsel hindamise raames kõiki asjaomaseid tegureid
arvesse võttes (vt eespool punkt 29).
Eespool mainitust järeldub, et ainus väide määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumise kohta tuleb tagasi lükata.
Mis puudutab hagiavaldusele juurde lisatud dokumente 13–21 (vt eespool punkt 22), siis neid ei saa arvesse võtta, kuna vastavalt
määruse nr 40/94 artiklile 63 on Esimese Astme Kohtusse esitatud hagi eesmärk kontrollida ühtlustamisameti apellatsioonikodade
otsuste õiguspärasust. Tegelikult ei ole Esimese Astme Kohtu ülesanne uurida asjaolusid esimest korda Esimese Astme Kohtus
esitatud tõendite valguses. Lisaks oleks nende tõendite vastuvõetavaiks pidamine vastuolus kodukorra artikli 135 lõikega 4,
mille kohaselt ei või poolte avaldused muuta apellatsioonikoja menetluses olnud vaidluseset. Järelikult tuleb need tõendid
jätta tähelepanuta, ilma et oleks vajadus uurida nende võimalikku mõju (eespool punktis 22 viidatud kohtuotsus BASS, punkt 67).
Kõike eeltoodut silmas pidades tuleb hageja tühistamisnõue jätta rahuldamata.
Seoses menetlusse astuja nõudega, milles ta palub lõplikult sedastada, et taotletava ühenduse kaubamärgi registreerimisele
esitatud vastulause on põhjendatud, tuleb märkida, et vastavalt määruse nr 40/94 artikli 63 lõikele 2 koostoimes lõikega 3
saab apellatsioonikoja otsust muuta ainult siis, kui see on sisult või vormilt õigusvastane (Esimese Astme Kohtu 12. detsembri
2002. aasta otsus kohtuasjasT–247/01: eCopy
vs
. Siseturu Ühtlustamise Amet (ECOPY), EKL 2002, lk II-5301, punkt 46). Seoses sellega piisab kui mainida, et vaidlustatud
otsus ei ole õigusvastane, ning et antud asjas on vaja läbi viia segiajamise tõenäosuse igakülgne hindamine kõiki asjaomaseid
tegureid arvesse võttes.
Seega tuleb menetlusse astuja nõue otsuse muutmise kohta jätta rahuldamata.

Kohtukulud
Kodukorra artikli 87 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda
nõudnud. Kuna hageja on kohtuvaidluse kaotanud, mõistetakse kohtukulud vastavalt ühtlustamisameti ja menetlusse astuja nõudele
välja hagejalt.
Esitatud põhjendustest lähtudes
ESIMESE ASTME KOHUS (esimene koda)
otsustab :
1.
Jätta hagi rahuldamata.
2.
Mõista kohtukulud välja hagejalt.
Cooke
Labucka
Trstenjak
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 23. novembril 2005 Luxembourgis
Kohtusekretär

Koja esimees
E. Coulon

J. D. Cooke
*
kohtumenetluse keel: itaalia.