CELEX: 62005CJ0250
Közös Vámtarifa
Vámtarifaszámok
Az Epson Stylus Color márkájú nyomtatóba való tintapatron besorolása a Kombinált Nómenklatúrába
Tinta (3215 vámtarifaszám)
A 8471 vámtarifaszám alá tartozó gép alkatrésze és tartozéka (8473 vámtarifaszám)

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az 1996. szeptember 9‑i 1734/96/EK bizottsági rendelettel (HL L 238, 1. o.) módosított,
a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet
(HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra
(a továbbiakban: KN) 3215 és 8473 vámtarifaszáma értelmezésére irányul.
E kérdés a hattingeni székhelyű Turbon International GmbH társaság (a továbbiakban: Turbon International) mint a Kores Nordic
Deutschland GmbH egyetemleges jogutódja és az Oberfinanzdirektion Koblenz közötti jogvitában merült fel, amelynek tárgya az
Epson Stylus Color márkájú tintasugaras nyomtatókba való, beépített nyomtatófej nélküli tintapatron tarifális besorolása.

Jogi háttér

A Kombinált Nómenklatúra
A 2658/87/EK rendelet által bevezetett KN feladata mind a Közös Vámtarifára, mind a Közösség külkereskedelmi statisztikáira
vonatkozó követelmények kielégítése. A KN a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszeren (a továbbiakban: HR) alapul, amelyet a Vámigazgatások
Világszervezetévé átalakult Vámegyüttműködési Tanács állapított meg, és a Brüsszelben 1983. június 14‑én megkötött nemzetközi
egyezmény vezetett be, és a Közösség részéről az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL L 198., 1. o.; magyar
nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyott jóvá.
A KN‑nek az 1734/96 rendelet I. mellékletében található, az alapügy idején alkalmazandó szövegében szerepelt többek között
a VI. áruosztály „[c]serző‑ vagy színezőkivonatok; tanninok és származékaik; festőanyagok, pigmentek és más színezékek; festékek
és lakkok; gitt és egyéb masztix (simító‑ és tömítőanyagok); tinták” címet viselő 32. árucsoportja alatt a „[n]yomdafesték,
írótinta, tus és más tinta, koncentrátumban vagy szilárd alakban is” elnevezésű 3215 vámtarifaszám, valamint az „[í]rótinta
és tus” elnevezésű 3215 90 10, illetve a „[m]ás ”elnevezésű 3215 90 80 vámtarifaalszám.
A KN XVI. áruosztályának „[a]tomreaktorok, kazánok, gépek és mechanikus berendezések; ezek alkatrészei” elnevezésű 84. árucsoportjában
található többek között az „[a]utomatikus adatfeldolgozó gép és egységei; mágneses és optikai leolvasó, adatátíró gép a kódolt
adat adathordozóra történő átírására, másutt nem említett gép ilyen adatok feldolgozáshoz” címet viselő 8471 vámtarifaszám
és a „[n]yomtató” elnevezésű 8471 60 40 vámtarifaalszám. Itt található a „8469‑8472 vtsz. alá tartozó géphez kizárólag vagy
elsősorban használt alkatrész vagy tartozék (a gép tárolására, szállítására, védelmére szolgáló tok és hasonló kivételével)”
címet viselő 8473 vámtarifaszám, valamint a „[m]ás” elnevezésű 8473 30 90 vámtarifaalszám.
A KN első része I. szakaszának A. fejezetében találhatók a KN általános értelmezési szabályai (a továbbiakban: általános szabályok),
amelyek különösen az alábbiakat írják elő:
„Az áruknak a Kombinált Nómenklatúrába történő besorolására a következő elvek az irányadók.
1.      Az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címe csak a hivatkozások megkönnyítésére szolgál; jogi szempontból az áruk
besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz
tartozó megjegyzések alapján, valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy megjegyzés eltérően nem rendelkezik – a következő
rendelkezések alapján kell meghatározni.
2.      a) [...]
b)      A vámtarifaszámok szövegében valamely alapanyagra vagy anyagra történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az alapanyagnak
vagy anyagnak más alapanyaggal vagy anyaggal való keverékére vagy összetételére is vonatkozik. Az egy adott alapanyagból vagy
anyagból előállított árura történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az a teljes egészében vagy részben ilyen alapanyagból
vagy anyagból készült árura is vonatkozik. Az egynél több alapanyagból vagy anyagból álló áruk besorolásánál a 3. szabályban
foglalt elvek szerint kell eljárni.
3.      Ha a 2. b) szabály alkalmazásából vagy bármely más okból kifolyólag az árut első látásra két vagy több vámtarifaszám alá lehetne
besorolni, a besorolást az alábbiak szerint kell elvégezni:
a)      Azt a vámtarifaszámot, amely az árut legpontosabban határozza meg, előnyben kell részesíteni azokkal a vámtarifaszámokkal
szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak. Ha azonban a két vagy több vámtarifaszám mindegyike csak a kevert
vagy összetett árukat alkotó alapanyagok vagy anyagok valamelyikére, illetve a kiskereskedelmi forgalom számára készletben
kiszerelt áruk egyes darabjaira vonatkozik, akkor ezeket a vámtarifaszámokat a kérdéses árukra vonatkozóan egyformán pontosnak
kell tekinteni még akkor is, ha valamelyik vámtarifaszám teljesebb és pontosabb leírást ad, mint a szóba jöhető többi.
b)      Az áruk keverékét és azokat a különböző alapanyagokból álló, illetve különböző alkotórészekből előállított összetett árukat,
valamint azokat a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt árukat, amelyek a 3. a) szabály alkalmazásával nem
sorolhatók be, aszerint az alapanyag, illetve alkotórész szerint kell besorolni, amelyik az ilyen áru lényeges jellemzőjét
meghatározza, ha ez az anyag vagy alkotórész megállapítható.
[...]”

A HR magyarázó megjegyzései
Az 1983. június 14‑i nemzetközi egyezmény 6. cikkének (1) bekezdése alapján a Vámegyüttműködési Tanács keretén belül létrejött
a „Harmonizált Rendszer Bizottság” elnevezésű bizottság, amelynek tagjai a Szerződő Felek képviselői. E bizottság feladata
különösen, hogy javaslatot tegyen az említett egyezmény módosítására, illetve megfogalmazza a HR értelmezését szolgáló magyarázó
megjegyzéseket, illetve az osztályozási és egyéb véleményeket.
A 3. b) általános szabályra vonatkozó HR magyarázó megjegyzés VIII. pontja szerint „[a]z a tényező, amely az áru lényeges
jellegét meghatározza, árufajták szerint változik. A jelleg meghatározható pl. az alapanyag vagy alkotórész természete, terjedelme,
mennyisége, súlya vagy értéke, vagy az alkotó alapanyagnak az áru felhasználásában betöltött szerepe szerint”.

Az alapügy és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
A C‑276/00. sz., Turbon International ügyben 2002. február 7‑én hozott ítéletében (EBHT 2002., I‑1389. o.) a Bíróság akként
határozott, hogy a 1734/96 rendelettel módosított 2658/87 rendelet I. mellékletét úgy kell értelmezni, hogy az olyan beépített
nyomtatófej nélküli tintapatront, amely műanyag tokból, habanyagból, fémszűrőből, tömítésből, zárófóliából, öntapadós címkéből,
tintából és csomagolóanyagból áll, és amely a patron és a tinta tekintetében is kizárólag az Epson Stylus Color márkájú tintasugaras
nyomtatóval azonos ismertetőjegyekkel rendelkező nyomtatóban használható, a KN 3215 90 80 vámtarifaalszám alá kell besorolni.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy ezen ítélet nyomán a Turbon International a kérdést előterjesztő
bíróság előtt kifogásolta a Bíróság indokolásának az említett ítélet 30. pontjában szereplő részét, amely szerint a nyomtató
mechanikai és elektronikai működése nem függ az olyan tintapatron meglététől, mint amely az alapügyben felmerült. A Turbon
International előadja, hogy e feltételezés tárgyszerűtlen és a Bíróság ez alapján tévesen jutott arra a következtetésre, hogy
az olyan tintapatron, mint amely az alapügyben felmerült, nem minősül nyomtató „alkatrésznek” a KN 8473 vámtarifaszám értelmében.
A bizonyításfelvétel keretében a kérdést előterjesztő bíróság elrendelte és megszemlélte az Epson Stylus Color nyomtató működésének
bemutatóját különböző működési feltételek között.
E bíróság szerint a bemutató megerősítette a Turbon International állításait, miszerint ha a számítógéphez csatlakoztatott
nyomtatóban nincs patron vagy kizárólag egy patron van, akkor a nyomtató nem válaszol az e számítógépről indított nyomtatási
parancsra. Az adatok nem kerülnek a számítógépről a nyomtatóba, és a nyomtatófej nem mozog egyik oldalról a másikra. Ráadásul
a nyomtató sem húzza be a papírt. A nyomtató úgymond nem ad semmilyen életjelt.
A kérdést előterjesztő bíróság ellenben hozzáteszi, hogy amennyiben a patront – akár tele, akár üresen – belehelyezik, a nyomtató
formatálni kezd, azaz olyan belső mechanikai műveletet végez, amellyel légmentessé válik a készülék nyomtatófeje és az adagolórendszerbe
helyezett patron közötti terület. A számítógépről a nyomtatóba kerülnek az adatok és a nyomtatófej mozgásba lendül. A papírt
egyébként akkor is behúzza a nyomtató, ha üres patront használnak, azzal az eltéréssel, hogy a papírlap ilyenkor természetesen
nyomat nélkül jön ki a nyomtatóból.
A fenti megállapítások alapján a kérdést előterjesztő bíróság felvetette, hogy nem nyomtató „alkatrésznek” kell‑e mégis minősíteni
és ennélfogva a KN 8473 vámtarifaszám alá besorolni az érintett tintapatronokat.
Mivel úgy ítélte meg, hogy az előtte folyamatban lévő jogvita a KN 3215 és 8473 vámtarifaszám értelmezését igényli, a Hessisches
Finanzgericht, Kassel az eljárás felfüggesztéséről határozott, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjesztette
a Bíróság elé:
„Vajon a […] Bíróság [fent hivatkozott Turbon International] ügyben […] hozott ítéletével szemben, amely szerint a[z] […]
1734/96/EK […] rendelettel módosított […] 2658/87/EGK […] rendelet I. mellékletét úgy kell értelmezni, hogy az olyan beépített
nyomtatófej nélküli tintapatront, amely műanyag tokból, habanyagból, fémszűrőből, tömítésből, zárófóliából, öntapadós címkéből,
tintából és csomagolóanyagból áll, és amely a patron és a tinta tekintetében is kizárólag az Epson Stylus Color márkájú tintasugaras
nyomtatóval azonos ismertetőjegyekkel rendelkező nyomtatóban használható, a [KN] 3215 90 80 alszáma alá kell besorolni, a
fent nevezett tintapatront helyesen nem a KN 8473 vámtarifaszám alá kell‑e nyomtató alkatrészként vagy tartozékként besorolni,
mivel a nyomtató mechanikus és elektronikus működése az ilyen patron meglététől függ?”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a jogbiztonság és az ellenőrzés megkönnyítése érdekében az áruk tarifális besorolásának
meghatározó szempontját általában azok objektív, a KN vámtarifaszám szövegében meghatározott jellemzőiben és tulajdonságaiban
kell keresni. A KN tekintetében az Európai Közösségek Bizottsága, illetve a HR tekintetében a Vámigazgatások Világszervezete
által kidolgozott magyarázó megjegyzések fontos eligazítást nyújtanak az egyes vámtarifaszámok tartalmának értelmezéséhez,
mindazonáltal nem rendelkeznek kötelező hatállyal (a C‑14/05. sz., Anagram International ügyben 2006. július 13‑án hozott
ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 20. pontja).
A Bíróság ítélkezési gyakorlatából következik az is, hogy a KN 8473 vámtarifaszám szerint az „alkatrész” fogalma magában foglalja
azt, hogy létezik egy egész, amelynek működéséhez ez az alkatrész elengedhetetlen (a C‑339/98. sz. Peacock‑ügyben 2000. október
19‑én hozott ítélet [EBHT 2000., I‑8947. o.] 21. pontja).
Jelen esetben a kérdést előterjesztő bíróság által adott részletes tájékoztatásból kitűnik, hogy a patron önmagában elengedhetetlen
a nyomtató működéséhez. Ezért az „alkatrésznek” minősülhet, és emiatt a KN 8473 30 90 vámtarifaalszám alá sorolható.
Amint azonban a főtanácsnok is kifejti indítványa 72. és 74. pontjában, a patronban lévő tinta nem minősülhet a nyomtató alkatrészének.
Az olyan tintapatron tehát, mint amely az alapügyben felmerült, két összetevőből áll, amelyek önállóan tekintve külön vámtarifaszámhoz,
mégpedig a KN 3215 90 80, illetve 8473 30 90 vámtarifaalszámhoz rendelhetők, anélkül hogy bármelyikük is magába foglalhatná
az egész árucikket.
Mivel a vitatott termék különböző anyagokból áll, és a fent említett két vámtarifaalszám közül egyik sem pontosabb, mint a
másik, e termék besorolása során csak egyetlen rendelkezésre, a 3. b) általános szabályra lehet támaszkodni (lásd ebben az
értelemben a 253/87. sz. Sportex‑ügyben 1988. június 21‑én hozott ítélet [EBHT 1988., 3351. o.] 7. pontját).
Ezen általános értelmezési szabály alapján a termék tarifális besorolása érdekében meg kell állapítani, hogy az alapanyagok
közül melyik határozza meg a termék lényeges jellemzőjét, és ennek során meg kell vizsgálni, hogy a termék az egyik vagy másik
összetevője nélkül is megtartja‑e a jellemző tulajdonságait (a fent hivatkozott Sportex‑ügyben hozott ítélet 8. pontja; lásd
ebben az értelemben a C‑288/99. sz., VauDe Sport ügyben 2001. május 10‑én hozott ítélet [EBHT 2001., I‑3683. o.] 25. pontját
és a fent hivatkozott Turbon International ügyben hozott ítélet 26. pontját).
Amint a 3. b) általános szabályra vonatkozó HR magyarázó megjegyzés VIII. pontja is megállapítja, az áru lényeges jellemzőjét
meghatározó szempont az áru fajtájától függően lehet például az alapanyag vagy alkotórész természete, terjedelme, mennyisége,
súlya vagy értéke, illetve az alapanyagnak az áru felhasználásában betöltött szerepe.
Azonban még ha úgy is készítik el az olyan tintapatront, mint amely az alapügyben felmerült, hogy a nyomtató nem működik az
említett patron nélkül, ez nem változtat azon, hogy a patronban lévő tinta döntő jelentőségű a szóban forgó áru használata
szempontjából. A tintapatront ugyanis nem azért teszik a nyomtatóba, hogy magát a nyomtatót működtessék, hanem éppen azért,
hogy azt tintával lássák el. Ebből következik, hogy a tintát olyannak kell tekinteni, mint amely meghatározza az olyan tintapatron
lényeges jellemzőjét, mint amely az alapügyben felmerült.
Ezt az értelmezést nem cáfolja meg az alapügy felperesének érvelése, miszerint a beépített nyomtatófejjel ellátott tintapatront
a KN 8473 vámtarifaszám alá kell besorolni. Az ilyen tintapatronokat ugyanis más anyagokból állítják össze, mint az alapügyben
felmerült tintapatronokat, és az előbbiek tarifális besorolása nem határozza meg szükségképpen az utóbbiak tarifális besorolását.
Az előterjesztett kérdésre tehát azt a választ kell adni, hogy az 1734/96 rendelettel módosított 2658/87 rendelet I. mellékletét
úgy kell értelmezni, hogy az olyan beépített nyomtatófej nélküli tintapatront, amely műanyag tokból, habanyagból, fémszűrőből,
tömítésből, zárófóliából, öntapadós címkéből, tintából és csomagolóanyagból áll, és amely a patron és a tinta tekintetében
is kizárólag az Epson Stylus Color márkájú tintasugaras nyomtatóval azonos ismertetőjegyekkel rendelkező nyomtatóban használható,
a KN 3215 90 80 alszám alá kell besorolni.

A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (második tanács) a következőképpen határozott:
Az 1996. szeptember 9‑i 1734/96/EK bizottsági rendelettel módosított, a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a
Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletét úgy kell értelmezni, hogy az olyan
beépített nyomtatófej nélküli tintapatront, amely műanyag tokból, habanyagból, fémszűrőből, tömítésből, zárófóliából, öntapadós
címkéből, tintából és csomagolóanyagból áll, és amely a patron és a tinta tekintetében is kizárólag az Epson Stylus Color
márkájú tintasugaras nyomtatóval azonos ismertetőjegyekkel rendelkező nyomtatóban használható, a Kombinált Nómenklatúra 3215 90 80 alszáma
alá kell besorolni.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: német.