CELEX: 62005CJ0300
91/628/EGK irányelv
Az állatok szállítás közbeni védelme
Itatási és etetési időközök, szállítási és pihenő idők
A »szállítás« fogalma (»Transportdauer«)
Az állatok ki- és berakodása időtartamának figyelembevétele

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a „szállításnak” az 1995. június 29‑i 95/29/EK tanácsi irányelvvel (HL L 148., 52. o.;
magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet 17. kötet 466. o.) módosított, az állatok szállítás közbeni védelméről, valamint a 90/425/EGK
és a 91/496/EGK irányelv módosításáról szóló, 1991. november 19‑i 91/628/EGK tanácsi irányelv (HL 340., 17. o.; magyar nyelvű
különkiadás 3. fejezet, 12. kötet, 133. o., a továbbiakban: 91/628 irányelv) melléklete 48. szakasz 4. pontjának d) alpontjában
szereplő fogalma értelmezésére irányul.
A kérelmet a Hauptzollamt Hamburg-Jonas (a továbbiakban Hauptzollamt) és a ZVK Zuchtvieh-Kontor GmbH (a továbbiakban: ZVK)
között folyamatban lévő eljárásban nyújtották be, melynek tárgya egy Egyiptomba irányuló élő szarvasmarha szállítmány export‑visszatérítési
előlege.

Jogi háttér
A 91/628 irányelv második és nyolcadik preambulumbekezdésének eredeti szövege a következőképpen rendelkezik:
„mivel az élőállat-kereskedelem technikai akadályainak felszámolása, valamint az érintett piaci szervezetek zavartalan működésének
érdekében, az érintett állatok kielégítő mértékű védelmének biztosítása mellett a Közösség szabályokat fogadott el ezen a
területen;
[…]
mivel az állatok kímélete érdekében az állatok távolsági szállítását, beleértve a vágóhídra küldött állatok szállítását is,
a lehető legrövidebbre kell csökkenteni.”
A 91/628 irányelv 2. cikkének (2) bekezdése értelmében:
„a)       »szállítóeszköz«: a közúti járművek, vasúti járművek, hajók és légi járművek állatok berakodásához és szállításához használt
részei, továbbá a szárazföldi, vízi vagy légi szállítás során használt konténerek;
b)      »szállítás«: az állatok szállítóeszköz használatával történő mozgatása, mely az állatok be- és kirakodásával jár;
[…]
e)      »kiindulási hely«: az a hely, ahol, az 1. cikk (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek sérelme nélkül, az állatot először
rakodták be szállítóeszközbe, illetve a megálló- vagy átrakodóhelyek kivételével bármely olyan hely, ahol az állatokat legalább
24 óra időtartamra kirakodták, és elhelyezték, megitatták és megetették, illetve szükség szerint ellátták.
[…]
f)      »rendeltetési hely«: az a hely, ahol az állatokat a szállítóeszközről véglegesen kirakodják, a megálló- és átrakodóhelyek
kivételével;
g)      »utazás«: a kiindulási helyről a rendeltetési helyre történő szállítás.”
A 91/628 irányelv melléklete VII. fejezetének „Itatási és etetési időközök, szállítási és pihenő idők” című 48. pontja előírja:
„[...]
4.      A 3. pont követelményeinek megfelelő közúti járművek használatakor az itatási és etetési időközök, utazási és pihenési idők
a következők:
[...]
d)      Minden más, az 1. pontban említett fajokhoz tartozó állat számára 14 órás szállítás után legalább egy óra, az itatásra és
– amennyiben szükséges – etetésre elegendő pihenő időt kell biztosítani. E pihenő idő után az állatokat további 14 órán át
lehet szállítani.
5.      A fent említett szállítási idők után az állatokat ki kell rakodni, meg kell itatni és etetni, és legalább 24 órán keresztül
pihentetni kell.”

Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
2000 őszén a ZVK Egyiptomba exportált 28 élő szarvasmarhát, és ezért exportelőleg-visszatérítést kapott.
A Hauptzollamt azonban ezen előleg összegét 10%‑kal megnövelve követelte vissza azon okból, hogy a ZVK nem tartotta tiszteletben
az irányelv melléklete 48. szakasza 4. pontjának d) alpontja szerinti pihenés nélkül történő szállítás maximálisan engedélyezett
időtartamát. A menetlevélből ugyanis az derül ki, hogy a szarvasmarhák 2000. november 6‑án 10 órakor megkezdett, teherautóval
történő szállítását csak másnap 1 órakor, tehát 15 óra elteltével szakították meg.
A ZVK és a Hauptzollamt e tekintetben nem ért egyet. A ZVK ugyanis azt állítja, hogy a szállítás időtartamát attól a pillanattól
kell számítani, amikor a szállítóeszköz elhagyta a kiindulási helyet, ily módon az alapeljárásban szereplő szállítás nem tartott
tovább tizenhárom és fél óránál. A Hauptzollamt szerint viszont a szóban forgó szállítás a ki- és berakodás időtartamát is
magában foglalja, így ez több mint tizennégy órát tartott.
A Finanzgericht Hamburg (hamburgi adóügyi bíróság) helyt adott a ZVK által a Hauptzollamt határozata ellen benyújtott keresetnek.
A Hauptzollamt a Bundesfinanzhof-hoz (szövetségi adóügyi bíróság) nyújtotta be a Finanzgericht ítéletével szembeni felülvizsgálati
kérelmét.
A Bundesfinanzhof úgy ítélte meg, hogy a jogvita eldöntése attól a kérdéstől függ, hogy a szarvasmarhák teherautóra történő
ki- és berakodása beszámít‑e a szállítás időtartamába a 91/628 irányelv melléklete 48. szakasza 4. pontjának d) alpontja értelmében.
Ha a kérdésre adott válasz igenlő, a szállítás maximálisan engedélyezett tizennégy órás időtartamát meghaladták. Ezt az időtartamot
azonban tiszteletben tartották, ha a ki- és berakodás ideje nem számít bele a hivatkozott rendelkezés szerinti szállításba.
A kérdést előterjesztő bíróság e tekintetben hangsúlyozza, hogy ugyan a 91/628 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjából
egyértelműen következik, hogy a szállítás magában foglalja az állatok ki- és berakodását, azonban az irányelv melléklete 48. szakaszának
5. pontja, valamint az ugyanezen melléklet 48. szakasza 4. pontjának különböző nyelvi változataiban található eltérések bizonytalanná
teszik a szállítás fogalmának pontos értelmezését.
E körülmények között a Bundesfinanzhof az eljárás felfüggesztése mellett döntött, és az alábbi kérdést terjesztette előzetes
döntéshozatalra a Bíróság elé:
„Beszámít‑e a be- és kirakodás időtartama a »szállítás időtartamába« a [91/628 irányelv] melléklete 48. szakasza 4. pontjának
d) alpontja értelmében?”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
A kérdést előterjesztő bíróság lényegében a szállításnak a 91/628 irányelv melléklete 48. szakasza 4. pontjának d) alpontja
szerinti fogalma értelmezését kéri, az ugyanezen melléklet 48. szakasza 5. pontjának megfogalmazásából eredő kétségekre és
a hivatkozott melléklet 48. szakasza 4. pontjának különböző nyelvi változatai közötti eltérésekre figyelemmel.
Előzetesen emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint valamely közösségi jogi rendelkezés értelmezéséhez
nemcsak annak kifejezéseit, hanem annak szövegkörnyezetét, és annak a szabályozásnak a célkitűzéseit is figyelembe kell venni,
amelynek az részét képezi (lásd különösen a C‑301/98. sz., KVS International ügyben 2000. május 18‑án hozott ítélet [EBHT 2000.,
I‑3583. o.] 21. pontját, a C‑156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 2000. szeptember 19‑én hozott ítélet [EBHT 2000.,
I‑6857. o.] 50. pontját és a C‑53/05. sz., Bizottság kontra Portugália ügyben 2006. július 6‑án hozott ítélet [az EBHT-ban
még nem tették közzé] 20. pontját).
Továbbá, az esetleges nyelvi eltérések tekintetében a Bíróság már megállapította, hogy egyrészt a közösségi jog egységes értelmezésének
szükségessége kizárja azt, hogy egy meghatározott szöveget elszigetelten vizsgáljanak, ugyanakkor kétség esetén megköveteli,
hogy a más hivatalos nyelveken elfogadott változatok fényében értelmezzék és alkalmazzák azt, másrészt pedig valamely közösségi
jogi rendelkezés eltérő nyelvi változatait egységesen kell értelmezni; amennyiben a változatok eltérnek egymástól, a rendelkezést
azon szabályozás általános rendszerének és céljának figyelembevételével kell meghatározni, amelynek e rendelkezés részét képezi
(ebben az értelemben lásd a C‑372/88. sz., Cricket St Thomas ügyben 1990. március 27‑én hozott ítélet [EBHT 1990., I‑1345. o.]
19. pontját, valamint a C‑174/05. sz., Zuid-Hollandse Milieufederatie és Stichting Natuur en Milieu ügyben 2006. március 9‑én
hozott ítélet [EBHT 2006., I‑2443. o.] 20. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
A „szállításnak” a 91/628 irányelv melléklete 48. szakasza 4. pontjának d) alpontja szerinti fogalma tekintetében emlékeztetni
kell arra, hogy ez a rendelkezés nem tartalmaz semmilyen utalást arra, hogy a ki- és berakodás időtartama beletartozik‑e ebbe
a fogalomba vagy sem.
Ugyanakkor a „szállításnak” a 91/628 irányelv 2. cikke (2) bekezdése b) pontjában szereplő meghatározásából egyértelműen következik,
hogy a szállítás magában foglalja az állatok ki- és berakodását.
A „szállítás” fogalmának e meghatározása megfelel a 91/628 irányelv – különösen az eredeti változat második és nyolcadik preambulumbekezdésében
megfogalmazott – célkitűzéseinek, miszerint biztosítani kell az állatok kielégítő mértékű védelmét, és az állatok kímélete
érdekében az állatok távolsági szállítását a lehető legrövidebb időre kell csökkenteni.
Márpedig, mivel az irányelv semmilyen módon nem korlátozza az állatok ki- és berakodásának időtartamát, ebből az következik,
hogy ha a 91/628 irányelv melléklete 48. szakaszának 4. pontjának d) alpontját úgy értelmeznénk, hogy ez az időtartam nem
számít bele a szállítás időtartamába, akkor a ki- és berakodás műveleteinek időtartamát semmilyen módon nem vennénk figyelembe,
ami meggátolná a hivatkozott rendelkezés hatékony érvényesülését.
E körülményekre tekintettel a szállítás fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja az állatok ki- és berakodását.
Ezt az értelmezést a 91/628 irányelv melléklete 48. szakasza 4. pontja d) alpontja különböző nyelvi változatainak összehasonlítása
is megerősíti. E nyelvi változatok többségéből ugyanis az következik, hogy a szállítást úgy kell érteni, hogy az magában foglalja
az állatok ki- és berakodását.
Mindenesetre a szállítás fogalmának az irányelv valamennyi rendelkezésére alkalmazandó ilyen értelmezése azon az alapon sem
vitatható, hogy a 91/628 irányelv melléklete 48. szakaszának 5. pontja szerint az állatokat a megállapított szállítási idő
után kell kirakodni.
A fenti megállapításokra tekintettel a kérdésre azt a választ kell adni, hogy a „szállításnak” a 91/628 irányelv melléklete
48. szakasza 4. pontjának d) alpontjában szereplő fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja az állatok ki- és
berakodását.

A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (második tanács) a következőképpen határozott:
A „szállításnak” az 1995. június 29‑i 95/29/EK tanácsi irányelvvel módosított, az állatok szállítás közbeni védelméről, valamint
a 90/425/EGK és a 91/496/EGK irányelv módosításáról szóló, 1991. november 19‑i 91/628/EGK tanácsi irányelv melléklete 48. szakasza
4. pontjának d) alpontjában szereplő fogalmát úgy kell értelmezni, hogy ez magában foglalja az állatok ki- és berakodását.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: német.