CELEX: 62009CJ0153
Közös agrárpolitika
Bizonyos támogatási rendszerek integrált igazgatási és ellenőrzési rendszere
1782/2003/EK rendelet
Egységes támogatási rendszer
Területpihentetési támogatások
54. cikk, (6) bekezdés
796/2004/EK rendelet
50. cikk, (4) bekezdés
A területpihentetési támogatás iránti jogosultság felhasználása céljából rendelkezésére álló teljes terület bejelentése
51. cikk, (1) bekezdés
Szankció

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2006. február 20‑i 319/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 58., 32. o.) módosított,
a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági
termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK,
1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember
29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 270., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 40. kötet, 262. o.; a továbbiakban:
1782/2003 rendelet) 54. cikke (6) bekezdésének, valamint a 2006. április 27‑i 659/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 116.,
20. o.) módosított, az 1782/2003/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási
és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 21‑i 796/2004/EK
bizottsági rendelet (HL L 141., 18. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 44. kötet, 243. o. ; a továbbiakban: 796/2004
rendelet) 50. cikke (4) bekezdésének és 51. cikke (1) bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
Ezt a kérelmet az Agrargut Bäbelin GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Agrargut) és az Amt für Landwirtschaft Bützow (bützowi mezőgazdasági
hivatal, a továbbiakban: Amt) között a 2006‑os évre vonatkozóan az egységes támogatási rendszer keretében az Agrargut részére
nyújtandó támogatás összegének meghatározása tárgyában folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő.

Jogi háttér

Az 1782/2003 rendelet
A közös agrárpolitika reformjának keretében az Európai Unió Tanácsa elfogadta az 1782/2003 rendeletet, amely a közvetlen kifizetések
tárgyában megállapítja az e közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek és a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott támogatási rendszerek közös szabályait.
Az 1782/2003 rendelet többek között a mezőgazdasági termelők részére nyújtott jövedelemtámogatási rendszert hozott létre.
E rendszert a rendelet 1. cikkének második francia bekezdése „egységes támogatási rendszernek” nevezi. Erről szól az említett
rendelet III. címe.
Az említett rendelet (32) preambulumbekezdése értelmében:
„A területpihentetés kínálatszabályozó szerepéből fakadó gazdasági előnyök fenntartása érdekében, erősítve annak az új támogatási
rendszerben a környezetre gyakorolt kedvező hatásait, hatályban kell tartani a szántóterületek pihentetésére vonatkozó feltételeket.”
Ugyanezen rendelet 36. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Az egységes támogatási rendszer keretében a támogatást a 3. fejezetben meghatározottak szerinti támogatási jogosultságokra
fizetik, amelyeket a 44. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerinti, megegyező támogatható hektárszámmal kell alátámasztani.”
Az 1782/2003 rendelet 44. cikke (1) bekezdése és (2) bekezdésének első albekezdése értelmében:
„(1)      Minden támogatási jogosultság, amely a támogatható hektárszámhoz kapcsolódik, feljogosít a támogatási jogosultság által megállapított
összeg igénylésére.
(2)      A »támogatható hektárszám« a mezőgazdasági üzem szántóföldből és állandó legelőből álló földterülete, kivéve az állandó kultúrák,
erdők vagy nem mezőgazdasági tevékenység céljára használt területeket.”
Az említett rendelet 46. cikke (2) bekezdésének első albekezdése a következőképpen szól:
„Támogatási jogosultság eladás vagy bármely egyéb formában történő végleges átruházás útján ruházható át, földterülettel együtt
vagy anélkül. Ezzel ellentétben, bérbeadás vagy más hasonló típusú ügylet csak abban az esetben engedhető meg, ha a támogatási
jogosultság átruházását megfelelő támogatható hektárszám átruházása kíséri.”
Az 1782/2003 rendelet III. címében szerepel a 4. fejezet, amelynek 2. szakasza a „Területpihentetési támogatás iránti jogosultság”
címet viseli. E rendelet 57. cikke értelmében, amennyiben az említett szakasz másként nem rendelkezik, az említett III. cím
többi rendelkezése alkalmazandó e jogosultságokra.
Az 1782/2003 rendeletnek „A területpihentetési támogatás iránti jogosultság meghatározása” címet viselő 53. cikke a következőképpen
rendelkezik:
„(1)      E rendelet 37. és 43. cikkétől eltérve, amennyiben a mezőgazdasági termelő az 1251/1999/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében
előírt kötelezettsége alapján a bázisidőszak során területpihentetés alá vonta a mezőgazdasági üzeméhez tartozó földterület
egy részét, a kötelező területpihentetésre vonatkozó támogatás – VII. melléklet szerint kiszámított és kiigazított – hároméves
átlagának összege, valamint a kötelező területpihentetés alá vont hektárok számának hároméves átlaga nem vehető figyelembe
az e rendelet 43. cikkében említett jogosultságok meghatározása során.
(2)      Az (1) bekezdésben említett esetben a mezőgazdasági termelő hektáronkénti jogosultságban (a továbbiakban: területpihentetési
támogatás iránti jogosultság) részesül, amelynek kiszámítása úgy történik, hogy az (1) bekezdésben említett területpihentetési
támogatás hároméves átlagának összegét elosztják a területpihentetés alá vont hektárok számának hároméves átlagával.
A területpihentetési támogatás iránti jogosultságok teljes száma megegyezik a kötelező területpihentetés alá vont hektárok
számának átlagával.”
Az 1782/2003 rendeletnek „A területpihentetési támogatás iránti jogosultság felhasználása” címet viselő 54. cikke értelmében:
„(1)      Minden területpihentetési támogatás iránti jogosultság, amely a területpihentetési támogatásra jogosult hektárszámhoz kapcsolódik,
feljogosít a területpihentetési támogatás iránti jogosultság által meghatározott összeg igénylésére.
(2)      A 44. cikk (2) bekezdésétől eltérve, a »területpihentetési támogatásra jogosult hektárszám« a mezőgazdasági üzem szántóföldből
álló földterülete, kivéve a 2003. évi területalapú támogatás iránti kérelmekre előírt időpontban állandó kultúrák, erdők,
illetve nem mezőgazdasági tevékenység céljára vagy állandó legelőként használt területeket. […]
[…]
(3)      A mezőgazdasági termelő köteles kivonni a termelésből a területpihentetési támogatásra jogosult hektárszámnak megfelelő területet.
[…]
(5)      A tagállamok a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban megállapítandó feltételek mellett eltérhetnek e
cikk (2) bekezdésének első albekezdésétől, amennyiben intézkedést hoznak annak megakadályozására, hogy jelentős mértékben
növekedjen a területpihentetési támogatásra jogosult mezőgazdasági összterület.
(6)      A 36. cikk (1) bekezdésétől és a 44. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a területpihentetési támogatás iránti jogosultságot minden
más jogosultságot megelőzően kell igényelni.
(7)      A területpihentetési kötelezettség az átruházott területpihentetési támogatás iránti jogosultság tekintetében is fennmarad.”
Az említett rendelet „A pihentetett földterület hasznosítása” címet viselő 56. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1)      A pihentetett földterületet jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban kell tartani az 5. cikkben meghatározottak szerint.
Az 55. cikk sérelme nélkül, a pihentetett földterület nem használható mezőgazdasági célra és nem termeszthető rajta kereskedelmi
célra szánt növény.”
Az 1782/2003 rendelet III. címének 5. fejezete tartalmazza a „Regionális végrehajtás” címet viselő 1. szakaszt, amely előírja,
hogy a tagállamok regionális szinten is végrehajthatják az egységes támogatási rendszert.
E rendelet – az említett szakasz részét képező – 63. cikkének (1) és (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1)      Az 59. cikk alkalmazása esetén az e szakasz alapján megállapított jogosultságok csak egyazon régión belül vagy olyan régiók
között ruházhatók át, illetve használhatók fel, ahol azonosak a hektáronkénti jogosultságok.
(2)      Az 59. cikk alkalmazása esetén, az 53. cikktől eltérve, az érintett régión belül működő mezőgazdasági termelők területpihentetési
támogatásra jogosultak.
A területpihentetési támogatás iránti jogosultságok számának megállapítása úgy történik, hogy a mezőgazdasági termelő által
az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében bejelentett, az 54. cikk (2) bekezdése szerinti támogatható földterületet
megszorozzák a területpihentetés arányával.
A területpihentetés arányának kiszámítása úgy történik, hogy a kötelező területpihentetés 10%‑os alaparányát megszorozzák
a bázisidőszakban a VI. mellékletben említett, szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatásban részesült földterület
és bázisidőszakban fennálló, az 54. cikk (2) bekezdése szerinti támogatható földterület adott régión belüli arányával.
A területpihentetési jogosultságok értéke a támogatási jogosultságoknak az 59. cikk (2) bekezdése, illetve az 59. cikk (3) bekezdésének
első albekezdése szerint megállapított regionális értéke.
[…]”

A 796/2004 rendelet
A 796/2004 rendelet (59) preambulumbekezdése értelmében:
„[…] az 1782/2003/EK rendelet 54. cikkének (6) bekezdésével összhangban a területpihentetési támogatás iránti jogosultságot
az összes többi jogosultság előtt kell aktiválni. Ebben az összefüggésben két helyzet tekintetében rendelkezéseket kell hozni.
Először is, a területpihentetési támogatás iránti jogosultság aktiválása céljából pihentetett területként bejelentett, de
az ellenőrzés szerint valójában nem pihentetett területet le kell vonni az egységes támogatási rendszer céljából bejelentett
teljes területből, mint nem meghatározott területet. Másodszor, fiktív alapon ugyanez a helyzet áll elő az olyan területpihentetési
támogatás iránti jogosultságoknak megfelelő terület tekintetében, amelyet nem aktiválnak, ha ugyanakkor az adott területre
más jogosultságokat aktiválnak.”
A 796/2004 rendelet 2. cikkének 22. pontja értelmében:
„E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:
[…]
22.      »meghatározott terület«: a támogatás odaítélésére vonatkozó szabályokban megállapított összes feltételnek megfelelő terület;
az egységes támogatási rendszer esetében a bejelentett terület csak akkor tekinthető meghatározott területnek, ha ahhoz megfelelő
számú támogatási jogosultság tartozik”.
A 796/2004 rendelet integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerről szóló II. részének IV. címében tartalmazza az 1782/2003
rendeletben megállapított támogatások kiszámításának alapjára vonatkozó szabályokat, valamint a támogatáscsökkentéseket és
kizárásokat.
Az említett rendelet 50. cikkének (4) bekezdése értelmében:
„Az 51. és 53. cikkel összhangban lévő támogatáscsökkentés és támogatás köréből való kizárás sérelme nélkül, az egységes támogatási
rendszer keretében benyújtott támogatási kérelmek tekintetében az alábbiakat alkalmazzák a területpihentetési támogatások
vonatkozásában, a 2. cikk 22. pontja szerinti »meghatározott terület« megállapítása céljából:
a)      ha a mezőgazdasági termelő nem jelenti be a rendelkezésére álló teljes területet a területpihentetési támogatás aktiválása
céljából, de ugyanakkor a megfelelő területre más jogosultságok aktiválását jelenti be, a területet, mint pihentetett területként
bejelentett, és a 49. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett terménycsoport alkalmazása céljából meg nem határozott területnek
tekintik;
b)      ha a pihentetett területként bejelentett területről kiderül, hogy nem pihentetett terület, akkor a szóban forgó területet
nem meghatározott területnek tekintik.”
A 796/2004 rendelet 51. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Amennyiben egy terménycsoport tekintetében valamely területalapú támogatás céljából – kivéve az 1782/2003/EK rendelet 93.,
illetve 99. cikkében meghatározott, keményítőgyártásra szánt burgonyára, valamint vetőmagra vonatkozó támogatást – bejelentett
terület meghaladja e rendelet 50. cikkének (3)–(5) bekezdésével összhangban meghatározott területet, a meghatározott terület
alapján kiszámított támogatást a különbség kétszeresével csökkentik, ha ez a különbség 3%‑nál vagy 2 hektárnál nagyobb, de
kisebb, mint a meghatározott terület 20%‑a.
Amennyiben a különbség meghaladja a meghatározott terület 20%‑át, az érintett terménycsoportra területalapú támogatás nem
adható.”

Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
2006‑ban az Agrargut 12,10 (rész) támogatási jogosultsággal és 59,57 (rész) területpihentetés-alapú támogatási jogosultsággal
rendelkezett. Ezen túlmenően 11,90 hektár legelővel és 36,10 hektár szántófölddel rendelkezett.
Az Agrargut – a 2006. évre vonatkozó egységes támogatás megállapítása iránti kérelmében – 36,10 hektár nagyságú pihentetett
földterületre, illetve 11,90 hektár nagyságú legelőre jelentett be területpihentetési támogatás iránti jogosultságot, illetve
támogatás iránti jogosultságot.
Az Amt e kérelmet 2007. január 8‑i határozatával elutasította. 2007. augusztus 15‑i határozatával az Amt elutasította az Agrargut
által az ezen elutasító határozattal szemben benyújtott ellentmondást is.
Az Amt úgy vélte, hogy az Agrargut – az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdésében előírt kötelezettségnek megfelelően –
köteles lett volna előbb területpihentetési támogatás iránti jogosultságait igényelni. Mivel az Agrargut nem igényelte az
említett jogosultságok összességét, és egyidejűleg 11,90 ha területet is bejelentett támogatási jogosultságainak felhasználása
céljából, az Amt úgy vélte, hogy ezt a területet a 796/2004 rendelet 50. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján pihentetett
területként bejelentettnek, és nem az említett rendelet 2. cikkének 22. pontja szerinti meghatározott területnek kell tekinteni.
Következésképpen az Amt a 796/2004 rendelet 51. cikkének (1) bekezdésében előírt szankciókat alkalmazta.
2007. szeptember 19‑én az Agrargut az Amt elutasításról szóló 2007. augusztus 15‑i határozata ellen jogorvoslati kérelmet
nyújtott be a Verwaltungsgericht Schwerinhez. Az Agrargut azzal érvel, hogy a területpihentetési támogatás iránti jogosultságok
minden más jogosultságot megelőző igénylésének kötelezettsége csak az 1782/2003 rendelet 54. cikke szerinti, területpihentetési
támogatásban részesíthető hektárszámra vonatkozik. Ez pedig a 796/2004 rendelet 50. cikke (4) bekezdése a) pontjának mind
a szövegéből, mind pedig annak értelméből és céljából kitűnik.
Az Agrargut ezenfelül azzal érvel, hogy az 1782/2003 rendeletben és a 796/2004 rendeletben előírt szankciórendszer feltételezi
a kérelmező vétkességét, amiről a jelen esetben nincs szó. Az Agrargut továbbá azzal érvel, hogy a szóban forgó rendelkezések
nem elég világosak és érthetőek.
Az Amt úgy véli, hogy az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdésében előírt kötelezettséget az említett rendelet (32) preambulumbekezdésének
tükrében kell értelmezni. Ez többek között annak biztosítását teszi szükségessé, hogy a 2005‑ben nyújtott összes területpihentetési
támogatás iránti jogosultságot felhasználják, valamint hogy a megfelelő területeket ennek megfelelően ténylegesen pihentessék.
A 796/2004 rendelet 51. cikkében előírt szankció is ezt a célkitűzést szolgálja. Ily módon annak a mezőgazdasági termelőnek,
aki több támogatási jogosultsággal rendelkezik, mint támogatásra jogosult hektárainak száma, az volna az érdeke, hogy az ehhez
hasonló jogosultságokat átruházza, illetve hogy – ellenkező esetben – ezzel egyidejűleg más támogatási jogosultságokat ne
jelentsen be.
A kérdést előterjesztő bíróság ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a területpihentetési támogatás iránti jogosultságokat
kizárólag a területpihentetési támogatásra jogosult területtel kapcsolatban lehet igényelni. A kérdést előterjesztő bíróság
e tekintetben bizonytalan abban, hogy az a mezőgazdasági termelő, aki a rendelkezésére álló, területpihentetési támogatásra
jogosult teljes területet bejelentette, ekként a 796/2004 rendelet 50. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti, „a rendelkezésére
álló teljes területet” jelentette‑e be.
Az említett bíróság egyebekben megjegyzi, hogy a 796/2004 rendelet 50. cikkének (4) bekezdésében szereplő rendelkezéseket
a 796/2004 rendelet módosításáról szóló, 2006. december 22‑i 2025/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 384., 81. o.) tette egyértelművé.
E körülmények között a kérdést előterjesztő bíróságban felmerült a kérdés, hogy – a bizalomvédelem elvére figyelemmel – az
alapügyben felmerülthez hasonló jogvitában a 796/2004 rendelet 51. cikkében előírt szankciót ténylegesen alkalmazni kell‑e.
E körülmények között a Verwaltungsgericht Schwerin az eljárás felfüggesztéséről határozott, és előzetes döntéshozatal céljából
a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1)      Tilos‑e valamely mezőgazdasági termelőnek az összes területpihentetés-alapú támogatási jogosultság aktiválása előtt aktiválni
az állandólegelő-alapú támogatási jogosultságokat, még akkor is, ha nem áll rendelkezésére további, támogatásban részesíthető,
pihentetésre alkalmas (szántó)terület?
2)      Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
A 796/2004 rendelet 51. cikke szerinti szankciórendszer hatálya alá tartozik‑e az a mezőgazdasági termelő is, aki 2006. december
29‑e előtt (pihentetésre alkalmas terület hiányában) megsérti a területpihentetés-alapú támogatási jogosultságok teljes aktiválásának
elsőbbségére vonatkozó kötelezettségét?”

A Bíróság álláspontja

Az első kérdésről
A kérdést előterjesztő bíróság első kérdésével lényegében azt kívánja megtudni, hogy az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdését
úgy kell‑e értelmezni, hogy valamely mezőgazdasági termelő csak akkor igényelheti a rendelkezésére álló támogatási jogosultságok
alapján nyújtott támogatást – többek között a területpihentetési támogatásra nem jogosult területekkel összefüggésben –, ha
előzetesen aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságát.
Előzetesen emlékeztetni kell arra, hogy az 1782/2003 rendelet 36. cikkének (1) bekezdése értelmében az egységes támogatási
rendszer keretében a támogatást a „támogatási jogosultságokra” fizetik, amelyeket megegyező támogatható hektárszámmal kell
alátámasztani.
Az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (1) bekezdése előírja továbbá, hogy minden „területpihentetési támogatás iránti jogosultság”,
amely a területpihentetési támogatásra jogosult hektárszámhoz kapcsolódik, feljogosít a területpihentetési támogatás iránti
jogosultság által meghatározott összeg igénylésére. Az említett cikk (2) bekezdése pontosítja, hogy mit kell „területpihentetési
támogatásra jogosult hektárszám” alatt érteni. Ez a mezőgazdasági üzem szántóföldből álló teljes földterülete, kivéve a 2003. évi
területalapú támogatás iránti kérelmekre előírt időpontban állandó kultúrák, erdők, illetve nem mezőgazdasági tevékenység
céljára vagy állandó legelőként használt területeket.
Ily módon területpihentetési támogatás iránti jogosultság felhasználása céljából csak a szántóföldből álló mezőgazdasági földterület
jelenthető be. Ezzel szemben az 1782/2003 rendelet 44. cikke (1) bekezdésének összefüggésében értelmezett (2) bekezdésével
összhangban a támogatási jogosultságokat aktiválni lehet a szántóföldből, illetve állandó legelőből álló teljes mezőgazdasági
területtel összefüggésben, az állandó kultúrák, erdők vagy nem mezőgazdasági tevékenység céljára használt területek kivételével.
E körülmények között a kérdést előterjesztő bíróság felveti az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdésében szereplő kötelezettség
terjedelmének kérdését, különösen abban az esetben, ha az érintett mezőgazdasági termelő több területpihentetési támogatás
iránti jogosultsággal rendelkezik, mint területpihentetési támogatásra jogosult hektárainak száma.
Az említett bíróságban különösen az a kérdés merült fel, hogy az a kötelezettség, amelynek értelmében a területpihentetési
támogatás iránti jogosultságokat minden más jogosultságot megelőzően kell igényelni, abszolút jellegű‑e, oly módon, hogy az
az érintett mezőgazdasági termelő rendelkezésére álló teljes területre vonatkozik, vagy pedig az ehhez hasonló kötelezettség
csupán viszonylagos jellegű, oly módon, hogy az csak a területpihentetési támogatásra jogosult területekre vonatkozik.
E második esetben a mezőgazdasági termelő akkor teljesíti az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdésében szereplő kötelezettséget,
ha területpihentetési támogatás iránti jogosultságainak felhasználása céljából a rendelkezésére álló, a területpihentetési
támogatásra jogosult teljes területet bejelentette, még akkor is, ha a területpihentetési támogatás iránti jogosultságainak
egy része felhasználatlan marad.
Ezzel szemben az első esetben nem igényelheti az 1782/2003 rendelet III. címének 3. fejezete szerinti egyik „támogatási jogosultságot”
sem az a mezőgazdasági termelő, aki – ahogyan az alapeljárásban – több területpihentetési támogatás iránti jogosultsággal
rendelkezik, mint területpihentetési támogatásra jogosult hektárainak száma. Ha az érintett mezőgazdasági termelő részesülni
kíván az e támogatási jogosultságok alapján nyújtott támogatásban, akkor területpihentetési támogatás iránti jogosultságainak
egy részét ezt megelőzően át kell ruháznia, illetve területpihentetési támogatásra jogosult területeket kell szereznie azért,
hogy támogatásra jogosult hektárainak és területpihentetési támogatás iránti jogosultságainak száma megegyezzen.
Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy önmagában az 1782/2003 rendelet 54. cikke (6) bekezdésének megfogalmazása nem
teszi lehetővé a kérdést előterjesztő bíróság által feltett kérdés megválaszolását.
Az 1782/2003 rendelet rendszeréből és célkitűzéseiből azonban kitűnik, hogy az említett rendelet 54. cikkének (6) bekezdésében
előírt kötelezettség a jelen ítélet 35. pontjában meghatározott értelemben vett abszolút jelleggel bír.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az említett rendelet egyik célkitűzése – amint azt annak (32) preambulumbekezdése
kimondja – a területpihentetés kínálatszabályozó szerepéből fakadó gazdasági előnyök fenntartása érdekében, erősítve annak
a környezetre gyakorolt kedvező hatásait, hatályban kell tartani a szántóterületek pihentetésére vonatkozó feltételeket. E
célból az uniós jogalkotó a mezőgazdasági területek pihentetésének biztosítását célzó számos intézkedést írt elő.
Az 1782/2003 rendelet 53. cikkében és 63. cikkének (2) bekezdésében többek között az szerepel, hogy a mezőgazdasági termelőket
területpihentetési támogatás iránti jogosultságban kell részesíteni azzal a céllal, hogy pénzügyi támogatások révén ösztönözzék
őket arra, hogy a rendelkezésükre álló terület egy részét pihentetés alá vonják. Annak a mezőgazdasági termelőnek ugyanis,
aki területpihentetési támogatásban kíván részesülni, egységes támogatás megállapítása iránti kérelmében az általa igényelt
területpihentetési támogatás iránti jogosultságoknak megfelelő számú területpihentetési támogatásra jogosult hektárszámot
kell bejelentenie, ugyanezen rendelet 54. cikkének (3) bekezdésével összhangban pedig az említett területeket ténylegesen
pihentetés alá kell vonni.
Ezenfelül a mennyiségét tekintve a területpihentetési támogatás iránti, már meglévő összes jogosultságnak megfelelő, területpihentetés
alá vonásra szánt teljes terület tényleges pihentetésének biztosítása érdekében, az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdése
arra kötelezi a mezőgazdasági termelőket, hogy területpihentetési támogatás iránti jogosultságaikat minden más jogot megelőzően
igényeljék. Ezt a kötelezettséget a 796/2004 rendelet 50. cikkének (4) bekezdésében és 51. cikkének (1) bekezdésében előírt
szankciórendszer kíséri. Amint ez utóbbi rendelet (59) preambulumbekezdése kimondja, a területpihentetési támogatás iránti
jogosultságoknak megfelelő, nem aktivált területeket nem meghatározott területnek tekintik akkor, ha ugyanakkor az adott területre
más jogosultságokat aktiválnak.
Az 1782/2003 rendelet 54. cikke (6) bekezdése hatékony érvényesülésének megőrzése érdekében azonban alapvető fontosságú, hogy
a területpihentetési támogatás iránti jogosultságokat minden más jogot megelőzően aktiválják, függetlenül attól, hogy azok
területpihentetési támogatásra jogosult területeken alapulnak vagy sem. Ellenkező esetben ugyanis a mezőgazdasági földterületek
tényleges pihentetése veszélybe kerülne, amennyiben a területpihentetési támogatás iránti jogosultságok egy része felhasználatlan
maradna akár azért, mert bizonyos mezőgazdasági termelők területpihentetési támogatásra jogosult területeik egy részét átruházták,
akár azért, mert átruházás révén – az említett rendelet 57. cikkével összefüggésben értelmezett 46. cikkével összhangban,
illetve az egységes támogatási rendszer regionális alkalmazása esetében ugyanezen rendelet 63. cikkének (1) bekezdésével összhangban –
az ezekhez kapcsolódó földterületek nélkül részesültek területpihentetési támogatás iránti jogosultságokban.
Ebből következően az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdését úgy kell
értelmezni, hogy valamely mezőgazdasági termelő csak akkor igényelhet a rendelkezésére álló támogatási jogosultságok alapján
nyújtott támogatást – többek között a területpihentetési támogatásra nem jogosult területekkel összefüggésben –, ha előzetesen
aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságát.

A második kérdésről
A kérdést előterjesztő bíróság második kérdésével azt kívánja megtudni, hogy a 796/2004 rendelet 50. cikkének (4) bekezdésével
összefüggésében értelmezett 51. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy az említett 51. cikk (1) bekezdésében előírt szankciót
alkalmazni kell arra a mezőgazdasági termelőre, aki – jóllehet nem aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságát –
aktiválta az állandólegelő-alapú támogatási jogosultságokat, többek között akkor, ha nem rendelkezett a területpihentetési
támogatás iránti összes jogosultságának igényléséhez elegendő számú, területpihentetési támogatásra jogosult hektárral.
Amint az a 796/2004 rendelet (59) preambulumbekezdéséből kitűnik, az említett rendelet 50. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben
értelmezett 51. cikkének (1) bekezdése az azon mezőgazdasági termelőkre alkalmazandó szankciórendszert hoz létre, akik az
1782/2003 rendelet 54. cikke (6) bekezdésének megsértésével anélkül igényelnek támogatási jogosultságokat – többek között
a területpihentetési támogatásra nem jogosult területekkel összefüggésben –, hogy előzetesen aktiválták volna területpihentetési
támogatás iránti összes jogosultságukat.
Ebből az következik, hogy a 796/2004 rendelet 51. cikkének (1) bekezdésében előírt szankciókat főszabály szerint alkalmazni
kell arra a mezőgazdasági termelőre, aki – ahogyan az alapeljárásban – nem aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes
jogosultságát, annak ellenére, hogy nem rendelkezett a területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságának igényléséhez
elegendő számú, területpihentetési támogatásra jogosult hektárral.
Amint azonban arra a kérdést előterjesztő bíróság rámutatott, meg kell állapítani, hogy a 796/2004 rendelet 50. cikke (4) bekezdése
a) pontjának megfogalmazása nem egyértelmű. E rendelkezés egyértelműségének hiánya különösen az e rendelkezés megfogalmazásában
a „megfelelő” melléknév elhelyezkedésének tudható be, amely bizonyos fokú zavart kelt az ilyennek minősített területet illetően.
Az egyértelműségnek ezt a hiányát egyébként az uniós jogalkotó a 2025/2006 rendelet elfogadásakor kifejezetten elismerte.
A 2025/2006 rendelet (5) preambulumbekezdése ugyanis – miután emlékeztet arra, hogy az 1782/2003/EK rendelet 54. cikkének
(6) bekezdése előírja, hogy a területpihentetési támogatás iránti jogosultságot minden más jogosultságot megelőzően kell igényelni –
kimondja, hogy „[a]nnak biztosítása érdekében, hogy egyenlő elbánásban részesüljenek azok a mezőgazdasági termelők, akiknek
nem áll rendelkezésére a teljes szükséges pihentetett terület minden területpihentetési támogatás iránti jogosultságuk igényléséhez,
tisztázni kell a 796/2004 […] rendelet 50. cikkének (4) bekezdésében foglalt rendelkezéseket”. Ennek céljából a 796/2004 rendelet
50. cikke (4) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lépett:
„ha a mezőgazdasági termelő nem jelenti be a rendelkezésre álló teljes területet a területpihentetési támogatás iránti jogosultság
aktiválása céljából, de ugyanakkor egy területre más jogosultságok aktiválását jelenti be, egy, a be nem jelentett területpihentetési
támogatás iránti jogosultságnak megfelelő területet pihentetett területként bejelentett területnek kell tekinteni”.
Márpedig az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a jogbiztonság elve megköveteli, hogy az uniós szabályozás tegye lehetővé
az érdekeltek számára az ez alapján őket terhelő kötelezettség terjedelmének pontos ismeretét. A jogalanyoknak ugyanis képeseknek
kell lenniük arra, hogy egyértelműen megismerhessék jogaikat és kötelezettségeiket, és ezeknek megfelelően járjanak el (lásd
különösen a C‑582/08. sz., Bizottság kontra Egyesült Királyság ügyben 2010. július 15‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem
tették közzé] 49. pontját és a C‑152/09. sz. Grootes‑ügyben 2010. november 11‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették
közzé] 43. pontját).
E körülmények között és a jelen ítélet 38. pontjában említett megfontolásra tekintettel, a 796/2004 rendelet 51. cikkének
(1) bekezdésében előírt szankciót a jelen ítélet 47. pontjában leírtakhoz hasonló körülmények esetén nem kell alkalmazni.
A fenti megfontolásokból következik, hogy a 796/2004 rendelet 50. cikkének (4) bekezdésével összefüggésében értelmezett 51. cikkét
úgy kell értelmezni, hogy – a jogbiztonság elvére tekintettel – az említett 51. cikk (1) bekezdésében előírt szankciót nem
kell alkalmazni arra a mezőgazdasági termelőre, aki – jóllehet nem aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságát,
mert nem rendelkezett elegendő számú, területpihentetési támogatásra jogosult hektárral – aktiválta az állandólegelő-alapú
támogatási jogosultságokat.

A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján, a Bíróság (első tanács) a következőképpen határozott:
1)
A 319/2006/EK tanácsi rendelettel módosított, a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös
szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá
a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK
és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet 54. cikkének (6) bekezdését
úgy kell értelmezni, hogy valamely mezőgazdasági termelő csak akkor igényelhet a rendelkezésére álló támogatási jogosultságok
alapján nyújtott támogatást – többek között a területpihentetési támogatásra nem jogosult területekkel összefüggésben –, ha
előzetesen aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságát.
2)
A 2006. április 27‑i 659/2006/EK bizottsági rendelettel módosított, az 1782/2003/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös
megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2004. április 21‑i 796/2004/EK bizottsági rendelet 50. cikkének (4) bekezdésével összefüggésében értelmezett
51. cikkét úgy kell értelmezni, hogy – a jogbiztonság elvére tekintettel – az említett 51. cikk (1) bekezdésében előírt szankciót
nem kell alkalmazni arra a mezőgazdasági termelőre, aki – jóllehet nem aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes
jogosultságát, mert nem rendelkezett elegendő számú, területpihentetési támogatásra jogosult hektárral – aktiválta az állandólegelő-alapú
támogatási jogosultságokat.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: német.