CELEX: 62004CJ0126
Obilniny
Režim dovozu
Colná kvóta Spoločenstva pre sladovnícky jačmeň
Diskriminácia

1       Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka platnosti nariadení Rady (ES) č. 1269/1999 zo 14. júna 1999 a č. 822/2001
z 24. apríla 2001 o zavedení colnej kvóty Spoločenstva pre sladovnícky jačmeň patriaci pod kód KN 1003 00 [
neoficiálny preklad
] (Ú. v. ES L 151, s. 1, a Ú. v. ES L 120, s. 1), ako aj výkladu článku 10 nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92 z 30. júna 1992
o spoločnej organizácii trhu s obilím (Ú. v. ES L 181, s. 21; Mim. vyd. 03/012, s. 324) zmeneného a doplneného nariadením
Rady (ES) č. 3290/94 z 22. decembra 1994 o úpravách a prechodných opatreniach požadovaných v odvetví poľnohospodárstva na
účely realizácie dohôd, ktoré sa uzatvorili počas Uruguajského kola multilaterálnych obchodných rokovaní (Ú. v. ES L 349,
s. 105; Mim. vyd. 11/021, s. 432, ďalej len „nariadenie č. 1766/92“), a výkladu ustanovení nariadenia Komisie (ES) č. 2023/2001
z 15. októbra 2001 o dovozných clách pre sektor obilnín [
neoficiálny preklad
] (Ú. v. ES L 273, s. 18).
2       Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi Heineken Brouwerijen BV (ďalej len „Heineken“) a Hoofsdproductschap Akkerbouw (hlavný
úrad pre obchodovanie s poľnohospodárskymi produktmi, ďalej len „HPA“) s ohľadom na dovozné clá sladovníckeho jačmeňa dovezeného
Heinekenom do Spoločenstva.

Právny rámec
3       Článok 1 nariadenia č. 1766/92 uvádza pod kódom KN 1003 00 jačmeň medzi výrobkami, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia o spoločnej
organizácii trhu s obilím.
4       Článok 10 nariadenia č. 1766/92 stanovuje:
„1.      Pokiaľ toto nariadenie nestanovuje inak, vzťahujú sa colné sadzby v Spoločnom colnom sadzobníku na výrobky uvedené v článku
1.
2.      Napriek odseku 1 sa dovozné clo za výrobky spadajúce pod kódy KN... 1003... bude rovnať intervenčnej cene platnej na takéto
výrobky na dovoz a zvýšenej o 55 % mínus CIF, čo je dovozná cena stanovená na príslušnú zásielku. Toto clo však nesmie prekročiť
colnú sadzbu uvedenú v Spoločnom colnom sadzobníku.
…“
5       Nariadenie č. 2023/2001 stanovuje dovozné clá pre sektor obilnín.
6       Článok 2 ods. 5 nariadenia Komisie (ES) č. 1249/96 z 28. júna 1996 o pravidlách na uplatňovanie (dovozné clá pre sektor obilnín)
nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92 (Ú. v. ES L 161, s. 125; Mim. vyd. 02/007, s. 183), v znení platnom do 1. júla 2003 stanovuje:
„Dovozné clá sa môžu znížiť o paušálnu sadzbu:
...
–       o 8 eur na tonu v prípade sladovníckeho jačmeňa a tvrdozrnnej kukurice...
za predpokladu, že dovozca preukáže, že bola zaplatená prémia za kvalitu na bežnú cenu produktu.
...“ [
neoficiálny preklad
]
7       Článok 1 nariadenia č. 1269/1999 stanovuje:
„1.      Na roky 1999 a 2000 sa zavádza ročná colná kvóta Spoločenstva 50 000 ton pre jačmeň najvyššej kvality patriaci pod kód KN 1003 00
určený na výrobu sladu, ktorý sa používa na výrobu niektorých druhov pív dozrievajúcich v kadiach z bukového dreva.
2.      Spoločná colná sadzba, ktorá platí, je stanovená na 50 % z platnej plnej sadzby, bez zrážky, ktorá sa uplatňuje na dovoz sladovníckeho
jačmeňa k dátumu dovozu.“ [
neoficiálny preklad
]
8       Článok 1 nariadenia č. 822/2001 zavádza tiež na roky 2001 a 2002 rovnakú tarifnú kvótu Spoločenstva „50 000 ton pre jačmeň
najvyššej kvality patriaci pod kód KN 1003 00, určený na výrobu sladu, ktorý sa používa na výrobu niektorých druhov pív dozrievajúcich
v kadiach z bukového dreva.“ [
neoficiálny preklad
]
9       Prvé a druhé odôvodnenie nariadení č. 1269/1999 a č. 822/2001 znie:
„1.      vychádzajúc z toho, že Spoločenstvo sa zaviazalo na záver rokovaní o článku XXIV bod 6 GATT [(Všeobecnej dohody o clách a obchode)]
preskúmať vzniknuté problémy v prípade, keď sa fungovanie systému ‚štandardnej ceny‘ pre obilniny zdá byť prekážkou pre obchod,
ak niektoré zásielky sladovníckeho jačmeňa spôsobili ťažkosti;
2.      vychádzajúc z toho, že pre odstránenie týchto prekážok je potrebné zaviesť colnú kvótu Spoločenstva pre sladovnícky jačmeň
patriaci pod kód KN 1003 00.“ [
neoficiálny preklad
]

Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
10     Heineken je podnik medzinárodného charakteru, ktorý je činný v sektore výroby a predaja piva.
11     Rozhodnutím z 25. októbra 2001 HPA požadovalo od Heinekenu zaplatenie čiastky 254,82 eur, ktorá zodpovedala dlžným dovozným
clám za dovoz 15 177 kg sladovníckeho jačmeňa týmto podnikom. Sťažnosť podaná Heinekenom proti tomuto rozhodnutiu bola zamietnutá
rozhodnutím HPA z 28. októbra 2002.
12     Heineken podal žalobu proti tomuto rozhodnutiu na College van Beroep voor het bedrijfsleven. Keďže takí výrobcovia, ako je
Heineken, ktorí nevyrábajú pivá dozrievajúce v kadiach z bukového dreva, nemohli využívať colné kvóty zavedené nariadeniami
č. 1269/1999 a č. 822/2001 na roky 1999 až 2002, tento súd sa pýta, či sporná právna úprava Spoločenstva nie je diskriminačná.
13     Za týchto podmienok College van Berop voor het bedrijsleven rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne
otázky:
„1.      Sú nariadenia... č. 1269/1999 a č. 822/2001..., ktoré stanovujú colné kvóty Spoločenstva jedine pre dovoz jačmeňa, ktorý je
určený na výrobu piva dozrievajúceho v kadiach z bukového dreva, zlučiteľné so zákazom akejkoľvek diskriminácie medzi výrobcami
upravenej v článku 34 ods. 2 druhom pododseku ES?
2.      V prípade neplatnosti vyššie citovaných nariadení zaväzujú ustanovenia článku 10 ods. 2 nariadenia... č. 1766/92... v spojení
s nariadením... č. 2023/2001... vyberať dovozné clá z jačmeňa najvyššej kvality, ktorý spadá pod kód KN 1003 00, určeného
na výrobu piva s pomocou sladu?“

O prejudiciálnych otázkach

O prvej otázke
14     Heineken poukazuje na to, že na roky 1999 až 2002 nariadenia č. 1269/1999 a č. 822/2001 zavádzajú colné kvóty Spoločenstva
iba pre jačmeň najvyššej kvality spadajúci pod kód KN 1003 00, ktorý je určený na výrobu niektorých druhov piva. Dotknuté
nariadenia porušujú článok 34 ods. 2 druhý pododsek ES, keďže vytvárajú neodôvodnený rozdiel v zaobchádzaní s jačmeňom určeným
na výrobu pív dozrievajúcich v kadiach z bukového dreva, a s jačmeňom určeným na výrobu pív podľa iných výrobných postupov.
15     Naproti tomu grécka vláda, Rada Európskej únie a Komisia Európskych spoločenstiev tvrdia, že nariadenia č. 1269/1999 a č. 822/2001
neporušujú zásadu zákazu diskriminácie. Zavedenie colných kvót pre jačmeň určený na výrobu sladu, ktorý sa používa na výrobu
pív dozrievajúcich v kadiach z bukového dreva, berie do úvahy potreby zásobovania trhu Spoločenstva a potrebu zachovať jeho
rovnováhu. Možno tak objektívne odôvodniť, že sa rôzne zaobchádza s jačmeňom určeným na výrobu iných druhov pív.
16     Treba pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry článok 34 ods. 2 druhý pododsek ES, ktorý obsahuje zákaz akejkoľvek diskriminácie
v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, je len osobitným výrazom všeobecnej zásady rovnosti, ktorá požaduje, aby porovnateľné
situácie neboli riešené rozdielnym spôsobom a rozdielne situácie rovnakým spôsobom, ibaže rozlíšenie by bolo objektívne odôvodnené
(pozri najmä rozsudky z 20. septembra 1988, Španielsko/Rada, 203/86, Zb. s. 4563, bod 25; zo 17. apríla 1997, EARL de Kerlast,
C‑15/95, Zb. s. I‑1961, bod 35; z 13. apríla 2000, Karlsson a i., C‑292/97, Zb. s. I‑2737, bod 39, a zo 6. marca 2003, Niemann,
C‑14/01, Zb. s. I‑2279, bod 49).
17     V prejednávanej veci v súlade s článkom 10 ods. 2 nariadenia č. 1766/92 sú dovozné clá na obilniny vypočítané jednak vzhľadom
na intervenčné ceny, jednak na základe štandardnej dovoznej ceny stanovenej na základe kvót na svetovom trhu.
18     Každopádne, tak ako to je uvedené v prvom a v druhom odôvodnení nariadení č. 1269/1999 a č. 822/2001, systém „štandardnej
ceny“ spôsobil prekážky obchodu.
19     Rada a Komisia vysvetľujú pre tento účel, že dovozné clá sa týkajú tak kŕmneho jačmeňa, ako aj sladovníckeho jačmeňa; v prípade
neexistencie rozdielnych kvót pre tento posledný druh jačmeňa sú tieto vypočítané pomocou kvót pre kŕmny jačmeň prebratých
z burzy s obilninami v Minneapolise (Spojené štáty americké). Keďže cena sladovníckeho jačmeňa je oveľa vyššia ako cena kŕmneho
jačmeňa, výpočet stanovený v článku 10 ods. 2 nariadenia č. 1766/92 spôsobí, že dovoz sladovníckeho jačmeňa je takmer nemožný.
Zníženie ciel upravené v článku 2 ods. 5 nariadenia č. 1249/96 sa naozaj ukázalo ako nedostatočné pre odstránenie prekážok
obchodu, ktoré postihujú dovoz jačmeňa.
20     Z prvého a druhého odôvodnenia nariadení č. 1269/1999 a č. 822/2001 vyplýva, že zavedenie colných kvót smeruje predovšetkým
k odstráneniu prekážok, ktoré boli spochybnené Spojenými štátmi americkými, pokiaľ ide o povinnosti, ktoré vyplývajú pre Spoločenstvo
z GATT.
21     Pokiaľ ide o obmedzenie rozsahu pôsobnosti colných kvót Spoločenstva zavedených nariadeniami č. 1269/1999 a č. 822/2001, Rada
a Komisia poukazujú na to, že sladovnícky jačmeň je k dispozícii v dostatočných množstvách v Spoločenstve, s výnimkou jačmeňa,
ktorý sa používa na výrobu pív v kadiach z bukového dreva, ktorý sa dováža zo Spojených štátov. Výrobcovia piva dozrievajúceho
v kadiach z bukového dreva sú teda závislí na dovoze sladovníckeho jačmeňa, ktoré pochádza z tretích krajín, zatiaľ čo ostatní
európski výrobcovia nájdu ľahko, v rámci Spoločenstva, sladovnícky jačmeň, ktorý potrebujú na svoju výrobu piva. Keďže dovozné
clá sú príliš vysoké, aby sa mohlo pokračovať vo výrobe pív dozrievajúcich v kadiach z bukového dreva, a zníženie ciel upravené
v článku 2 ods. 5 nariadenia č. 1249/96 nie je dostatočné pre odstránenie prekážok obchodu postihujúcich dovoz jačmeňa, ktorý
môže byť použitý na výrobu piva v kadiach z bukového dreva, bolo objektívne odôvodnené zaviesť colné kvóty jedine pre jačmeň
určený na výrobu takýchto pív. Nariadenia č. 1269/1999 a č. 822/2001 tak predstavujú vyrovnanie medzi povinnosťami, ktoré
vyplývajú pre Spoločenstvo z GATT a zo spoločnej organizácie trhu s obilím, zabezpečujúc tak v Spoločenstve zásobovanie s tým
druhom jačmeňa, ktorý sa nevyrába na trhu Spoločenstva a cena ktorého pri absencii dotknutých kvót, by bola prohibitívna.
22     Z toho teda vyplýva, že obmedzenie rozsahu pôsobnosti colných kvót Spoločenstva zavedených nariadeniami č. 1269/1999 a č. 822/2001
je objektívne odôvodnené rozdielmi jednak medzi jačmeňom, ktorý je určený na výrobu sladu a ktorý sa používa na výrobu pív
dozrievajúcich v kadiach z bukového dreva, a jednak jačmeňom určeným na výrobu iných pív.
23     Z vyššie uvedeného vyplýva, že skúmanie prvej otázky neodhalilo skutky a okolnosti, ktoré by ovplyvnili platnosť nariadení
č. 1269/1999 a č. 822/2001.

O druhej otázke
24     Druhá otázka sa týka výkladu ustanovení článku 10 ods. 2 nariadenia č. 1766/92 v spojení s nariadením č. 2023/2001 za predpokladu,
že nariadenia č. 1269/1999 a č. 822/2001 by boli neplatné.
25     Vzhľadom na odpoveď na prvú otázku nie je potrebné odpovedať na druhú otázku.

O trovách
26     Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo
začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd.
Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov
konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (štvrtá komora) rozhodol takto:
Skúmanie položených otázok neodhalilo žiadny prvok, ktorý sa dotýka platnosti nariadení Rady (ES) č. 1269/1999 zo 14. júna
1999 a č. 822/2001 z 24. apríla 2001 o zavedení colnej kvóty Spoločenstva pre sladovnícky jačmeň patriaci pod kód KN 1003 00.
Podpisy
*
Jazyk konania: holandčina.