CELEX: 62007TJ0293
Apellatsioonkaebus
Avalik teenistus

1.
Apellatsioonkaebus – Apellatsioonkaebus, mis on suunatud sellele, et tühistamisnõue jäeti läbi vaatamata ning et seetõttu
jäeti läbi vaatamata sellega seotud kahju hüvitamise nõue – Ainult tühistamisnõude läbi vaatamata jätmise vastu suunatud väited
– Apellatsioonkaebuse tervikuna vastuvõetavus
(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 138 lõige 1)
2.
Ametnikud – Hagi – Eelnev halduskaebus – Esitamise kuupäev
(Personalieeskirjad, artikli 90 lõige 2)
3.
Ametnikud – Hagi – Eelnev halduskaebus – Kohustus arvestada kaebuse kohaletoimetamiseks kuluva ootuspärase ajaga
(Personalieeskirjad, artikli 90 lõige 2)
4.
Ametnikud – Hagi – Eelnev halduskaebus – Esitamise kuupäev – Vastuvõtmine administratsiooni poolt
(Personalieeskirjad, artikli 90 lõige 2)
1.
Asjaolu, et põhjendamaks oma apellatsioonkaebust, millega taotletakse sellise vastuvõetamatuks tunnistava kohtumääruse täielikku
tühistamist, millega jäeti läbi vaatamata nii tema tühistamisnõuded kui kahju hüvitamise nõuded, esitab hageja ainult väiteid
ja argumente nende põhjuste vastu, mille tõttu jäeti läbi vaatamata tema tühistamisnõuded, ei muuda tema apellatsioonkaebust
vastuvõetamatuks kahju hüvitamise nõude osas, kuna vaidlustatud kohtumääruses põhineb viimati nimetatud nõude vastuvõetamatus
ainult selle otsesel seosel tühistamisnõudega, mida apellatsioonkaebuses ei ole vaidlustatud, ning tühistamisnõue ise on jäetud
vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
(vt punktid 17, 18 ja 20)
2.
Kuupäev, mida tuleb arvesse võtta selleks, et hinnata, kas kaebus on esitatud personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 kehtestatud
tähtaja jooksul, on see kuupäev, mil asjaomane institutsioon selle kaebuse vastu võttis. See tõlgendus tuleneb nimetatud artikli
sõnastusest ning vastab õiguskindluse põhimõttele. Personalieeskirjade artikli 90 lõige 2, mille esimeses lõigus märgitakse,
et „[k]aebus tuleb esitada kolme kuu jooksul” ning teises lõigus, et ametisse nimetav asutus „teatab asjaomasele isikule oma
põhjendatud otsuse nelja kuu jooksul pärast kaebuse esitamise kuupäeva”, sätestab otse, et kaebuse esitamise kuupäevaga algab
samuti asjaomase institutsiooni poolt sellele kaebusele vastamiseks ette nähtud neljakuuline tähtaeg.
Selles õiguslikus raamistikus on õiguskindluse põhimõttega – mis nõuab, et kohaldatavate tähtaegade algus‑ ja möödumiskuupäevad
oleksid selgelt kindlaks määratud ning nendest peetaks täpselt kinni – vastuolus kaebuse esitamise kuupäeva osas kahe erineva
kuupäeva arvessevõtmine, st esiteks kaebuse saatmiskuupäeva arvessevõtmine selleks, et teha kindlaks, kas see esitati ettenähtud
tähtaja jooksul, ning teiseks asjaomase institutsiooni poolt selle kaebuse vastuvõtmise kuupäeva arvessevõtmine selleks, et
määratleda kaebusele vastamise tähtaja algus.
Lisaks saab ainult kaebuse vastuvõtmise kuupäeva arvessevõtmine vastata õiguskindluse põhimõttele, mis nõuab, et kõik õiguslike
tagajärgedega institutsioonide aktid oleksid selged, täpsed ja tehtaks asjassepuutuvatele isikutele teatavaks nii, et neil
oleks kindlalt teada, mis hetkest alates hakkab kõnesolev akt kehtima ja toob kaasa õiguslikke tagajärgi, eelkõige seoses
õigusaktidega, käesoleval juhul personalieeskirjadega, ette nähtud võimalike õiguskaitsevahenditega.
(vt punktid 29–33)
Viited: Euroopa Kohus, 26. november 1981, kohtuasi 195/80: Michel
vs.
parlament (EKL 1981, lk 2861, punkt 13); Esimese Astme Kohus, 25. september 1991, kohtuasi T‑54/90: Lacroix
vs.
komisjon (EKL 1991, lk II‑749, punkt 26 ja seal viidatud kohtupraktika, ning punkt 29); Avaliku Teenistuse Kohus, 15. mai
2006, kohtuasi F‑3/05: Schmit
vs
. komisjon (EKL AT 2006, lk I‑A‑1‑9 ja II‑A‑1‑33, punkt 28).
3.
Kaebuse ja hagi esitamise tähtaegadest kinnipidamisega seoses peab asjaomane isik tõendama, et ta on piisavalt täitnud teadlikult
isikult üldjuhul nõutavat hoolsuskohustust. Eriti peab asjaomane isik hoolitsema selle eest, et ta esitaks kaebuse ettenähtud
tähtaja jooksul, arvestades posti teel – kui ta sellise kohaletoimetamisviisi valib – kaebuse kohaletoimetamiseks kuluva ootuspärase
ajaga. Kaebuse kohaletoimetamiseks kuluva ootuspärase ajaga arvestamise kohustus ei välista võimalust, et erakorraliste asjaolude
esinemisel võib asjaomane isik õigustada oma kaebuse hilinemist, näidates vajadusel, et esinesid ettenägematud asjaolud või
vääramatu jõud või vabandatav eksimus.
(vt punktid 37 ja 38)
Viited: Euroopa Kohus, 15. detsember 1994, kohtuasi C‑195/91 P: Bayer
vs
. komisjon (EKL 1994, lk I‑5619, punkt 32); Euroopa Kohus, 15. mai 2003, kohtuasi C‑193/01 P: Pitsiorlas
vs.
nõukogu ja EKP (EKL 2003, lk I‑4837, punkt 24); Euroopa Kohus, 8. november 2007, kohtuasi C‑242/07 P: Belgia
vs.
komisjon (EKL 2007, lk I‑9757, punkt 29); Esimese Astme Kohus, 16. märts 1993, liidetud kohtuasjad T‑33/89 ja T‑74/89: Blackman
vs.
parlament (EKL 1993, lk II‑249, punkt 34); Esimese Astme Kohus, 15. märts 2007, kohtuasi T‑5/07: Belgia
vs.
komisjon (kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 15).
4.
Pelgalt see asjaolu, et posti teel kirja kohaletoimetamise aeg on saatmisriigiti erinev, ei luba asuda seisukohale, et kaebuse
vastuvõtmise kuupäeva arvessevõtmine toob kaasa asjaomaste ametnike või teenistujate diskrimineerimise vastavalt sellele,
kus nad kaebuste saatmise ajal asuvad. Ametnike poolt halduskaebuste esitamisel puuduvad igasugused vorminõuded. Kui teatud
viisil (elektronpost ja faks) toimub kohaletoimetamine kohe, siis kaebuse vastuvõtmise kuupäeva arvessevõtmine ei sea ametnikke
või teenistujaid ebasoodsamasse olukorda vastavalt sellele, kus nad oma kaebuse saatmise ajal asuvad.
(vt punktid 49 ja 50)
Viited: Esimese Astme Kohus, 18. juuni 1996, kohtuasi T‑150/94: Vela Palacios
vs.
MSK (EKL AT 1996, lk I‑A‑297 ja II‑877, punkt 23).