CELEX: 62006FJ0147
Avalik teenistus
Avatud konkurss

1.
Ametnikud – Konkurss – Konkursikomisjon – Töökorraldus
2.
Ametnikud – Konkurss – Konkursikomisjon – Koosseis – Liikmete kvalifikatsioon selleks et hinnata katseid objektiivselt
(Personalieeskirjad, III lisa artikkel 3)
3.
Ametnikud – Konkurss – Ühenduse institutsioonide kohustus tagada kõikidele kandidaatidele katsete rahulik ja nõuetekohane
toimumine
4.
Ametnikud – Konkurss – Konkursikomisjon – Kandidatuuri tagasilükkamine – Põhjendamiskohustus – Ulatus – Menetluse konfidentsiaalsusest
kinnipidamine
(EÜ artikkel 253; Personalieeskirjad, artikli 25 teine lõik; III lisa artikkel 6)
5.
Ametnikud – Konkurss – Kandidaatide sobivuse hindamine – Konkursikomisjoni kaalutlusõigus – Sobivate kandidaatide loetellu
kandmata jätmise otsus – Põhjendamiskohustus – Ulatus
(Personalieeskirjad, III lisa)
6.
Ametnikud – Töölevõtmine – Kohaldatavad eeskirjad – Siseriiklikule õigusele tuginemise võimalus – Väljajätmine
1.
Ükski personalieeskirjade säte ei keela konkursikomisjonil kasutada prantsuse keelt töökeelena.
(vt punktid 43 ja 44)
2.
Konkursikomisjon peab selleks, et ta oleks moodustatud vastavalt personalieeskirjade ja selle III lisa artikli 3 nõuetele,
olema moodustatud viisil, mis tagab kandidaatide objektiivse hindamise katsetel, arvestades eeldatavaid ametialaseid võimeid.
Hindajate kirja- ja lauseehitusvead kirjaliku katse hindamislehel ei saa iseenesest, ning arvestades konkursikomisjoni liikmetel
lasuvat survet rohkearvulise osavõtu korral, seada kahtluse alla komisjoni liikmete ametialaseid võimeid ja objektiivsust.
(vt punktid 49 ja 52)
Viited:
Esimese Astme Kohus: 13. september 2001, kohtuasi T‑160/99: Svantesson jt
vs.
nõukogu (EKL AT 2001, lk I‑A‑175 ja II‑799, punkt 32).
3.
Ühenduse institutsioonide ülesanne on hea halduse ja võrdse kohtlemise põhimõtete kohaselt tagada kõikidele kandidaatidele
katsete võimalikult rahulik ja nõuetekohane toimumine. Seetõttu on administratsioon kohustatud hoolitsema konkursi hea korralduse
eest.
Konkursikomisjoni koosseisu avaldamine kolm päeva enne katsete algust – konkursiteates ettenähtud ligikaudse viieteistkümne
päeva asemel – ei saa muuta siiski õigusvastaseks komisjoni otsust anda kindel hinne kandidaadile, kes ei tõenda, et kui ta
oleks teadnud komisjoni koosseisu nimetatud teates ettenähtud tähtaja jooksul, siis oleks hinne võinud olla teistsugune.
(vt punktid 67–69)
Viited:
Esimese Astme Kohus: 3. märts 1993, kohtuasi T‑44/92: Delloye jt
vs.
komisjon (EKL 1993, lk II‑221, punkt 24 ); 9. november 1999, kohtuasi T‑102/98: Papadeas
vs.
Regioonide komitee (EKL AT 1999, lk I‑A‑211 ja II‑1091, punkt 68).
4.
EÜ artiklis 253 ja personalieeskirjade artikli 25 teises lõigus sätestatud ebasoodsa otsuse põhjendamiskohustuse eesmärk on
ühelt poolt anda huvitatud isikule vajalikke viiteid, et viimasel oleks võimalik kindlaks teha, kas otsus on põhjendatud või
mitte, ning teiselt poolt võimaldada otsuse kohtulikku kontrolli.
Mis puudutab konkursikomisjoni tehtud otsuseid, siis tuleb see põhjendamiskohustus ühitada personalieeskirjade III lisa artiklis 6
ette nähtud konkursikomisjoni menetluse konfidentsiaalsuse järgimisega. Selle konfidentsiaalsuse eesmärk on tagada konkursikomisjonide
sõltumatus ja nende töö objektiivsus, kaitstes neid igasuguste väliste sekkumiste ja survete eest, ükskõik kas need tulevad
ühenduse administratsiooni enda, asjaomaste kandidaatide või kolmandate isikute poolt. Selle konfidentsiaalsuse järgimisega
on vastuolus konkursikomisjoni üksikliikmete hoiakute avalikustamine ning kandidaate puudutavate isiklike või võrdlevate hinnangutega
seotud teabe avaldamine.
Arvestades konkursikomisjoni menetluse konfidentsiaalsust, kujutab erinevatel katsetel saadud hinnete avalikustamine endast
konkursikomisjoni otsuste piisavat põhjendust. Selline põhjendus ei kahjusta kandidaatide õigusi. See võimaldab neil teada
saada väärtushinnangut, kuidas hinnati nende sooritusi ja vajaduse korral kontrollida, kas nad ei ole tegelikult saanud sellist
punktisummat, mis on konkursiteates ette nähtud teatud või kõikidele katsetele pääsemiseks.
(vt punktid 75–78)
Viited:
Euroopa Kohus: 26. november 1981, kohtuasi 195/80: Michel
vs.
parlament, EKL 1981, lk 2861, punkt 22 ; 4. juuli 1996, kohtuasi C‑254/95 P: parlament
vs.
Innamorati, EKL 1996, lk I‑3423, punktid 23 ja 24
Esimese Astme Kohus: 23. jaanuar 2003, kohtuasi T‑53/00: Angioli
vs.
komisjon, EKL AT 2003, lk I‑A‑13 ja II‑73, punkt 67; 27. märts 2003, kohtuasi T‑33/00: Martínez Páramo jt
vs.
komisjon, EKL AT 2003, lk I‑A‑105 ja II‑541, punktid 43 ja 44; 19. veebruar 2004, kohtuasi T‑19/03: Konstantopoulou
vs.
Euroopa Kohus, EKL AT 2004, lk I‑A‑25 ja II‑107, punktid 27, 32 ja 33
5.
Silmas pidades konkursikomisjoni laia kaalutlusõigust katsete tulemuste hindamisel, ei ole komisjon kohustatud – põhjendades
oma otsust mitte lubada kandidaat katsele – välja tooma neid kandidaadi vastuseid, mida peeti ebapiisavaks või selgitama,
miks neid vastuseid peeti ebapiisavaks.
Seega on konkursikomisjon oma põhjendamiskohustuse täitnud siis, kui ta on kandidaati teavitanud kirjalikus katses saadud
hindest ning võimaldanud tal tutvuda kirjaliku katse koopiaga ja selle hindamislehega, millest kandidaat võib välja lugeda
komisjoni kasutatud hindamiskriteeriumid ning teada saada komisjoni hinnangut tema töö kvaliteedi kohta eelnevalt määratud
kriteeriumide alusel.
(vt punktid 79, 82 ja 84)
Viited:
Esimese Astme Kohus: eespool viidatud kohtuotsus Konstantopoulou
vs.
Euroopa Kohus, punkt 34
6.
Ühenduse ametnike töölevõtmise menetluse suhtes kehtivad üksnes personalieeskirjade ja selle rakendusaktide sätted. Neil asjaoludel
ei saa kandidaat konkursikomisjoni otsust vaidlustades tulemuslikult tugineda asjaolule, et komisjon on rikkunud siseriiklikku
õigust.
(vt punktid 88 ja 89)