CELEX: 62008CJ0365
Suhkur
Määrus (EÜ) nr 318/2006
Artikkel 16
Tootmismaksu arvutamine
Turult kõrvaldatud kvoodikohase suhkrukoguse kaasamine maksu arvutamisse
Proportsionaalsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtted

Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse
kohta (ELT L 58, lk 1) artikli 16 tõlgendamist ja kehtivust.
See taotlus esitati kohtuasjas, milles Agrana Zucker GmbH (edaspidi „Agrana Zucker”) esitas kaebuse Bundesminister für Land-
und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschafti (föderaalne põllumajandus-, metsandus-, keskkonna‑ ja veemajandusminister)
25. märtsi 2008. aasta otsuse peale, mis käsitleb turustusaasta 2007/2008 tootmismaksu.

Õiguslik raamistik

Määrus nr 318/2006
Euroopa Liidu Nõukogu andis suhkrusektori turgude ühise korralduse reformi raames aastal 2006 määruse nr 318/2006, millega
kehtestati uus kord ja uus kvootide vähendamine. Lisaks viidi sisse nn tootmismaks ning võeti kasutusele Euroopa Komisjoni
hallatavad uued turuvahendid, näiteks turult kõrvaldamine.
Tootmismaksu kohta sätestab määruse nr 318/2006 põhjendus 19:
„Tuleks seada sisse tootmismaks, et katta suhkrusektori turgude ühise korraldusega seotud kulusid.”
Artikkel 16 „Tootmismaks” sätestab:
„1.      Alates turustusaastast 2007/2008 maksustatakse suhkrut […] tootvate ettevõtjate valduses olevad [suhkrukvoodid] tootmismaksuga.
2.      Kvoodikohasele suhkrule […] kehtestatakse tootmismaks 12 [eurot] tonni kohta. […]
3.       Lõike 1 kohaselt makstava tootmismaksu kogusumma kogub liikmesriik oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt asjaomase
turustusaasta kvoodile.
Ettevõtjad sooritavad maksed hiljemalt asjaomase turustusaasta veebruari lõpuks.
4.      Ühenduse suhkru […] tootmisega tegelevad ettevõtjad võivad taotleda, et suhkrupeedi või suhkruroo kasvatajad või siguritarnijad
kannaksid kuni 50% kõnealusest tootmismaksust.”
Määruse nr 318/2006 artikli 2 punkti 5 kohaselt tähistatakse mõistega „kvoodikohane suhkur” suhkrukogust, mis on toodetud
kindlal turustusaastal asjaomase ettevõtja kvoodi piires.
Määruse nr 318/2006 artikli 1 lõige 2 täpsustab, et turustusaasta algab 1. oktoobril ning lõpeb järgneva aasta 30. septembril.
Turult kõrvaldamise kohta sätestab sama määruse põhjendus 22:
„Tuleks võtta kasutusele komisjoni hallatavad uued turuvahendid. [Säilitamaks] tasakaalu suhkruturgudel võrdlushinna lähedasel
tasemel, peaks komisjonil olema võimalik võtta vastu otsus kõrvaldada suhkur turult nii kauaks, kuni tasakaal turul taastub.”
Artikkel 19 „Suhkru kõrvaldamine” on sõnastatud järgmiselt:
„1.      Selleks et säilitada turu struktuurilist tasakaalu võrdlushinna lähedasel tasemel, võidakse turult kuni järgmise turustusaasta
alguseni kõrvaldada kõigi liikmesriikide jaoks ühine protsendimäär kvoodikohast suhkrut, […] võttes arvesse [EÜ] artikli 300
alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid ühenduse kohustusi.
[…]
2.      Lõikes 1 nimetatud kõrvaldamise protsendimäär määratakse hiljemalt asjaomase turustusaasta 31. oktoobriks selle turustusaasta
jooksul oodatavate turusuundumuste põhjal.
3.      Iga ettevõtja, kellele on määratud kvoot, ladustab kõrvaldamisperioodi vältel omaenda kulul suhkrukogused, mis vastavad asjaomase
turustusaasta kvoodikohase toodangu suhtes kohaldatavale lõikes 1 osutatud protsendimäärale.
Turustusaasta jooksul kõrvaldatud suhkrukogused loetakse esimesteks järgmisel turustusaastal kvoodikohaselt toodetud kogusteks.
Võttes arvesse eeldatavaid suhkruturu suundumusi, võidakse artikli 39 lõikes 2 osutatud korras otsustada käsitada kogu kõrvaldatud
suhkrut […] või osa sellest jooksval ja/või järgneval turustusaastal:
–        suhkru […] ülejäägina, mida võib kasutada tööstusliku suhkruna […],
või
–        täiendavaks kvoodikohaseks toodanguks, millest ühe osa võib reserveerida ekspordiks vastavalt asutamislepingu artikli 300
alusel sõlmitud lepingutest tulenevatele ühenduse kohustustele.
[…]”

Määrus (EÜ) nr 290/2007
Komisjoni 16. märtsi 2007. aasta määruse (EÜ) nr 290/2007, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 19
osutatud protsendimäär 2007/2008. turustusaastaks (ELT L 78, lk 20), põhjendus 8 sätestab:
„Samuti tuleb arvesse võtta, et ennetava meetmega seotud piirangud võivad avaldada tõsist majanduslikku mõju liikmesriikide
ettevõtjatele, kes on teinud erilisi jõupingutusi määrusega (EÜ) nr 320/2006 kehtestatud ümberkorralduskava raames. Selline
mõju oleks vastupidine kõnealuse kava eesmärkidele ja ei vastaks suhkruturu ühisele korraldusele, millega püütakse tagada
sektori elujõulisus ja konkurentsivõime. Seega on vaja liikmesriikides ette näha ennetava turult kõrvaldamise protsendimäära
kohaldamisest loobumine sõltuvalt riikliku kvoodi protsendist, mis vabastati eespoolnimetatud ümberkorralduskava raames.”
Määruse nr 290/2007 artikkel 1 sätestab:
„1.      Turustusaastal 2007/2008 on määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 19 lõikes 1 osutatud protsendimäär 13,5.
2.      Erandina lõikest 1:
a)      kõnealuses lõikes ette nähtud protsendimäära ei kohaldata ettevõtjate puhul, kelle toodang on väiksem kui 86,5 % neile 2007/2008.
turustusaastaks ette nähtud kvoodist;
b)      ettevõtjate puhul, kelle toodang on 86,5 % neile 2007/2008. turustusaastaks ette nähtud kvoodist või üle selle, kõrvaldatakse
turult kogus, mis ületab 86,5%;
c)      lõikes 1 ette nähtud protsendimäära ei kohaldata koguste suhtes, mis on toodetud liikmesriikides, kelle riiklik suhkrukvoot
on määruse (EÜ) nr 320/2006 artiklist 3 tuleneva kvootidest loobumise tulemusel alates 1. juulist 2006 vähemalt 50 % ulatuses
vabastatud.
Liikmesriikides, kelle riiklik suhkrukvoot on määruse (EÜ) nr 320/2006 artiklist 3 tuleneva kvootidest loobumise tulemusel
alates 1. juulist 2006 vähem kui 50% ulatuses vabastatud, vähendatakse lõikes 1 ette nähtud turult kõrvaldamise protsendimäära
proportsionaalselt vabastatud kvootidega.
Selle punkti alusel kohaldatav protsendimäär on sätestatud lisas.
[…]
4.      Lõike 2 punkti b ja lõike 3 kohaselt kõrvaldatud koguseid loetakse 2007/2008. turustusaastal ülemääraseks suhkruks […], millest
võib saada tööstuslik suhkur […].
[…]”

Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
Pädev haldusasutus eraldas 2006. aastal Agrana Zuckerile turustusaastate 2006/2007–2014/2015 kohta suhkru tootmiseks kvoodi
suuruses 405 812,4 tonni. Sama asutus kehtestas määruse nr 290/2007 artikli 1 lõike 1 ja lõike 2 punkti b alusel turustusaastal
2007/2008 Agrana Zuckerile kehtiva kvoodi kohaselt toodetava suhkru piirkoguseks 86,5% suhkrukvoodist ehk 351 027,73 tonni,
määrates seega kõnealusele äriühingule turult kõrvaldamise koguseks 54 784,67 tonni suhkrut ehk 13,5% tema kvoodist.
Agrarmarkt Austria (makseasutus) 28. jaanuari 2008. aasta otsusega määrati Agrana Zuckeri poolt turustusaastal 2007/2008 suhkru
eest tasumisele kuuluvaks tootmismaksuks 4 869 748,80 eurot ning kohustati teda seda summat Agrarmarkt Austriale üle kandma.
Agrana Zucker esitas Agrarmarkt Austria otsuse peale Bundesminister für Land‑ und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaftile
kaebuse, milles ta vaidles vastu sellele, et tootmismaks arvutati talle eraldatud kvoodi alusel, võttes seega maksu arvutamisel
muu hulgas aluseks 54 784,67 tonni turult kõrvaldatud suhkrut, mida ta ei saanud müüa kvoodikohaselt toodetud suhkrukogusena.
Bundesminister für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft jättis selle kaebuse 25. märtsi 2008. aasta otsusega
rahuldamata, mis on eelotsusetaotluse esitanud kohtus käimasoleva menetluse ese.
Eelotsusetaotlusest tulenevalt väidab Agrana Zucker põhikohtuasjas seda, et turult kõrvaldatud suhkrukoguse arvessevõtmine
tootmismaksu arvutamisel rikub proportsionaalsuse põhimõtet ja EÜ artikli 34 lõikes 2 sätestatud diskrimineerimiskeelu põhimõtet.
Sellist rikkumist oleks tema arvates võimalik vältida määruse nr 318/2006 artikli 16 tõlgendamisega kooskõlas esmase õigusega.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib sisuliselt, et menetluspoolte seisukohti, 8. mai 2008. aasta otsust liidetud kohtuasjades C‑5/06
ja C‑23/06–C‑36/06: Zuckerfabrik Jülich AG jt (EKL 2008, lk I‑3231) ning põhikohtuasja kaebuse esitaja kahtlusi määruse nr 318/2006
artikli 16 kehtivuse osas silmas pidades ei leidu liidu õiguse raames tekkinud probleemile ühest lahendust ega vastust Euroopa
Kohtu praktikas.
Neil asjaoludel otsustas Verwaltungsgerichtshof menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.      Kas […] määruse […] nr 318/2006 artiklit 16 tuleb tõlgendada nii, et suhkrukvooti, mida ei saa kasutada […] määruse nr 290/2007
[…] artikli 1 kohase ennetava turult kõrvaldamise tõttu, tuleb samuti võtta arvesse tootmismaksu arvutamisel?
2.      Juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav:
kas […] määruse […] nr 318/2006 artikkel 16 on kooskõlas esmase õigusega, eelkõige proportsionaalsuse põhimõttega ja EÜ artiklist 34
tuleneva diskrimineerimise keeluga?”

Eelotsuse küsimused

Esimene küsimus
Esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 318/2006 artiklit 16 tuleb tõlgendada
nii, et selle määruse artikli 19 ja määruse nr 290/2007 artikli 1 alusel turult kõrvaldatud kvoodikohane suhkrukogus kaasatakse
tootmismaksu arvutamisse.
Põhikohtuasja kaebuse esitaja ning Hispaania ja Leedu valitsus on seisukohal, et tootmismaks puudutab tegelikult toodetud
kvoodikohast suhkrukogust, mis on sellisena ka turustatav, mitte aga kvooti ennast. Seetõttu ei saa turult kõrvaldatud suhkrukogust
nimetatud maksu arvutamisel arvesse võtta.
Siinkohal tuleb juhtida tähelepanu sellele, et määruse nr 318/2006 artikli 16 lõige 1 sätestab, et alates turustusaastast
2007/2008 maksustatakse suhkrut tootvate ettevõtjate valduses olevad suhkrukvoodid tootmismaksuga. See säte näitab selgelt,
et nimetatud kvoot on tootmismaksu arvutamise alus. Järelikult on suhkrut tootva ettevõtja poolt tasumisele kuuluva maksu
arvutamise alus asjaomasel turustusaastal sellele ettevõtjale eraldatud suhkrukvoot.
Määruse nr 318/2006 põhjenduses 19 ning artikli 16 pealkirjas ja samas artiklis kasutatud mõiste „tootmismaks” võib küll selle
maksu arvutamise aluse suhtes segadust tekitada, sest näib, et sellega ei peeta silmas kvoodilt võetavat maksu, vaid maksu,
mis puudutab tegelikult toodetud toiduaineid. Sama kehtib ka sama määruse artikli 16 lõike 2 kohta, mille kohaselt „kvoodikohasele
suhkrule kehtestatakse tootmismaks 12 [eurot] tonni kohta”, sest „kvoodikohaseks suhkruks” loetakse sama määruse artikli 2
punkti 5 kohaselt suhkru mis tahes kogust, mis on toodetud kindlal turustusaastal asjaomase ettevõtja kvoodi piires.
Kuid nagu märgib kohtujurist oma ettepaneku punktides 46–51, nähtub määruse nr 318/2006 artikli 16 sisust ja ülesehitusest,
et liidu seadusandja soovis suhkrusektori turgude ühise korralduse reformi raames kehtestada uue maksu, mida ei arvutata tegelikult
toodetud suhkrukoguse alusel, vaid eraldatud suhkrukvoodi alusel. Kui selle artikli lõige 1 sätestab põhimõtte, et tootmismaksuga
maksustatakse suhkrut tootvate ettevõtjate valduses olevad suhkrukvoodid, siis sama artikli lõike 2 eesmärk on üksnes määrata
kindlaks selle maksu suurus.
Sellist hinnangut kinnitab ka määruse nr 318/2006 artikli 16 lõige 3, milles täpsustatakse tootmismaksu praktiline kogumine.
Ühest küljest sätestab nimelt selle esimene lõik, et „lõike 1 kohaselt makstava tootmismaksu kogusumma kogub liikmesriik oma
territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt asjaomase turustusaasta kvoodile.” Teisest küljest nõuab artikli 16 lõike 3
teine lõik, et ettevõtjad sooritavad maksed hiljemalt asjaomase turustusaasta veebruari lõpuks. Selleks ajaks ei ole aga asjaomasel
turustusaastal toodetav kogus teada, sest sama määruse artikli 1 lõike 2 kohaselt algab turustusaasta 1. oktoobril ning lõpeb
järgneva aasta 30. septembril.
Pealegi ei nähtu määrusest nr 318/2006 ega ka muudest dokumentidest, et liidu seadusandja soovis selle määruse artikli 19
alusel turult kõrvaldatud kvoodikohase suhkrukoguse tootmismaksu arvutamisel kõrvale jätta. Käesoleva otsuse punktides 20–23
vaatluse all olnud määruse artikkel 16 ei toeta kuidagi seisukohta, et maks puudutab üksnes suhkrukogust, mis vastab eraldatud
suhkrukvoodile, millest on lahutatud turult kõrvaldatud kvoodikohane suhkrukogus.
Järelikult tuleb esimesele küsimusele vastata, et määruse nr 318/2006 artiklit 16 tuleb tõlgendada nii, et selle määruse artikli 19
ja määruse nr 290/2007 artikli 1 alusel turult kõrvaldatud kvoodikohane suhkrukogus kaasatakse tootmismaksu arvutamisse.

Teine küsimus
Teine küsimus puudutab määruse nr 318/2006 artikli 16 kehtivust. Juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, soovib eelotsusetaotluse
esitanud kohus eelkõige teada, kas see säte on proportsionaalsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtteid silmas pidades kehtiv.
Määruse nr 318/2006 artikli 16 kehtivus proportsionaalsuse põhimõtet silmas pidades
Põhikohtuasja kaebuse esitaja väidab peamiselt, et turult kõrvaldatud kvoodikohase suhkrukoguse kaasamine tootmismaksu arvutamisse
on vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see toob kaasa maksu tasumise suhkrukoguselt, mida ei toodetud ning mida
ei ole järelikult olemas, või maksu tasumise tegelikult toodetud suhkrult, mida loetakse aga ülemääraseks suhkruks, millest
võib saada tööstuslik suhkur, mille müügihind on poole madalam kvoodikohase suhkru hinnast, või mis kantakse kvoodikohase
suhkruna üle järgmisse turustusaastasse, mil see maksustatakse uuesti tootmismaksuga. Suhkrut tootvatele ettevõtjatele pandud
majanduslik koormus ei ole määruse nr 318/2006 põhjenduses 19 sätestatud eesmärgi saavutamiseks vajalik, kuna tootmismaksust
saadud tulu ületab suhkrusektori turgude ühise korraldusega seotud kulud.
Samal seisukohal on ka Hispaania, Leedu ja Poola valitsus, kes leiavad samuti, et turult kõrvaldatud kvoodikohase suhkrukoguse
maksustamine tootmismaksuga tähendaks asjaomastele ettevõtjatele ebaproportsionaalselt suurt majanduslikku koormust. Tuginedes
sarnaselt põhikohtuasja kaebuse esitajale eespool viidatud kohtuotsusele Zuckerfabrik Jülich jt, rõhutab Leedu valitsus iseäranis
seda, et hoolimata institutsioonide ulatuslikust kaalutlusõigusest selles valdkonnas ei saa tootjatelt nõuda maksustamise
eesmärgi saavutamiseks vajalikust summast suuremat maksu. Poola valitsus, kes viitab veel sellele, et turult kõrvaldatud suhkur
ei põhjusta suhkrusektori turgude ühise korraldusega seotud kulusid, väidab, et kõnealuste sätete tehnilist laadi silmas pidades
ei ole institutsioonidel ulatuslikku kaalutlusõigust.
Sellega seoses tuleb meenutada, et liidu õiguse üldpõhimõtete hulka kuuluv proportsionaalsuse põhimõte nõuab, et liidu institutsioonide
tegevus ei läheks kaugemale sellest, mis on asjaomaste õigusnormidega seatud legitiimsete eesmärkide saavutamiseks sobiv ja
vajalik, ning juhul, kui on võimalik valida mitme sobiva meetme vahel, tuleb rakendada kõige vähem piiravat meedet, tekitatud
piirangud peavad olema vastavuses seatud eesmärkidega (11. juuni 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑33/08: Agrana Zucker, kohtulahendite
kogumikus veel avaldamata, punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika).
Mis puudutab nimetatud põhimõtte rakendamise tingimuste kohtulikku kontrolli, siis väljakujunenud kohtupraktikas on leitud,
et ühenduse seadusandjale on ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas antud ulatuslik kaalutlusõigus, ning seda kaalutlusõigust
silmas pidades võib sellises valdkonnas võetud meetme õiguspärasust mõjutada vaid selle meetme ilmselge ebasobivus võrreldes
pädevate institutsioonide püstitatud eesmärgiga (vt eespool viidatud kohtuotsus Agrana Zucker, punkt 32 ja seal viidatud kohtupraktika).
Seega ei ole vaja välja selgitada, kas seadusandja poolt võetud meede oli ainus või parim võimalik, vaid kas see meede oli
ilmselgelt ebasobiv (eespool viidatud kohtuotsus Agrana Zucker, punkt 33 ja seal viidatud kohtupraktika).
Käesolevas asjas tuleneb määruse nr 318/2006 põhjendusest 19, et tootmismaks seati sisse katmaks suhkrusektori turgude ühise
korraldusega seotud kulusid.
Ettevõtjatele eraldatud kvoodi alusel arvutatav maks võimaldab tagada Euroopa Liidu eelarvesse laekuvate tulude stabiilsuse,
kuna need tulud ei sõltu tegelikult toodetud kogustest või võimalikust turult kõrvaldamisest. Pealegi võimaldab selliselt
arvutatud maks saada tulu turustusaasta jooksul, nagu on ette nähtud määruse nr 318/2006 artikli 16 lõikes 3.
Sama määruse põhjenduses 19 nimetatud suhkrusektori turgude ühise korraldusega seotud kulude osas ei saa vastupidi põhikohtuasja
kaebuse esitaja arvamusele väita, et tegemist on üksnes suhkru ja isoglükoosi eksporditoetustega, tootmistoetustega suhkru
kasutamiseks keemiatööstuses ning ladustamisega seotud kuludega.
Nagu kohtujurist oma ettepaneku punktides 38–40 ja 81–84 selgitas, väljendas suhkrusektori turgude ühise korralduse reform
seadusandja soovi asendada uue ühise põllumajanduspoliitika raames hinna- ja tootmistoetuste poliitika järk‑järgult tootmiskohustusega
sidumata põllumajandustootjate sissetulekutoetuste poliitikaga. Suhkruturu toetamise vähendamist tasakaalustati osaliselt
põllumajandusettevõtjate otsese, tootmiskohustusega sidumata sissetulekutoetusega. Uute meetmetega seotud kulusid, mille põhiosa
moodustavad tootjatele makstavad tootmiskohustusega sidumata otsetoetused, tuli ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus suhkrusektori
turgude ühise korralduse kohta (KOM(2005) 263 (lõplik)) punkti 5 alusel kompenseerida peamiselt tänu eksporditoetuste märkimisväärsele
vähendamisele ja rafineerimisabi kaotamisele saavutatud kokkuhoiu arvel, kusjuures reform pidi arvestama kulude
status quo
’ga, nagu oli kokku lepitud ühise põllumajanduspoliitika reformi eelnõude esitamisel 2003. aasta jaanuaris.
Sellega seoses tuleb määruse nr 318/2006 põhjenduses 19 nimetatud eesmärki mõista nii, et tootmismaksuga finantseeritakse
suhkrusektori erinevaid meetmeid, kaasa arvatud tootmiskohustusega sidumata otsetoetusi, mis põhjustavad suurimaid kulutusi.
Kindel on aga see, et tootmismaksu kogusumma on igal turustusaastal väiksem kui kõik need kulud.
Selles suhtes erineb tootmismaks selgelt sellest meetmest, mida käsitleti eespool viidatud kohtuotsuse Zuckerfabrik Jülich
jt aluseks olnud kohtuasjas, milles Euroopa Kohus leidis, et selle otsuse punktides 57−60 analüüsitud maksude arvutamise viis
läheb kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori
turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, lk 1; ELT eriväljaanne 03/33, lk 17) eesmärk tagada õiglasel ja tõhusal viisil,
et tootjad kannavad ise tervikuna tarbimist ületava ühenduse toodangu müügikulud vastavalt isefinantseerimise põhimõttele.
Mis puudutab maksu tasuma kohustatud ettevõtjate majanduslikku koormust, mis kaasneb turult kõrvaldatud kvoodikohase suhkrukoguse
kaasamisega tootmismaksu arvutamisse, siis tuleb märkida, et seda tasakaalustab osaliselt eelis, mida ettevõtjad saavad tänu
suhkru turult kõrvaldamisele, kuna selle eesmärk on määruse nr 318/2006 põhjenduse 22 ja artikli 19 lõike 1 kohaselt säilitada
turu struktuuriline tasakaal võrdlushinna lähedasel tasemel, kuni tasakaal turul taastub. Pealegi tuleb tähelepanu juhtida
sellele, et vastavalt sama määruse artikli 16 lõikele 4 võivad need ettevõtjad nõuda, et suhkrupeedi või suhkruroo kasvatajad
või siguritarnijad kannaksid kuni 50% kõnealusest tootmismaksust.
Eeltoodust lähtuvalt ei ole turult kõrvaldatud kvoodikohase suhkrukoguse kaasamine tootmismaksu arvutamisse taotletud eesmärgi
saavutamiseks ilmselgelt ebasobiv ega riku seega proportsionaalsuse põhimõtet.
Määruse nr 318/2006 artikli 16 kehtivus diskrimineerimiskeelu põhimõtet silmas pidades
Põhikohtuasja kaebuse esitaja ja Leedu valitsus väidavad, et turult kõrvaldatud kvoodikohase suhkrukoguse kaasamine tootmismaksu
arvutamisse toob lisaks kaasa diskrimineerimise kodakondsuse alusel. Vastavalt määruse nr 290/2007 artikli 1 lõikele 2 ei
toimu turult kõrvaldamine nimelt ühesuguse protsendimäära alusel, vaid liikmesriigiti erineva koefitsiendi alusel, mistõttu
osa ettevõtjaid peab tasuma tegelikult toodetud suhkrukogusega võrreldes kõrgemat maksu kui ettevõtjad, kes on küll sarnases
olukorras, kuid asuvad teises liikmesriigis.
Siinjuures tuleb meenutada, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on EÜ artikli 34 lõike 2 teine lõik, milles on kehtestatud
igasuguse diskrimineerimise keeld ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas, vaid üldise võrdsuspõhimõtte konkreetne väljendus,
mille kohaselt ei tohi sarnaseid olukordi käsitleda erinevalt ega erinevaid olukordi ühtemoodi, välja arvatud siis, kui selline
erinev kohtlemine on objektiivselt põhjendatud (eespool viidatud kohtuotsus Agrana Zucker, punkt 46 ja seal viidatud kohtupraktika).
Käesolevas asjas kehtestab määruse nr 290/2007 artikli 1 lõige 1 turustusaastaks 2007/2008 turult kõrvaldatud kvoodikohase
suhkru protsendimääraks 13,5, mis on kõigi liikmesriikide jaoks ühine. Määruse nr 290/2007 artikli 1 lõike 2 punkt c näeb
ette erandi sellest normist, sätestades esiteks, et seda protsendimäära ei kohaldata koguste suhtes, mis on toodetud liikmesriikides,
kelle riiklik suhkrukvoot on nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse
ümberkorraldamiseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 58,
lk 42), artiklist 3 tuleneva kvootidest loobumise tulemusel alates 1. juulist 2006 vähemalt 50% ulatuses vabastatud, ning
teiseks, et seda protsendimäära vähendatakse proportsionaalselt vabastatud kvootidega liikmesriikides, kelle riiklik suhkrukvoot
on selle sätte alusel alates 1. juulist 2006 vähem kui 50% ulatuses vabastatud.
Sellest järeldub, et ettevõtjatele sel turustusaastal määratud turult kõrvaldamise ulatus võib erineda eelkõige sõltuvalt
liikmesriigist, kus need ettevõtjad asuvad. Seega on nende poolt makstav tootmismaksu osa, mis vastab turult kõrvaldatud kvoodikohasele
suhkrukogusele, samuti suurem või väiksem sõltuvalt sellest, millises liikmesriigis nad asuvad.
Selles mõttes võib turult kõrvaldatud kvoodikohase suhkrukoguse kaasamine tootmismaksu arvutamisse tuua kõrvaldatava koguse
kindlaksmääramise viisi tõttu kaasa selle, et koheldakse erinevalt ettevõtjaid, kes võivad olla sarnases olukorras, kuid asuvad
eri liikmesriikides.
Selline ettevõtjate kohtlemine näib siiski olevat objektiivselt põhjendatud. Kuna kvootide jagamise ettevõtjate vahel ja nende
haldamise peavad tagama liikmesriigid, peab igaüks neist korraldama ka kvootidest loobumise ja see on liikmesriigiti erinev.
Seega, nagu määruse nr 290/2007 põhjendusest 8 tuleneb, pidas komisjon vajalikuks arvesse võtta, et turult kõrvaldamisega
seotud piirangud võivad avaldada tõsist majanduslikku mõju liikmesriikide ettevõtjatele, kes on teinud erilisi jõupingutusi
määrusega nr 320/2006 kehtestatud ümberkorralduskava raames ning et selline mõju oleks vastupidine kõnealuse kava eesmärkidele
ega vastaks turu ühisele korraldusele, millega püütakse tagada sektori elujõulisus ja konkurentsivõime. Seega on kõigile liikmesriikidele
kehtivast turult kõrvaldamise protsendimäärast osaliste või täielike erandite tegemise eesmärk võtta arvesse jõupingutusi,
mida liikmesriigid on teinud kvootidest lõplikuks loobumiseks (vt analoogia alusel eespool viidatud kohtuotsus Agrana Zucker,
punkt 51).
Järelikult ei ole turult kõrvaldatud kvoodikohase suhkrukoguse kaasamine tootmismaksu arvutamisse diskrimineerimiskeelu põhimõttega
vastuolus.
Kõigest eeltoodust lähtuvalt tuleb teisele küsimusele vastata, et antud küsimuse analüüsimisel ei ilmnenud ühtegi asjaolu,
mis võiks mõjutada määruse nr 318/2006 artikli 16 kehtivust.

Kohtukulud
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab
kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud,
ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (neljas koda) otsustab:
1.
Nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 318/2006 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) artiklit 16 tuleb
tõlgendada nii, et selle määruse artikli 19 ja komisjoni 16. märtsi 2007. aasta määruse (EÜ) nr 290/2007 (millega määratakse
kindlaks nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 19 osutatud protsendimäär 2007/2008. turustusaastaks) artikli 1 alusel
turult kõrvaldatud kvoodikohane suhkrukogus kaasatakse tootmismaksu arvutamisse.
2.
Teise eelotsuse küsimuse analüüsimisel ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis võiks mõjutada määruse nr 318/2006 artikli 16 kehtivust.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: saksa.