CELEX: 62004CJ0247
Közösségi Vámkódex
Behozatali vagy kiviteli vámok visszafizetése vagy elengedése
A »jogszabály szerinti« kifejezés jelentése

1       Az előzetes döntéshozatali kérelem a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12‑i 2913/92/EGK tanácsi rendelet
(HL L 302., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 4. kötet, 307. o., a továbbiakban: Vámkódex) 236. cikke (1) bekezdése
első albekezdésének értelmezésére vonatkozik.
2       E kérelmet a Transport Maatschappij Traffic BV (a továbbiakban: Traffic) és a Staatssecretaris van Economische Zaken (gazdasági
államtitkár, a továbbiakban: Staatssecretaris) közötti jogvitában terjesztették elő, amelynek tárgya, hogy a Traffic által
megfizetett dömpingellenes vámok visszatérítése iránti kérelmet a Staatssecretaris elutasította.

Jogi háttér
3       A Vámkódex 4. cikke az alábbi fogalommeghatározásokat tartalmazza:
„[…]
9.      »Vámtartozás« valamely személynek a hatályban lévő közösségi rendelkezések alapján az adott árura vonatkozó kiviteli vámok
(kiviteli vámtartozás) vagy behozatali vámok (behozatali vámtartozás) összegének megfizetésére való kötelezettsége.
[…]
23.      »Hatályban lévő rendelkezések« a közösségi vagy nemzeti rendelkezések.
[…]”
4       A Vámkódexnek „[a] behozatali vagy kiviteli vámok és az áruforgalomra vonatkozó egyéb intézkedések alkalmazását megalapozó
tényezők” címet viselő II. címéhez tartozó 20. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1) Vámtartozás keletkezésekor a jog szerint fizetendő vám az Európai Közösségek Vámtarifáján alapul.”
5       A VII. cím 2. fejezete tartalmazza a vámtartozás keletkezéséről szóló rendelkezéseket. Ezek a rendelkezések szabályozzák különösen
az ilyen tartozás létrejöttének körülményeit, továbbá a keletkezésének időpontját és helyét.
6       A Vámkódex ugyanezen címének 3. fejezetében, amely a vámtartozás összegének beszedéséről szól, a 221. cikk előírja:
„(1) A könyvelésbe vételt követően a vámösszeget a megfelelő eljárások szerint közölni kell az adóssal.
[…]
(3) A vámtartozás keletkezésétől számított 3 év lejárta után az adóssal már nem lehet közölni a tartozás összegét. […]”
7       A Vámkódex VII. címének 4. fejezete tartalmazza a vámtartozás megszűnéséről szóló rendelékezéseket.
8       Az említett VII. címnek „[a] vám visszafizetése és elengedése” címet viselő 5. fejezetéhez tartozó 236. cikk (1) bekezdésének
első albekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A behozatali vagy kiviteli vámokat vissza kell fizetni, amennyiben megállapításra kerül, hogy megfizetésükkor e vámösszegek
nem jogszabály szerintiek voltak, vagy az összeget a 220. cikk (2) bekezdése ellenére vették könyvelésbe.”

Az alapügy és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
9       Az 1997. december 18‑i fizetési értesítésben az Inspecteur Belastingdienst/Douane district Roosendaal (roosendaali körzeti
vámhivatal, a továbbiakban: Inspecteur) azt közölte a Traffickal, hogy a dömpingellenes vám összege 62 045,20 NLG (28 154,88 euró).
10     Miután a Traffic megfizette ezt az összeget, 1998. február 19‑én fellebbezést nyújtott be e fizetési értesítés ellen.
11     1998. május 18‑án a Traffic egyrészt visszavonta a fellebbezését, másrészt a Vámkódex 236. cikke alapján arra hivatkozva kérte
az Inspecteurtől a megfizetett dömpingellenes vám visszatérítését, hogy az nem volt jogszabály szerinti. A Traffic különösen
úgy érvelt, hogy az Inspecteurnek nem volt hatásköre ilyen vám kivetésére. E kérelem elutasítását követően a Traffic fellebbezést
nyújtott be a Staatssecretarishoz, amely 2000. október 9‑i határozatában elutasította azt. A Traffic ekkor keresetet indított
a College van Beroep voor het bedrijfsleven előtt.
12     E bíróság 2002. február 13‑án azzal az indokolással semmisítette meg a Staatssecretaris határozatát, hogy utóbbi a Vámkódex
236. cikke alapján nem nyilatkozott arról a kérdésről, hogy vajon megfizetésekor a szóban forgó vámösszeg „jogszabály szerinti”
volt‑e, vagy az összeget a Vámkódex 220. cikkének (2) bekezdése ellenére vették könyvelésbe.
13     A Staatssecretaris 2002. november 19‑én ismételten olyan határozatot hozott, amelyben elutasította a Traffic visszatérítés
iránti kérelmét.
14     A Traffic ekkor keresetet nyújtott be az említett határozat megsemmisítése iránt a College van Beroep voor het bedrijfslevenhez.
A Traffic különösen úgy érvel, hogy a vámösszeg csak akkor jogszabály szerinti a Vámkódex 236. cikke értelmében, ha azt a
megfelelő eljárások szerint közölték az adóssal ugyanezen rendelet 221. cikke alapján. Márpedig erről nincs szó, ha hatáskörrel
nem rendelkező hatóság közölte a vám összegét.
15     Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatában a College van Beroep voor het bedrijfsleven emlékeztet arra, hogy a Vámkódex
VII. címének 5. fejezete számos olyan okot sorol fel, amely alapján visszatéríthető vagy elengedhető a kiviteli vagy behozatali
vám. Ezért azt a kérdést teszi fel, hogy vajon lehet‑e az egyik ilyen ok a közigazgatási hatóság hatáskörének nemzeti jog
szerinti hiánya, és különösen, hogy e hatásköri hiányból levonható‑e az a következtetés, hogy megfizetésekor a vámösszeg nem
volt „jogszabály szerinti” a Vámkódex 236. cikke értelmében.
16     E tekintetben a kérdést előterjesztő bíróság hangsúlyozza, hogy a holland közigazgatási jogban a Trafficnak címzett 1997. december 18‑i
fizetési értesítés jellege szerint olyan határozat, amely fizetési kötelezettséget keletkeztet. Ezért e fizetési értesítéssel
szemben fellebbezés nyújtható be az érdekelttel való közléstől számított, a holland jogszabályokban előírt hat héten belül.
17     A College van Beroep voor het bedrijfsleven azt is hansúlyozza, hogy 1997. december 18‑án az Inspecteurnek nem volt hatásköre
ilyen fizetési értesítés kibocsátására, és e hatáskörrel csak 1998. január 1‑jétől ruházták fel.
18     A kérdést előterjesztő bíróság ennek ellenére úgy ítéli meg, hogy még ha erre a hatásköri hiányra sikerrel is lehet hivatkozni
a fizetési értesítéssel szembeni fellebbezés vagy kereset alátámasztására, ez a hatásköri hiány nem szolgálhat a kiviteli
vagy behozatali vám visszatérítése vagy elengedése iránti kérelem alapjául.
19     Ilyen körülmények között a College van Beroep voor het bedrijfsleven az eljárás felfüggesztéséről határozott, és előzetes
döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e értelmezni a [Vámkódex] 236. cikkében szereplő „jogszabály szerinti” kifejezést, hogy az kizárólag arra a kérdésre
utal, hogy vajon teljesülnek‑e a vámtartozás keletkezésének a Vámkódex VII. címe 2. fejezetében előírt feltételei, vagy a
tartozás akkor jogszabály szerinti, ha sem a Vámkódex 4. cikkének 23. pontja szerinti hatályban lévő nemzeti rendelkezések
alapján, sem más okból nem lehet megtámadni a vámtartozásról szóló értesítést?”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
20     A feltett kérdés megválaszolásához meg kell állapítani, hogy vajon annak a ténynek, hogy a szóban forgó vámösszeget nem a
Vámkódex 221. cikke (1) bekezdésének megfelelően közölték, lehet‑e olyan következménye, hogy megfizetésekor e vámösszeg nem
volt jogszabály szerinti a Vámkódex 236. cikkének megfelelően.
21     E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a Vámkódex 236. cikke (1) bekezdésének első albekezdése előírja, hogy különösen
akkor kell visszatérítni a behozatali vagy kiviteli vámokat, ha megállapításra kerül, hogy „megfizetésükkor e vámösszegek
nem jogszabály szerintiek voltak”.
22     Amint a holland kormány és az Európai Közösségek Bizottsága joggal hangsúlyozta írásbeli és szóbeli észrevételeiben, a Vámkódex
II. címéhez tartozó 20. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a „[v]ámtartozás keletkezésekor a jog szerint fizetendő vám
az Európai Közösségek Vámtarifáján alapul”. Másfelől a vámtartozás keletkezéséről szóló szabályokat a Vámkódex VII. címének
2. fejezete tartalmazza. A Vámkódex 201. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint különösen a behozatalivám‑köteles áru szabad
forgalomba bocsátása keletkeztet behozatali vámtartozást.
23     Az Európai Közösségek Vámtarifájának (a továbbiakban: közös vámtarifa) alkalmazását illetően elegendő megállapítani, hogy
a szóban forgó vámokat, azaz a dömpingellenes vámokat, az említett közös vámtarifa a Vámkódex 20. cikke (3) bekezdésének g) pontja
szerint „egyéb közösségi jogszabályok által megállapított egyéb tarifális intézkedések” címen tartalmazza.
24     A vámtartozást illetően emlékeztetni kell arra, hogy a Vámkódex 4. cikkének 9. pontja szerint ez úgy értendő, mint „valamely
személynek a hatályban lévő közösségi rendelkezések alapján az adott árura vonatkozó kiviteli vámok […] vagy behozatali vámok
[…] összegének megfizetésére való kötelezettsége”.
25     Ami a vámtartozás összegének beszedését illeti, erre más, a Vámkódex VII. cikkének 3. fejezetében foglalt rendelkezések vonatkoznak,
amelyek többek között azt a kötelezettséget írják elő, hogy e tartozás összegét annak beszedése előtt kell közölni.
26     E rendelkezésekből, valamint a közösségi jogalkotó által a vámtartozás és annak beszedése, illetve a vámtartozás keletkezése
között tett megkülönböztetésből az következik, hogy a vámtartozás keletkezése megelőzi a tartozás összegének közlését, tehát
szükségképpen független annak közlésétől. Így ez utóbbinak – amint a főtanácsnok indítványának 31. pontjában is megjegyezte
– nem lehet kihatása a vámtartozás fennállására.
27     Ráadásul hozzá kell tenni, hogy a Traffic által képviselt ellentétes értelmezésnek, amely szerint a vámok csak azzal a feltétellel
„jogszabály szerintiek” a Vámkódex értelmében, ha azt az adóssal érvényesen közölték, az lenne a következménye, hogy a Vámkódex
236. cikkének alkalmazása a különböző tagállamokban alkalmazandó nemzeti jogtól függne, következésképpen olyan jellegű lenne,
amely megkérdőjelezné a Vámkódex egységes alkalmazását.
28     Ennélfogva meg kell állapítani, hogy a Vámkódex 221. cikke (1) bekezdésének a tagállami vámhatóságok általi megsértése ugyan
akadálya lehet a jogszabály szerinti vámösszeg vagy a késedelmi kamatok beszedésének, ugyanakkor az ilyen jogsértésnek semmilyen
következménye nincs e vámok fennállására.
29     A fenti megfontolások alapján azt kell válaszolni a feltett kérdésre, hogy a Vámkódex 236. cikke (1) bekezdésének első albekezdése
értelmében a behozatali vagy kiviteli vámok akkor jogszabály szerintiek, ha a vámtartozás a Vámkódex VII. címének 2. fejezetében
foglalt feltételek szerint jött létre, és e vámösszeget a Vámkódex II. címében foglalt rendelkezéseknek megfelelően a közös
vámtarifa alapján állapították meg.
A behozatali vagy kiviteli vámok összege akkor is jogszabály szerinti marad a Vámkódex 236. cikke (1) bekezdésének első albekezdése
értelmében, ha ezt az összeget nem e rendelet 221. cikke (1) bekezdésének megfelelően közölték az adóssal.

A költségekről
30     Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (második tanács) a következőképpen határozott:
A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12‑i 2913/92/EGK tanácsi rendelet 236. cikke (1) bekezdésének első
albekezdése értelmében a behozatali vagy kiviteli vámok akkor jogszabály szerintiek, ha a vámtartozás a Vámkódex VII. címének
2. fejezetében foglalt feltételek szerint jött létre, és e vámösszeget a Vámkódex II. címében foglalt rendelkezéseknek megfelelően
a közös vámtarifa alapján állapították meg.
A behozatali vagy kiviteli vámok összege akkor is jogszabály szerinti marad a 2913/92 rendelet 236. cikke (1) bekezdésének
első albekezdése értelmében, ha ezt az összeget nem e rendelet 221. cikke (1) bekezdésének megfelelően közölték az adóssal.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: holland.