CELEX: 62007CJ0165
Ühine tollitariifistik
Kombineeritud nomenklatuur
Tariifne klassifitseerimine
Rubriik 6403
Nahast pealsetega jalatsid
Rubriik 6404
Tekstiilpealsetega jalatsid

Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (
EÜT L 256, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas, muudetud komisjoni 13. oktoobri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2388/2000 (
EÜT L 264, lk 1
), sisalduva kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi „KN”) rubriikide 6403 ja 6404 tõlgendamist.
Eelotsusetaotlus esitati äriühingu Ecco Sko A/S (edaspidi „Ecco”) ja Skatteministerieti (maksuministeerium) vahelises kohtuvaidluses teatavate sandaalide tariifse klassifitseerimise üle.
Õiguslik raamistik
Määrusega nr 2658/87 kehtestatud kombineeritud nomenklatuur tugineb kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile (edaspidi „HS”), mille töötas välja Tollikoostöö Nõukogu, nüüd Maailma Tolliorganisatsioon, ning mis jõustati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise konventsiooniga, mis kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (
EÜT L 198, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288). Kombineeritud nomenklatuuris on üle võetud HS-i rubriigid ja kuuekohalised alamrubriigid, ainult seitsmes ja kaheksas number tähistavad KN-i enda alamrubriike.
KN-i teises osas on XII jaotis „Jalatsid, peakatted, vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, istmega jalutuskepid, piitsad, ratsapiitsad ja nende osad; töödeldud suled ja sulgedest tooted; tehislilled; tooted juustest”, milles on neli gruppi, nende hulgas grupp 64 „Jalatsid, kedrid jms tooted; nende osad”.
KN-i grupp 64 sisaldab nimelt järgmisi rubriike ja alamrubriike:
„6403
Kummist, plastist, nahast või komposiitnahast välistaldade ja nahast pealsetega jalatsid:
[…]
6403 99
— — muud:
[…]

— — — — muud, sisetalla pikkusega:
[…]

— — — — — 24 cm ja rohkem:
6403 99 33
— — — — — — jalatsid, mis ei ole eristatavad meeste- või naistejalatsitena
[…]

Kummist, plastist, nahast või komposiitnahast välistaldadega ja tekstiilpealsetega jalatsid:
[…]
6404 19
— — muud: […]
6404 19 90
— — — muud”
Alamrubriiki 64039933 klassifitseeritud jalatsitelt tuleb tasuda tollimaksu 8 protsenti, samas kui alamrubriiki 64041990 kuuluvatelt jalatsitelt tasumisele kuuluva tollimaksu määr on 17 protsenti.
Kõigile KN-i jaotistele ja kõigile jaotises olevatele gruppidele eelneb teatud arv märkusi, see tähendab märkused jaotiste või gruppide kohta. Grupi 64 märkuse 4 punkt a sätestab:
„[…] pealsematerjaliks [loetakse] materjali, mis moodustab kõige suurema osa välispinnast, arvestamata manuseid ja tugevdavaid detaile nagu pahkluu toestused, randid, ornamendid, pandlad, ehispaelad, paelaaugu toestused jms;”
Vastavalt määruse nr 2658/87 artikli 9 lõikele 1 võib Euroopa Ühenduste Komisjon kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise eesmärgil võtta vastu mainitud nomenklatuuri lisamärkusi ja selgitavaid märkusi.
KN-i grupi 64 lisamärkus 1, mis lisati määrust nr 2658/87 muutva komisjoni 23. detsembri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3800/92 (
EÜT L 384, lk 8
) sätestab:
„Tugevdavad detailid märkuse 4 punkti a tähenduses on kõik materjalitükid (näiteks plast või nahk), mis on kinnitatud pealsete välispinnale, et anda täiendavat tugevust, olenemata sellest, kas nad on kinnitatud ka talla külge või mitte. Pärast tugevdavate detailide eemaldamist peab nähtavale tulev materjal vastama pealse, mitte voodri omadustele.
Pealse koostise määramisel tuleb arvesse võtta manuste ja tugevdavate detailidega kaetud osasid.”
KN-i grupi 64 selgitavad märkused põhikohtuasja asjaolude asetleidmise ajal kehtinud versioonis (
EÜT 2000, C 199, lk 1
) viitavad mõistete „välistald” ja „pealsed” tõlgendamiseks HS-i selgitavatele märkustele.
HS-i selgitavaid märkusi võtab vastu HS-i komitee, mille tegevust reguleerib käesoleva otsuse punktis 3 nimetatud rahvusvahelise konventsiooni artikkel 6, ja need kiidab sama konventsiooni artiklis 8 sätestatud tingimustel heaks Maailma Tolliorganisatsioon.
Nende selgitavate märkuste grupi 64 osa „Üldine” punkti D teine lõik näeb ette:
„Kui pealsed koosnevad kahest või rohkemast materjalist, […] määrab [klassifitseerimise] põhimaterjal, millel on suurim välimine pind, arvesse võtmata manuseid ja tugevdavaid detaile nagu kederluu kate, kaitsvad või kaunistavad ribad ja kandid, muud kaunistused (näiteks tutid, pompoonid, äärised), pandlad, lapatsid, öösi tugevdused, nöörid ja tõmblukud. Voodri põhimaterjal ei mõjuta klassifitseerimist.”
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
Põhikohtuasjas on tegemist küsimusega, milline on selliste sandaalide tariifne klassifikatsioon, mille kohta Ecco esitas 2001. aasta augustis tariifiinformatsiooni taotluse.
Taani maksustamisega tegelev ametiasutus väljastas 19. novembril 2001 siduva tariifiinformatsiooni, milles kõnealune toode klassifitseeritakse KN-i alamrubriiki 64041990 kui „kummist, plastist, nahast või komposiitnahast välistaldadega ja tekstiilpealsetega jalatsid”.
Kuna Ecco leidis, et põhikohtuasjas käsitletavad sandaalid tuleb klassifitseerida KN-i alamrubriiki 64039933 kui „kummist, plastist, nahast või komposiitnahast välistaldade ja nahast pealsetega jalatsid”, esitas ta mainitud siduva tariifiinformatsiooni peale hagi Landsskatteretile.
Kuna Landsskatteret rahuldas hagi, esitas Skatteministeriet Vestre Landsretile apellatsioonkaebuse.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus kirjeldas asjaomast toodet kui „sandaale, millel on profileeritud, kõrgete servadega kummist välistald. Välistalla alumine pind on inkrusteeritud väikeste erinevast materjalist ja erinevat värvi detailidega. Välispõhja külge on liimitud EVA-vahu kihist ja mikrokiust valmistatud tekstiiliga kaetud lateksvahu kihist koosnev vahetald. Pealsetel on esiosapealse, kinnitusrihma ja kannaosa allservas nahast pandlarihmad, millel on takjaribakinnitused sandaalide jalga sobitamiseks ning lisaks kootud tekstiilpaelast pingutusrihmad kinnitusrihma küljes ja kannaosa allservas. Pealsetes on varvaste ja jalavõlvi juures, jalalaba peal ja mõlematel külgedel ning mõlemal pool kanda avad. Pealsete nahas on uurded, mis on inkrusteeritud triipude ja kummist valmistatud äriühingu logoga. Nii nahk kui ka tekstiil on vahetalla külge liimitud. Nahk, sh pandlarihmad, moodustab 71 protsenti pealsete välispinnast”.
Leides, et tema menetluses oleva kohtuasja lõpptulemus sõltub KN-i grupi 64 rubriikide ja märkuste tõlgendamisest, otsustas Vestre Lansdret menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas määruse […] nr 2658/87 […] I lisa, muudetud määrusega […] nr [2388/2000] […], tuleb tõlgendada nii, et põhikohtuasjas käsitletavad jalatsid tuleb klassifitseerida nahast pealsetega jalatsitena KN-i rubriiki 6403 või tekstiilist pealsetega jalatsitena KN-i rubriiki 6404?
2.
Kas KN-i grupi 64 lisamärkus 1, mis lisati […] määrusega […] nr 3800/92 […], on kooskõlas KN-i grupi 64 märkuse 4 punktiga a?”
Eelotsuse küsimused
Esimene küsimus
Euroopa Kohtule esitatud märkused
Ecco leiab, et põhikohtuasjas käsitletavad jalatsid, mille pealsete välispinnast 71 protsenti moodustab nahk, tuleb vastavalt KN-i grupi 64 märkuse 4 punktile a
a priori
klassifitseerida KN-i rubriiki 6403 kuuluvate nahast pealsetega jalatsitena.
Pealegi ei ole nahk Ecco sõnul ei manus ega tugevdav detail mainitud märkuse 4 punkti a tähenduses ja eelkõige ei saa täielikult nahast pealseid, mis on täiesti kasutatavad ilma nende all oleva tekstiilita, määratleda „materjalitükkidena” KN-i grupi 64 lisamärkuse 1 tähenduses.
Selle põhjal järeldab Ecco, et põhikohtuasjas käsitletavad sandaalid tuleb klassifitseerida KN-i rubriiki 6403 kui „nahast pealsetega” jalatsid.
Taani valitsus ja komisjon leiavad seevastu, et põhikohtuasjas käsitletavad sandaalid tuleb tekstiilist pealsetega jalatsitena klassifitseerida KN-i rubriiki 6404.
Taani valitsus väidab, et vaatamata sellele, et suurema osa põhikohtuasjas käsitletavate sandaalide pealsetest katab nahk, tuleb seda pidada manuseks ja/või tugevadavaks detailiks KN-i grupi 64 lisamärkuse 1 tähenduses, kuna see lisab tugevust, ja kui nahk eemaldada, siis on selle all oleval materjalil pealse tavaline väliskuju.
Komisjon leiab, et sandaalide kogu välispinda katab naha asemel tekstiil ja et see on arvestatava jäikuse ja tugevusega. Seega on tekstiilist pealsetel naha eemaldamise korral jalatsi loomulik kuju, mistõttu on tekstiil see, mis suurel määral annab sandaalidele jalatsi omadused.
Sarnaselt Taani valitsusega väidab komisjon lisaks, et põhikohtuasjas käsitletava kauba klassifitseerimist käsitleti 18. ja 19. märtsil 2003 toimunud tolliseadustiku komitee koosolekul, kus esindatud liikmesriigid jõudsid kokkuleppele, et sandaale, mille pealsed on tekstiilist, millele on jalatsite välisküljele õmmeldud nahatükke, loetakse tekstiilist pealsetega jalatsiteks. Taani valitsuse sõnul jõudis tolliseadustiku komitee sellisele järeldusele seetõttu, et tekstiil on pealse servades nähtav ja et tekstiilil on nahatükkide eemaldamise korral pealse kuju vastavalt KN-i grupi 64 märkuse 4 punktile a.
Euroopa Kohtu vastus
Esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas põhikohtuasjas käsitletavad sandaalid tuleb klassifitseerida KN-i rubriiki 6403 kui nahast pealsetega jalatsid või KN-i rubriiki 6404 kui tekstiilist pealsetega jalatsid.
Alustuseks tuleb märkida, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab õiguskindluse ja kontrolli lihtsuse huvides kaupade tariifse klassifitseerimise otsustavat kriteeriumi üldjuhul otsima kaupade objektiivsete tunnuste ja omaduste hulgast, nii nagu need on määratletud KN-i rubriigi sõnastuses ning jaotise või grupi märkustes (vt eelkõige 27. septembri 2007. aasta otsus liidetud kohtuasjades
C-208/06 ja C-209/06: Medion ja Canon Deutschland, EKL 2007, lk I-7963
, punkt 34).
KN-i rubriikide 6403 ja 5404 sõnastusest nähtub, et põhikohtuasjas käsitletavate jalatsite klassifitseerimine neist ühte või teise rubriiki sõltub sellest, millisest materjalist on pealsed.
Käesoleval juhul koosneb põhikohtuasjas käsitletavate sandaalide pealisosa peamiselt nahast ja tekstiilist. Nii nahk kui ka tekstiil on liimitud vahetalla külge.
Vastavalt KN-i grupi 64 märkuse 4 punktile a loetakse pealsematerjaliks materjali, mis moodustab kõige suurema osa välispinnast, arvestamata manuseid ja tugevdavaid detaile.
Eelotsusetaotlusest nähtub, et pealsete välispinnast moodustab 71 protsenti nahk, kui sinna hulka arvata pandlarihmad ja kaunistused.
Seega tuleb kindlaks teha, kas pealseteks tuleb lugeda nahka, mis moodustab kõige suurema osa välispinnast, või tuleb nahka pidada tugevdavaks detailiks KN-i grupi 64 märkuse 4 punkti a tähenduses.
KN-i grupi 64 lisamärkus 1 määratleb tugevdavad detailid kui materjalitükid, mis on kinnitatud pealsete välispinnale, et anda täiendavat tugevust, olenemata sellest, kas nad on kinnitatud ka talla külge või mitte.
Samuti tuleb märkida, et vastavalt KN-i grupi 64 lisamärkusele 1 peab tugevdavate detailide eemaldamise korral nähtavale tulev materjal olema pealse, mitte voodri omadustega.
Neid tähelepanekuid arvestades peab eelotsusetaotluse esitanud kohus põhikohtuasjas käsitletavate sandaalide klassifitseerimiseks kindlaks tegema, kas põhikohtuasjas käsitletavate sandaalide tekstiil on pealse omadustega.
Nii on see juhul, kui tekstiil ilma nahast osadeta toimib pealsena, see tähendab toetab kasutaja jalga sellisel määral, et ta saab jalatsit kasutada kõndimiseks.
Tuleb märkida, et tekstiili ei saa lugeda pealseks ainult selle tõttu, et see säilitab naha eemaldamise korral pealse kuju. Kuna vooder on mõeldud toetama materjali, millega see on kaetud, on tegelikult täiesti võimalik, et voodril endal on pealse kuju.
Asjaolu, et tekstiil on naha servades ja kanna juures näha, ei välista pealegi seda, et tekstiili ei saaks määratleda voodrina.
Kuna selgitavate märkuste grupi 64 osa „Üldine” punkti D teise lõigu kohaselt ei mõjuta voodri materjal selliste jalatsite klassifitseerimist, mille pealsed koosnevad kahest või rohkemast materjalist, möönab see säte kaudselt, et vooder võib kohati välja paista, see tähendab olla pealsete põhimaterjaliga katmata.
Seda tõlgendust kinnitab KN-i grupi 64 selgitava märkuse 1 punkt b vastavalt komisjoni poolt 28. oktoobri 2006. aastal avaldatud KN-i selgitavatele märkustele (
EÜT C 50, lk 1
), parandus 28. oktoobril 2006 (
EÜT C 260, lk 18
), mis, ehkki need ei kehtinud põhikohtuasja asjaolude asetleidmise ajal, täpsustavad, et „[v]ooder ei ole jalatsi välispinnal näha, v.a võimalik polster näiteks ülemise ääre ümber”.
Põhikohtuasjas käsitletavate sandaalide kohta võib kõigepealt märkida, et pealisosa tekstiil näib olevat suhteliselt pehme ja elastne materjal ning naha eemaldamine näib jätvat need sandaalid ilma eelkõige kanna ülaosa pandlarihmadest. Teiseks tuleb tõdeda, et tekstiil puutub jalaga vahetult kokku, hoides nii ära jala kokkupuute nahaga. Kolmandaks näib selle, et tekstiil on naha servades ja kanna juures näha, eesmärk olevat asjaomase jalatsi kandmise mugavamaks muutmine.
Need kaalutlused annavad alust arvata, et naha eemaldamise korral ei toeta tekstiilmaterjal enam jalga ning ei ole seega pealse omadustega ning et tekstiil toimib voodrina, mis on mõeldud kandjale suurema mugavuse tagamiseks.
Siiski on selles osas vajalike järelduste tegemine eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne.
Kui eelotsusetaotluse esitanud kohus peaks jõudma järeldusele, et tekstiilil endal on pealse omadused, peaks ta põhikohtuasjas käsitletavad sandaalid klassifitseerima KN-i rubriiki 6404.
Kui eelotsusetaotluse esitanud kohus peaks seevastu jõudma vastupidisele järeldusele, peaks ta põhikohtuasjas käsitletavad sandaalid klassifitseerima KN-i rubriiki 6403.
Mainitud teise võimaluse korral on nii, et kas nahal endal on pealse omadused, millisel juhul kuuluvad põhikohtuasjas käsitletavad sandaalid KN-i rubriiki 6403, või nahal puuduvad sellised omadused, millisel juhul tuleb põhikohtuasjas käsitletavate sandaalide pealseid pidada samal ajal nii tekstiilist kui ka nahast koosnevaiks. Arvestades seda, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu järelduste kohaselt moodustab pealsete välispinnast 71 protsenti nahk, on nahk see materjal, mis moodustab kõige suurema osa välispinnast KN-i grupi 64 märkuse 4 punkti a tähenduses. Seega tuleks kõnealused sandaalid ka sel juhul klassifitseerida KN-i rubriiki 6403.
Lõpuks tuleb märkida, et tolliseadustiku komitee arvamus, millele on viidatud Euroopa Kohtule esitatud märkustes, ei ole takistuseks põhikohtuasjas käsitletavate sandaalide KN-i rubriiki 6403 klassifitseerimisele. Tegelikult tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et kuigi selle komitee seisukohad on olulised abivahendid selleks, et tagada tolliseadustiku ühetaoline kohaldamine liikmesriikide tollide poolt ja neid võib iseenesest lugeda selle seadustiku tõlgendamise asjakohasteks abivahenditeks, ei ole need õiguslikult siduvad (11. mai 2006. aasta otsus kohtuasjas
C-11/05: Friesland Coberco Dairy Foods, EKL 2006, lk I-4285
, punkt 39). Euroopa Kohus on isegi lisanud, et vajaduse korral võib osutuda kohaseks uurida, kas mainitud arvamuste sisu on kooskõlas tolliseadustiku endaga ega muuda selle ulatust (vt selle kohta 11. juuli 1980. aasta otsus kohtuasjas
798/79: Chem-Tec, EKL 1980, lk 2639
, punkt 11).
Seega tuleb esimesele eelotsuse küsimusele vastata, et KN-i tuleb tõlgendada nii, et sellised sandaalid nagu need, mida käsitletakse põhikohtuasjas ja mille välistald on kummist ning mille pealisosa koosneb kahest nahast osast, mis on talla külge liimitud ja omavahel ühendatud takjaribaga varustatud nahast kinnitusrihmadega, kusjuures nahk moodustab ligikaudu 71 protsenti pealsete välispinnast, ja naha all olevast tekstiilist, mis on kohati näha, kuuluvad:
—
KN-i rubriiki 6404, kui nende sandaalide pealisosa tekstiil toimib nahatükkide eemaldamise korral pealsetena, see tähendab toetab jalga piisavalt selleks, et selle sandaali kasutaja saaks kõndida;
—
KN-i rubriiki 6403, kui nende sandaalide pealisosa tekstiil nahatükkide eemaldamise korral ei toimi pealsetena, see tähendab ei toeta jalga piisavalt selleks, et kasutaja saaks kõndida.
Teine küsimus
Euroopa Kohtule esitatud märkused
Ecco väidab, et KN-i grupi 64 lisamärkus 1 võib küll täpsustada KN-i rubriikide sõnastusel ja mainitud grupi märkuse 4 punktil a põhinevat klassifikatsiooni, kuid selle lisamärkuse tulemuseks ei saa olla, et pealsed, mida mainitud lisamärkuse olemasoluta peetaks nahast pealseteks, loetakse vastupidi tekstiilist pealseteks.
Ecco lisab, et kui KN-i grupi 64 lisamärkus 1 laiendaks mõistet „tugevdavad detailid” nii, et põhikohtuasjas käsitletavad sandaalid tuleks lugeda tekstiilist pealsetega sandaalideks, oleks see säte vastuolus nimetatud grupi märkuse 4 punktiga a ja seetõttu kehtetu. Ecco väidab siiski, et kui asjaomast lisamärkust õigesti tõlgendada, ei too see kaasa teistsugust tagajärge, kui mainitud märkuse 4 punktist a otseselt tuleneb.
Taani valitsus ja komisjon teevad Euroopa Kohtule ettepaneku vastata, et KN-i grupi 64 lisamärkus 1 on kooskõlas nimetatud grupi märkuse 4 punktiga a.
Euroopa Kohtu vastus
Teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas KN-i grupi 64 märkuse 4 punkti a arvestades on nimetatud grupi lisamärkus 1 kehtiv või mitte.
Eelotsusetaotlusest nähtub, et küsimus on esitatud Ecco poolt põhikohtuasjas esitatud argumendi tõttu, mille kohaselt ei ole KN-i grupi 64 lisamärkus 1 kooskõlas nimetatud grupi märkuse 4 punktiga a juhul, kui lisamärkuse tõlgenduse tulemusel tuleks sellised jalatsid, mille välispinnast moodustab kõige suurema osa pealsete kujuga nahk, klassifitseerida KN-i rubriiki 6404 selle tõttu, et naha all olev tekstiil on samuti pealse kujuga.
Sellega seoses piisab, kui märkida, et esiteks näeb KN-i grupi 64 märkuse 4 punkt a otsesõnu ette, et KN-i klassifitseerimise seisukohalt ei mõjuta tugevdavad detailid jalatsite pealsete materjali määratlemist. See täpsustus ei sisalda mingit viidet või piirangut nende tugevdavate detailidega kaetud pindalast lähtudes.
Teiseks tuleb märkida, et nimetusest tulenevalt on KN-i grupi 64 lisamärkuse 1 eesmärk üksnes anda mõningaid selgitusi tugevdavate detailide mõiste kohta mainitud märkuse 4 punkti a tähenduses ja eelkõige nende detailide funktsiooni kohta.
Neil tingimustel puudub KN-i grupi 64 märkuse 4 punkt a vastuolu nimetatud grupi lisamärkusega 1, mis seaks kahtluse alla viimati mainitud sätte kehtivuse.
Järelikult tuleb teisele küsimusele vastata, et KN-i grupi 64 lisamärkus 1 on kooskõlas KN-i grupi 64 märkuse 4 punktiga a.
Kohtukulud
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (viies koda) otsustab:

1.
Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas, muudetud komisjoni 13. oktoobri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2388/2000, sisalduvat kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et sellised sandaalid nagu need, mida käsitletakse põhikohtuasjas ja mille välistald on kummist ning mille pealisosa koosneb kahest nahast osast, mis on talla külge liimitud ja omavahel ühendatud takjaribaga varustatud nahast kinnitusrihmadega, kusjuures nahk moodustab ligikaudu 71 protsenti pealsete välispinnast, ja naha all olevast tekstiilist, mis on kohati näha, kuuluvad:
—
kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 6404, kui nende sandaalide pealisosa tekstiil toimib nahatükkide eemaldamise korral pealsetena, see tähendab toetab jalga piisavalt selleks, et selle sandaali kasutaja saaks kõndida;
—
kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 6403, kui nende sandaalide pealisosa tekstiil nahatükkide eemaldamise korral ei toimi pealsetena, see tähendab ei toeta jalga piisavalt selleks, et kasutaja saaks kõndida.

2.
Kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 lisamärkus 1, mis lisati määrust nr 2658/87 muutva komisjoni 23. detsembri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3800/92, on kooskõlas kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 märkuse 4 punktiga a.

Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: taani.