CELEX: 62006CJ0277
Direktyva 91/628/EEB
Eksporto grąžinamosios išmokos
Gyvūnų apsauga juos vežant
Galvijų vežimas jūra tarp dviejų Bendrijos geografinių taškų
Transporto priemonė, pakrauta į laivą neiškraunant gyvūnų
12 val. poilsio laikas
Pareiga

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą susijęs su 1991 m. lapkričio 19 d. Tarybos direktyvos 91/628/EEB dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir iš dalies keičiančios Direktyvas 90/425/EEB ir 91/496/EEB (
OL L 340, p. 17
), iš dalies pakeistos Tarybos direktyva 95/29/EB (
OL L 148, p. 52
, toliau – Direktyva 91/628), priedo 48 skirsnio 7 punkto a ir b papunkčių išaiškinimo.
Šis prašymas buvo pateiktas byloje tarp
Interboves GmbH
(toliau –
Interboves
) ir
Hauptzollamt Hamburg-Jonas
(toliau –
Hauptzollamt
) dėl pastarosios atsisakymo sumokėti eksporto grąžinamąją išmoką po šios bendrovės gyvų galvijų vežimo į buvusią Jugoslaviją.
Teisinis pagrindas
Pagal Direktyvos 91/628 1 straipsnio 1 dalies a punktą ji taikoma vežant naminius galvijus.
Pagal šios direktyvos 2 straipsnio 2 dalį:
„b)
„vežimas“ – bet koks gyvūnų judėjimas transporto priemonėmis, taip pat gyvūnų pakrovimas ir iškrovimas;
<…>
g)
„kelionė“ – vežimas nuo išsiuntimo vietos iki paskirties vietos;
h)
„poilsio laikas“ – tęstinis laikotarpis kelionės metu, per kurį gyvūnai nėra vežami transporto priemone.“
Šios direktyvos priedo 26 straipsnio b punkto i–iii papunkčiai numato:
„<…>
i)
gardai su gyvūnais tinkamai pritvirtinami prie transporto priemonės; transporto priemonėse ir gyvūnų garduose yra atitinkamų priemonių, kuriomis jie tvirtai pririšami prie laivo. Visos transporto priemonės, vežamos uždaruose savaeigių laivų deniuose, pakankamai vėdinamos. Esant galimybei, transporto priemonė su gyvūnais statoma netoli ventiliacijos angų;
ii)
garduose yra pakankamai ventiliacinių angų ar kitų priemonių, užtikrinančių tinkamą ventiliavimą, atsižvelgiant į tai, kad uždaroje laivo patalpoje stinga oro. Gardai turi būti pakankamai erdvūs, kad stovintiems gyvūnams pakaktų oro įvairiame jų aukštyje;
iii)
gyvūnas turi būti pasiekiamas bet kurioje gardo vietoje, kad kelionės metu jais būtų galima, jei reikia, pasirūpinti, juos pašerti ir pagirdyti.“
Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnis „Girdymo ir šėrimo intervalai, kelionės trukmė bei poilsio laikas“ numato:
„<…>
2.
Gyvūnų, priklausančių (1 straipsnyje) minimoms rūšims, kelionės trukmė negali viršyti 8 valandų.
3.
Maksimali kelionės trukmė, minima 2 dalyje, gali būti pratęsta, jeigu gyvūnus vežanti transporto priemonė atitinka tokius papildomus reikalavimus:
—
ant transporto priemonės dugno esama pakankamai pakrato,
—
transporto priemone vežamas tinkamas pašaras transportuojamai gyvūnų rūšiai ir jo užtenka visai kelionei,
—
prie gyvūnų galima tiesiogiai prieiti,
—
įrengta tinkama ventiliacija, kurią galima keisti pagal temperatūrą (išorinė ir vidinė ventiliacija),
—
įrengti stumdomi užtvarai, kad būtų galima sudaryti atskirus gardus,
—
transporto priemonėje esama įrenginių, kuriuos prijungus prie vandens šaltinio sustojimo vietose galima būtų tiekti gyvūnams vandenį,
—
transporto priemonėje, kuria vežamos kiaulės, vežama pakankamai vandens kelionės metu pagirdyti gyvūnus.
4.
Girdymo ir šėrimo intervalai, kelionės trukmė ir poilsio laikas vežant automobiliais, atitinkančiais 3 dalyje išdėstytus reikalavimus, nustatomi tokie:
<…>
d)
visi kiti (1 straipsnyje) minimų rūšių gyvūnai po 14 val. kelionės turi būti pailsinami mažiausiai 1 val., kad per šį poilsio laiką jie galėtų būti pagirdyti ir, jeigu reikia, pašerti. Po šio poilsio laiko juos galima vežti dar 14 valandų.
<…>
7.
a)
Gyvūnų negalima vežti jūra, jeigu maksimali kelionės trukmė ilgesnė negu nurodyta 2 dalyje, nebent laikomasi sąlygų, išdėstytų 3 ir 4 dalyse, išskyrus sąlygas dėl poilsio laiko bei kelionės trukmės.
b)
vežant gyvūnus jūra reguliariu tiesioginiu maršrutu tarp dviejų Bendrijos geografinių taškų transporto priemonėmis, kurios pakrautos į laivą neiškraunant gyvūnų, šiuos būtina pailsinti 12 val., kai jie iškraunami paskirties uoste ar netoliese, nebent kelionės trukmė jūra tokia, kad kelionę galima laikyti atitinkančią 2, 3 ir 4 dalių reikalavimus.
<…>“ (Pataisytas vertimas)
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
Iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą išplaukia, kad 2002 m. birželio 12 d.
Interboves
Frydrichshafeno
Hauptzollamt
deklaravo eksportui į buvusią Jugoslaviją 33 gyvus galvijus ir paprašė suteikti eksporto grąžinamąją išmoką.
Hauptzollamt
2003 m. liepos 23 d. Sprendimu atmetė šį prašymą motyvuodama tuo, kad bendrovė veždama gyvūnus nesilaikė Direktyvos 91/628/EEB priedo 48 skirsnio 7 punkto b papunkčio. Iš tiesų
Hauptzollamt
konstatavo, kad pagal maršruto planą galvijai buvo transportuojami 23 val., t. y. laivu kelionė jūra truko 14 val. 30 min. tarp Bario (Italija) ir Igumenitcos (Graikija) bei 8 val. 30 min. keliais iki Evzoni, pasienio posto tarp Graikijos ir Buvusios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos be poilsio laiko.
Interboves
pateikė administracinį skundą dėl 2003 m. liepos 23 d. Sprendimo, teigdama, kad būtent persikėlimas jūra neturėtų būti įskaičiuojamas į vežimo laiką pagal Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 7 punkto a papunktį.
2005 m. birželio 21 d. Sprendimu
Hauptzollamt
atmetė šį administracinį skundą pabrėždama, kad persikėlimo jūra trukmė turėjo būti laikoma vežimo keliais tęsiniu. Todėl
Hauptzollamt
nuomone, norint patikrinti, ar visa vežimo trukmė atitiko Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 7 punkto b papunktį, reikėjo sudėti persikėlimo jūra trukmę su vežimo keliais laikotarpiais prieš vežimą jūra ir po jo, kurių bendra suma pagrindinėje byloje sudarė 32 valandas 45 minutes.
2005 m. liepos 21 d.
Interboves
pareiškė ieškinį dėl Sprendimo tvirtindama, kad laikėsi Direktyvos 91/628 nuostatų.
Esant šioms aplinkybėms
Finanzgericht Hamburg
nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1)
Ar Direktyvos 91/628/EEB <…> priedo <…> (48 skirsnio 7 punktas) a papunktyje nustatomas pagrindinis reikalavimas (gyvūnus) vežant jūra, dėl kurio iš esmės – jeigu įvykdytos (minėto) priedo (48 skirsnio 3 ir 4 punktuose) nustatytos sąlygos, išskyrus kelionės trukmę ir poilsio laiką – taip pat ir gabenant gyvūnus
ro ro
keltais („roll on/roll off“), vežimo keliais laikotarpiai prieš vežimą jūra ir po jo nesiejami vienas su kitu?
2)
Ar Direktyvos 91/628/EEB <…> priedo <…> (48 skirsnio 7 punkto) b papunktyje nustatoma speciali nuostata dėl (Europos) Bendrijoje plaukiojančių krovininių laivų, kuri taikoma su, t. y. papildomai, (šio priedo) (48 skirsnio 4 punkto) d papunktyje nustatytais reikalavimais, ir todėl, keltui atvykus į paskirties uostą (ar netoliese), maksimali 29 val. kelionės trukmė iš naujo nepradedama skaičiuoti ir turi būti daroma 12 val. poilsio pertrauka tik tuomet, jei vežimo jūra trukmė peržengė bendrąsias šio direktyvos priedo 48 skirsnio 2–4 punktuose nustatytas taisykles – t. y. viršijo 29 val. maksimalią trukmę pagal (šios direktyvos) priedo (48 skirsnio 4 punkto) d papunktį?“
Pirminės pastabos
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas sprendime nurodo Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 4 punkto d papunktį, kuriame nustatyta „14+1+14“ taisyklė. Pagal šią dalį gyvūnai po 14 val. kelionės turi būti pailsinami mažiausiai 1 val., kad per šį poilsio laiką jie galėtų būti pagirdyti ir, jeigu reikia, pašerti. Po šio poilsio laiko juos galima vežti dar 14 valandų.
Atsižvelgiant į antrojo prejudicinio klausimo turinį išaiškėja, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas 48 skirsnio 4 punkto d papunktyje numatytą taisyklę išaiškino taip, kad pagal ją maksimali vežimo trukmė gali būti 29 valandos.
Tačiau, kaip išvados 18 punkte teigė generalinis advokatas, Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 4 punkto d papunktyje nustatyta maksimali 28 val. vežimo trukmė, po pirmų 14 val. nutraukiama mažiausiai 1 val. pailsinti.
Todėl 48 skirsnio 4 punkto d papunktyje numatyta „14+1+14“ taisyklė turi būti suprantama taip, kad ji leidžia maksimalią 28 val. vežimo trukmę, nutraukiamą mažiausiai 1 val. pailsinti.
Dėl prejudicinių klausimų
Pirmuoju ir antruoju prejudiciniais klausimais, kuriuos reikia išnagrinėti kartu, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar vežimas krovininiu laivu reguliariu tiesioginiu maršrutu tarp dviejų Bendrijos geografinių taškų, numatytas Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 7 punkto b papunktyje, gali būti laikomas vežimu jūra šio priedo 48 skirsnio 7 punkto a papunkčio prasme. Jei atsakymas būtų teigiamas, jis klausia, ar vežimo keliais laikotarpiai prieš vežimą jūra ir po jo turi būti siejami vienas su kitu. Galiausiai jis klausia, ar baigus vežimą krovininiu laivu, kurio trukmė, atrodo, viršijo 14 val., t. y. maksimalią kelionės trukmę, numatytą Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 4 punkto d papunktyje, prieš minimalią 1 val. poilsio pertrauką, gyvūnai turi būti pailsinami 12 val. taikant 48 skirsnio 7 punkto b papunktį arba, jei iš karto po iškrovimo galima juos vežti keliais, tai maksimali vežimo trukmė turi būti 28 val., nutraukiama mažiausiai 1 val. pailsinti.
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo teigimu, Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 7 punkto a papunktyje nustatyti pagrindiniai reikalavimai vežimui jūra, įskaitant krovininiais laivais.
Pirmiausia iš to išplaukė, kad nuostatos, susijusios su vežimo trukme ir poilsio laiku, netaikomos vežimui jūra, nes šio priedo 48 skirsnio 3 ir 4 punktuose nustatyti reikalavimai neįvykdyti. Antra, vežimo keliais laikotarpiai prieš ir po vežimo jūra nesusiję. Trečia, nauja maksimali 28 val. vežimo trukmė, nutraukiama mažiausiai 1 val. pailsinti, Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 4 punkto d papunkčio prasme turėjo prasidėti iš karto krovininiam laivui atvykus į paskirties uostą.
Pirmiausia reikia priminti, kad, pirma, Direktyvos priedo 48 skirsnis nustatė gyvūnų, tarp kurių yra galvijai, priklausančių šios direktyvos 1 straipsnio 1 dalies a punkte minimoms rūšims, girdymo ir šėrimo intervalų, kelionės trukmės bei poilsio laiko taisykles.
Antra, kelionės trukmės bei poilsio laiko taisyklės tuo atveju, kai vežama jūra, reglamentuojamos šio priedo 48 skirsnio 7 punkto a ir b papunkčių. Pirmasis iš šių papunkčių nustato bendras nuostatas, taikytinas vežant jūra, o antrasis apibrėžia sąlygas, kurioms esant reikia gyvūnus pailsinti 12 val., jei vežama krovininiais laivais reguliariu tiesioginiu maršrutu tarp dviejų Bendrijos geografinių taškų (šiuo klausimu žr. 2008 m. liepos 17 d. Sprendimo
Schwaninger
,
C-207/06, Rink. p. I-5561
, 23, 24 ir 30 punktus).
Pirmiausia, kiek tai susiję su galimybe vežimą krovininiu laivu reguliariu tiesioginiu maršrutu tarp dviejų Bendrijos geografinių taškų kvalifikuoti kaip vežimą jūra, reikia priminti, kad kaip generalinis advokatas teigė išvados 28 punkte ir tai taip pat išplaukia iš Direktyvos 91/628 48 skirsnio 7 punkto b papunkčio ir šio priedo 26 punkto, jog neatsižvelgiant į vežimo ypatybes, vežimas krovininiais laivais yra vežimas jūra.
Iš tiesų, pirma, šio priedo 48 skirsnio 7 punkto b papunktis aiškiai nurodo šį vežimo būdą kaip vežimo jūra būdą. Antra, iš šio priedo 26 punkto išplaukia, kad Bendrijos teisės aktų leidėjas, reglamentuodamas specialias gyvūnų vežimui skirtas priemones šiuos laivus įtraukė į vežimo jūra priemones.
Jei vežimas krovininiais laivais yra vežimas jūra, tai iš to išplaukia, kad Direktyvos 91/628 48 skirsnio 7 punkto a ir b papunkčiai yra jam taikomi.
Kalbant apie klausimą, ar vežimo keliais laikotarpiai prieš vežimą jūra ir po jo turi būti susiję, reikia priminti, kad Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnis aiškiai nenumato, kad taip turi būti.
Tačiau iš Direktyvos priedo 48 skirsnio 7 punkto b papunkčio ir šios direktyvos tikslo išplaukia, kad ryšio tarp šių vežimo keliais laikotarpių egzistavimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į tai, ar viršyta maksimali 28 valandų kelionės krovininiais laivais trukmė, numatyta šio priedo 48 skirsnio 4 punkto d papunktyje.
Šiuo klausimu svarbu priminti, kad Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 7 punkto b papunktis nustato, kad vežant gyvūnus būtina juos pailsinti 12 val., kai jie iškraunami paskirties uoste ar netoliese, nebent kelionės jūra trukmė tokia, kad kelionę galima laikyti atitinkančią 2, 3 ir 4 dalių reikalavimus.
Remiantis šia bendra schema atrodo, jog Bendrijos teisės aktų leidėjas ketino, kad taisyklė, nustatanti maksimalų 28 val. kelionės trukmės laiką, numatytą Direktyvos 91/628 48 skirsnio 4 punkto d papunktyje, vežimo krovininiais laivais atveju būtų priimta atsižvelgiant į mažiausiai 1 val. poilsio laiko išimtį.
Iš tiesų, kaip generalinis advokatas pabrėžė išvados 33 punkte, šio poilsio laiko paisymas neturi būti pateisinamas vežant jūra.
Pirma, tokio poilsio laikotarpio paisymo negalima praktiškai įgyvendinti jūroje, nes laivas po 14 val. plaukimo turėtų mažiausiai 1 val. prisišvartuoti ir tada vėl išplaukti 14 val. laikotarpiui.
Reikia priminti, pirma, kad priešingai nei vežimas keliais, kai sunkvežimiui reikia sustoti, kad gyvūnai būtų pašerti, pagirdyti ir jais pasirūpinta, vežimo jūra ypatybės leidžia visa tai atlikti vežant pagal Direktyvos 91/628 priedo 26 punktą.
Taigi iš šio priedo 48 skirsnio 7 punkto b papunkčio išplaukia, kad jei vežant krovininiais laivais maksimali 28 val. kelionės trukmė yra viršyta, tai gyvūnai privalomai turi būti pailsinti 12 val. prieš vėl vežant, kai maksimali vežimo trukmė turi būti 28 val., nutraukiama mažiausiai 1 val. pailsinti pagal šio priedo 48 skirsnio 4 punkto d papunktį.
Esant tokioms aplinkybėms, skirtingi vežimo keliais laikotarpiai neturi būti pridėti, nes 12 val. poilsio laikotarpis būtinai neutralizuoja prieš tai buvusį vežimo laikotarpį. Šioje nuostatoje numatytos 12 val. tam, kad taip pat būtų neutralizuoti prieš poilsį buvę vežimo laikotarpiai, kaip antai 24 val. laikotarpis, numatytas Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 5 punkte, taikomas vežimui keliais.
Tačiau, jei vežimo krovininiais laivais trukmė yra tokia, kad leidžiama kelionę įtraukti į bendrą schemą, numatytą Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 2–4 punktuose, būtent jei ši kelionė neviršija maksimalios 28 val. vežimo trukmės ir todėl 12 val. pailsinimas nėra būtinas, tai vežimo keliais laikotarpis gali prasidėti iš karto, kai laivas atvyksta į paskirties uostą.
Tačiau tokiu atveju, norint nustatyti tokio naujo vežimo keliais trukmę, reikia atsižvelgti į prieš vežimą krovininiu laivu buvusio vežimo keliais trukmę, bent jau kai gyvūnai nebuvo pailsinti 24 val. prieš juos pakraunant į šį laivą. Iš tiesų, jei taip yra, tai ryšys tarp vežimų keliais nepateisinamas, nes 24 val. pailsinimas neutralizuoja prieš šį vežimą krovininiu laivu buvusį vežimą keliais.
Todėl jei vežimo krovininiu laivu trukmė viršija 28 val., o prieš tai buvęs vežimas keliais nebuvo neutralizuotas pailsinant 24 val. pagal Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 5 punktą, reikia pridėti prieš tai ir po to buvusius vežimus keliais.
Tačiau jei vežimo krovininiu laivu trukmė viršija 28 val., o prieš tai buvusį vežimą keliais neutralizavo 24 val. pailsinimas, iš karto po iškrovimo gali prasidėti naujas vežimas keliais, kai maksimali vežimo trukmė turi būti 28 val., nutraukiama mažiausiai 1 val. pailsinti, neatsižvelgiant į prieš vežimą krovininiu laivu buvusį vežimą keliais.
Visai kitaip aiškinant Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 7 punkto b papunktį, reikia sutikti su tuo, kad po mažiausiai 28 val. vežimo krovininiu laivu, naujas maksimalios 28 val. trukmės vežimas, nutraukiamas mažiausiai 1 val. pailsinti, gali prasidėti neatsižvelgiant į prieš vežimą krovininiu laivu buvusią vežimo keliais trukmę. Tai leistų sudėti keletą vežimų skirtingomis transporto priemonėmis, kai nebūtų vieno 12 val. ar 24 val. laikotarpio.
Tačiau toks 48 skirsnio 7 punkto b papunkčio aiškinimas tiesiogiai atitiktų Direktyvos 91/628 tikslą, t. y. gyvūnų apsaugą vežant (šiuo klausimu žr. 2008 m. sausio 17 d. Sprendimo
Viamex Agrar Handel ir ZVK
,
C-37/06 ir C-58/06, Rink. p. I-69
, 29 punktą), ir iš šios direktyvos aštuntos konstatuojamosios dalies išplaukiantį tikslą, kad dėl gyvūnų gerovės būtina kuo labiau riboti gyvūnų, tarp jų skerstinų, vežimą tolimais atstumais.
Galiausiai, kiek tai susiję su klausimu, ar vežant krovininiu laivu, kai vežimo trukmė viršija 14 val., gyvūnai turi būti pailsinami 12 val. pagal Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 7 punkto b papunktį, o jei po iškrovimo galima iš karto vežti keliais, kai maksimali vežimo trukmė turi būti 28 val., nutraukiama mažiausiai 1 valandai pailsinti, kaip išplaukia iš šio sprendimo 34 punkto, pakanka teigti, kad jei vežimo krovininiais laivais maksimali trukmė neviršija 28 val., o todėl 12 val. pailsinimas nėra būtinas, tai vežimas keliais gali prasidėti iš karto laivui atvykus į paskirties uostą, kai trukmė turi būti skaičiuojama šio sprendimo 36 punkte nurodytu būdu.
Atsižvelgiant į visus svarstymus, į pirmąjį ir antrąjį klausimus reikia atsakyti taip:
—
Direktyvos 91/628 priedo 48 skirsnio 7 punkto a papunktis turi būti aiškinamas taip, kad jis nustato bendras nuostatas, taikomas vežimui jūra, įskaitant krovininiu laivu, reguliariu tiesioginiu maršrutu tarp dviejų Bendrijos geografinių taškų transporto priemonėmis, kurios pakrautos į laivą neiškraunant gyvūnų, su išimtimis, susijusiomis su laivo rūšimi, dėl poilsio laiko, nustatyto šio priedo 48 skirsnio 7 punkto b papunktyje.
—
Pagal pastarąją nuostatą ryšys tarp vežimo keliais laikotarpių prieš vežimą krovininiu laivu ir po jo reguliariu tiesioginiu maršrutu tarp dviejų Bendrijos geografinių taškų transporto priemonėmis, kurios pakrautos į laivą neiškraunant gyvūnų, priklauso nuo maksimalios 28 val. vežimo krovininiu laivu trukmės, numatytos Direktyvos 81/628 48 skirsnio 4 punkto d papunktyje, viršijimo.
—
Jei vežimo krovininiu laivu reguliariu tiesioginiu maršrutu tarp dviejų Bendrijos geografinių taškų transporto priemonėmis, kurios pakrautos į laivą neiškraunant gyvūnų, trukmė yra mažesnė nei maksimali 28 val. trukmė, tai vežimas keliais gali prasidėti iš karto iškrovus gyvūnus paskirties uoste. Norint apskaičiuoti šį laikotarpį, reikia atsižvelgti į vežimo keliais laikotarpius prieš vežimą krovininiu laivu ir po jo, bent jau kai 24 val. poilsio laiku pagal Direktyvos 91/628 48 skirsnio 5 punktą nebuvo neutralizuotas vežimo keliais laikotarpis, buvęs iki vežimo jūra. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi patikrinti, ar pagrindinėje byloje nagrinėjamas vežimas atitinka minėtas sąlygas.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.

Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (trečioji kolegija) nusprendžia:

—
1991 m. lapkričio 19 d. Tarybos direktyvos 91/628/EEB dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir iš dalies keičiančios Direktyvas 90/425/EEB ir 91/496/EEB, iš dalies pakeistos Tarybos direktyva 95/29/EB, priedo 48 skirsnio 7 punkto a papunktis turi būti aiškinamas taip, kad jis nustato bendras nuostatas, taikomas vežimui jūra, įskaitant krovininiu laivu, reguliariu tiesioginiu maršrutu tarp dviejų Bendrijos geografinių taškų transporto priemonėmis, kurios pakrautos į laivą neiškraunant gyvūnų, su išimtimis, susijusiomis su laivo rūšimi, dėl poilsio laiko, nustatyto šio priedo 48 skirsnio 7 punkto b papunktyje.

—
Pagal pastarąją nuostatą, ryšys tarp vežimo keliais laikotarpių prieš vežimą krovininiu laivu ir po jo reguliariu tiesioginiu maršrutu tarp dviejų Bendrijos geografinių taškų transporto priemonėmis, kurios pakrautos į laivą neiškraunant gyvūnų, priklauso nuo maksimalios 28 val. vežimo krovininiu laivu trukmės, numatytos Direktyvos 81/628 48 skirsnio 4 punkto d papunktyje, viršijimo.

—
Jei vežimo krovininiu laivu reguliariu tiesioginiu maršrutu tarp dviejų Bendrijos geografinių taškų transporto priemonėmis, kurios pakrautos į laivą neiškraunant gyvūnų, trukmė yra mažesnė nei maksimali 28 val. trukmė, tai vežimas keliais gali prasidėti iš karto iškrovus gyvūnus paskirties uoste. Norint apskaičiuoti šį laikotarpį, reikia atsižvelgti į vežimo keliais laikotarpius prieš vežimą krovininiu laivu ir po jo, bent jau kai 24 val. poilsio laiku pagal Direktyvos 91/628 48 skirsnio 5 punktą nebuvo neutralizuotas vežimo keliais laikotarpis, buvęs iki vežimo jūra. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi patikrinti, ar pagrindinėje byloje nagrinėjamas vežimas atitinka minėtas sąlygas.

Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: vokiečių.