CELEX: 62005FJ0106
Virkamiehet
Henkilöstö

1.
Virkamiehet – Kanne – Vahingonkorvauskanne – Oikeudenkäyntiä edeltävä menettely – Vaatimus peruutetulla toimella aiheutetun
vahingon korvaamisesta
(Henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artikla)
2.
Virkamiehet – Kanne – Edeltävä hallinnollinen valitus – Valituksen tekemistä koskeva määräaika – Määräajan laskeminen
(Henkilöstösääntöjen 90 artiklan 2 kohta; neuvoston asetuksen N:o 1182/71 3 artiklan 4 kohta)
3.
Virkamiehet – Sairausloma – Sairauden osoittaminen – Lääkärintodistuksen toimittaminen – Poissaolon sääntöjenmukaisuutta koskeva
olettama
(Henkilöstösääntöjen 59 artiklan 1 ja 3 kohta)
1.
Henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artiklassa säädetyssä muutoksenhakukeinojen järjestelmässä silloin, kun asianomainen aikoo vaatia
korvausta vahingosta, joka on aiheutunut hänelle vastaisesta toimesta, jonka hallintoviranomainen on sittemmin peruuttanut,
oikeudenkäyntiä edeltävä menettely ei voi alkaa valituksen tekemisellä, koska katsotaan, ettei asianomaiselle vastaista toimea
ole missään vaiheessa ollut olemassa. Asianomaisen henkilön on näin ollen esitettävä hallintoviranomaiselle henkilöstösääntöjen
90 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemus ja sen jälkeen siinä tapauksessa, että tämä hakemus hylätään, valitus tästä hylkäävästä
päätöksestä.
Sitä vastoin siinä tapauksessa, että asianomaiselle virkamiehelle vastainen toimi peruutetaan sen jälkeen, kun siitä on valitettu
määräajassa, on prosessiekonomian vastaista vaatia, että asianomainen panee vireille uuden oikeudenkäyntiä edeltävän menettelyn
ja esittää hallintoviranomaiselle henkilöstösääntöjen 90 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hakemuksen. Sen jälkeen kun hallintoviranomainen
on ratkaissut virkamiehen valituksen nimenomaisesti tai implisiittisesti, virkamiehen on vain nostettava määräajassa kanne,
jossa vaaditaan peruutetulla toimella väitetysti aiheutetun vahingon korvaamista.
(ks. 94 ja 95 kohta)
2.
Koska henkilöstösäännöt ovat neuvoston säädös ja koska henkilöstösääntöjen 90 artiklassa tarkoitetuista määräajoista ei ole
annettu erityisiä sääntöjä, tämän artiklan 2 kohdassa, jonka mukaan valitus on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa, säädettyihin
määräaikoihin sovellettavat säännöt vahvistetaan määräaikoihin, päivämääriin ja määräpäiviin sovellettavista säännöistä annetun
asetuksen N:o 1182/71 3 artiklan 4 kohdassa.
(ks. 98 ja 99 kohta)
Viittaukset:
Yhteisöjen tuomioistuin: asia 38/84, K v. parlamentti, 2.5.1985 (Kok., s. 1267, 20 kohta) ja asia 152/85, Misset v. neuvosto,
15.1.1987 (Kok., s. 223, 8 ja 9 kohta)
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: asia T‑192/94, Maurissen v. tilintarkastustuomioistuin, 26.9.1996 (Kok. H., s. I‑A‑425
ja II‑1229, 28 kohta) ja asia T‑197/00, Onidi v. komissio, 30.5.2002 (Kok. H., s. I‑A‑69 ja II‑325, 50 kohta)
3.
Kun sairauden vuoksi poissa työstä oleva virkamies on toimittanut lääkärintodistuksen, hallintoviranomainen voi – kuten henkilöstösääntöjen
59 artiklan 1 kohdasta ilmenee – pitää poissaoloa perusteettomana vain joko sillä edellytyksellä, että lääkärintarkastuksen,
johon hallintoviranomainen on velvoittanut virkamiehen osallistumaan, tuloksena on todettu, että virkamies kykeni hoitamaan
tehtäviään, tai sillä edellytyksellä, että asianomaisen virkamiehen kiistettyä lääkärintarkastuksen päätelmien paikkansapitävyyden
riippumaton lääkäri, joka on nimetty sovittelumenettelyn yhteydessä, on vahvistanut nämä päätelmät. Vain tämän edellytyksen
täyttyessä hallintoviranomainen voi henkilöstösääntöjen 59 artiklan 3 kohdan mukaisesti vähentää perusteettoman poissaolon
virkamiehen vuosilomapäivistä ja siinä tapauksessa, että virkamiehellä ei ole enää jäljellä lomaoikeutta, pienentää hänen
palkkaansa vastaavalta jaksolta.
(ks. 112 kohta)