CELEX: 62008FJ0085
Avalik teenistus
Põhjendused

1.
Ametnikud – Lepingulised töötajad – Töölevõtmine – Katseaeg
(Personalieeskirjad, artikkel 34; muude teenistujate teenistustingimused, artikkel 84)
2.
Ametnikud – Lepingulised töötajad – Töölevõtmine – Katseaeg
(Muude teenistujate teenistustingimused, artikkel 84)
3.
Ametnikud – Lepingulised töötajad – Töölevõtmine – Katseaeg – Otsus teenistusest vabastamise kohta pärast katseaja lõppu
(Muude teenistujate teenistustingimused, artikkel 84)
1.
Personalieeskirjade artikli 34 eesmärk on tagada asjaomasele isikule õigus ametisse nimetavale asutusele võimalikke märkusi
esitada ning tagada, et see asutus võtab neid märkusi arvesse. Sama eesmärk tuleb omistada ka muude teenistujate teenistustingimuste
artiklile 84.
Kui katseajal olevale lepingulisele töötajale on antud võimalus esitada katseaja aruandes sisalduvate hindaja hinnangute kohta
oma seisukoht, siis selle aruande koostamisega hilinemine ei muuda iseenesest aruande või sõltuvalt asjaoludest teenistusest
vabastamise otsuse kehtivust kaheldavaks, olenemata sellest, kui kahetsusväärne on asetleidnud rikkumine muude teenistujate
teenistustingimuste nõudeid arvestades.
Tähtaeg, mis on ette nähtud muude teenistujate teenistustingimuste artikli 84 lõikes 3, milles nähakse ette hindaja poolt
katseajal olevale isikule katseaja aruande edastamine vähemalt üks kuu enne katseaja lõppemist, ei ole etteteatamistähtaeg,
vaid selle eesmärk on tagada, et töötaja saaks esitada oma märkused enne, kui institutsioon võtab otsuse asjaomase isiku teenistusse
jätmise või vabastamise kohta kuupäeval, mis nii palju kui võimalik langeb kokku katseaja lõppemise kuupäevaga.
(vt punktid 31–33)
Viited:
Euroopa Kohus: 12. juuli 1973, liidetud kohtuasjad 10/72 ja 47/72: Di Pillo
vs.
komisjon (EKL 1973, lk 763, punkt 16); 8. oktoober 1981, kohtuasi 175/80: Tither
vs.
komisjon (EKL 1981, lk 2345, punkt 13); 25. märts 1982, kohtuasi 98/81: Munk
vs.
komisjon (EKL 1982, lk 1155, punkt 8).
Esimese Astme Kohus: 1. aprill 1992, kohtuasi T‑26/91: Kupka-Floridi
vs.
majandus‑ ja sotsiaalkomitee (EKL 1992, lk II‑1615, punkt 20); 5. märts 1997, kohtuasi T‑96/95: Rozand-Lambiotte
vs.
komisjon (EKL AT 1997, lk I‑A‑35 ja II‑97, punkt 68); 21. september 1999, kohtuasi T‑98/98: Trigari-Venturin
vs.
tõlkekeskus (EKL AT 1999, lk I‑A‑159 ja II‑821, punkt 57).
Avaliku Teenistuse Kohus: 18. oktoober 2007, kohtuasi F‑112/06: Krcova
vs.
Euroopa Kohus (EKL AT 2007, lk I‑A‑1‑0000 ja II‑A‑1‑0000, punktid 33 ja 35).
2.
Kuigi muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 84 ei näe alates nende märkuste edastamisest, mida katseajal olev isik
tegi hindaja hinnangu kohta, ette siduvat tähtaega, mille jooksul teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus peab tegema
oma otsuse selle isiku teenistusse jätmise või vabastamise kohta, peab selle asutuse otsus asjaomase isiku teenistusse jätmise
kohta langema nii palju kui võimalik kokku katseaja lõppemise kuupäevaga.
(vt punktid 43 ja 44)
Viited:
Esimese Astme Kohus: eespool viidatud kohtuotsus Trigari-Venturin
vs.
tõlkekeskus, punkt 74.
3.
Katseajal oleva ametniku alaliselt ametisse nimetamata jätmise otsus erineb tegelikust „teenistusest vabastamisest” isiku
puhul, kes on alaliselt ametisse nimetatud ametnik. Kui viimasel juhul tuleb üksikasjalikult analüüsida põhjendusi, mis õigustavad
sõlmitud töösuhte lõpetamist, siis peab katseajal olevate töötajate alaliselt ametisse nimetamise otsustes sisalduv analüüs
olema kõikehõlmav ning tuginema sellele, kas on või puuduvad rida positiivseid asjaolusid, mis on ilmnenud katseajal ja mis
näitavad, et katseajal oleva töötaja alaliselt ametisse nimetamine on teenistuse huvides.
Sama kehtib muude teenistujate teenistustingimuste artikli 84 suhtes, kuna katseaja lõpul (või katseaja jooksul) lepingulise
töötaja teenistusest vabastamise otsus erineb samuti sellise töötaja teenistusest vabastamisest, kes kinnitati oma ametikohta
positiivse katseaja lõpu aruande põhjal. Samamoodi nagu alaliselt ametisse nimetamise või nimetamata jätmise otsuse puhul,
nõuab töötaja teenistusse jätmise või vabastamise otsus katseaja kohta kõikehõlmavat analüüsi, mis võimaldab välja tuua selle,
kas on või puuduvad rida positiivseid asjaolusid, mis näitavad, et töötaja teenistusse jätmine on teenistuse huvides.
Lisaks on administratsioonil ametniku või katseajal oleva töötaja võimete ja soorituste teenistuse huvides hindamisel ulatuslik
otsustusruum. Seega ei saa Avaliku Teenistuse Kohus asendada oma hinnangut institutsioonide hinnanguga osas, mis puudutab
katseaja tulemust ja sellise isiku võimeid, kes on kandidaat ühenduse avalikku teenistusse alaliselt ametisse nimetamiseks
või lepingu sõlmimiseks, vaid kohtu kontroll piirdub sellega, kas ei ole tehtud ilmset hindamisviga või võimu kuritarvitatud.
(vt punktid 70–72)
Viited:
Euroopa Kohus: eespool viidatud kohtuotsus Munk
vs.
komisjon, punkt 16; 17. november 1983, kohtuasi 290/82: Tréfois
vs.
Euroopa Kohus (EKL 1983, lk 3751, punktid 24, 25 ja 29); 5. aprill 1984, kohtuasi 347/82: Alvarez
vs.
parlament (EKL 1984, lk 1847, punkt 16); 15. mai 1985, kohtuasi 3/84: Patrinos
vs
. majandus‑ ja sotsiaalkomitee (EKL 1985, lk 1421, punktid 13 ja 25).
Esimese Astme Kohus: eespool viidatud kohtuotsus Kupka-Floridi
vs.
majandus‑ ja sotsiaalkomitee, punkt 52; eespool viidatud kohtuotsus Rozand-Lambiotte
vs.
komisjon, punktid 112 ja 113; 27. juuni 2002, liidetud kohtuasjad T‑373/00, T‑27/01, T‑56/01 ja T‑69/01: Tralli
vs
. EKP (EKL AT 2002, lk I‑A‑97 ja II‑453, punkt 76).
Avaliku Teenistuse Kohus: eespool viidatud kohtuotsus Krcova
vs.
Euroopa Kohus, punkt 62.