CELEX: 61987CJ0002
Tjenestemænd
invaliditetsgrad

1 VED STAEVNING, INDGIVET TIL DOMSTOLENS JUSTITSKONTOR DEN 6 . JANUAR 1987, HAR ERICH BIEDERMANN, TJENESTEMAND VED REVISIONSRETTEN, ANLAGT SAG MED PAASTAND OM ANNULLATION AF REVISIONSRETTENS BESLUTNING OM AT ANERKENDE EN INVALIDITETSGRAD PAA KUN 9% OG AF ERKLAERINGEN FRA LAEGEUDVALGET, DER LAA TIL GRUND FOR DENNE BESLUTNING, SAMT PAASTAND OM, AT DET STATUERES, AT DER SKAL SKE EN FORNYET GENNEMGANG VED ET NYT OVERORDNET LAEGEUDVALG AF SAMTLIGE SPECIALLAEGEUNDERSOEGELSER, MED NAVNLIG HENBLIK PAA DE PSYKOLOGISKE EFTERVIRKNINGER .
2 SAGSOEGEREN VAR DEN 8 . DECEMBER 1980 UDE FOR ET FAERDSELSUHELD, DER MEDFOERTE DELVIS, VEDVARENDE INVALIDITET, DER BLEV FASTSAT TIL 6% AF DEN LAEGE, DER VAR UDPEGET AF DEN SAGSOEGTE INSTITUTION I HENHOLD TIL ARTIKEL 18 I ORDNING OM DAEKNING AF RISIKOEN FOR ULYKKER OG ERHVERVSSYGDOMME HOS TJENESTEMAEND VED DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER ( HEREFTER BENAEVNT "ORDNINGEN ").
3 DENNE SATS KUNNE SAGSOEGEREN IKKE ACCEPTERE, HVORFOR HAN I HENHOLD TIL ARTIKLERNE 21 TIL 23 I ORDNINGEN BEGAEREDE NEDSAETTELSE AF ET LAEGEUDVALG MED DEN OPGAVE AT AFGIVE UDTALELSE OM INVALIDITETSGRADEN . DETTE BLEV OGSAA NEDSAT OG FASTSLOG EN INVALIDITETSGRAD PAA 9 %.
4 DA SAGSOEGEREN VAR UTILFREDS MED DEN INVALIDITETSGRAD, DER VAR FASTSAT AF LAEGEUDVALGET, INDGAV HAN KLAGE I HENHOLD TIL ARTIKEL 90 I TJENESTEMANDSVEDTAEGTEN . DA KLAGE ER BLEVET AFVIST AF DEN SAGSOEGTE INSTITUTION, HAR HAN ANLAGT NAERVAERENDE SAG .
5 VEDROERENDE SAGENS FAKTISKE OMSTAENDIGHEDER, RETSFORHANDLINGERNES FORLOEB OG PARTERNES ANBRINGENDER OG ARGUMENTER HENVISES TIL RETSMOEDERAPPORTEN . DISSE OMSTAENDIGHEDER OMTALES DERFOR KUN I DET FOELGENDE, SAAFREMT DET PAA DE ENKELTE PUNKTER ER NOEDVENDIGT FOR FORSTAAELSEN FOR DOMSTOLENS ARGUMENTATION .
6 INDLEDNINGSVIS SKAL DET EX OFFICIO FASTSLAAS, DER SKAL SKE AFVISNING AF PAASTANDEN OM, AT DET "STATUERES, AT DER SKAL SKE EN FORNYET GENNEMGANG VED ET NYT OVERORDNET LAEGEUDVALG AF SAMTLIGE SPECIALLAEGEUNDERSOEGELSER, NAVNLIG MED HENBLIK PAA DE PSYKOLOGISKE EFTERVIRKNINGER ".
7 SAGSOEGERENS PAASTANDE VEDROERER OGSAA NEDSAETTELSEN AF LAEGEUDVALGET OG FORLOEBET OG RESULTATERNE AF DETS ARBEJDE .
8 INDEN DISSE KLAGEPUNKTER UNDERSOEGES, BEMAERKES, AT IFOELGE DOMSTOLENS FASTE PRAKSIS ( JFR . SENEST DOM AF 29 . OKTOBER 1984, SUSS MOD KOMMISSIONEN, SAG 265/83, SML . S.*4029 ) KAN DEN KLAGEORDNING, VEDTAEGTEN HJEMLER, I PRINCIPPET KUN ANVENDES TIL EN KONTROL, DER ER BEGRAENSET TIL SPOERGSMAAL OM LAEGEUDVALGENES FORSKRIFTSMAESSIGE SAMMENSAETNING OG VIRKSOMHED, IDET DOMSTOLENS EFTERPROEVELSE IKKE KAN UDVIDES TIL AT OMFATTE DE RENT LAEGELIGE AFGOERELSER, DER SKAL ANSES SOM DEFINITIVE, NAAR DE ER TILBLEVET PAA DE FORSKRIFTSMAESSIGE BETINGELSER .
9 SAGSOEGEREN HAR HAEVDET, AT NEDSAETTELSEN AF LAEGEUDVALGET VAR BEHAEFTET MED EN MANGEL, IDET DEN SPECIALLAEGE, DER VAR UDPEGET AF DEN SAGSOEGTE INSTITUTION, MANGLEDE DEN NOEDVENDIGE UAFHAENGIGHED, FORDI HAN HAVDE AFFATTET DEN FOERSTE ANFAEGTEDE LAEGEERKLAERING, OG FORDI HAN VAR SPECIALLAEGE FOR DEN BEROERTE FORSIKRER .
10 DOMSTOLEN HAR I DEN FORBINDELSE I DOM AF 14 . JULI 1981 ( SUSS MOD KOMMISSIONEN, SAG 186/80, SML . S.*2041 ) ANFOERT, AT ORDNINGENS BESTEMMELSER HAR TIL FORMAAL AT SIKRE TJENESTEMAENDENE MULIGHEDER FOR EN DOBBELT UNDERSOEGELSE, FOERST AF DEN LAEGE, SOM INSTITUTIONEN HAR VALGT, SIDEN, I TILFAELDE AF, AT DER REJSES INDSIGELSE, AF ET LAEGEUDVALG, HVORTIL HVER AF PARTERNE UDPEGER EN LAEGE, DE HAR TILLID TIL; TJENESTEMANDENS INTERESSER ER SAALEDES BEHOERIGT SIKRET VED TILSTEDEVAERELSEN I LAEGEUDVALGET AF EN LAEGE, SOM HAN HAR TILLID TIL, OG VED, AT DET TREDJE MEDLEM AF UDVALGET UDPEGES I FAELLESSKAB AF DE TO MEDLEMMER, DER ER UDPEGET AF HVER
PART, ELLER I TILFAELDE AF, AT MAN IKKE KAN NAA TIL ENIGHED, AF DOMSTOLENS PRAESIDENT .
11 DET FREMGAAR AF SAMME DOM, AT DER UNDER DISSE OMSTAENDIGHEDER IKKE ER NOGET TIL HINDER FOR, AT INSTITUTIONEN UDPEGER DEN SAMME LAEGE, SOM DEN HAR VALGT I MEDFOER AF ORDNINGENS ARTIKEL 19 TIL AT UDARBEJDE DEN FOERSTE LAEGEERKLAERING, LIGESOM DER HELLER IKKE ER NOGET TIL HINDER FOR, AT TJENESTEMANDEN UDPEGER EN LAEGE, DER ALLEREDE HAR UNDERSOEGT HAM MED HENBLIK PAA AT AFGIVE EN ERKLAERING EFTER HANS ANMODNING, SAALEDES SOM TILFAELDET ER DET I NAERVAERENDE SAG .
12 ENDELIG HAR DOMSTOLEN OGSAA I DEN FOERNAEVNTE DOM FASTSLAAET, AT DEN OMSTAENDIGHED, AT DEN SAGSOEGTE INSTITUTION HAR UDPEGET EN LAEGE, SOM OGSAA ER GODKENDT AF FORSIKRINGSSELSKABET, PAA INGEN MAADE KAN KRAENKE TJENESTEMANDENS INTERESSER .
13 I NAERVAERENDE TILFAELDE ER DEN TREDJE LAEGE BLEVET UDPEGET I FAELLESSKAB AF DE LAEGER, SOM INSTITUTIONEN OG TJENESTEMANDEN HAR VALGT, LIGESOM UDVALGETS ERKLAERING ER BLEVET UNDERSKREVET UDEN FORBEHOLD AF ALLE MEDLEMMERNE . HEREFTER MAA DET KONSTATERES, AT UDVALGET ER BLEVET FORSKRIFTSMAESSIGT NEDSAT, OG AT KRAVENE OM LIGELIG SAMMENSAETNING OG OBJEKTIVITET, DER LIGGER TIL GRUND FOR ARTIKLERNE 19-23 I ORDNINGEN, ER BLEVET OVERHOLDT .
14 SAGSOEGERENS FOERSTE PAASTAND MAA DERFOR FORKASTES .
15 SAGSOEGEREN HAR FREMFOERT EN RAEKKE KLAGEPUNKTER VEDROERENDE DEN FREMGANGSMAADE, DER ER BLEVET FULGT AF
LAEGEUDVALGET, HVORVED DETS ARBEJDE ER BLEVET AFVIKLET PAA RETSSTRIDIG MAADE .
16 HAN HAR FOR DET FOERSTE GJORT GAELDENDE, AT MAN IKKE HAR GIVET HAM LEJLIGHED TIL AT FREMSAETTE SIT EGET SYNSPUNKT . DET BEMAERKES, AT ORDNINGEN IKKE FORESKRIVER, AT LAEGEUDVALGET SKAL HOERE DEN PAAGAELDENDE . I BETRAGTNING AF BESKAFFENHEDEN AF UDVALGETS ARBEJDER, DER IKKE GAAR UD PAA AT TRAEFFE AFGOERELSE MELLEM PARTER, EFTER EN KONTRADIKTORISK PROCEDURE, MEN AT FASTSLAA MEDICINSKE RESULTATER, ER EN SAADAN HOERING HELLER IKKE PAAKRAEVET IFOELGE PRINCIPPERNE OM RETTEN TIL FORSVAR .
17 SAGSOEGEREN HAR FOR DET ANDET GJORT GAELDENDE, AT LAEGEUDVALGET I SIN ERKLAERING HENVISER TIL EN UNDERSOEGELSE, DER IKKE SVARER TIL DEN, MAN HAR UNDERKASTET HAM . HAN HAR HAEVDET - TIL FORSKEL FRA HVAD DER FREMGAAR AF ERKLAERINGEN - AT HAN ALDRIG ER BLEVET UNDERKASTET NOGEN SCANNING, MEN ALENE EN ROENTGENUNDERSOEGELSE OG TOMOGRAFISK DENSIMETRI .
18 DET MAA I DENNE FORBINDELSE FASTSLAAS, AT SAGSOEGERENS KLAGEPUNKT VEDROERER DEN MEDICINSKE BETEGNELSE FOR EN UNDERSOEGELSE, SOM HAN IKKE BESTRIDER HAR FUNDET STED . IMIDLERTID FREMGAAR DET AF SKRIVELSEN FRA DR.*ARENDT, DER ER VEDLAGT REVISIONSRETTENS SVARSKRIFT, HVILKE BEMAERKNINGER IKKE ER BLEVET BESTRIDT AF SAGSOEGEREN, AT DEN LAEGE, DER HAR GENNEMFOERT DEN PAAGAELDENDE UNDERSOEGELSE, UDTRYKKELIG HAR BETEGNET DEN SOM EN "ROENTGEN - OG SCANNINGUNDERSOEGELSE ".
19 SAGSOEGEREN HAR FOR DET TREDJE GJORT GAELDENDE, AT UDVALGET HAR TILSIDESAT DE ERKLAERINGER, DER TIDLIGERE ER AFGIVET PAA TJENESTEMANDENS BEGAERING AF FORSKELLIGE LAEGER . DET BEMAERKES, AT DOMSTOLEN I SIN FOERNAEVNTE DOM AF 29 .
NOVEMBER 1984 HAR FASTSLAAET, AT UDVALGETS OPGAVE, DER GAAR UD PAA OBJEKTIVT OG UAFHAENGIGT AT BEDOEMME LAEGELIGE SPOERGSMAAL, FORUDSAETTER ET FRIT SKOEN . DET TILKOMMER DERFOR LAEGEUDVALGET AT AFGOERE, I HVILKET OMFANG DER SKAL TAGES HENSYN TIL TIDLIGERE AFGIVNE LAEGEERKLAERINGER, DET VAERE SIG EFTER TJENESTEMANDENS BEGAERING ELLER EFTER INSTITUTIONENS . I NAERVAERENDE TILFAELDE FREMGAAR DET AF SAGENS AKTER, AT LAEGEUDVALGET HAR TAGET HENSYN TIL TIDLIGERE AFGIVNE LAEGEERKLAERINGER, OG AT DET HAR UNDERKASTET DEM EN KRITISK GENNEMGANG .
20 SAGSOEGEREN HAR ENDELIG HAEVDET, AT UDVALGET HAR STOETTET SIG PAA EN ERKLAERING AFGIVET AF EN NEUROLOG, DER ALLEREDE LAA TIL GRUND FOR DEN FOERSTE LAEGEERKLAERING, DER BLEV AFGIVET EFTER BEGAERING AF REVISIONSRETTEN I HENHOLD TIL ARTIKEL 18 I ORDNINGEN, SOM ER BLEVET BESTRIDT AF SAGSOEGEREN, OG SOM ER AF SENERE DATO END DENNE SIDSTNAEVNTE ERKLAERING .
21 DET BEMAERKES, AT DEN MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE MELLEM DATOERNE SOM FREMHAEVET AF SAGSOEGEREN VEDROERER DEN FOERSTE LAEGEERKLAERING, DER BLEV INDHENTET PAA BEGAERING AF DEN SAGSOEGTE INSTITUTION I HENHOLD TIL ORDNINGENS ARTIKEL 18 . IMIDLERTID ER DET NETOP DET FORHOLD, AT TJENESTEMANDEN IKKE VAR ENIG MED DEN FOERSTE ERKLAERING OG FOR AT FAA FORETAGET EN FORNYET UNDERSOEGELSE AF TJENESTEMANDENS LIDELSER, AT LAEGEUDVALGET BLEV NEDSAT . DEN ERKLAERING, DER ER AFGIVET AF DETTE - UAFHAENGIGT AF DEN, DER ER UDARBEJDET I MEDFOER AF ARTIKEL 18, OG SOM ALENE LIGGER TIL GRUND FOR REVISIONSRETTENS BESLUTNING - KAN IKKE BLIVE PAAVIRKET AF DE HAEVDEDE FORMMANGLER I FORBINDELSE MED DEN FOERSTE ERKLAERING .
22 SAGSOEGERENS KLAGEPUNKTER VEDROERENDE RETMAESSIGHEDEN AF
UDVALGETS ARBEJDER KAN DERFOR IKKE LAEGGES TIL GRUND .
23 SAGSOEGEREN HAR ENDELIG BESTRIDT DE RESULTATER, SOM LAEGEUDVALGETS ARBEJDER ER MUNDET UD I, MED DEN BEGRUNDELSE, AT UDVALGET I KONKLUSIONERNE IKKE HAR TAGET HENSYN TIL FORSTYRRELSE AF STILLING OG FORHOLD I ANLEDNING AF ULYKKEN, HVORVED UDVALGET HAR TILSIDESAT DOMSTOLENS PRAKSIS PAA DETTE OMRAADE .
24 DET ER I DEN FORBINDELSE TILSTRAEKKELIGT AT KONSTATERE, AT DET FREMGAAR AF SAGEN, AT LAEGEUDVALGET HAR UNDERSOEGT SAGSOEGERENS KLAGER VEDROERENDE DE PSYKISKE OG SOCIALE EFTERVIRKNINGER; UDVALGET HAR PAA GRUNDLAG AF SIT FRIE LAEGELIGE SKOEN TILSIDESAT NOGLE AF DISSE, MEN HAR IKKE DESTO MINDRE TAGET HENSYN TIL DE FORELIGGENDE "SUBJEKTIVE SOMATISKE VANSKELIGHEDER" VED FASTSAETTELSEN AF INVALIDITETSGRADEN . DETTE KLAGEPUNKT MAA DERFOR LIGELEDES FORKASTES .
25 HEREFTER BOER SAGSOEGTE FRIFINDES .
Afgørelse om sagsomkostninger
SAGENS OMKOSTNINGER
26 IFOELGE PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 69, STK . 2, DOEMMES DEN PART, DER TABER SAGEN, TIL AT AFHOLDE SAGSOMKOSTNINGERNE . I HENHOLD TIL PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 70 BAERER INSTITUTIONERNE IMIDLERTID SELV DE UDGIFTER, DE HAR AFHOLDT I SAGER ANLAGT AF DE ANSATTE VED DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER .
Afgørelse
PAA GRUNDLAG AF DISSE PRAEMISSER
UDTALER OG BESTEMMER
DOMSTOLEN ( FJERDE AFDELING )
1 ) SAGSOEGTE FRIFINDES .
2 ) HVER PART BAERER SINE OMKOSTNINGER .