CELEX: 62008CJ0150
Kombinovaná nomenklatúra
Položky sadzobníka 2206 a 2208
Kvasený nápoj s obsahom destilovaného alkoholu
Nápoj pripravený z určitého ovocia alebo určitého prírodného produktu
Dôsledky
Strata chute, vône a vzhľadu pôvodného nápoja

Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu kombinovanej nomenklatúry (ďalej len „KN“), ktorá tvorí prílohu I nariadenia Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (
Ú. v. ES L 256, s. 1
; Mim. vyd. 02/002, s. 382), zmeneného a doplneného nariadením Komisie (EHS) č. 2587/91 z [
neoficiálny preklad
] (
Ú. v. ES L 259, s. 1
, ďalej len „nariadenie č. 2658/87“).
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi spoločnosťou Siebrand BV so sídlom v Kampene (Holandsko) (ďalej len „Siebrand“) a Staatssecretaris van Financiën (štátny tajomník pre financie, ďalej len „Staatssecretaris“) vo veci ôsmich dodatočných platobných výmerov spotrebnej dane na tri alkoholické nápoje, ktoré táto spoločnosť vyrába, za obdobie od júla 2003 do februára 2004.
Právny rámec
Dodatočné platobné výmery dane vo veci samej boli vydané v súlade s holandským zákonom o spotrebných daniach (Wet op de accijns), ktorý prebral smernicu Rady 92/83/EHS z 19. októbra 1992 o zosúladení štruktúr spotrebných daní pre etanol a alkoholické nápoje (
Ú. v. ES L 316, s. 21
; Mim. vyd. 09/001, s. 206).
Na účely vymedzenia jednotlivých kategórií tovarov, ktoré podliehajú spotrebným daniam na základe sadzby stanovenej smernicou Rady 92/84/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje (
Ú. v. ES L 316, s. 29
; Mim. vyd. 09/001, s. 213), článok 26 smernice 92/83 odkazuje na KN platnú v čase prijatia tejto smernice.
KN
KN je založená na svetovom harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovarov (ďalej len „HS“), ktorý vypracovala Rada pre colnú spoluprácu, teraz Svetová colná organizácia zriadená medzinárodným dohovorom uzavretým v Bruseli 14. júna 1983 a schváleným v mene Európskeho hospodárskeho spoločenstva rozhodnutím Rady 87/369/EHS zo , ktoré sa týka uzavretia Medzinárodného dohovoru o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru a protokolu o jeho zmene a doplnkoch (
Ú. v. ES L 198, s. 1
; Mim. vyd. 02/002, s. 288).
V súlade s článkom 3 ods. 1 písm. a) nariadenia č. 2658/87 je KN zhodná s HS, pokiaľ ide o prvých šesť znakov číselného kódu položiek a podpoložiek.
Všeobecné pravidlá na výklad KN (ďalej len „všeobecné pravidlá“), ktoré sa nachádzajú v jej prvej časti prvom oddiele bode A stanovujú najmä:
„Zatrieďovanie výrobkov do [KN] sa riadi nasledujúcimi zásadami:
1.
Názvy tried, kapitol a podkapitol majú len orientačný charakter; na právne účely sa zatriedenie určuje podľa znenia položiek a príslušných poznámok k triedam a kapitolám, a ak tieto položky alebo poznámky nevyžadujú inak, podľa nasledujúcich ustanovení.
2.
…
b)
Každá zmienka o materiáli alebo látke v niektorej položke sa vzťahuje aj na zmesi alebo kombinácie tohto materiálu alebo tejto látky s inými materiálmi alebo látkami… Zatriedenie pozostávajúceho z viac ako jedného materiálu… sa vykoná podľa zásad uvedených v pravidle 3.
3.
Ak má byť tovar podľa pravidla 2 písm. b) alebo z nejakých iných dôvodov,
prima facie
, zatriedený do dvoch alebo viacerých položiek, zatriedenie sa vykoná takto:
a)
najšpecifickejšia položka musí mať prednosť pred položkami so všeobecnejším významom. Ak sa však dve alebo viac položiek, a to každá z nich, vzťahuje na časť materiálov alebo látok, ktoré tvoria zmiešaný… výrobok [zmes —
neoficiálny preklad
]…, tieto položky sa považujú vo vzťahu k týmto výrobkom za rovnako špecifické, aj ak jedna z nich obsahuje úplnejší alebo presnejší opis tovaru;
b)
zmesi…, ktoré sa nemôžu riadiť pravidlom 3 a) [ktoré nemožno zatriediť podľa pravidla 3 písm. a) —
neoficiálny preklad
], sa zatriedia podľa materiálu alebo komponentu, ktorý im dáva podstatný charakter, ak je možné ho určiť.
…“
Pokiaľ ide o dotknuté tovary vo veci samej, KN zahŕňa triedu IV, nazvanú „Pripravené potraviny; nápoje, liehoviny a ocot; tabak a spracované tabakové náhradky“. V tejto triede sa nachádza kapitola 22 nazvaná „Nápoje, liehoviny a ocot“. Čo sa týka tejto kapitoly, zahŕňa položku 2206 nazvanú „Ostatné kvasené nápoje (napríklad jablčné, hruškové, medovina); zmesi kvasených nápojov a zmesi kvasených nápojov a nealkoholických nápojov, inde nešpecifikované alebo nezahrnuté“, ako aj položku 2208, nazvanú „Etylalkohol nedenaturovaný, s objemovým alkoholometrickým titrom nižším ako 80% vol.; destiláty, likéry a ostatné liehové nápoje;…“.
Podľa článku 9 ods. 1 písm. a) druhej zarážky a článku 10 nariadenia č. 2658/87 Komisia Európskeho spoločenstva prijme vysvetlivky týkajúce sa KN (ďalej len „vysvetlivky ku KN“).
Vysvetlivka ku KN týkajúca sa položky 2206 so zreteľom na „iné“ tovary patriace do podpoložiek 22060031 až 22060089 stanovuje:
„Do týchto podpoložiek patria produkty opísané vo vysvetlivkách HS k položke 2206, druhý odsek, body (1) až (10).“
Pojem nápoje „nešumivé, v nádobách s obsahom“, ktorý je uvedený v podpoložkach 22060051 až 22060089, je vo vysvetlivke k položke 2206 spresnený takto:
„Do týchto podpoložiek patria nápoje, ktoré nie sú produktom prirodzenej fermentácie muštu z čerstvého hrozna, ale sú vyrobené z koncentrovaného hroznového muštu. Tento mušt je stabilný a môže byť uskladnený k prípadnému použitiu.
Proces fermentácie začína zvyčajne kvasinkami. Cukor môže byť tiež pridaný pred alebo počas fermentácie. Takto získaný výrobok možno nakoniec osladiť, alkoholizovať alebo zmiešať.“
Vysvetlivka ku KN týkajúca sa položky 2208 znie takto:
„Destiláty, likéry a ostatné liehové nápoje položky 2208 sú alkoholické kvapaliny, ktoré sú vo všeobecnosti určené na ľudskú konzumáciu a sú pripravené:
—
buď priamo destiláciou (tiež s pridaním ochucujúcich látok) prírodných fermentovaných kvapalín, takých ako víno alebo jablčný mušt, alebo predtým vykvaseného ovocia, výliskov obilia alebo ostatných rastlinných produktov, alebo
—
jednoduchým pridaním rôznych aromatických látok a niekedy cukru, k alkoholu vyrobenému destiláciou.
Rôzne liehové nápoje sú opísané vo vysvetlivkách HS k položke 2208, tretí odsek, body (1) až (17).
V súvislosti s nedenaturovanými destilátmi treba poznamenať, že ostávajú zatriedené v tejto položke aj vtedy, ak majú objemový alkoholometrický titer 80% vol. alebo vyšší, tiež ak je výrobok pripravený na konzumáciu ako nápoj.
Do tejto položky nepatria alkoholické nápoje získané fermentáciou (položky 220300 až 220600).“
HS
Podľa článku 3 ods. 1 medzinárodného dohovoru o HS zo 14. júna 1983 sa každá zmluvná strana zaväzuje, že svoje tarifné a štatistické nomenklatúry usporiada podľa HS a bude používať bez dodatkov a zmien všetky položky a podpoložky HS, ako aj ich číselné znaky a dodržiavať číselné usporiadanie tohto systému. Súčasne sa každá zmluvná strana zaväzuje používať na výklad HS všeobecné pravidlá, ako aj všetky poznámky k triedam, kapitolám a k podpoložkám HS a nemeniť ich rozsah.
Svetová colná organizácia prijme vysvetlivky týkajúce sa HS (ďalej len „vysvetlivky k HS“). Vysvetlivka k HS týkajúca sa položky 2206 znie takto:
„Táto položka zahŕňa všetky kvasené nápoje, okrem nápojov uvedených v číslach 2203 až 2205.
Patrí sem najmä:
1.
Jablčné víno, alkoholický nápoj pripravený kvasením z jablčnej šťavy.
…
Všetky tieto nápoje môžu byť prirodzene šumivé alebo umelo napustené oxidom uhličitým. Zostávajú takto zatriedené aj v prípade pridania alkoholu alebo, ak ich obsah alkoholu sa zvýši ďalším kvasením, pretože si zachovávajú charakter tovarov zatriedených do tejto položky.
Do tejto položky tiež patria zmesi nealkoholických nápojov a kvasených nápojov, ako aj zmesi kvasených nápojov uvedených v predchádzajúcich položkách kapitoly 22, ako napríklad zmes limonády a piva alebo vína, zmes piva a vína, ktorých objemový alkoholometrický titer je vyšší ako 0,5% vol.
…“
Vysvetlivka k HS týkajúca sa položky 2208 stanovuje:
„Do tejto položky patria jednak, bez ohľadu na ich stupeň alkoholu:
A)
Destiláty, ktoré sa získavajú destiláciou (bez pridania aromatických látok) prírodných fermentovaných kvapalín, takých ako víno alebo jablčné víno, alebo predtým vykvaseného ovocia, výliskov obilia alebo ostatných rastlinných produktov; ako destiláty sú charakteristické tým, že si zachovávajú osobitnú chuť alebo vôňu z dôvodu prítomnosti vedľajších ochucujúcich látok [éterov, aldehydov, kyselín, vyšších alkoholov (rozpúšťadiel), atď.], ktoré závisia od druhu konečných látok použitých k destilácii.
B)
Likéry, ktoré sú liehovými nápojmi s prídavkom cukru, medu alebo iných prírodných sladidiel a výťažkov alebo esencií (napríklad liehové nápoje získavané buď destiláciou alebo zmiešaním nedenaturovaného etylalkoholu alebo destilovaných alkoholických nápojov s jedným alebo viacerými z týchto produktov: ovocie, zelenina alebo iné časti rastlín, výťažky, esencie, vonné silice, alebo šťavy, aj zahustené). Medzi tieto produkty možno zahrnúť likéry, ktoré obsahujú kryštály cukru, likéry s prídavkom ovocnej šťavy, likéry na báze vajec, likéry na báze rastlín, bobúľ a aromatických látok, čajové, čokoládové, mliečne a medové likéry.
C)
Všetky liehové nápoje neobsiahnuté v akejkoľvek inej položke tejto kapitoly.“
Ako príklad uvedených tovarov táto vysvetlivka cituje najmä:
„…
7)
Smotanové
likéry, ktoré sú takto pomenované pre svoj obsah alebo farbu, všeobecne s nízkym obsahom alkoholu a s vysokým obsahom cukru (kakaový likér, banánový likér, vanilkový likér, kávový likér, likér z čiernych ríbezlí), ako aj takzvané
emulzné
likéry najmä vaječné likéry a smotanové likéry.
8)
Ratafia
likéry vyrábané z ovocnej šťavy často s prídavkom malého množstva cudzích ochucujúcich látok (čerešňová, malinová, marhuľová ratafia, atď.).
…
15)
Ovocné alebo zeleninové šťavy s prídavkom alkoholu, ktorých objemový alkoholometrický titer je vyšší ako 0,5% vol., s výnimkou produktov čísla 2204.
…
17)
Nápoje podobajúce sa vínu a vyrábané zmiešaním destilátu s ovocnou šťavou alebo vodou, cukrom, farbivami, aromatickými látkami alebo inými prísadami, s výnimkou produktov čísla 2004.“
Bod VIII vysvetlivky HS k všeobecnému pravidlu 3 písm. b) stanovuje, že zložku, ktorá určuje podstatný charakter sa mení podľa druhu tovaru, možno vyvodiť napríklad z druhu základného materiálu alebo častí, z ktorých sa skladá, z ich objemu, ich množstva, ich váhy, ich hodnoty alebo významu jedného zo základných materiálov vo vzťahu k použitiu tovar.
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
Siebrand je spoločnosť, ktorá vyrába alkoholické a nealkoholické nápoje. Vyrába najmä tri alkoholické nápoje, ktoré sa volajú „Pina Colada“, „Whiskey Cream“ a „Apfel Cocktail“. Tieto výrobky sú vyrábané z jablčného muštu, do ktorého sa pridáva destilovaný alkohol, voda, cukrový sirup, rôzne aromatické látky a farbivá ako aj zo smotany, pokiaľ ide o nápoje Pina Colada a Whiskey Cream. Tieto tri nápoje majú objemový alkoholometrický titer 14,5% vol., ktorý pozostáva z 12% vol. destilovaného alkoholu a 2,5% vol. alkoholu vykvaseného z jablčného koncentrátu.
Predmetné tovary boli do 1. januára 2003 zatrieďované daňovým inšpektorom (ďalej len „inšpektor“) do položky 2206 KN, čo určovalo aj sadzbu spotrebných daní, ktorá sa na tieto tovary uplatňovala. V súlade s rozhodnutím Staatssecretaris van Financiën z však inšpektor dospel k záveru, že vzhľadom na alkoholometrický titer a povahu dotknutého tovaru musia byť tieto nápoje od zatriedené do položky 2208. Dôsledkom toho je aj vyššia spotrebná daň.
Hoci inšpektor odložil uplatnenie novej sadzby na 1. júl 2003, zaslal spoločnosti Siebrand osem dodatočných platobných výmerov dane za obdobie od júla 2003 do februára 2004. Siebrand podal proti uvedenými výmerom námietku, inšpektor však trval na stanovisku prijatom vo svojom rozhodnutí o námietke.
Siebrand podal preto žalobu na Gerechtshof te Arnhem, ktorý rozhodol, že predmetný tovar je zatriedený do položky 2208 KN.
Hoge Raad der Nederlanden, ktorý rozhoduje o dovolaní Siebranda proti tomuto rozhodnutiu, preto rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.
Môže byť nápoj, ktorý obsahuje určitú mieru destilovaného alkoholu, ktorý inak zodpovedá definícii položky [KN] 2206, zatriedený do tejto položky, keď ide o kvasený nápoj, ktorý stratil pridaním vody a určitých látok chuť, vôňu a/alebo vzhľad nápoja pripraveného z ovocia alebo z prírodného produktu?
2.
V prípade kladnej odpovede na prvú otázku, podľa akého kritéria sa má stanoviť, či sa má nápoj napriek tomu zatriediť do položky KN 2208 z dôvodu, že obsahuje destilovaný alkohol?“
O prejudiciálnych otázkach
Vnútroštátny súd sa týmito otázkami, ktoré treba preskúmať spoločne, v podstate pýta, či nápoje z vykvaseného alkoholu pôvodne zodpovedajúce položke 2206 KN, ktoré pridaním určitej miery destilovaného alkoholu, vody, cukrového sirupu, aromatických látok, farbív a pri niektorých z nich smotany stratili chuť, vôňu a/alebo vzhľad nápoja pripraveného z ovocia alebo z prírodného produktu, patria do položky 2206 KN ako kvasené nápoje, alebo do položky 2208 KN ako destiláty.
V tejto súvislosti treba pripomenúť ustálenú judikatúru, podľa ktorej v záujme právnej istoty a uľahčenia kontrol sa má rozhodujúce kritérium pre colné zaradenie tovarov hľadať vo všeobecnosti v ich objektívnych znakoch a vlastnostiach, ako sú definované v znení položky KN a v poznámkach k triede alebo ku kapitole (pozri najmä rozsudok z 18. júla 2007, Olicom,
C-142/06, Zb. s. I-6675
, bod 16 a citovanú judikatúru, ako aj z , Kip Europe a i., C-362/07 a C-363/07, Zb. s. I-9489, bod 26).
Poznámky, ktoré predchádzajú kapitolám Spoločného colného sadzobníka, rovnako ako aj vysvetlivky, pokiaľ ide o KN, vypracované Komisiou, a pokiaľ ide o vysvetlivky HS, vypracované Svetovou colnou organizáciou, významným spôsobom prispievajú k výkladu jednotlivých položiek, a to i napriek tomu, že nie sú právne záväzné (rozsudky Olicom, už citovaný, bod 17; zo 6. decembra 2007, Van Landeghem,
C-486/06, Zb. s. I-10661
, bod 25, a z , Metherma,
C-403/07, Zb. s. I-8921
, bod 48).
Treba uviesť, že podľa vysvetlivky k HS týkajúcej sa položky 2206 KN pridanie alkoholu do nápojov, ktoré sú zaradené do tejto položky, nebráni tomu, aby si uvedené nápoje zachovali toto zatriedené, pokiaľ si zachovávajú charakteristiky tovarov zaradených do tejto položky, a to kvasených nápojov.
Z rozhodnutia vnútroštátneho súdu však vyplýva, že predmetné nápoje vo veci samej stratili chuť, vôňu a vzhľad nápoja pripraveného z ovocia alebo z prírodného produktu, teda z kvaseného nápoja. Takéto tovary nemôžu byť zaradené do položky 2206 KN.
Pokiaľ ide o zatriedenie takýchto tovarov je potrebné pripomenúť, že podľa všeobecného pravidla 2 písm. b) sa každá zmienka o materiáli alebo látke v položke vzťahuje aj na zmesi alebo kombinácie tohto materiálu alebo tejto látky s ostatnými materiálmi alebo látkami. Tak je to aj v prípade tovarov vo veci samej, ktoré obsahujú kvasený alkohol, ako aj destilovaný alkohol. Tieto látky patria do rozdielnych sadzobných položiek.
Všeobecné pravidlo 3 písm. a) uvádza, že ak sa zdá, že podľa pravidla 2 písm. b) alebo z nejakých iných dôvodov, by mal byť tovar zatriedený do dvoch alebo viacerých položiek, položka s najšpecifickejším opisom musí mať prednosť pred položkami so všeobecnejším opisom.
V prípade ak sa výrobky, ako sú tie v spore vo veci samej, skladajú z rôznych látok a ak žiadna z dvoch vyššie uvedených podpoložiek nie je špecifickejšia ako tá druhá, jediným ustanovením, o ktoré sa možno pri zatrieďovaní týchto výrobkov oprieť, je všeobecné pravidlo 3 písm. b) (pozri v tomto zmysle rozsudky z 21. júna 1988, Sportex, 253/87, Zb. s. 3351, bod 7, a z , Turbon International, C-250/05, Zb. s. I-10531, bod 20).
Podľa tohto všeobecného pravidla 3 písm. b) je pri colnom zaraďovaní výrobku nevyhnutné zistiť, ktorý z materiálov, z ktorých sa skladá, mu dáva podstatný charakter (pozri rozsudky z 10. mája 2001, VauDe Sport,
C-288/99, Zb. s. I-3683
, bod 25; zo , Turbon International, Zb. s. I-1389, bod 26, a z , Turbon International, už citovaný, bod 21).
Je preto potrebné určiť, ktorý z materiálov, z ktorých sa skladá tovar, ako je ten vo veci samej, mu dáva podstatný charakter.
Z rozhodnutia vnútroštátneho súdu vyplýva, že tieto tovary sú vyrábané z jablčného muštu, s prídavkom destilovaného alkoholu, cukru vo forme sirupu, rôznych aromatických látok a farbív, ako aj zo smotany, pokiaľ ide o Pina Colada a Whiskey Cream. Finálne výrobky získajú objemový alkoholometrický titer 14,5% vol., ktorý pozostáva z 2,5% vol. alkoholu vykvaseného z jablčného muštu a z pridaného 12% vol. destilovaného alkoholu.
Ako je uvedené aj v bode VIII vysvetlivky k HS týkajúcej sa všeobecného pravidla 3 písm. b), zložku, ktorá určuje podstatný charakter, možno podľa druhu tovaru vyvodiť napríklad z druhu základného materiálu alebo z častí, z ktorých sa skladá, z ich objemu, ich množstva, ich váhy, ich hodnoty alebo významu jedného zo základných materiálov vo vzťahu k použitiu tovaru.
Pokiaľ ide o tovar, ako je ten je v spore vo veci samej, na určenie jeho podstatného charakteru možno zohľadniť viaceré objektívne znaky a vlastnosti. Po prvé preto treba konštatovať, že destilovaný alkohol viac prispieva nielen k ich celkovému obsahu, ale aj k ich obsahu alkoholu ako kvasený alkohol.
Po druhé bolo by potrebné preskúmať, či osobitné organoleptické vlastnosti týchto tovarov zodpovedajú vlastnostiam tovarov zaradeným do položky 2208 KN. Podľa ustálenej judikatúry môže byť chuť totiž objektívnym znakom a vlastnosťou tovaru (pozri v tomto zmysle rozsudky z 28. októbra 2004, Artrada a i.,
C-124/03, Zb. s. I-10297
, bod 41, ako aj z , Sachsenmilch,
C-196/05, Zb. s. I-5161
, bod 37).
Z tohto hľadiska, ako už bolo zdôraznené, tovar, ako je ten vo veci samej, stratil pridaním vody a určitých látok chuť, vôňu a vzhľad nápoja pripraveného z ovocia alebo z prírodného produktu, teda z kvaseného nápoja. Osobitné organoleptické vlastnosti uvedeného tovaru, ktoré určujú ich podstatný charakter, zodpovedajú teda vlastnostiam tovarov zaradených do položky 2208 KN.
Nakoniec je potrebné pripomenúť, že účel použitia výrobku môže súčasne predstavovať objektívne kritérium zaradenia, pokiaľ je vlastný danému výrobku, čo možno posúdiť na základe jeho objektívnych znakov a vlastností (pozri rozsudok z 1. júna 1995, Thyssen Haniel Logistic, C-459/93, Zb. s. I-1381, bod 13; zo , DFDS,
C-396/02, Zb. s. I-8439
, bod 29, a z , RUMA,
C-183/06, Zb. s. I-1559
, bod 36). Je nesporné, že objektívne znaky a vlastnosti tovaru, ako je ten vo veci samej, a to najmä forma, farba a obchodné meno, zodpovedajú vlastnostiam liehovín.
Z toho vyplýva, že všetky podstatné charakteristiky nápojov, ako sú dotknuté nápoje vo veci samej, zodpovedajú vlastnostiam tovaru zaradeného do položky 2208 KN.
Vzhľadom na predchádzajúce úvahy je potrebné na položené otázky odpovedať, že nápoje z kvaseného alkoholu pôvodne zodpovedajúce položke 2206 KN, ktoré pridaním určitej miery destilovaného alkoholu, vody, cukrového sirupu, rôznych aromatických látok a farbív a pri niektorých z týchto nápojov pridaním smotany stratili chuť, vôňu a/alebo vzhľad nápoja pripraveného z ovocia alebo z prírodného produktu, nepatria do položky 2206 KN, ale do jej položky 2208.
O trovách
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.

Z týchto dôvodov Súdny dvor (tretia komora) rozhodol takto:

Nápoje z kvaseného alkoholu pôvodne zodpovedajúce položke 2206 kombinovanej nomenklatúry, ktorá tvorí prílohu I nariadenia Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku, zmeneného a doplneného nariadením Komisie (EHS) č. 2587/91 z , ktoré pridaním určitej miery destilovaného alkoholu, vody, cukrového sirupu, rôznych aromatických látok a farbív a pri niektorých z týchto nápojov pridaním smotany stratili chuť, vôňu a/alebo vzhľad nápoja pripraveného z ovocia alebo z prírodného produktu, nepatria do položky 2206 kombinovanej nomenklatúry, ale do jej položky 2208.

Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: holandčina.