CELEX: 62005TJ0050
Viešasis paslaugų pirkimas
Bendrijos viešojo konkurso procedūra
Informacinių paslaugų, susijusių su telematinėmis sistemomis, skirtomis stebėti akcizais apmokestinamų produktų judėjimą, teikimas
Konkurso dalyvio pasiūlymo atmetimas
Ieškinys dėl panaikinimo
Konkurse dalyvaujantis konsorciumas
Priimtinumas
Vienodo požiūrio į konkurso dalyvius ir skaidrumo principai
Sutarties sudarymo kriterijai
Gero administravimo ir rūpestingumo principai
Pareiga motyvuoti
Akivaizdi vertinimo klaida

Teisinis pagrindas
Europos Bendrijų Komisijos sudaromoms viešojo paslaugų pirkimo sutartims taikomos 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento
(EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, p. 1; 2004 m.
specialusis leidimas lietuvių k., 1 sk., 4 t., p. 74, toliau – finansinis reglamentas) pirmosios dalies V antraštinės dalies
nuostatos ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias finansinio reglamento
įgyvendinimo taisykles (OL L 357, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 1 sk., 4 t., p. 145, toliau – įgyvendinimo
taisyklės), nuostatos, galiojusios šios bylos faktinių aplinkybių susidarymo momentu.

Faktinės bylos aplinkybės
I –
Akcizais apmokestinamų prekių judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimo sistema (EMCS)
2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba priėmė Sprendimą Nr. 1152/2003/EB dėl akcizais apmokestinamų
produktų judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimo (OL L 162, 2003, p. 5; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 9 sk., 1 t.,
p. 386), kuriame pripažinta, jog būtina turėti akcizais apmokestinamų prekių judėjimo stebėjimo kompiuterizuotą sistemą (EMCS),
kuri valstybėms narėms sudarytų galimybę turėti informacijos apie tokį judėjimą realiu laiku ir atlikti reikalingus patikrinimus
(Sprendimo Nr. 1152/2003 3 konstatuojamoji dalis).
Sprendimo Nr. 1152/2003 1 straipsniu sukuriama EMCS.
Be to, Sprendimo Nr. 1152/2003 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta:
„Komisija užtikrina, kad, kuriant Bendrijos sudėtines dalis kompiuterizuotoje sistemoje, kuo didesnis dėmesys būtų teikiamas
tam, kad būtų panaudojama kuo daugiau NCTS ir kad būtų užtikrinta, jog kompiuterizuota sistema yra suderinta ir, jei techniškai
įmanoma, integruota į NCTS, tokiu būdu siekiant sukurti integruotą kompiuterizuotą sistemą akcizais apmokestinamų prekių judėjimui
Bendrijos viduje bei iš trečiųjų šalių ar į jas gabenamų akcizais bei kitais mokesčiais apmokestinamų prekių judėjimui prižiūrėti.“
Remiantis dokumentais EMCS turėjo būti sukurta keturiais etapais nuo 2002 iki 2009 m. (0 etapas kartu su 1, 2 ir 3 etapais).
0 etapas turėjo būti tarpinis galutinio EMCS paleidimo etapas. Šiame etape akcizų srityje veikiančios informacinės sistemos
turėjo būti išlaikytos ir saugomos iki tol, kol jos bus integruotos į EMCS, šiai tik pradėjus veikti. Su 0 etapu susijusias
užduotis turėjo atlikti sutarties
Fiscalis Information Technology Systems, Koncepcijos kūrimas, sistemų sukūrimas, aptarnavimas bei priežiūra
(FITS‑DEV)
kontrahentas.
1 etape turėjo būti sukurta EMCS ir apibrėžta jos koncepcija. Koncepciją turėjo parengti sutarties
EMCS System Spécifications (ESS)
(toliau – sutartis ESS) kontrahentas. Šio kontrahento darbas turėjo būti baigtas 2005 m. viduryje.
Galiausiai 2 ir 3 etapai turėjo būti kūrimo ir diegimo etapai, susiję su sutarties „Telematinių sistemų, skirtų stebėti akcizais
apmokestinamų prekių judėjimą Europos Bendrijoje pagal akcizo mokesčio netaikymo sistemą, koncepcija, kūrimas, aptarnavimas
ir priežiūra (EMCS‑DEV)‑(TAXUD/2004/AO‑004)“ (toliau – aptariama sutartis) kontrahento vykdoma veikla.
II –
Aptariamos sutarties sudarymas
2004 m. liepos 20 d. skelbime apie konkursą, kuris paskelbtas
Europos Sąjungos Oficialiojo leidinio
priede (OL 2004, S 139), Komisijos Mokesčių ir Muitų sąjungos generalinis direktoratas (toliau – aptariamas GD arba perkančioji
organizacija) paskelbė viešą konkursą aptariamai sutarčiai sudaryti. Ši sutartis turėjo būti sudaryta su subjektu, pateikusiu
ekonomiškai palankiausią pasiūlymą, t. y. subjektu, pasiūliusiu geriausią kainos ir kokybės santykį. Galutinė pasiūlymų priėmimo
data nustatyta 2004 m. rugpjūčio 31 diena.
Prie kvietimo teikti pasiūlymus pridėtų specifikacijų 10 punkte nustatyti tokie aptariamos laimėtojo nustatymo kriterijai:
„10. Laimėtojo nustatymo kriterijai
Sutartis bus sudaryta su ekonomiškai palankiausią pasiūlymą pateikusiu konkurso dalyviu. Vertinant pasiūlymus bus atsižvelgta
į šiuos kriterijus:
1.      Siūlomo sprendimo kokybė:
1. – Siūlomos strategijos tinkamumas reikiamoms užduotims įvykdyti (40/100).
2. – Siūlomų metodų ir priemonių, kokybinių standartų ir kokybės procedūrų tinkamumas reikiamoms užduotims įvykdyti (30/100).
3. – Siūlomos komandos organizavimo tinkamumas reikiamoms užduotims įgyvendinti (20/100).
4. – Pasiūlymo sandara, aiškumas ir išsamumas (10/100).
Pasiūlymai, kurie už kiekvieną kokybės kriterijų surenka ne mažiau nei 50 % reikiamų balų ir visus balus kartu sudėjus gauna
ne mažiau kaip 60 % reikiamų balų, bus papildomai vertinami atsižvelgiant į kainą.
2.      Kaina
Geriausias kainos ir kokybės santykio pasiūlymas bus nustatytas taip:
–      pasiūlymui, gavusiam geriausią techninio rezultato įvertinimą, bus suteiktas 100 taškų kokybės rodiklis. Likusiems pasiūlymams
bus suteikti mažesni kokybės rodikliai atsižvelgiant į techninį rezultatą,
–      žemiausios kainos pasiūlymui bus suteiktas 100 taškų kainos rodiklis. Likusiems pasiūlymams bus suteikti didesni kainos rodikliai
atsižvelgiant į jų kainą.
Kiekvieno pasiūlymo kokybės ir kainos santykis skaičiuojamas kokybės rodiklį dalijant iš kainos rodiklio. Aukščiausią rezultatą
gaus tas pasiūlymas, kurio kainos ir kokybės santykis bus geresnis.“
2004 m. rugpjūčio 27 d. faksu ieškovė
Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE
, pagal Graikijos teisę įsteigta bendrovė, veikianti informacinių technologijų ir komunikacijų srityje, pareiškė išlygas dėl
aptariamos sutarties sudarymo procedūros, kurios grindžiamos galimu viešojo konkurso neobjektyvumu, kuris naudingas konkurso
dalyviams, anksčiau buvusiems aptariamo GD tiekėjams, to paties viešojo konkurso aiškių specifikacijų trūkumu ir tikslių bei
objektyvių konkurso dalyvių vertinimo kriterijų trūkumu. Tame pačiame fakse ji taip pat paprašė perkančiosios organizacijos
atidėti pasiūlymų pateikimo terminą, kol bus išspręstos nurodytos problemos.
2004 m. rugpjūčio 31 d. ieškovė pateikė pasiūlymą kartu su Prancūzijos bendrove
Steria SA
(toliau – konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymas).
2004 m. laišku perkančioji organizacija pareiškė nuomonę, kad 2004 m. rugpjūčio 27 d. fakse ieškovės suformuluotos išlygos
yra nepagrįstos ir atsisakė tenkinti jos prašymą pratęsti pasiūlymų pateikimo terminą.
2004 m. rugsėjo 6 d. faksu atsakydama į minėtą 2004 m. rugsėjo 3 d. laišką ieškovė išreiškė abejonių dėl viešojo konkurso
procedūros suderinamumo su finansinio reglamento 92 straipsniu ir įgyvendinimo taisyklių 131 straipsnio 1 ir 2 dalimis.
2004 m. spalio 5 d. laišku perkančioji organizacija atsakė, kad laikomasi finansinio reglamento 92 straipsnio ir įgyvendinimo
taisyklių 131 straipsnio 1 ir 2 dalies reikalavimų.
Vokai su pasiūlymais buvo atplėšti 2004 m. rugsėjo 8 d. Buvo gauti penki pasiūlymai ir visi jie pripažinti galiojančiais.
Vienas pasiūlymas buvo atmestas pritaikius atmetimo kriterijus. Kitas pasiūlymas atmestas atlikus kokybės vertinimą. Taigi
galutiniam kainos ir kokybės vertinimui buvo pateikti tik trys pasiūlymai, tarp kurių buvo ir konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymas.
Vertinimo komisija pasiūlė sutartį sudaryti su
Intrasoft International SA
(toliau –
Intrasoft
), kurios pasiūlyme buvo pateiktas geriausias kainos ir kokybės santykis. Komisijos vertinimu konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymas konkurse užėmė trečią vietą.
Perkančioji organizacija patvirtino vertinimo komisijos pasiūlymą ir 2004 m. lapkričio 18 d. sprendimu sudarė aptariamą sutartį.
Viešojo konkurso procedūros rezultatai ieškovei buvo pateikti 2004 m. lapkričio 18 d. laišku. Tame laiške nurodyta, kad „[jos]
pasiūlymas nebuvo atrinktas, nes įvertinus gautus pasiūlymus ir atsižvelgus į specifikacijose išdėstytus sutarties pasirašymo
kriterijus, jis nebuvo geriausias kainos ir kokybės santykio atžvilgiu“.
Registruotu laišku ir 2004 m. lapkričio 22 d. faksu ieškovė perkančiosios organizacijos paprašė pateikti tokią informaciją
ir dokumentus: konkursą laimėjusio dalyvio pavadinimą ir, jei pastarasis turi partnerį (ar partnerių) arba subrangovą (ar
subrangovų), jo (jų) pavadinimą (pavadinimus) bei sutarties, kuri buvo su juo (jais) sudaryta, dalies dydį; ieškovės techninio
pasiūlymo ir konkursą laimėjusio pasiūlymo kiekvieno laimėtojo nustatymo kriterijaus įvertinimą; vertinimo komisijos ataskaitos
kopiją ir ieškovės finansinio pasiūlymo palyginimo su konkursą laimėjusiu finansiniu pasiūlymu kriterijus ir, konkrečiai,
kiekvieno minėto pasiūlymo įvertinimus. 2004 m. gruodžio 8 d. faksu ieškovė pakartojo savo prašymą.
2004 m. gruodžio 10 d. laišku perkančioji organizacija pateikė atsakymą ir ieškovei pateikė vertinimo komisijos ataskaitos
ištrauką. Šioje ištraukoje, be kita ko, pateikti minėtos komisijos komentarai apie
Intrasoft
ir konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymus dėl kiekvieno aptariamo laimėtojo nustatymo kriterijaus. Tie komentarai išdėstyti taip:
„A.      Intrasoft […]
Bendras komentaras
Puikus pasiūlymas, įrodantis išsamų aptariamų klausimų išmanymą, o pasirinktas projekto valdymo būdas yra išsamus ir gerai
apgalvotas. Išsamumas, nuodugni galinčių kilti problemų analizė ir kokybės valdymo klausimams skiriamas dėmesys sudaro viso
pasiūlymo kokybę. Vienintelė silpna vieta yra struktūrinės analizės trūkumas, kuris vis dėlto apskritai nesumažina viso pasiūlymo
kokybės.
Pasiūlymas grindžiamas tvirtu akcizų srities ir jos politinės bei organizacinės aplinkos Komisijoje ir valstybėse narėse išmanymu.
Metodai ir komandos organizavimas yra labai kokybiški bei įrodo, kad bus įmanoma susidoroti su didele užduotimi, įskaitant
[įrodant] ir reikiamą lankstumą.
Darytina išvada, kad šis pasiūlymas yra visiškai tinkamas, kad būtų galima prisiimti atsakomybę už projektą.
Kriterijus: siūlomos strategijos tinkamumas reikiamoms užduotims įvykdyti
Ši bendrovė puikiai išmano problemas, kurias reikės spręsti kuriant EMCS, ir akivaizdžiai žino, kaip projekto sudedamosios
dalys susijusios tarpusavyje.
Pasiūlyme išsamiai ir aiškiai aprašyta įgyvendinimo strategija bei metodai ir labai aiškiai išdėstytas projekto dalių aprašymas.
Jos vizija ir strategija grindžiama labai tvirtu ir išsamiu projekto planu.
Pateikta gera galimybės iš naujo panaudoti NSTI sudedamąsias dalis analizė.
Pasiūlyme pateiktas reikalavimų kontrolės sąrašas ir taip pabrėžiamas išsamus projekto tikslų išmanymas bei jų susiejimas
su „aukščiausio lygio“ reikalavimais, apibrėžtais viešojo konkurso specifikacijoje.
Pasiūlyme yra daug kokybės rodiklių, apimančių visas veiklos sritis ir papildančių specifikacijoje nurodytus rodiklius.
Šio pasiūlymo nedidelė silpnoji vieta yra struktūrinių klausimų (tvirtumo, išplėtimo ir veikimo) analizės išsamumo trūkumas.
Kriterijus: siūlomų metodų ir priemonių, kokybinių standartų ir kokybės procedūrų tinkamumas reikiamoms užduotims įvykdyti
Siūlomi metodai ir priemonės aprašyti ypač išsamiai. Bendras požiūris, kuriame derinamas RUP [Rational Unified Process] koncepcijos
kūrimo etape ir TEMPO – sistemų kūrimo etape, įrodo, kad gerai suvokiami dviejų Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimo
vystymo etapų skirtumai.
Požiūris į kokybės užtikrinimą labai gerai apgalvotas, nes siūlomi ir proceso, ir produkto kokybės rodikliai, ir yra pagrįstas
„pagrindiniais vertinimo kriterijais“.
Konkurso dalyvis gerai išmano
Cosmic‑FFP
principus [išnaša praleista], tačiau aprašymas yra labiau teoriškas ir jo pasiūlyme trūksta praktinio įgyvendinimo (pvz.,
nenurodytos naudotinos priemonės).
Nepaisant labai gero infrastruktūros kūrimo apibūdinimo, saugumo įranga konkurso dalyvio patalpose nesirūpinama.
Kriterijus: siūlomos komandos organizavimo tinkamumas reikiamoms užduotims įgyvendinti
Komandos sandara ir jos organizacija labai gerai apibrėžtos dėl ataskaitų sandaros, labai tikslaus profilių identifikavimo
(iš viso 23) ir aprašymo, išsamus kiekvieno profilio kompetencijų aprašymas. Komandos sandara labai gerai subalansuota, joje
yra vadovų, prekybos ekspertų, verslo analitikų, atsakingų už kūrybą asmenų, koncepcijų kūrėjų, techninės pagalbos paslaugų
operatorių ir t. t.
Komandos narių vaidmuo ir atsakomybė labai gerai apibrėžti.
Komandos dydis (apie 60 asmenų) yra logiškas ir nuoseklus atsižvelgiant į būsimos užduoties apimtį.
Pasiūlyme užtikrintas mažas darbuotojų kaitos procentas, kuris yra apie 80 % komandos personalo, taip darbuotojai negalės
būti perkelti dirbti prie kitų projektų.
Kriterijus: pasiūlymo sandara, aiškumas ir išsamumas
Kalbant apie visų projekto veiklos sričių vykdymą, pasiūlymas yra aiškus ir išsamus.
Bendras pristatymas yra aiškus, pateikta daug aiškinamųjų schemų. Informaciją rasti ir perskaityti lengva, nes išdėstyta suprantamai.
Šiam pasiūlymui trūksta tik akronimų paaiškinimo lentelės.
B.      [Evropaïki Dynamiki‑Steria]
Bendras komentaras
Nors šiame pasiūlyme pateikta keletas įdomių pasiūlymų struktūros prasme, jis yra per daug abstraktus: iš koncepcijos ir sistemų
kūrimo aprašymo faktiškai nematyti konkretaus EMCS sukūrimo.
Pasiūlyme išdėstyta metodika yra nuosekli geriausios patirties ir informacinių sistemų kūrimo veikalų santrauka. Tačiau čia
ir vėl konkretūs EMCS kūrimo aspektai aptariami labai bendrai, o siūloma analizė nėra visiškai išsami.
Komandos organizavimo aprašymas yra geras, tačiau iš jo negalima spręsti, kad tinkamai suvokiama nuolatinės pagalbos vartotojams
būtinybė [EMCS projekto] kuriant koncepciją.
Pasiūlyme yra keletas prieštaravimų, kurie kelia abejonių dėl šio pasiūlymo patikimumo.
Kriterijus: siūlomos strategijos tinkamumas reikiamoms užduotims įvykdyti
Konkurso dalyvis pateikė ataskaitą apie EMCS techninę sandarą, jo pasiūlymas dėl sandaros (pvz.,
Web
paslaugų naudojimas) yra įdomus, nurodyti pradiniai bandymai siūlyti techninius sprendimus ir pasiūlymas dėl infrastruktūros
sukūrimo.
Pasiūlyme pateiktas išsamus darbų etapų sąrašas, kuriame nuosekliai išdėstyti užklausos, planavimo, tiekimo ir priėmimo mechanizmai
bei kokybės rodikliai.
Tačiau bendras planas labai abstraktus ir jame labai nedaug analizuojami konkretūs EMCS aspektai.
Siūloma strategija šiek tiek paviršutiniška. Joje pateikta daug ištraukų iš kitų šaltinių (pvz., ilgos ištraukos iš
IBM‑Rational RUP
dokumentacijos), tačiau nepaaiškinta jų svarba šiam projektui.
Iš pasiūlymo matyti, kad neišsiaiškinta specifikacija, nes jame minimi darbai, kurie jau atlikti arba bus atlikti įsigaliojus
sutarčiai. Jame siūlomi struktūriniai elementai, kurie netiks EMCS aplinkoje nei veikimo, nei plėtros prasme.
Pasiūlyme yra tam tikrų prieštaravimų, visų pirma dėl planavimo: pvz., kai kurie kūrimo darbai pradedami dar nepradėjus kurti
koncepcijos.
Kriterijus: siūlomų metodų ir priemonių, kokybinių standartų ir kokybės procedūrų tinkamumas reikiamoms užduotims įvykdyti
Apskritai, siūlomi metodai pristatyti gerai. Pasiūlyme pateiktas tikslus informacinės infrastruktūros kūrimas ir geras atitinkamų
su saugumu susijusių aspektų aprašymas.
Daug standartinių nuorodų, [panašių į naudojimo instrukcijas], daroma kalbant apie sandarą, normas, informacines priemones
ir infrastruktūros sudedamąsias dalis (pvz., XML, X509, J2EE). Prie jų pridėta keli šimtai puslapių
HP, Oracle, CISCO
ir t. t. naudojimo instrukcijų bei brošiūrų, tačiau dažniausiai be jokio pagrindo ar aiškaus ryšio su EMCS tikslais.
Pasiūlyme išsamiai aprašyta
Cosmic FFP
, tačiau vertinimui siūlomos priemonės (
Calico ir Costar
) yra tinkamos tik
Cocomo II
metodika grindžiamiems vertinimams, o tai nenuoseklu (žr. 4.1.3.5.1 skirsnį).
RUP
visame pasiūlyme laikoma projekto valdymo „metodu“, tačiau kūrimo aplinkai siūlomos programinės įrangos pasiūlyme nenurodyta
jokia
IBM‑Rational
licencija.
Kriterijus: siūlomos komandos organizavimo tinkamumas reikiamoms užduotims įgyvendinti
Komandos organizavimo aprašymas yra geras, o tai rodo, kad suvokiama jos sudėties kaita atsižvelgiant į projekto pažangą nuo
koncepcijos kūrimo iki sistemų kūrimo, perdavimo, įskaitant saugumą, bandymus ir techninę pagalbą. Sąveika komandos viduje
taip pat gerai išdėstyta.
Iš 67 asmenų sudarytos komandos dydis yra tinkamas.
Nepaisant to, kad pasiūlyme pabrėžiama, jog patirtis muitinės ir akcizų srityje neišvengiamai reikalinga kompetencijai įrodyti,
praktiškai pasiūlyme nepateikta nieko, kas įrodytų tokios rūšies kompetencijos turėjimą.
Kriterijus: pasiūlymo sandara, aiškumas ir išsamumas
Pasiūlymo pristatymas yra aiškus.
Sandara ir bendras vaizdas yra geri.
Tačiau neįtikėtinai abstraktūs dokumentai ir išsamumo trūkumas yra kliūtis pasiūlymo aiškumui.“
Ieškovei pateiktoje vertinimo komisijos ataskaitos ištraukoje taip pat yra konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
ir bendrovės
Intrasoft
pasiūlymo kokybės vertinimo lyginamoji lentelė ir šių dviejų pasiūlymų kainos ir kokybės santykio vertinimo lyginamoji lentelė.
Šios lentelės pateiktos taip:
Lyginamoji vertinimo lentelė
ITT TAXUD/2004/AO‑004 EMCS‑DEV
Kriterijai
[…]
Intrasoft
Evropaïki Dynamiki‑Steria
[…]
[…]

Kokybė






Siūlomos strategijos tinkamumas reikiamoms užduotims įvykdyti (/40)

35,1
23,2



Siūlomų metodų ir priemonių, kokybinių standartų ir kokybės procedūrų tinkamumas reikiamoms užduotims įvykdyti (/30)

24,5
16,7



Siūlomos komandos organizavimo tinkamumas reikiamoms užduotims įgyvendinti (/20)

17,6
14,5



Pasiūlymo sandara, aiškumas ir išsamumas(/10)

8,5
5,8



Bendras kokybės vertinimas

85,7
60,2



Kokybės rodiklis (maksimalus atskaitos taškas yra 100)




Lyginamoji vertinimo lentelė
ITT TAXUD/2004/AO‑004 EMCS‑DEV
Kriterijai
[…]
Intrasoft
Evropaïki Dynamiki‑Steria
[…]
[…]
Bendras kokybės vertinimas

85,7
60,2


Kokybės rodiklis (maksimalus atskaitos taškas yra 100)

100
70


Siūloma kaina TBP/(IS+EI) (eurais)
(IT paslaugos ir avansas už infrastruktūros kūrimą)

11 634 533
15 078 693


Racionalizuotos kainos rodiklis (minimalus atskaitos taškas yra 100)

100
130


Kokybės rodiklis ir kainos rodiklis

1
0,54


2004 m. gruodžio 30 d. registruotu laišku ir faksu ieškovė pateikė pastabas apie jai pateiktos vertinimo komisijos ataskaitos
ištrauką ir pakartojo nuomonę, kad aptariamos sutarties sudarymo procedūra prieštarauja finansiniam reglamentui ir taikomiems
teisės aktams.
2005 m. sausio 14 d. laišku perkančioji organizacija pranešė, kad atidžiai išnagrinės 2004 m. gruodžio 30 d. laiške ieškovės
iškeltus klausimus ir kad pastarajai kaip įmanoma greičiau bus pateiktas išsamus atsakymas.
2005 m. vasario 17 d. laiške perkančioji organizacija atsakė į ieškovės pastabas, pateiktas 2004 m. gruodžio 30 d. laiške.
Pranešimas apie aptariamos sutarties sudarymą paskelbtas 2005 m. kovo 2 d.
Europos Sąjungos Oficialiojo leidinio
priede (OL 2005, S 43).

Procesas ir šalių reikalavimai
2005 m. sausio 28 d. Bendrojo Teismo kanceliarijai pateiktu pareiškimu ieškovė pareiškė šį ieškinį.
2006 m. spalio 30 d. laišku Bendrasis Teismas, taikydamas proceso organizavimo priemones, ieškovės paprašė raštu atsakyti
į klausimus dėl ieškinio priimtinumo. Šį prašymą ieškovė patenkino per nustatytą terminą.
Remdamasis teisėjo pranešėjo pranešimu, Bendrasis Teismas (trečioji kolegija) nusprendė pradėti žodinę proceso dalį.
2009 m. vasario 3 d. laišku Bendrasis Teismas, taikydamas proceso organizavimo priemones, paprašė šalių raštu atsakyti į klausimus.
Tuo pačiu laišku jis Komisijos taip pat paprašė pateikti dokumentus. Šį prašymą šalys patenkino per nustatytą terminą.
2009 m. kovo 2 d. laišku Bendrasis Teismas, taikydamas proceso organizavimo priemones, kiekvienos šalies paprašė pateikti
rašytines pastabas apie kitos šalies pateiktus atsakymus į Bendrojo Teismo klausimus, išdėstytus 2009 m. vasario 3 d. laiške.
Šiuos prašymus šalys patenkino per nustatytą terminą.
Per 2009 m. kovo 17 d. posėdį buvo išklausytos šalių žodinės pastabos ir atsakymai į Bendrojo Teismo pateiktus klausimus.
Ieškovė Bendrojo Teismo prašo:
–        panaikinti Komisijos sprendimą nepasirinkti jos pasiūlymo ir sutartį sudaryti su pasirinktu konkurso dalyviu,
–        priteisti iš Komisijos bylinėjimosi išlaidas net ir tuo atveju, jei ieškinys būtų atmestas.
Komisija Bendrojo Teismo prašo:
–        atmesti ieškinį kaip nepagrįstą,
–        priteisti iš ieškovės bylinėjimosi išlaidas.

Dėl teisės
I –
Dėl priimtinumo
A –
Šalių argumentai
Oficialiai nekeldama prieštaravimo dėl priimtinumo Komisija atkreipia Bendrojo Teismo dėmesį į tai, kad
Steria
, kita konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
narė, neginčijo perkančiosios organizacijos sprendimo nepasirinkti minėto konsorciumo pasiūlymo ir sutartį sudaryti su kitu
konkurso dalyviu ir kad, be kita ko, iš ieškinio nematyti, kad ieškovė tą sprendimą užginčijo
Steria
vardu. Todėl galima daryti išvadą, kad minėtą sprendimą ieškovė ginčija vien tik savo vardu.
Dublike ieškovė atsakė, kad
Evropaïki Dynamiki‑Steria
yra konsorciumo vadovė, ir kadangi ji visiškai atsakinga už pasiūlymo parengimą ir suformulavimą, turi teisę pareikšti ieškinį,
ir kad nei Bendrijos teisės aktai, nei teismų praktika nereikalauja, kad visi konkurse dalyvaujančio konsorciumo nariai skųstų
ginčijamą sprendimą dėl sutarties sudarymo. Be to, ieškovė šiuos argumentus išdėstė raštu atsakydama į Bendrojo Teismo pateiktus
klausimus (žr. šio sprendimo 28 punktą).
Komisija neginčijo minėtos ieškovės pozicijos.
B –
Bendrojo Teismo vertinimas
Bendrasis Teismas mano, kad šiuo atveju vertėtų išnagrinėti, ar ieškovė turi teisę pareikšti ieškinį dėl perkančiosios organizacijos
sprendimo, apie kurį jai buvo pranešta 2004 m. lapkričio 18 d. laišku ir kuriame nuspręsta nepasirinkti konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymo bei sudaryti aptariamą sutartį su kitu konkurso dalyviu (toliau – ginčijamas sprendimas).
Pagal EB 230 straipsnio ketvirtąją pastraipą „kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo gali pateikti ieškinį dėl jam skirto sprendimo
arba sprendimo, kuris, nors ir būtų kitam asmeniui skirto reglamento ar sprendimo formos, yra tiesiogiai ir konkrečiai su
juo susijęs“.
Kadangi šioje byloje ginčijamas sprendimas formaliai skirtas konkurso dalyviui, t. y. konsorciumui
Evropaïki Dynamiki‑Steria
, tai nereiškia, kad, kaip galima matyti iš ieškovės raštu pateiktų atsakymų į Bendrojo Teismo klausimus (žr. šio sprendimo
28 punktą), kurių Komisija neginčijo ir dėl kurių Bendrasis Teismas neturi pagrindo abejoti, konsorciumas
Evropaïki Dynamiki‑Steria
niekada neturėjo juridinio asmens statuso. Tačiau, remiantis EB 230 straipsniu, kadangi šis
ad‑hoc
darinys yra skaidrus savo narių atžvilgiu, abi jį sudarančios bendrovės turi būti laikomos ginčijamo sprendimo adresatėmis.
Todėl ieškovė, kaip ginčijamo sprendimo adresatė turi teisę jį užginčyti pagal EB 230 straipsnyje nustatytas sąlygas.
Tai reiškia, kad ieškovės ieškinys yra priimtinas.
II –
Dėl esmės
Ieškiniui pagrįsti ieškovė pateikia penkis pagrindus. Pirmasis pagrindas grindžiamas nediskriminavimo ir laisvos konkurencijos
principų pažeidimu. Antrasis pagrindas grindžiamas finansinio reglamento, įgyvendinimo taisyklių, 1992 m. birželio 18 d. Tarybos
direktyvos 92/50/EEB dėl viešojo paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (OL L 209, 1992, p. 1; 2004 m. specialusis
leidimas lietuvių k., 6 sk., 1 t., p. 322) ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo
darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (OL L 134, 2004, p. 114; 2004 m. specialusis leidimas
lietuvių k., 6 sk., 7 t., p. 132) nuostatų pažeidimu. Trečiasis pagrindas grindžiamas akivaizdžia vertinimo klaida, kurią
perkančioji organizacija padarė vertindama konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymą. Ketvirtasis pagrindas ginčijamas tinkamos informacijos ir motyvavimo nepateikimu. Penktasis pagrindas grindžiamas
gero administravimo ir rūpestingumo principų pažeidimu.
Bendrasis Teismas mano, kad visų pirma reikėtų iš eilės išnagrinėti pirmąjį, antrąjį ir penktąjį pagrindus, o po to ketvirtąjį
ir trečiąjį. Tokia tvarka pasirinkta dėl to, kad pirmasis, antrasis ir penktasis pagrindai susiję su aptariamos sutarties
sudarymo procedūra, o ketvirtasis ir trečiasis pagrindai susiję su pačiu ginčijamu sprendimu.
A –
Dėl pirmojo pagrindo, grindžiamo nediskriminavimo ir laisvos konkurencijos principų pažeidimu
1.     Šalių argumentai
Ieškovė teigia, kad Komisija pažeidė konkurso dalyvių nediskriminavimo ir laisvos konkurencijos principus, nes jai nepateikė
(nepaisant to, kad ji tuo klausimu pateikė prašymą iki pasiūlymų pateikimo termino pabaigos) dviejų rūšių techninės informacijos,
kuri buvo reikalinga pasiūlymams dėl ginčijamos sutarties parengti, t. y., pirma, tikslios EMCS specifikacijos ir, antra,
techninės informacijos apie su EMCS susijusias esamas informacines programas, konkrečiai, naujosios kompiuterizuotos tranzito
sistemos (NSTI) šaltinio kodo. Toks tariamas Komisijos įsipareigojimų nevykdymas galėjo būti naudingas tiems konkurso dalyviams,
kurie yra arba buvo aptariamo GD kontrahentai, ar turėjo ryšių su tokiais kontrahentais, todėl turėjo išskirtinę galimybę
susipažinti su minėta informacija. Šie konkurso dalyviai, tarp kurių yra konkurso laimėtojas, galėjo pateikti konkurencingesnius
pasiūlymus nei ieškovė tiek technine, tiek finansine prasme.
Visų pirma, kalbant apie EMCS specifikacijas, ieškovė pažymi, kad jos dar nebuvo pateiktos per aptariamos sutarties sudarymo
procedūrą, o buvo tik rengiamos kito kontrahento pagal kitą sutartį. Ji teigia, kad Komisija nepaaiškina, kaip konkurso dalyvis
galėjo tinkamai laikytis informacinės sistemos tikslų ir reikalavimų neturėdamas jokios išsamios specifikacijos, ir kelia
klausimą, kaip jo pasiūlymas galėjo būti „geresnis“ už sutartį vykdančio kontrahento pasiūlymą, jei pastarasis vienintelis
turėjo minėtas specifikacijas.
Antra, kalbėdama apie NSTI šaltinio kodą ieškovė pažymi, kad Komisija atsisakė jį jai suteikti be rimto pagrindo ir nepaisydama
pateikto prašymo šiuo klausimu. Atvirkščiai, konkurso laimėtojas žinojo minėtą kodą, nes jis buvo Komisijos kontrahentas kuriant
NSTI, ir todėl galėjo pateikti konkurencingesnį pasiūlymą nei ieškovė.
Siekdama įrodyti, kaip svarbu turėti informacijos apie NSTI šaltinio kodą norit pateikti pasiūlymą aptariamai sutarčiai sudaryti,
ieškovė pateikia tokius argumentus.
Pirma, ji remiasi Sprendimo Nr. 1152/2003 3 straipsnio 2 dalimi, kurioje aptariamos sutarties kontrahentui siūloma kiek įmanoma
iš naujo panaudoti NSTI, nes siekiama tikslo sukurti integruotą kompiuterinę akcizais apmokestinamų prekių judėjimo Bendrijoje
sistemą. Remdamasi šio straipsnio turiniu ieškovė daro išvadą, kad minėtu sprendimu reikalaujama, kad ginčijamos sutarties
kontrahentas iš naujo panaudotų NSTI šaltinio kodą ir jos sandarą.
Antra, ji remiasi dalies Nr. 7.1, kuri pateikta specifikacijos techniniame priede, kuriame galėjo būti pateikta nuoroda į
NSTI šaltinio kodą, aprašu.
Trečia, ji remiasi vertinimo komisijos komentaru apie konkurso laimėtojo pasiūlymą, kuriame pasakyta, kad tame pasiūlyme pateikta
gera galimybės iš naujo panaudoti NSTI sudedamąsias dalis (komponentus) analizė. Ieškovė teigia, kad žodžių junginys „sudedamosios
dalys“ šiuo atveju akivaizdžiai reiškia įvairias šaltinio kodo sudedamąsias dalis.
Ketvirta, kalbant apie finansinę pusę, ieškovė, norėdama įrodyti, jog reikia žinoti NSTI šaltinio kodą, kad būtų galima pateikti
pasiūlymo kainą, teigia, jog Komisija konkurso dalyvių paprašė pasiūlymuose nurodyti ne tik vieneto kainą, kaip ji pati teigia,
bet ir, svarbiausia, biudžetą bei bendrą EMCS ir visų susijusių paslaugų pateikimo kainą. Vykdydami tokį Komisijos reikalavimą
konkurso dalyviai turėtų tiksliai įvertinti projekto apimtį ir sudėtingumą, o tam reikia žinoti šaltinio kodą. Jo nežinodama
ieškovė buvo priversta padidinti pasiūlymo kainą, kad būtų galima atsižvelgti į dėl jo nežinojimo kylančią riziką. Atvirkščiai,
kadangi konkurso laimėtojas žinojo minėtą kodą, jis galėjo pateikti konkurencingesnį pasiūlymą, kuris siekė tik 50 % aptariamai
sutarčiai galimo skirti biudžeto.
Galiausiai ieškovė pažymi, kad kitame viešajame konkurse dėl kitos sutarties [sutartis, apimanti muitinės informacinių sistemų,
susijusių su aptariamo GD informaciniais projektais, koncepcijos kūrimą, sistemų kūrimą, priežiūrą ir pagalbą (CUST‑DEV) (TAXUD/2005/AO‑001)],
kuris buvo paskelbtas netrukus po viešojo konkurso dėl aptariamos sutarties paskelbimo ir kuriame aptariamas GD taip pat buvo
perkančioji organizacija, konkurso dalyviams NSTI šaltinio kodas buvo paskelbtas. Todėl ji prašo Komisijos paaiškinti tokį
skirtingą požiūrį. Be to, per teismo posėdį ieškovė teigė, kad ši byla panaši į bylą, kurioje priimtas 2008 m. kovo 12 d.
Sprendimas
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
(T‑345/03, Rink. p. II‑341), kuriame Pirmosios instancijos teismas pritarė ieškovės nurodytam pagrindui, grindžiamam vienodo
požiūrio į konkurso dalyvius principo pažeidimu bei panaikino Komisijos priimtą sprendimą dėl sutarties sudarymo.
Komisija ginčija ieškovės argumentus.
2.     Bendrojo Teismo vertinimas
Finansinio reglamento 89 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad visi viešieji pirkimai, visiškai ar iš dalies finansuojami iš
biudžeto, sudaromi laikantis skaidrumo, proporcingumo, vienodų sąlygų ir nediskriminavimo principų.
Taigi remiantis nusistovėjusia teismų praktika, perkančioji organizacija privalo kiekviename viešojo konkurso procedūros etape
užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio principo ir atitinkamai kad visi konkurso dalyviai turėtų lygias galimybes
(2004 m. balandžio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Komisija prieš CAS Succhi di Frutta
, C‑496/99 P, Rink. p. I‑3801, 108 punktas; 1998 m. gruodžio 17 d. Pirmosios instancijos sprendimo
Embassy Limousines & Services prieš Parlamentą
, T‑203/96, Rink. p. II‑4239, 85 punktas ir 2005 m. kovo 17 d. Sprendimo
AFCon Management Consultants ir kt. prieš Komisiją
, T‑160/03, Rink. p. II‑981, 75 punktas).
Pagal vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principą, kurio tikslas – skatinti sveiką ir veiksmingą konkurenciją tarp viešajame
pirkime dalyvaujančių įmonių, visi konkurso dalyviai turi turėti vienodas galimybes rengdami savo pasiūlymų sąlygas, o tai
reiškia, kad visų konkurentų pasiūlymams turi būti taikomos vienodos sąlygos (šiuo klausimu žr. 2001 m. spalio 18 d. Teisingumo
Teismo sprendimo
SIAC Construction
, C‑19/00, Rink. p. I‑7725, 34 punktą ir 2002 m. gruodžio 12 d. Sprendimo
Universale‑Bau ir kt.
, C‑470/99, Rink. p. I‑11617, 93 punktą).
Iš teismų praktikos matyti, jog vienodo požiūrio principas apima skaidrumo pareigą, kad būtų galima patikrinti, ar jo buvo
laikytasi (2002 m. birželio 18 d. Teisingumo Teismo sprendimo
HI
, C‑92/00, Rink. p. I‑5553, 45 punktas ir 56 punkte minėto Sprendimo
Universale‑Bau ir kt.
91 punktas).
Skaidrumo principo pagrindinis tikslas yra užtikrinti, kad iš perkančiosios organizacijos pusės nebūtų favoritizmo rizikos
ir savavališkumo. Jis reiškia, kad visos sutarties sudarymo procedūros sąlygos ir taisyklės skelbime apie pirkimą arba specifikacijose
turi būti suformuluotos aiškiai, tiksliai ir nedviprasmiškai (55 punkte minėto Sprendimo
Komisija prieš CAS Succhi di Frutta
111 punktas).
Taigi skaidrumo principas taip pat reikalauja, kad visa atitinkama techninė informacija, reikalinga geram skelbimo apie pirkimą
arba specifikacijų supratimui, būtų, kai tik įmanoma, pateikta visoms viešojo pirkimo sutarčių sudarymo procedūroje dalyvaujančioms
įmonėms tam, kad, viena vertus, leistų visiems deramai informuotiems ir rūpestingiems konkurso dalyviams suprasti jų tikslią
apimtį ir juos aiškinti vienodai, ir, kita vertus, leistų perkančiajai organizacijai veiksmingai patikrinti, ar konkurso dalyvių
pasiūlymai atitinka aptariamos sutarties kriterijus (52 punkte minėto Sprendimo
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
145 punktas).
Šiuo atveju ieškovė kaltina Komisiją, kad pastaroji jai nepateikė dviejų rūšių techninės informacijos, kuri, jos manymu, buvo
reikalinga pasiūlymams pateikti ir kurią vis dėlto kiti konkurso dalyviai turėjo. Atsižvelgiant į šio sprendimo 55–58 punktuose
nurodytą teismų praktiką, tokiu tariamu Komisijos įsipareigojimų neįvykdymu, jei jis būtų patvirtintas, būtų pažeistos konkurso
dalyvių lygios galimybės ir skaidrumo principas, kuris kyla iš vienodo požiūrio principo.
Kaip Bendrasis Teismas nusprendė 52 punkte minėtame Sprendime
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
(147 punktas), toks lygių galimybių ir skaidrumo principo pažeidimas, kuris laikomas įrodytu, yra ikiteisminės procedūros
pažeidimas, būtent – atitinkamų šalių teisės į informaciją pažeidimas. Dėl šio procedūrinio pažeidimo nagrinėjamas sprendimas
gali būti panaikintas tik tuo atveju, jei nustatyta, kad nesant šio pažeidimo administracinės procedūros rezultatas galėjo
būti kitoks, jeigu ieškovė būtų galėjusi susipažinti su nagrinėjama informacija nuo procedūros pradžios ir jeigu šiuo klausimu
būtų buvusi galimybė, – nors ir maža, – kad ieškovė būtų pasiekusi kitokią administracinės procedūros baigtį (žr. 52 punkte
minėto Sprendimo
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
147 punktą ir jame nurodytą teismų praktiką).
Todėl reikia visų pirma išnagrinėti, ar šiuo atveju informacija yra skirtinga ta prasme, kad kai kurie konkurso dalyviai,
tarp jų ir konkurso laimėtojas, per viešąjį konkursą turėjo informacijos, kurios ieškovė teigia neturėjusi. Antra, jei būtų
nustatyta, kad konkurso dalyviai turėjo skirtingą informaciją, reikėtų išsiaiškinti, ar ta informacija buvo naudinga rengiant
pasiūlymus. Ir tik tokiu atveju ta informacija disponavęs konkurso dalyvis būtų turėjęs pranašumą kitų konkurso dalyvių atžvilgiu.
Trečia, reikia išnagrinėti, ar naudingas informacijos skirtingumas atsirado dėl Komisijos padaryto procedūros pažeidimo. Tokiu
atveju, jei toks pažeidimas bus nustatytas, reikėtų nagrinėti, ketvirta, ar nesant šio pažeidimo viešojo konkurso procedūra
būtų pasibaigusi kitaip. Vertinant šiuo atžvilgiu, toks trūkumas būtų konkurso dalyvių lygių galimybių pažeidimas tik tiek,
kiek iš ieškovės pateiktų paaiškinimų aiškiai ir pakankamai pagrįstai būtų matyti, kad procedūros rezultatas jos atžvilgiu
galėjo būti kitoks (šiuo klausimu žr. 52 punkte minėto Sprendimo
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
148 ir 149 punktus).
Šie argumentai taikomi kiekvienai techninės informacijos, kuri nebuvo pateikta ieškovei, kategorijai, t. y. EMCS specifikacijos
(pirmoji pagrindo dalis) ir NSTI šaltinio kodas (antroji pagrindo dalis).
a)     Dėl pirmos ieškinio pagrindo dalies, susijusios su EMCS specifikacijos nepateikimu
Ieškovė iš esmės teigia, kad per viešojo konkurso procedūrą nepateikus tikslių EMCS specifikacijų buvo sudarytos palankesnės
sąlygos tiems konkurso dalyviams (tarp jų ir konkurso laimėtojui), kurie jau teikė paslaugas aptariamam GD ir kurie dėl tos
priežasties jau buvo susipažinę su tomis specifikacijomis. Todėl tie konkurso dalyviai galėjo pateikti tikslesnius pasiūlymus,
kurie dėl to buvo konkurencingesni nei ieškovės.
Kaip nurodyta 62 punkte, visų pirma reikia išnagrinėti, ar šiuo atveju informacija yra skirtinga ta prasme, kad kai kurie
konkurso dalyviai, tarp jų ir konkurso laimėtojas, turėjo, priešingai nei ieškovė, EMCS specifikacijas.
Remiantis minėtos sutarties sudarymo sąlygomis (žr. šio sprendimo 7 punktą) matyti, kad EMCS kūrimo projekte, į kurį patenka
minėta sutartis, numatytas 1 etapas, per kurį ESS sutarties kontrahentas turėjo parengti EMCS specifikacijų apibrėžtį. Komisija
pabrėžė, kad tai yra „bendros“ EMCS specifikacijos (angl. –
high level specifications
). Minėtose sutarties sąlygose taip pat pažymėta, kad ESS sutarties kontrahentas turėjo pateikti šias specifikacijas anksčiau
ir iš dalies tuo pačiu metu, kai aptariamos sutarties kontrahentas pateikia specifikacijas. Komisija pabrėžė, kad vykdant
aptariamą sutartį parengtos specifikacijos yra susijusios su EMCS taikymu (toliau – taikymo specifikacijos) (angl. –
application‑related specifications
), priešingai nei vykdant ESS sutartį parengtos šios sistemos „bendrosios“ specifikacijos. Galiausiai minėtose sąlygose nustatyta,
kad ESS sutarties kontrahentas savo darbą turėjo baigti 2005 m. viduryje.
Remiantis ieškovės argumentais matyti, kad jos kaltinimas susijęs su tariamu EMCS „bendrųjų“ specifikacijų nepateikimu konkurso
dalyviams.
Be to, Komisija teigė, o ieškovė jai neprieštaravo, kad ESS sutarties kontrahentas, t. y.
Siemens
, EMCS specifikacijas rengti pradėjo 2004 m. birželio mėn. (ir baigė 2005 m. balandžio mėn.), o viešasis konkursas aptariamai
sutarčiai sudaryti buvo paskelbtas 2004 m. liepą, o galutinis pasiūlymo terminas baigėsi 2004 m. rugpjūčio 31 d. Todėl atsižvelgiant
į Komisijos argumentus, kurių ieškovė neginčijo, reikia konstatuoti, kad nuo
Siemens
atliekamų EMCS specifikacijų rengimo darbų pradžios iki galutinio termino pateikti pasiūlymams aptariamai sutarčiai sudaryti
praėjo tik trys mėnesiai, o tai reiškia, kad viešojo konkurso paskelbimo metu nebuvo parengtos naudotinos EMCS specifikacijos,
su kuriomis susipažinęs konkurso dalyvis būtų galėjęs turėti pranašumą.
Galiausiai ieškovė ir Komisija pabrėžė, kad ESS sutarties kontrahentas
Siemens
taip pat dalyvavo konkurse aptariamai sutarčiai sudaryti.
Remiantis šia informacija reikia daryti tokias toliau išdėstytas išvadas.
Pirma, akivaizdu, kad nė vienas konkurso dalyvis, įskaitant konkurso laimėtoją, negalėjo turėti daugiau informacijos, susijusios
su EMCS specifikacijomis, nei ieškovė, nes tų specifikacijų nebuvo arba jos buvo tik pradinės rengimo stadijos. Taigi skirtingos
informacijos pateikimas, dėl kurio būtų pažeistas vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principas, neįrodytas.
Antra, tai kad EMCS specifikacijos neegzistavo viešojo konkurso aptariamai sutarčiai sudaryti paskelbimo momentu, yra ne Komisijos
padarytas procedūrinis pažeidimas, o EMCS kūrimo plano, kuriame numatyta tas specifikacijas parengti sudarius atskirą ESS sutartį,
kuri sudaryta anksčiau nei aptariama sutartis, rezultatas.
Trečia, net darant prielaidą, kad
Siemens
pavyko vykdant ESS sutartį, kurios kontrahentu ji buvo, parengti specifikacijas, kuriomis būtų galima pasinaudoti rengiant
pasiūlymus aptariamai sutarčiai sudaryti, tokia aplinkybė nėra lemiama, nes
Siemens
pasiūlymas, pateiktas aptariamai sutarčiai sudaryti, nebuvo pasirinktas. Be to, tai, kad Siemens dalyvavo viešajame konkurse
aptariamai sutarčiai sudaryti ir dėl to tiesiogiai konkuravo su konkurso dalyviu, kuris buvo pasirinktas sutarčiai sudaryti,
verčia manyti, kad ta bendrovė minėtam konkurso dalyviui neperdavė tariamų žinių apie EMCS specifikacijas. Taigi jokia aplinkybė
neleidžia tvirtinti, kad kuris nors konkurso dalyvis pasinaudojo kokia nors privilegija susipažinti su minėtomis specifikacijomis.
Kadangi ieškovė neįrodė, kad kai kurie konkurso dalyviai, tarp jų ir konkursą laimėjęs dalyvis, turėjo daugiau informacijos
apie EMCS specifikacijas nei ji, reikia daryti išvadą, kad, kiek tai susiję su šia techninės informacijos rūšimi, konkurso
dalyviams nebuvo taikytas skirtingas požiūris. Todėl ieškinio pagrindo pirmoji dalis turi būti atmesta.
b)     Dėl antros ieškinio pagrindo dalies, susijusios su NSTI šaltinio kodo nepateikimu
Ieškovė iš esmės teigia, kad perkančioji organizacija, atsisakydama jai suteikti NSTI šaltinio kodą, sudarė palankesnes sąlygas
konkurso laimėtojui, kuris taip pat buvo Komisijos kontrahentas diegiant minėtąją NSTI ir dėl to tikrai žinojo šaltinio kodą.
Turėdamas šią informaciją, konkurso laimėtojas galėjo pateikti konkurencingesnį pasiūlymą nei ieškovės tiek techniniu, tiek
finansiniu aspektu.
Dėl skirtingos informacijos pateikimo konkurso laimėtojo naudai
Komisija neginčija, kad perkančioji organizacija turėjo NSTI šaltinio kodą iki viešojo konkurso aptariamai sutarčiai sudaryti
procedūros pradžios ir kad ji jo nepateikė konkurso dalyviams. Ji teigia nusprendusi, kad jis nereikalingas rengiant pasiūlymus.
Taip pat neginčijama, kad konkurso laimėtojas žinojo NSTI šaltinio kodą rengdamas savo pasiūlymą, nes jis buvo aptariamo GD
kontrahentas, kiek tai susiję su NSTI.
Darytina išvada, kad viešojo konkurso aptariamai sutarčiai sudaryti procedūros pradžioje ir iki pasiūlymų pateikimo galutinio
termino konkurso laimėtojas turėjo techninės informacijos, kurios ieškovė negalėjo turėti, nes jis buvo aptariamo GD kontrahentas
NSTI sukurti.
Dėl NSTI šaltinio kodo naudos rengiant pasiūlymus
Tam, kad nustatytas skirtingos informacijos pateikimas būtų laikomas konkurso laimėtojo pranašumu rengiant pasiūlymą, reikia,
kad ta informacija būtų naudinga rengiant pasiūlymus aptariamai sutarčiai sudaryti ta prasme, kad dėl jos neturėjimo pasiūlymas
būtų prastesnis kokybiškai ir finansiškai.
Šiuo atveju ir atsižvelgiant į šalių argumentus reikia įvertinti NSTI šaltinio kodo naudingumą rengiant pasiūlymus aptariamai
sutarčiai sudaryti. Visų pirma vertėtų pateikti dvi pastabas.
Visų pirma, kaip matyti iš šalių argumentų, šaltinio kodas yra rašytinių instrukcijų visuma, pateikta informacinio programavimo
kalba, kuri leidžia sukurti kompiuterinę programą. Tai taip pat reiškia, kad šaltinio kodas yra vienas pirmųjų informacinės
įrangos, kurią reikia sukurti tam, kad programinė įranga galėtų veikti, etapų.
Per teismo posėdį Komisija pabrėžė, o ieškovė tam neprieštaravo, kad NSTI ir EMCS visiškai skiriasi viena nuo kitos, nes NSTI
susijusi su muitinės sritimi, o EMCS – su akcizų sritimi. Kalbant apie NSTI, šia priemone iš esmės naudojasi muitinės darbuotojai,
o EMCS atveju šia priemone naudotųsi ūkio subjektai. Tai reiškia, kad šių dviejų sistemų „tikslinė grupė“ yra skirtinga, todėl
šių sistemų funkcijos yra nevienodos.
Pirmiausiai ieškovė, grįsdama teiginį dėl NSTI šaltinio kodo naudos, remiasi šio sprendimo 4 punkte minėto Sprendimo Nr. 1152/2003
3 straipsnio 2 dalimi.
Šiuo atveju reikia pasakyti, kad minėtas sprendimas yra EMCS kūrimo teisinis pagrindas ir kad to sprendimo 3 straipsnio 2 dalyje
apibrėžtas EMCS ir NSTI santykis. Komisijai buvo patikėta užduotis užtikrinti, kad EMCS būtų integruota į NSTI, jei tai techniškai
įmanoma, kadangi iškeltas tikslas – sukurti integruotą kompiuterinę sistemą, taikomą akcizais apmokestinamų prekių judėjimui
Bendrijoje. Būtent siekdama įvykdyti šią užduotį Komisija paskelbė viešąjį konkursą aptariamai sutarčiai sudaryti. Skelbdama
šį viešąjį konkursą Komisija, kaip perkančioji organizacija, nusprendė, kad minėtoje 3 straipsnio 2 dalyje pateiktas žodžių
junginys „kaip įmanoma labiau panaudoti <…> NSTI“ nereiškia, jog konkurso dalyviams reikia nurodyti NSTI šaltinio kodą, kad
jie galėtų parengti pasiūlymus. Šią „žinią“ konkurso dalyviams ji pateikė dokumentuose, susijusiuose su aptariamu viešuoju
konkursu.
Šiuo atveju Komisija remiasi EMCS kūrimo valdymo plano, kuris buvo pateiktas konkurso dalyviams ir ieškovei, 4.2.1 punktu
„NSTI patirtimi grindžiamas EMCS kūrimas“ (angl. –
The EMCS development based on NCTS experience
); jame pateiktame „NSTI patirties“, į kurią reikia atsižvelgti kuriant EMCS, aprašyme neminimas NSTI šaltinio kodas arba,
a

fortiori
, būtinybė jį turėti, kad būtų galima pateikti pasiūlymą. Be to, paaiškinime Nr. 46, kuris buvo pateiktas per sutarties sudarymo
procedūrą, perkančioji organizacija patikslino, kad kai aptariama sutartis bus sudaryta, „aptariamos sutarties kontrahento
užduotis bus pasiūlyti, o aptariamo GD – nuspręsti, kokią NSTI struktūros ir programų šaltinio kodo dalį panaudoti iš naujo“,
ir kad „šia informacija, [t. y. NSTI šaltinio kodu] galės pasinaudoti tik pasirinktas konkurso dalyvis“.
Todėl ieškovė šiuo atveju negali remtis Sprendimo Nr. 1152/2003 3 straipsnio 2 dalimi grįsdama savo teiginį dėl NSTI šaltinio
kodo žinojimo naudos, nes minėtame straipsnyje pateiktą nurodymą „kaip įmanoma labiau panaudoti <…> NSTI“ perkančioji organizacija
įgyvendino konkrečiai ir skaidriai paskelbdama aptariamą viešąjį konkursą, todėl konkurso dalyviams nebuvo būtina žinoti minėto
šaltinio kodo, kad jie galėtų parengti pasiūlymus.
Antra, grįsdama savo teiginį ieškovė remiasi specifikacijų techniniame priede dalies Nr. 7.1 aprašu. Jis išdėstytas taip:
„Dalis Nr. 7.1: Programos kūrimas
Šis dalis taikoma centralizuotai sukurtų programų (CDA), su bandymais susijusių programų ir programų centrinėms paslaugoms
(pvz., MCC, ETA, SETA, CS/RD ir CS/MIS) kūrimui ir priežiūrai.
Kuriamos programos kaip įmanoma labiau turi būti grindžiamos NSTI programų sandara ar net šaltinio kodu:
<…>“
Šios dalies aprašyme iš tikrųjų minimas NSTI šaltinio kodas. Tačiau šis aprašymas, priešingai nei teigia ieškovė, neįrodo
minėto kodo naudos pasiūlymų rengimui, tačiau įrodo, kad jis bus naudingas vykdant darbus vėlesniame etape jau po aptariamos
sutarties sudarymo, t. y., kai pasirinktas konkurso dalyvis pradės vykdyti sutartį.
Be to, tokia išvada darytina remiantis minėtu paaiškinimu Nr. 46 (žr. šio sprendimo 85 punktą).
Darytina išvada, kad tiek dalies Nr. 7.1 aprašymas, tiek paaiškinimas Nr. 46 visiškai neįrodo NSTI šaltinio kodo naudos pasiūlymų
aptariamai sutarčiai sudaryti rengimui, tačiau įrodo, jog „žinia“, kurią perkančioji organizacija norėjo perduoti konkurso
dalyviams reiškia, pirma, kad tas kodas nereikalingas rengiant pasiūlymus, tačiau bus reikalingas tik vėlesniame etape, kai
pasirinktas konkurso dalyvis vykdys aptariamą sutartį, ir, antra, kad perkančioji organizacija turės nuspręsti, kokia NSTI
šaltinio kodo dalis bus panaudota iš naujo. Beje, per teismo posėdį Komisija nurodė, kad galiausiai perkančioji organizacija
nusprendė EMCS kūrimo projekte nepanaudoti nė vienos NSTI šaltinio kodo eilutės.
Todėl ieškovės argumentas, grindžiamas NSTI šaltinio kodo paminėjimu dalies Nr. 7.1 aprašyme, negali būti priimtas.
Trečia, tas pats taikytina ir ieškovės argumentui, grindžiamam konkrečiu vertinimo komisijos komentaru apie pasirinktą konkurso
dalyvį (žr. šio sprendimo 50 punktą). Ieškovė nepateikia jokios informacijos, įrodančios, kad žodžių junginys „NSTI sudedamosios
dalys“, kurį vartoja vertinimo komisija, reiškia NSTI šaltinio kodo sudedamąsias dalis. Šiuo atveju remiantis dokumentais,
susijusiais su viešuoju konkursu aptariamai sutarčiai sudaryti, matyti, kad perkančioji organizacija konkurso dalyviams pateikė
tam tikrus dokumentus apie NSTI, kurie, kaip visiškai teisingai pažymi Komisija, apima įvairiausias temas, nuo metodikos iki
kokybės užtikrinimo procedūrų, nuo sistemų koncepcijų iki bandymų procedūrų ir nuo NSTI programų funkcinio aprašymo iki pagrindinių
operacijų specifikacijų. Todėl galima teigti, kad vertinimo komisija, kalbėdama apie galimybę iš naujo panaudoti „NSTI sudedamąsias
dalis“, darė nuorodą į galimybę iš naujo panaudoti NSTI elementus, nurodytus konkurso dalyviams pateiktuose dokumentuose.
Bet kokiu atveju ieškovė nepateikia jokių įrodymų, kurie galėtų paneigti šitokią analizę.
Ketvirta, ieškovė taip pat neįrodo NSTI šaltinio kodo žinojimo naudos nustatant pasiūlymo kainą. Reikia priminti, kad ieškovė
iš esmės teigia, jog nustatydami kainą konkurso dalyviai turėjo tiksliai įvertinti darbų apimtį ir sudėtingumą, o tam reikėjo
žinoti šaltinio kodą. Kadangi ieškovė nežinojo šaltinio kodo, ji negalėjo tiksliai įvertinti projekto apimties ir sudėtingumo
ir iš esmės todėl buvo priversta didinti pasiūlymo kainą.
Šių ieškovės argumentų negalima priimti.
Pirma, NSTI šaltinio kodas nebuvo reikalingas EMCS kūrimo projekto apimčiai ir sudėtingumui įvertinti. Kaip jau buvo minėta,
NSTI ir EMCS yra skirtingos sistemos (žr. šio sprendimo 82 punktą) ir perkančioji organizacija aiškiai nurodė konkurso dalyviams,
taigi ir ieškovei, kad NSTI šaltinio kodas nėra reikalingas pasiūlymams rengti (žr. šio sprendimo 90 punktą).
Kaip per teismo posėdį teigė Komisija, o ieškovė neprieštaravo, kalbant apie veiklą, kurios kaina priklauso nuo projekto apimties
ir sudėtingumo vertinimo, perkančioji organizacija, pati nustačiusi dienų, kurios turi būti skirtos darbams atlikti, skaičių,
konkurso dalyvių tik paprašė nurodyti vieneto kainas, išreikštas dienos tarifu kiekvienam reikalingo darbuotojo profiliui
(t. y., be kita ko, koncepcijos kūrėjai, programuotojai ir analitikai). Šios vieneto kainos turėjo būti padaugintos iš perkančiosios
organizacijos nustatyto dienų skaičiaus ir taip turėjo būti gauta pasiūlymo kaina. Nustatydama nurodytai veiklai įvykdyti
reikalingų dienų skaičių, perkančioji organizacija pati įvertino reikiamų atlikti darbų apimtį ir taip palengvino konkurso
dalyviams tenkančią naštą, kad šie konkuruotų dėl siūlomo dienos tarifo už kiekvieną reikalingų darbuotojų profilį. Taigi
ieškovė neįrodė, kad NSTI šaltinio kodo nežinojimas turėjo kokį nors poveikį siūlomam dienos tarifui už jos darbuotojus.
Darytina išvada, kad NSTI šaltinio kodo žinojimo nauda ieškovės pasiūlymo kainos nustatymui yra neįrodyta.
Galiausiai ieškovės argumentai dėl NSTI šaltinio kodo žinojimo nepagrįsti 52 punkte minėtu sprendimu
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
. Priešingai nei šioje byloje, kurioje aptariamos sutarties objektu esanti kompiuterinė sistema EMCS skiriasi nuo sistemos,
kurios šaltinio kodas nebuvo pateiktas – NSTI – (žr. šio sprendimo 82 punktą), byla, kurioje priimtas ieškovės nurodytas sprendimas,
buvo susijusi su kompiuterine sistema
Cordis,
nauja tos pačios sistemos
Cordis
versija, kurios šaltinio kodas nebuvo pateiktas (minėto Sprendimo
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
7 punktas). Šioje byloje kalbant apie NSTI šaltinio kodo naudą, negalima aptikti jokios analogijos tarp šios bylos ir bylos,
kurioje priimtas 52 punkte minėtas Sprendimas
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
.
Tas pats taikytina ir ieškovės argumentui, grindžiamam sutartimi
CUST‑DEV
(žr. šio sprendimo 52 punktą). Šiuo atveju pastabose, kurias Komisija pateikė atsakydama į 2009 m. kovo 2 d. Bendrojo Teismo
laišką (žr. šio sprendimo 31 punktą), nurodyta, kad sutartis
CUST‑DEV
susijusi su kompiuterinėmis programomis, naudojamomis muitinės srityje, kuriai taip pat priklauso NSTI, ir todėl minėtos
sistemos šaltinio kodas konkurso dalyviams buvo pateiktas pagrįstai. Tačiau aptariamos sutarties atveju taip nėra, nes ši
sutartis susijusi su akcizų srityje naudojamomis programomis, t. y. srityje, kuri nesusijusi su muitinės sritimi. Per teismo
posėdį ieškovė neginčijo šio Komisijos teiginio, todėl Bendrasis Teismas neturi jokio pagrindo juo abejoti.
Atsižvelgiant į išdėstytus argumentus reikia daryti išvadą, kad NSTI šaltinio kodo nauda pasiūlymų rengimui aptariamai sutarčiai
sudaryti neįrodyta. Todėl ieškovės ieškinio pagrindo antra dalis turi būti atmesta.
Darytina išvada, kad turi būti atmestas visas ieškinio pagrindas.
B –
Dėl antrojo ieškinio pagrindo, grindžiamo finansinio reglamento, įgyvendinimo taisyklių ir direktyvų 92/50 bei 2004/18 pažeidimu
1.     Šalių argumentai
Ieškovė teigia, kad aptariamos laimėtojo nustatymo kriterijai yra nepakankamai konkretūs ir neaiškus jų kiekis, todėl vertinimo
komisija negalėjo objektyviai jų analizuoti. Palikdama tokį trūkumą perkančioji organizacija pažeidė finansinio reglamento
97 straipsnio 1 dalį, įgyvendinimo taisyklių 138 straipsnį, Direktyvos 92/50 17 straipsnio 1 dalį ir Direktyvos 2004/18 nuostatas.
Komisija ginčija ieškovės argumentus.
2.     Bendrojo Teismo vertinimas
Visų pirma reikia pabrėžti, kad pagal finansinio reglamento 105 straipsnį nuo 2003 m. sausio 1 d., kai įsigaliojo tas reglamentas,
direktyvos dėl viešųjų tiekimo, paslaugų ir rangos sutarčių koordinavimo Bendrijos institucijų ir jų vardu sudarytoms sutartims
taikomos tik tiek, kiek tai susiję su klausimais dėl ribų, nustatančių skelbimo tvarką, dėl procedūrų pasirinkimo ir dėl atitinkamų
laiko terminų. Tai reiškia, kad ieškovės kaltinimai, susiję su aptariamos laimėtojo nustatymo kriterijais, turi būti nagrinėjami
atsižvelgiant tik į finansinio reglamento ir įgyvendinimo taisyklių nuostatas.
Be to, reikia priminti, kad, remiantis finansinio reglamento 97 straipsnio 2 dalimi ir įgyvendinimo taisyklių 138 straipsnio
1 dalies b punktu, aptariama sutartis turi būti sudaryta su ekonomiškai palankiausią pasiūlymą pateikusiu konkurso dalyviu.
Taip pat reikia priminti, kad siekiant užtikrinti, jog pasiūlymo atrankos sutarčiai sudaryti stadijoje bus laikomasi skaidrumo,
vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų, finansinio reglamento 97 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad perkančioji organizacija,
sudarydama sutartį su ekonomiškai palankiausią pasiūlymą pateikusiu konkurso dalyviu, privalo nustatyti ir skelbime apie viešąjį
konkursą išdėstyti laimėtojo nustatymo kriterijus, kuriais vadovaujantis būtų galima įvertinti pasiūlymų turinį. Remiantis
įgyvendinimo taisyklių 138 straipsnio 2 dalimi šie kriterijai turi būti grindžiami sutarties tikslu. Remiantis tos nuostatos
3 dalimi, perkančioji organizacija skelbime apie viešąjį pirkimą arba specifikacijose privalo taip pat nurodyti santykinį
svorį, kurį ji suteikia kiekvienam kriterijui, nustatytam siekiant pasirinkti ekonomiškai palankiausią pasiūlymą.
Tačiau šios nuostatos leidžia perkančiajai organizacijai pasirinkti laimėtojo nustatymo kriterijus, kuriais remiantis bus
vertinami pasiūlymai. Taigi visi kriterijai, kuriuos perkančioji organizacija ketina nustatyti, visais atvejais turi būti
susiję su ekonomiškai palankiausio pasiūlymo pasirinkimu (šiuo klausimu žr. 2003 m. vasario 25 d. Pirmosios instancijos teismo
sprendimų
Renco prieš Tarybą
, T‑4/01, Rink. p. II‑171, 66 punktą ir
Strabag Benelux prieš Tarybą
, T‑183/00, Rink. p. II‑135, 74 punktą).
Be to, perkančiosios organizacijos nustatyti kriterijai ekonomiškai palankiausiam pasiūlymui atrinkti nebūtinai turi būti
kiekybinio pobūdžio arba išskirtinai orientuoti tik į kainas. Net jei specifikacijose nurodyti kriterijai išdėstyti ne kiekybiniais
terminais, vertinant pasiūlymus jie gali būti taikomi objektyviai ir vienodai, ir jie visiškai tinkami pasirenkant ekonomiškai
palankiausią pasiūlymą (šiuo klausimu žr. 107 punkte minėto Sprendimo
Renco prieš Tarybą
67 ir 68 punktus).
Šiuo atveju visų pirma reikia priminti, kad aptariamos laimėtojo nustatymo kriterijai pateikti tiek skelbime apie viešąjį
pirkimą [IV punkto 2 dalis], tiek specifikacijose, pridėtose prie kvietimo teikti pasiūlymus. Todėl finansinio reglamento
97 straipsnio 1 dalyje nurodyta skelbimo sąlyga yra įvykdyta.
Be to, reikia priminti, kad laimėtojo nustatymo kriterijai, kuriuos ieškovė laiko neaiškiais ir subjektyviais, išdėstyti taip:
„1.      Siūlomo sprendimo kokybė:
–      siūlomos strategijos tinkamumas reikiamoms užduotims įvykdyti (40/100),
–      siūlomų metodų ir priemonių, kokybinių standartų ir kokybės procedūrų tinkamumas reikiamoms užduotims įvykdyti (30/100),
–      siūlomos komandos organizavimo tinkamumas reikiamoms užduotims įgyvendinti (20/100),
–      pasiūlymo sandara, aiškumas ir išsamumas (10/100).“
Todėl reikia konstatuoti, kad ieškovė toli gražu nepagrindžia argumentų, jog minėti kriterijai tariamai neaiškūs ir subjektyvūs,
nes jie visiškai aiškiai išdėstyti. Be kita ko, ji nepateikia jokios įtikinamos informacijos savo teiginiams pagrįsti, kuri
leistų konstatuoti, jog nustatydama tuos kriterijus perkančioji organizacija nesilaikė pareigos laikytis skaidrumo ir vienodo
požiūrio į konkurso dalyvius principų. Atvirkščiai, ieškovė tik pakartoja argumentus, išdėstytus pirmajame ieškinio pagrinde
dėl tariamo tikslaus prašomų paslaugų aprašymo ir tikslių reikalavimų darbams atlikti nebuvimo.
Skaitant minėtus kriterijus matyti, kad jie koncentruojami į tokius dalykus: konkurso dalyvių siūloma strategija (pirmasis
kriterijus), konkurso dalyvių siūlomi metodai, priemonės, kokybiniai standartai ir kokybės procedūros (antrasis kriterijus),
siūlomos komandos organizavimas (trečiasis kriterijus) ir pasiūlymo sandara, aiškumas ir išsamumas (ketvirtasis kriterijus).
Ieškovė nei paaiškina, nei pateikia įrodymų, kodėl šie kriterijai nepagrįsti aptariamos sutarties tikslu. Be to, niekas nesuteikia
galimybės abejoti šių kriterijų tinkamumu ekonomiškai palankiausiam pasiūlymui nustatyti, nes šie kriterijai tikrai užtikrina
tinkamą paslaugų, nurodytų aptariamos sutarties sąlygose, teikimą ir paties pasiūlymo vertę.
Nors šie kriterijai tikrai nėra kiekybiniai, vien tik dėl šio fakto daryti išvadą, kad perkančioji organizacija juos taikė
neobjektyviai ir nevienodai, negalima (šiuo klausimu žr. 107 punkte minėto Sprendimo
Renco prieš Tarybą
67 ir 68 punktus). Reikia pabrėžti, kad šiuo atveju ieškovė nepateikė jokios įtikinamos informacijos.
Galiausiai, siekiant išsamumo, reikia atkreipti dėmesį, kad perkančioji organizacija, remdamasi taikytinomis nuostatomis,
nurodė kiekvieno laimėtojo nustatymo kriterijaus santykinį svorį ir taip informavo konkurso dalyvius apie kiekvienam kriterijui
teikiamą svarbą vertinant ir lyginant pasiūlymus.
Iš to, kas iš dėstyta, galima daryti išvadą, kad ieškovė neįrodė, jog perkančioji organizacija neįvykdė pareigos viešojo pirkimo
konkurso dokumentuose nustatyti laimėtojo nustatymo kriterijus laikantis taikytinų teisės aktų ir šio sprendimo 104–108 punktuose
minėtų teismų praktikos principų.
Iš to, kas išdėstyta, reikia daryti išvadą, kad antrasis ieškinio pagrindas turi būti atmestas.
C –
Dėl penktojo ieškinio pagrindo, grindžiamo gero administravimo ir rūpestingumo principų pažeidimu
1.     Šalių argumentai
Ieškovė iš esmės teigia, kad Komisija pažeidė gero administravimo ir rūpestingumo principus nepateikdama greito ir tinkamo
atsakymo į jos 2004 m. rugpjūčio 27 d. faksą, kuriame ji išdėstė abejones dėl viešojo konkurso atsižvelgdama, be kita ko,
į nediskriminavimo principą.
Komisija ginčija ieškovės argumentus.
2.     Bendrojo Teismo vertinimas
Pagal bendrąjį gero administravimo principą, į kurį įeina ir rūpestingumo pareiga, kiekviena Bendrijos institucija privalo
laikytis protingo termino vykdydama administracines procedūras ir veikti rūpestingai palaikydama santykius su visuomene (2008 m.
gruodžio 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Masdar (UK) prieš Komisiją
, C‑47/07 P, Rink. p. I‑9761, 92 punktas ir 2006 m. balandžio 11 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
Angeletti prieš Komisiją
, T‑394/03, Rink. VT p. I‑A‑2‑95 ir II‑A‑2‑441, 162 punktas).
Be to, reikia priminti, kad, kalbant apie Bendrijos viešųjų pirkimo sutarčių sudarymą, santykius tarp perkančiosios organizacijos
ir potencialių bei esamų konkurso dalyvių reglamentuoja įgyvendinimo taisyklių 141 ir 148 straipsniai.
Įgyvendinimo taisyklių 141 straipsnyje nustatyta:
„1. Jei prašymas yra pateiktas likus pakankamai laiko iki paraiškų priėmimo termino, specifikacijos ir papildomi dokumentai
atsiunčiami per šešias kalendorines dienas nuo prašymo gavimo dienos visiems ekonominiams subjektams, kurie yra paprašę specifikacijų
arba išreiškę norą pateikti paraišką.
2. Jei prašoma likus pakankamai laiko, papildoma informacija, susijusi su specifikacijomis, pateikiama vienu metu visiems
ekonominiams veikėjams, kurie yra prašę specifikacijų arba išreiškę norą pateikti paraišką, ne vėliau kaip likus šešioms dienoms
nuo paraiškų priėmimo termino pabaigos arba tuo atveju, kai prašymai suteikti informaciją gaunami likus mažiau kaip aštuonioms
kalendorinėms dienoms iki paraiškų priėmimo termino pabaigos, kuo greičiau nuo prašymo gavimo.
<…>“
Įgyvendinimo taisyklių 148 straipsnis išdėstytas taip:
„1. Vykstant konkursui, susitariančioji institucija (perkančioji organizacija) ir konkurso dalyviai gali bendrauti tik išimties
tvarka šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytomis sąlygomis.
2. Prieš paskutinę paraiškų pateikimo dieną, remiantis papildomais dokumentais ir 141 straipsnyje minėta informacija, susitariančioji
institucija (perkančioji organizacija) gali:
a) konkurso dalyviams perduoti papildomą informaciją tik tam, kad paaiškintų sutarties pobūdį; tokia informacija siunčiama
tą pačią dieną visiems konkurso dalyviams, kurie yra prašę specifikacijų;
<…>“
Remiantis minėtomis nuostatomis galima daryti išvadą, kad santykiai tarp perkančiosios organizacijos ir galimų bei esamų konkurso
dalyvių iki pasiūlymams pateikti nustatyto termino pabaigos leidžiami tik tuo atveju, jei prašoma suteikti „papildomos informacijos“
apie specifikacijas (įgyvendinimo taisyklių 141 straipsnio 2 dalis) ir „papildomos informacijos“ apie 141 straipsnyje nurodytus
dokumentus ir informaciją, kuri reikalinga „tik tam, kad paaiškintų sutarties pobūdį“ (įgyvendinimo taisyklių 148 straipsnio
2 dalies a punktas).
Kalbant apie įgyvendinimo taisyklių 141 straipsnio 2 dalyje nurodytą „papildomą informaciją“, perkančioji organizacija privalo
ją pateikti per minėtame straipsnyje nustatytą terminą. Kalbant apie įgyvendinimo taisyklių 148 straipsnio 2 dalies a punkte
nurodytą „papildomą informaciją“, perkančioji organizacija gali, tačiau neprivalo, ją pateikti konkurso dalyviams.
Šiuo atveju būtina pabrėžti, kad 2004 m. rugpjūčio 27 d. fakse, apie kurį kalba ieškovė, nėra jokio prašymo pateikti informaciją,
nurodytą minėtose įgyvendinimo taisyklių nuostatose. Kaip jau buvo minėta (žr. šio sprendimo 11 punktą), šiuo faksu ieškovė
išreiškė abejonių dėl aptariamos sutarties sudarymo procedūros, kurios grindžiamos galimu viešojo konkurso neobjektyvumu tų
konkurso dalyvių naudai, kurie jau buvo aptariamo GD tiekėjai, ir tikslių bei objektyvių konkurso dalyvių vertinimo kriterijų
trūkumu. Tuo pačiu faksu ji aptariamo GD taip pat paprašė nukelti pasiūlymo pateikimo terminą, kol bus pašalinti minėti trūkumai.
Iš to galima spręsti, kad Komisija neprivalėjo atsakyti į šį laišką. Tačiau ji greitai ir tinkamai į jį atsakė 2004 m. rugsėjo
3 d. laišku, kuriame išreiškė nuomonę, jog ieškovės abejonės nepagrįstos, atsisakydama patenkinti jos prašymą nukelti pasiūlymų
pateikimo terminą (žr. šio sprendimo 13 punktą). Taip atsakovė pateikė neginčijamą rūpestingumo, kuris dera su geru administravimu,
įrodymą, tuo labiau, kad, kaip minėta aukščiau, šiuo atveju teisės aktų leidėjas jai nėra nustatęs jokios pareigos pateikti
atsakymą. Darytina išvada, kad Komisijos atsakyme į 2004 m. rugpjūčio 24 d. ieškovės laišką nėra jokio gero administravimo
ir rūpestingumo principų pažeidimo.
Siekiant išsamumo, reikia paminėti, kad ieškovė neginčijo Komisijos teiginio, jog perkančioji organizacija greitai atsakė
į visus konkurso dalyvių pateiktus klausimus apie specifikacijas, o daugumą tų klausimų pateikė ieškovė.
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, šį ieškinio pagrindą reikia atmesti kaip nepagrįstą.
D –
Dėl ketvirtojo ieškinio pagrindo, grindžiamo reikiamos informacijos nebuvimu ir motyvavimo nepateikimu
1.     Šalių argumentai
Ieškovė teigia, kad ginčijamas sprendimas yra netinkamas, nes aptariamas GD nepakankamai motyvavo savo veiksmus. Pagrindas
grindžiamas dviem kaltinimais.
Pirma, aptariamas GD ieškovei nepateikė visos prašomos informacijos dėl jos pasiūlymo atmetimo motyvų ir taip pažeidė EB 253 straipsnį
bei Direktyvos 92/50 8 straipsnį. Aptariamas GD nepateikė aiškių priežasčių, dėl kurių jis atmetė ieškovės pasiūlymą, ir nieko
nepasakė apie pasirinkto pasiūlymo savybes ir pranašumus, taip atimdamas iš ieškovės galimybę parengti reikšmingus komentarus
apie padarytą pasirinkimą ir galbūt galimybę imtis teisių gynimo priemonių. Ieškovė taip pat atkreipia dėmesį, kad aptariamas
GD nenurodė jokio su viešąja tvarka susijusio motyvo, išskyrus komercinę paslaptį, kad pagrįstų atsisakymą pateikti vertinimo
ataskaitą, kurį Komisija tokiais atvejais įprastai pateikia visiems konkurso dalyviams pagal Direktyvos 92/50 12 straipsnio
2 dalį. Pasak ieškovės, dėl nepakankamo motyvavimo, kaip ir šiuo atveju, ypač sudėtinga ir net neįmanoma atlikti ginčijamo
sprendimo teisminės kontrolės.
Antra, dublike ieškovė pabrėžia, kad buvo praleistas penkiolikos dienų terminas, per kurį konkurso dalyviams turėjo būti pateikta
vertinimo komisijos ataskaitos ištrauka, todėl buvo pažeistas finansinis reglamentas ir su viešaisiais pirkimais susiję teisės
aktai. Toks termino praleidimas ir jokio motyvavimo kai kuriais ginčijamo sprendimo klausimais nebuvimas ieškovei sukėlė sunkumų
pareikšti ieškinį Bendrajame Teisme.
Komisija prašo atmesti šį pagrindą.
2.     Bendrojo Teismo vertinimas
Iš pradžių reikia pažymėti, kad teisės aktų nuostatos, kuriose apibrėžtas perkančiosios organizacijos pareigos pateikti motyvus
konkurso dalyviui, nepasirinktam per tam tikros sutarties sudarymo procedūrą, turinys yra finansinio reglamento 100 straipsnio
2 dalis ir įgyvendinimo taisyklių 149 straipsnis, o ne Direktyvos 92/50 nuostatos, kaip teigia ieškovė.
Remiantis minėtais straipsniais galima daryti išvadą, kad viešųjų pirkimų srityje perkančioji organizacija įvykdo pareigą
motyvuoti jei ji, visų pirma, nedelsdama kiekvienam nepasirinktam konkurso dalyviui pateikia jų pasiūlymų atmetimo motyvus,
ir, antra, priimtiną pasiūlymą pateikusiems konkurso dalyviams, kurie pateikia aiškų prašymą, per penkiolika kalendorinių
dienų nuo raštiško prašymo gavimo pateikia pasirinkto pasiūlymo savybes ir pranašumus bei konkursą laimėjusio dalyvio pavadinimą
(žr. 2007 m. liepos 12 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
, T‑250/05, Rink. p.II‑0000, 68 punktą ir 2008 m. rugsėjo 10 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
, T‑465/04, Rink. p.II‑0000, 47 punktą bei jame nurodytą teismų praktiką).
Toks veikimo būdas atitinka pareigos motyvuoti tikslą, nustatytą EB 253 straipsnyje, kuriuo remiantis reikia aiškiai ir vienareikšmiškai
nurodyti dokumento autoriaus argumentus, kad, pirma, suinteresuotieji asmenys žinotų priimtos priemonės pagrindimą ir galėtų
ginti savo teises, ir, antra, kad teismas galėtų atlikti kontrolę (šiuo klausimu žr. 1996 m. gegužės 8 d. Pirmosios instancijos
teismo sprendimo
Adia interim prieš Komisiją
, T‑19/95, Rink. p. II‑321, 32 punktą; 2002 m. vasario 26 d. Sprendimo
Esedra prieš Komisiją
, T‑169/00, Rink. p. II‑609, 190 punktą; 107 punkte minėto Sprendimo
Strabag Benelux prieš Tarybą
, 55 punktą ir 133 punkte minėto 2007 m. liepos 12 d. Sprendimo
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
, 69 punktą).
Reikia pažymėti, kad pareigos motyvuoti laikymasis turi būti vertinamas atsižvelgiant į tai, kokią informaciją ieškovė turi
ieškinio pareiškimo momentu (107 punkte minėto Sprendimo
Strabag Benelux prieš Tarybą
58 punktas ir 107 punkte minėto Sprendimo
Renco prieš Tarybą
96 punktas).
Tai reiškia, kad siekiant nustatyti, ar šioje byloje Komisija įvykdė pareigą motyvuoti, reikia išnagrinėti 2004 m. lapkričio
18 d. ir gruodžio 10 d. laiškus, kuriuos ji atsiuntė ieškovei iki šio ieškinio pareiškimo dienos.
2004 m. lapkričio 18 d. laišku ieškovė informuojama, kad jos pasiūlymas (pateiktas kartu su
Steria
teikiant konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymą) nebuvo pasirinktas. Jame nurodyta, kad minėtas pasiūlymas nebuvo pasirinktas dėl to, kad, atsižvelgiant į laimėtojo
nustatymo kriterijus, tai nebuvo pats geriausias pasiūlymas kokybės ir kainos atžvilgiu. Tame laiške taip pat pažymėta, kad
ieškovė galėjo gauti papildomos informacijos apie jos pasiūlymo atmetimo motyvus ir kad pateikusi prašymą raštu ji galėtų
būti informuota apie pasirinkto pasiūlymo savybes ir pranašumus, taip pat jai būtų nurodytas konkursą laimėjusio dalyvio pavadinimas.
Laiške galiausiai nurodyta, kad tam tikros minėto pasiūlymo detalės gali būti nenurodytos, jei jas nurodžius būtų pažeisti
įstatymai, jei tai prieštarautų viešajam interesui, darytų žalos viešųjų ar privačių įmonių teisėtiems komerciniams interesams
ar galėtų pakenkti teisėtai jų konkurencijai. Darytina išvada, kad šis laiškas, nors kai kuriais atžvilgiais ir atrodo standartinis,
yra parengtas remiantis finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalimi.
2004 m. gruodžio 10 d. Komisijos laiške ieškovei pateikta vertinimo komisijos ataskaitos ištrauka. Jis buvo atsiųstas atsakant
į 2004 m. lapkričio 22 d. ieškovės prašymą raštu, kuris buvo pakartotas 2004 m. gruodžio 8 dieną.
Vertinimo komisijos ataskaitos ištraukoje nurodytas konkursą laimėjusio dalyvio pavadinimas. Be to, toje ištraukoje pateikti
išsamūs vertinimo komisijos komentarai apie konkursą laimėjusio dalyvio pasiūlymą ir konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymą apie kiekvieną laimėtojo nustatymo kriterijų (žr. šio sprendimo 21 punktą). Be to, šioje ištraukoje pateikta lentelė
su kiekvieno pasiūlymo kiekvieno kriterijaus įvertinimais ir lentelė, kurioje pateiktos abiejų pasiūlymų kainos bei lyginamasis
kainos ir kokybės santykio vertinimas (žr. šio sprendimo 22 punktą).
Todėl reikia konstatuoti, kad ieškovei visų pirma pateikdama pagrindinius konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymo atmetimo motyvus, o po to minėtą vertinimo komisijos ataskaitos ištrauką Komisija teisiškai motyvavo ieškovės pasiūlymo
atmetimą pagal finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalį ir įgyvendinimo nuostatų 149 straipsnio 2 dalį. Taip pat reikia
paminėti, kad minėtoje ištraukoje nurodytas sutarties kontrahentas, o vertinimo komisijos komentaruose ir minėtose lentelėse
pateiktos „pasirinkto pasiūlymo savybės ir pranašumai“. 2004 m. lapkričio 18 d. laiškas ir ši ištrauka, pateikta 2004 m. gruodžio
10 d. laišku, ieškovei sudarė galimybes nedelsiant nustatyti priežastis, dėl kurių jos pasiūlymas nebuvo pasirinktas, t. y.
faktą, kad jos pasiūlymas ekonomiškai nebuvo toks palankus kaip pasirinktas pasiūlymas, nes pastarojo kainos ir kokybės santykis
buvo geresnis.
Galiausiai kalbant apie ieškovės kaltinimą dėl penkiolikos dienų termino nesilaikymo pranešimui su vertinimo komisijos ataskaitos
išvadomis pateikti, reikia pažymėti, kad ta ištrauka jai buvo pateikta 2004 m. gruodžio 10 d. ir ji jį gavo ne vėliau kaip
praėjus aštuoniolikai kalendorinių dienų nuo prašymo raštu, kuris Komisijai atsiųstas faksu ir 2004 m. lapkričio 22 d. registruotu
laišku. Vis dėlto šis nereikšmingas vėlavimas, dėl kurio tenka apgailestauti, niekaip neapribojo ieškovės galimybės ginti
savo teises Bendrajame Teisme ir vien dėl to negalima panaikinti ginčijamo sprendimo. Iš bylos dokumentų matyti, kad ieškovė
pasinaudojo visa toje ištraukoje pateikta informacija šiam ieškiniui pareikšti (šiuo klausimu žr. 133 punkte minėto 2008 m.
rugsėjo 10 d. Sprendimo
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
, 52 punktą).
Atsižvelgiant į išdėstytus argumentus reikia daryti išvadą, kad ginčijamo sprendimo motyvavimas ieškovei sudarė galimybę ginti
savo teises Bendrajame Teisme, o teismui vykdyti teisminę kontrolę. Todėl šis pagrindas turi būti atmestas.
E –
Dėl trečiojo ieškinio pagrindo, grindžiamo akivaizdžiomis vertinimo klaidomis, kurias perkančioji organizacija padarė vertindama
ieškovės pasiūlymą
1.     Šalių argumentai
Ieškovė teigia, kad aptariamas GD padarė akivaizdžią vertinimo klaidą, nes neteisingai ir subjektyviai įvertino jos pasiūlymo
kokybę ir nusprendė, jog jis yra žemesnės kokybės nei konkursą laimėjusio dalyvio pasiūlymas.
Dėstydama šį pagrindą ieškovė visų pirma pabrėžia, kad dėl to, jog aptariamas GD nesilaikė objektyvios, iš anksto nustatytos
ir konkurso dalyviams žinomos metodikos galutiniam vertinimui atlikti, tampa akivaizdu, kad vertinimo komisijos sprendimas
buvo grindžiamas netiksliomis prielaidomis.
Antra, ieškovė nurodo, kad pasiūlymų vertės vertinimas buvo atliktas subjektyviai dėl taikytų kriterijų bendro pobūdžio ir
dėl konkurso dalyvių nežinojimo, koks yra tikslus sutartyje numatytų atlikti užduočių pobūdis.
Galiausiai ieškovė priekaištauja dėl tam tikrų konkrečių vertinimo komisijos komentarų, kurie liudija akivaizdžias vertinimo
klaidas, padarytas vertinant jos pasiūlymą.
Komisija ginčija ieškovės argumentus.
2.     Bendrojo Teismo vertinimas
Pagal nusistovėjusią teismų praktiką perkančioji organizacija, priimdama sprendimą dėl sutarties sudarymo paskelbus konkursą,
turi plačią diskreciją vertinti informaciją, todėl Bendrojo Teismo kontrolė apima tik patikrinimą, ar buvo laikytasi procedūros
motyvavimo taisyklių, ar tikslios faktinės aplinkybės ir ar nebuvo padaryta akivaizdžios vertinimo klaidos bei piktnaudžiauta
įgaliojimais (2002 m. rugsėjo 27 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
Tideland Signal prieš Komisiją
, T‑211/02, Rink. p. II‑3781, 33 punktas ir 2005 m. liepos 6 d. Sprendimo
TQ3 Travel Solutions Belgium prieš Komisiją
, T‑148/04, Rink. p. II‑2627, 47 punktas; taip pat šiuo klausimu žr. 1978 m. lapkričio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Agence européenne d’intérims prieš Komisiją
, 56/77, Rink. p. 2215, 20 punktą).
Šiuo atveju reikia pabrėžti, kad ieškovė iš esmės remiasi dviem aplinkybėmis, kad įrodytų perkančiosios organizacijos padarytą
akivaizdžią vertinimo klaidą.
Visų pirma ji teigia, kad aptariamas GD nesilaikė objektyvios, iš anksto nustatytos ir konkurso dalyviams žinomos metodikos
galutiniam įvertinimui nustatyti. Ji taip pat teigia, kad konkurso dalyviai tariamai nežinojo sutartyje numatytų atlikti užduočių
ir kad laimėtojo nustatymo kriterijai tariamai yra abstraktūs, bei daro išvadą, jog pasiūlymų vertinimas galėjo būti tik subjektyvus
ir pagrįstas netiksliomis prielaidomis.
Taigi tenka konstatuoti, kad ieškovė pateikia tik bendrus teiginius, tačiau jų nepagrindžia ir nesutvirtina jokia įtikinama
informacija. Ji pakartoja tuos pačius argumentus, kuriuos išdėstė pirmajame bei antrajame ieškinio pagrinduose ir kuriuos
Bendrasis Teismas atmetė. Be to, ieškovė niekaip neįrodo, kaip visi tariami perkančiosios organizacijos padaryti pažeidimai
lėmė netikslias prielaidas ir subjektyvų pasiūlymų vertinimą. Todėl reikia daryti išvadą, kad tokiais argumentais neįmanoma
pagrįsti šio pagrindo.
Antra, ieškovė ginčija kai kuriuos konkrečius komentarus, kuriuos vertinimo komisija pateikė apie konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymą.
Pirma, ieškovė ginčija vertinimo komisijos komentarą, kuriame teigiama, kad „iš pasiūlymo matyti, kad neišsiaiškinta specifikacija,
nes jame minimi darbai, kurie jau atlikti, arba kurie bus atlikti įsigaliojus sutarčiai“. Ieškovė ginčija šio komentaro pagrįstumą,
kurį ji laiko subjektyviu ir šališku, ir iš esmės teigia, kad jei tai būtų nesusipratimas, tai tik dėl to, kad ieškovė turėjo
pateikti pasiūlymą dėl projekto, kurio specifikacijos jai buvo nežinomos. Be to, ji teigia, kad bet kokiu atveju toks komentaras
yra neaiškus ir kad neįmanoma jo paneigti.
Minėtas vertinimo komisijos komentaras susijęs su pirmuoju aptariamos laimėtojo nustatymo kriterijumi „siūlomos strategijos
tinkamumas reikiamoms užduotims įvykdyti“. Kalbant apie šį laimėtojo nustatymo kriterijų, konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymas gavo įvertinimą 23,2/40, o pasirinktas pasiūlymas įvertintas 35,1/40.
Reikia konstatuoti, kad ginčydama minėtą komentarą ieškovė ir vėl kartoja pirmajame ieškinio pagrinde, kurį Bendrasis Teismas
atmetė, pateiktus argumentus. Be to ieškovė, pateikdama paprasčiausius teiginius, visiškai neįrodo savo teiginių, susijusių
su tariamai subjektyviu, šališku ir neaiškiu minėtu komentaru. Darytina išvada, kad ieškovės suformuluota minėto vertinimo
komisijos komentaro kritika neįrodo, kad tas komentaras klaidingas ir tuo labiau neįrodo, kad vertinant ieškovės pasiūlymą
padaryta akivaizdi vertinimo klaida.
Antra, ieškovė ginčija vertinimo komisijos komentarą, kuriame teigiama, kad „pasiūlyme yra tam tikrų prieštaravimų, visų pirma
dėl planavimo: pvz., kai kurie kūrimo darbai pradedami dar nepradėjus kurti koncepcijos“. Atsakyme į raštu pateiktą Bendrojo
Teismo klausimą ieškovė nurodė, kad jos pasiūlyme pateikta atidi
Gantt
diagramų analizė įrodo, kad, priešingai nei teigiama vertinimo komisijos komentare, ji numatė, jog kūrimo darbai prasidės
po koncepcijos kūrimo darbų, išskyrus tam tikras pagrįstas išimtis.
Minėtas vertinimo komisijos komentaras, kurį ieškovė ginčija, taip pat susijęs su pirmuoju aptariamos laimėtojo nustatymo
kriterijumi.
Bendrasis Teismas, išnagrinėjęs ieškovės pateiktas
Gantt
diagramas ir atsižvelgdamas į atsakymus, kuriuos per teismo posėdį pateikė šalys, atsakydamos į Bendrojo Teismo klausimus,
mano, jog tos diagramos tikrai sudaro įspūdį, kad ieškovė, planuodama su aptariama sutartimi susijusį projektą, numatė, jog
bent tam tikra kūrimo veikla turėtų prasidėti iki atitinkamų koncepcijos kūrimo darbų baigties, ir tai įrodo, kad vertinimo
komisijos komentaras yra pagrįstas. Iš tiesų per teismo posėdį ieškovė teigė, kad bet koks nesusipratimas, galėjęs atsirasti
skaitant
Gantt
diagramas, susijęs su tuo, kad tos diagramos, kurios pateiktos Bendrajam Teismui ir taip pat pridėtos prie pasiūlymo, buvo
atspausdintos ant A4 formato popieriaus, todėl tam tikra informacija, kuri reikalinga siekiant suprasti konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlyme pateikto projekto planą, tapo nematomos. Ieškovė teigia, kad prie pasiūlymo ji taip pat pridėjo tas pačias
Gantt
diagramas, atspausdintas ant A3 formato popieriaus, kuriose visą reikiamą informaciją, susijusią su projekto planavimu, jau
galima matyti ir kurios įrodo, kad vertinimo komisijos komentaras yra nepagrįstas. Tačiau nepaisant akivaizdžios jų svarbos,
reikia pripažinti, kad Bendrasis Teismas neturėjo minėtų diagramų ant A3 formato popieriaus.
Bet kokiu atveju, net jei tokie ieškovės argumentai būtų pagrįsti, reikia atkreipti dėmesį, kad jie susiję su pirmuoju aptariamos
laimėtojo nustatymo kriterijumi. Kaip matyti iš šio sprendimo 22 punkte pateiktos lentelės, net jei ieškovės pasiūlymas būtų
gavęs didžiausią įmanomą įvertinimą už šį laimėtojo nustatymo kriterijų, t. y. 40/40, ieškovė vis tiek nebūtų atrinkta tai
sutarčiai sudaryti atsižvelgiant į balus, kuriuos jos pasiūlymas gavo už kitus tris laimėtojo nustatymo kriterijus.
Tokiomis aplinkybėmis tenka daryti išvadą, kad ieškovė neįrodė, jog aptariamas vertinimo komisijos komentaras yra klaidingas
ir kad bet kokiu atveju ji visiškai neįrodė, kad tas tariamai klaidingas komentaras yra akivaizdi vertinimo klaida, padaryta
vertinant jos pasiūlymą.
Trečia, ieškovė ginčija šį vertinimo komisijos komentarą:
„Pasiūlyme išsamiai aprašyta
Cosmic FFP
, tačiau vertinimui siūlomos priemonės (
Calico ir Costar
) yra tinkamos tik
Cocomo II
metodika grindžiamiems vertinimams, o tai nenuoseklu (žr. (pasiūlymo) 4.1.3.5.1 skirsnį).“
Šis komentaras susijęs su antruoju ginčijamos laimėtojo nustatymo kriterijumi „siūlomų metodų ir priemonių, kokybinių standartų
ir kokybės procedūrų tinkamumas reikiamoms užduotims įvykdyti“. Kalbant apie šį laimėtojo nustatymo kriterijų, minėtas pasiūlymas
gavo įvertinimą 16,7/30, o pasirinktas pasiūlymas įvertintas 24,5/30.
Komisija savo dokumentuose ir per teismo posėdį pabrėžė, kad vertinimo komisijos nurodyto nenuoseklumo esmė yra tai, kad nors
ieškovė pasiūlyme aprašė priemones, kurias ketino naudoti taikydama
Cocomo
metodą, kuris skelbime apie viešąjį konkursą neminimas, ji nepateikė jokios informacijos apie metodo
Cosmic FFP
, kuris buvo nurodytas specifikacijose, naudojimo infrastruktūrą. Be to, ieškovė nenurodė santykio tarp pasiūlyme minėtų metodų
Cocomo
ir
Cosmic FFP
bei be jokios aiškios priežasties pasiūlyme nurodyto metodo
Cocomo
ir aptariamos sutarties dalyku esančios sistemos ryšio.
Atsakyme į Bendrojo Teismo raštu pateiktą klausimą ieškovė teigia, kad jos pasiūlyme pateikta nuoroda į
Cocomo
metodą neturi būti laikoma nenuoseklumu ir kad
Cosmic FFP
metodikai ji nepasiūlė specialių priemonių dėl to, kad tokios priemonės nebuvo reikalingos. Konkurso laimėtojas savo pasiūlyme
taip pat nepateikė tokių priemonių.
Visų pirma reikia pažymėti, kad aptariamos sutarties specifikacijose tikrai nurodyta, kad reikia naudoti sistemą
Cosmic FFT
atliekant vertinimą, kuris iš esmės susijęs su pastangomis, kurios turi būti skirtos įvykdyti tam tikrus su aptariama sutartimi
susijusius darbus informacinių technologijų srityje. Išanalizavus konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymo 4.1.3.5.1 skirsnį matyti, kad jame pateikta labai trumpa ir bendra nuoroda į
Cocomo
metodą ir priemones
Calico
ir
Costar
. Galiausiai reikia pažymėti, kad vertinimo komisija priekaištauja ne tik minėtam konsorciumui, bet ir pasirinktam konkurso
dalyviui, kad jie nepatikslino, kokios priemonės bus naudojamos dirbant su sistema
Cosmic FFT
.
Reikia pažymėti, kad ieškovė nepateikia jokio argumento, kuris įrodytų, jog dėl šių faktinių aplinkybių, kurios neginčijamos,
šio sprendimo 161 punkte minėtas vertinimo komisijos komentaras yra klaidingas, ir kurios
a fortiori
leistų spręsti, kad dėl tokio komentaro šiuo klausimu perkančioji organizacija padarė akivaizdžią konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymo vertinimo klaidą, nors minėto pasiūlymo vertinimas pagal antrąjį aptariamos laimėtojo nustatymo kriterijų grindžiamas
ne tik šia analize, bet ir kitais nuosekliais vertinimo komisijos pateiktais komentarais (šiuo klausimu žr. 133 punkte minėto
2007 m. liepos 12 d. Sprendimo
Evropaïki Dynamiki prieš Komisiją
106 punktą).
Ketvirta, ieškovė ginčija vertinimo komisijos komentarą, kuriame teigiama, kad „
RUP
visame [konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
] pasiūlyme [buvo] laikoma projekto valdymo „metodu“, [nors] kūrimo aplinkai siūlomos programinės įrangos pasiūlyme nenurodyta
jokia
IBM‑Rational
licencija“. Šis komentaras taip pat susijęs su antruoju aptariamos laimėtojo nustatymo kriterijumi.
Bylos dokumentuose ir per teismo posėdį Komisija pabrėžė, kad šiame komentare vertinimo komisija atskleidė konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymo nenuoseklumą, kad, iš esmės, – nors pasiūlyme nuolat kartojama, kad
RUP
yra „tas“ metodas, kurį reikia taikyti, – jame nenurodyta, ar minėtas konsorciumas turi programos
IBM‑Rational
, kuri turėjo būti naudojama taikant tą metodą, licenciją, todėl klausimas, kas – ieškovė ar perkančioji organizacija – prisiims
išlaidas už tos programos naudojimą, lieka neatsakytas.
Pasak ieškovės, minėtas komentaras suklaidino perkančiąją organizaciją ir jis šiuo atveju yra netinkamas. Reikiamų licencijų
išlaidas būtų padengusi ieškovė, ir nebuvo priežasties ką nors apie tai užsiminti pasiūlyme, nes skelbime apie konkursą to
nereikalaujama. Pasak ieškovės, akivaizdu, kad darbui atlikti ji būtų naudojusi licenciją turinčias priemones.
Šiuo atveju pakanka nurodyti, kad tokie ieškovės argumentai yra bendri ir nepagrįsti jokia įtikinama informacija. Todėl jie
neįrodo, kad minėtas vertinimo komisijos komentaras yra klaidingas, ir tuo labiau, kad perkančioji organizacija padarė akivaizdžią
vertinimo klaidą.
Penkta, ieškovė ginčija vertinimo komisijos komentaro, kuriame teigiama, kad „nepaisant to, kad [konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlyme] pabrėžiama, jog patirtis muitinės ir akcizų srityje neišvengiamai reikalinga kompetencijai įrodyti, praktiškai
pasiūlyme nepateikta nieko, kas įrodytų tokios rūšies kompetencijos turėjimą“, tinkamumą. Šis komentaras susijęs su trečiuoju
aptariamos laimėtojo nustatymo kriterijumi „siūlomos komandos organizavimo tinkamumas reikiamoms užduotims įgyvendinti“. Konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymas už šį laimėtojo nustatymo kriterijų įvertintas 14,5/20, o pasirinktas pasiūlymas įvertintas 17,6/20.
Visų pirma ieškovė teigia, kad minėtas komentaras nepagrįstas, nes konsorciumas
Evropaïki Dynamiki‑Steria
turi patirties muitų ir akcizų srityje ir kad ši patirtis aprašyta pasiūlyme. Antra, ieškovė pažymi, kad nebuvo jokios priežasties
pasiūlyme nurodyti išsamią informaciją šiuo klausimu, nes pranešime apie konkursą to nebuvo reikalaujama, o specifikacijoje
nebuvo nurodyta, kad reikia turėti tokios „patirties“. Galiausiai ieškovė teigia, jog fakto, kad konsorciumas
Evropaïki Dynamiki‑Steria
tariamai neturi patirties muitų ir akcizų srityje, panaudojimas tam, kad būtų galima pagrįsti vidutinišką jo pasiūlymo įvertinimą,
yra viešojo konkurso reikalavimų pažeidimas, nes tokia patirtis jame nenurodyta tarp vertinimo kriterijų.
Ieškovės kritika susijusi su vertinimo komisijos komentaro tinkamumu ir su jo pagrįstumu.
Kalbėdamas apie komentaro tinkamumą, Bendrasis Teismas atkreipia dėmesį, kad nepaisant to, jog specifikacijose iš konkurso
dalyvių nereikalaujama turėti patirties muitinės ir akcizų srityje, šiuo komentaru vertinimo komisija paprasčiausiai norėjo
pabrėžti, kad konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlyme yra nenuoseklumų. To nenuoseklumo esmė yra ta, kad nors konsorciumo pasiūlyme teigiama, jog tam, kad konkurso dalyvis
galėtų laimėti, jis privalo turėti patirties muitinės ir akcizų srityje, jo pasiūlyme nepateikta jokių įrodymu, kad jis turi
tokios patirties. Priešingai nei teigia ieškovė, tokiu komentaru vertinimo komisija norėjo teisingai informuoti perkančiąją
organizaciją.
Kalbant apie komentaro pagrįstumą, reikia pasakyti, kad Komisija pabrėžė, jog šis komentaras pateiktas remiantis konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymo 6.3.1 skirsniu, kuriame nurodyta, kad siūlomi verslo analitikai (angl. –
buisness analysts
) turi „įrodytos patirties ES akcizų, mokesčių ir muitinės srityje“. Pasak Komisijos, vertinimo komisija nusprendė, kad ieškovės
pateiktuose verslo analitikų gyvenimo aprašymuose tokia patirtis neįrodyta. Ieškovė nesugebėjo paneigti tokių Komisijos teiginių.
Tokiomis aplinkybėmis reikia daryti išvadą, kad neįrodyta, jog aptariamas vertinimo komisijos komentaras yra klaidingas.
Galiausiai reikia pažymėti, kad ieškovė ginčija su antruoju laimėtojo nustatymo kriterijumi susijusį vertinimo komisijos komentarą,
kuriame konsorciumui
Evropaïki Dynamiki‑Steria
priekaištaujama, jog pasiūlyme pateikta standartinių nuorodų, susijusiu su, be kita ko, sandara ir naudojamomis kompiuterinėmis
priemonėmis, kurios nepagrįstos ir visiškai nesusijusios su EMCS tikslais. Ieškovė taip pat atmeta su ketvirtuoju laimėtojo
nustatymo kriterijumi susijusį vertinimo komisijos komentarą, kuriame teigiama, kad konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymas yra per daug abstraktus. Tačiau čia ir vėl reikia pripažinti, kad ieškovė pateikia paprasčiausius teiginius, jos
argumentai bendri ir nepagrįsti jokia įtikinama informacija. Todėl šiuos kaltinimus lieka tik atmesti.
Siekdamas išsamumo, Bendrasis Teismas mano esant reikalinga pabrėžti, jog ieškovės siekis sukritikuoti tam tikrus konkrečius
vertinimo komisijos komentarus yra nereikšmingas, nes ieškovė niekaip neįrodo, kaip dėl tokių tariamai klaidingų komentarų
buvo galima padaryti akivaizdžią konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymo vertinimo klaidą. Šiuo atveju ieškovė turėtų visų pirma paaiškinti, kaip tariamai klaidingas komentaras galėjo
padaryti įtakos jos pasiūlymo įvertinimo balui. Tokio paaiškinimo ieškovė nepateikė.
Atsižvelgiant į išdėstytus argumentus reikia daryti išvadą, kad ieškovė neįrodė, jog vertindama konsorciumo
Evropaïki Dynamiki‑Steria
pasiūlymą perkančioji organizacija padarė akivaizdžių vertinimo klaidų. Todėl šis ieškinio pagrindas turi būti atmestas.
Todėl darytina išvada, kad ieškinį reikia atmesti.

Dėl bylinėjimosi išlaidų
Ieškovė Bendrojo Teismo prašo priteisti iš Komisijos visas bylinėjimosi išlaidas net ir tuo atveju, jei jos ieškinys būtų
atmestas. Ji pabrėžia, kad dėl to, jog aptariamas GD laiku nepateikė pakankamų motyvų, ji negalėjo išsamiai įvertinti savo
galimybių užginčyti ginčijamą sprendimą ir todėl buvo priversta pareikšti šį ieškinį savo teisėms apginti.
Komisija mano, kad šis prašymas nepagrįstas Bendrijos teise.
Pagal Bendrojo Teismo procedūros reglamento 87 straipsnio 2 dalį pralaimėjusiai šaliai nurodoma padengti išlaidas, jeigu laimėjusi
šalis to reikalavo.
Be to, minėto reglamento 87 straipsnio 3 dalyje nustatyta:
„Jeigu kiekvienos šalies dalis reikalavimų patenkinama, o dalis atmetama, arba jeigu susiklosto ypatingos aplinkybės, Pirmosios
instancijos teismas gali paskirstyti išlaidas šalims arba nurodyti kiekvienai padengti savo išlaidas.
Pirmosios instancijos teismas gali įpareigoti šalį, net jeigu ši laimėjo bylą, atlyginti išlaidas, kurias, Teismo manymu,
dėl jos nepagrįstų arba nesąžiningų veiksmų patyrė kita šalis.“
Šioje byloje buvo nustatyta, be kita ko, kad ketvirtasis ieškinio pagrindas, grindžiamas reikiamos informacijos nebuvimu arba
nemotyvavimu, yra nepagrįstas. Be to, nėra jokios kitos priežasties Bendrajam Teismui netaikyti minėtos 87 straipsnio 2 dalies.
Todėl ieškovės prašymas turi būti atmestas.
Kadangi ieškovė pralaimėjo bylą, ji turi padengti bylinėjimosi išlaidas pagal Komisijos pateiktus reikalavimus.
Remdamasis šiais motyvais,
BENDRASIS TEISMAS (trečioji kolegija)
nusprendžia:
1.
Atmesti ieškinį.
2.
Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE
padengia savo ir Europos Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
Azizi
Cremona
Frimodt Nielsen
Paskelbta 2010 m. kovo 19 d. viešame posėdyje Liuksemburge.
Parašai.
Turinys
Teisinis pagrindas
Faktinės bylos aplinkybės
I –  Akcizais apmokestinamų prekių judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimo sistema (EMCS)
II –  Aptariamos sutarties sudarymas
Procesas ir šalių reikalavimai
Dėl teisės
I –  Dėl priimtinumo
A –  Šalių argumentai
B –  Bendrojo Teismo vertinimas
II –  Dėl esmės
A –  Dėl pirmojo pagrindo, grindžiamo nediskriminavimo ir laisvos konkurencijos principų pažeidimu
1.  Šalių argumentai
2.  Bendrojo Teismo vertinimas
a)  Dėl pirmos ieškinio pagrindo dalies, susijusios su EMCS specifikacijos nepateikimu
b)  Dėl antros ieškinio pagrindo dalies, susijusios su NSTI šaltinio kodo nepateikimu
Dėl skirtingos informacijos pateikimo konkurso laimėtojo naudai
Dėl NSTI šaltinio kodo naudos rengiant pasiūlymus
B –  Dėl antrojo ieškinio pagrindo, grindžiamo finansinio reglamento, įgyvendinimo taisyklių ir direktyvų 92/50 bei 2004/18
pažeidimu
1.  Šalių argumentai
2.  Bendrojo Teismo vertinimas
C –  Dėl penktojo ieškinio pagrindo, grindžiamo gero administravimo ir rūpestingumo principų pažeidimu
1.  Šalių argumentai
2.  Bendrojo Teismo vertinimas
D –  Dėl ketvirtojo ieškinio pagrindo, grindžiamo reikiamos informacijos nebuvimu ir motyvavimo nepateikimu
1.  Šalių argumentai
2.  Bendrojo Teismo vertinimas
E –  Dėl trečiojo ieškinio pagrindo, grindžiamo akivaizdžiomis vertinimo klaidomis, kurias perkančioji organizacija padarė
vertindama ieškovės pasiūlymą
1.  Šalių argumentai
2.  Bendrojo Teismo vertinimas
Dėl bylinėjimosi išlaidų
*
Proceso kalba: anglų.