CELEX: 61990TJ0010
Tjenestemænd
uddannelsestillæg
skolepligt
udgifter til psykologiske prøver

Faktiske omstaendigheder
1 Sagsoegeren, Michael Boessen, tidligere tjenestemand ved Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (herefter benaevnt "OESU"), oppebaerer invalidepension i henhold til OESU' s afgoerelse af 20. januar 1981.
2 Sagsoegeren har tre boern:
- Yvonne, foedt den 19. november 1982
- Marc, foedt den 18. august 1984
- Luc, foedt den 14. februar 1986.
3 Sagsoegerens boern har gaaet i foelgende skoler:
- Yvonne
"Basisschool De Kring" i Maastricht (Nederlandene) i skoleaarene 1986/1987 og 1987/1988.
"Rijksbasisschool" i Lanaken (Belgien) i skoleaarene 1988/1989 og 1989/1990.
- Marc
"Basisschool De Kring" i Maastricht i skoleaaret 1988/1989.
"Rijksbasisschool" i Lanaken i skoleaaret 1989/1990.
- Luc
"Rijksbasisschool" i Lanaken i skoleaaret 1989/1990.
4 Ved skrivelse af 16. maj 1989 indgav sagsoegeren tre ansoegninger om uddannelsestillaeg til OESU, nemlig
- for skoleaaret 1986/1987 en ansoegning for datteren Yvonne ("Basisschool De Kring")
- for skoleaaret 1987/1988 en ansoegning for datteren Yvonne ("Basisschool De Kring")
- for skoleaaret 1988/1989 en ansoegning for datteren Yvonne ("Rijksbasisschool" i Lanaken) og soennen Marc ("Basisschool De Kring").
5 I besvarelse af sagsoegerens skrivelse af 16. maj 1989 imoedekom administrationen ved afgoerelse nr. 191/89 A af 6. juli 1989 kun ansoegningen om uddannelsestillaeg for skoleaaret 1988/1989 for sagsoegerens datter Yvonne.
6 Ved skrivelse af 30. august 1989 indgav sagsoegeren en ansoegning om uddannelsestillaeg for skoleaaret 1989/1990 for boernene Yvonne, Marc og Luc ("Rijksbasisschool" i Lanaken). Det fremgaar af sagen, at sagsoegeren begraensede ansoegningerne til kun at gaelde uddannelsestillaeg fra den foerste dag i den maaned, hvor boernene fyldte 4 aar.
7 Den 26. september 1989 ansoegte sagsoegeren - efter at have henvist til sine tidligere ansoegninger om uddannelsestillaeg i skrivelsen af 16. maj - om godtgoerelse af udgifter til et beloeb af 450 HFL afholdt i forbindelse med psykologiske proever, hans datter Yvonne havde gennemgaaet i skoleaaret 1988/1989 med henblik paa den videre skolegang samt godtgoerelse af transportomkostninger i forbindelse med sine tre boerns skolegang i samme skoleaar.
8 Den 4. oktober 1989 klagede sagsoegeren over OESU' s afgoerelse nr. 191/89 A af 6. juli 1989, jf. artikel 90, stk. 2, i vedtaegten for tjenestemaend i De Europaeiske Faellesskaber (herefter benaevnt "vedtaegten").
9 Ved skrivelse af 23. november 1989 meddelte sagsoegte sagsoegeren, at boern, der er fyldt 5 aar (der siden 1. august 1985 er den skolepligtige alder i Nederlandene), og som har nederlandsk statsborgerskab, har ret til uddannelsestillaeg, forudsat at boernene gaar i en nederlandsk skole. Sagsoegerens datter Yvonne opfyldte denne betingelse fra den 1. august 1987, hvilket derimod ikke gjaldt sagsoegerens soen Marc, som gik i en belgisk skole, og som endnu ikke var fyldt 6 aar, der er den skolepligtige alder i Belgien. Sagsoegte ville yde godtgoerelse for transportomkostninger i det omfang, sagsoegte fandt, at der bestod ret til uddannelsestillaeg. Derudover meddelte sagsoegte sagsoegeren, at omkostninger i forbindelse med psykologiske proever var omfattet af sygesikringsordningen.
10 Ved afgoerelse nr. 396/89 A af 6. december 1989 aendrede administrationen den tidligere afgoerelse af 6. juli 1989, idet den imoedekom ansoegningen om uddannelsestillaeg for Yvonne Boessen for skoleaaret 1987/1988.
11 Den 26. januar 1990 klagede sagsoegeren over afslaget af 23. november 1989 paa ansoegningen om godtgoerelse af omkostningerne i forbindelse med de af hans datter Yvonne gennemgaaede psykologiske proever samt over afgoerelsen af 6. december 1989, for saa vidt som administrationen derved ikke fuldt ud imoedekom hans ansoegninger om uddannelsestillaeg.
Retsforhandlinger
12 Det er paa denne baggrund, sagsoegeren den 22. februar 1990 anlagde sag ved Retten - registreret under nr. T-10/90 - med paastand om annullation af afgoerelsen af 6. december 1989, for saa vidt som sagsoegte herved afslog de af sagsoegeren den 16. maj 1989 indgivne ansoegninger. Den 10. juli 1990 har sagsoegeren anlagt endnu en sag - registreret under nr. T-31/90 - med paastand om annullation af afslaget paa hans ansoegninger af 30. august og 26. september 1989.
13 Den skriftlige forhandling er forloebet forskriftsmaessigt. Efter begaering fra sagens parter har Retten ved kendelse af 13. november 1990 forenet sagerne med henblik paa den mundtlige forhandling og domsafsigelsen.
14 Paa grundlag af den refererende dommers rapport har Retten besluttet at forelaegge den belgiske og den nederlandske regering foelgende spoergsmaal:
1) Hvornaar indtraeder den skolepligtige alder?
2) Hvilke aar i grundskolen er obligatoriske?
3) Omfatter skolepligten boernehaveklasser og - i bekraeftende fald - i hvilket omfang?
15 Retten har paa grundlag af den refererende dommers rapport besluttet at indlede den mundtlige forhandling uden forudgaaende bevisoptagelse.
Den belgiske og den nederlandske lovgivning om skolepligt
16 Den belgiske regering har besvaret Rettens spoergsmaal saaledes:
"1. Boern, som er udenlandske statsborgere, og som i Belgien (Flandern) bor hos personer, som har foraeldremyndigheden over dem, eller som faktisk forsoerger dem, omfattes af loven om skolepligt (af 29. juli 1983) fra den 60. dag efter boernenes tilmeldelse til udlaendingeregistret eller folkeregistret i bopaelskommunen.
2. I Belgien begynder skolepligten den foerste dag i det skoleaar, hvor barnet fylder 6 aar, og slutter ved udgangen af det skoleaar, hvor barnet fylder 18 aar.
3. Principielt begynder skolepligten for det enkelte barn det foerste aar i grundskolen. Barnet kan imidlertid ogsaa
- foelge det foerste aar i grundskolen efter at vaere fyldt 5 aar, men i saa fald uden at vaere undergivet skolepligten (bl.a. den daglige moedepligt)
- afvikle det foerste aar af skolepligten i boernehaveklasse, i hvilket tilfaelde barnet er forpligtet til regelmaessigt at moede.
...".
17 Den nederlandske regering har fremsat foelgende bemaerkninger vedroerende skolepligten i det nederlandske undervisningssystem:
"De for den foreliggende problematik relevante love er Leerplichtwet 1969 (Stb. 1971, s. 406 - lov af 1969 om skolepligt) og Wet op het basisonderwijs (Stb. 1986, s. 256 - lov om undervisning i grundskolen).
Ifoelge Leerplichtwet indeholder skolepligten to led. For det foerste skal foraeldrene soerge for, at deres mindreaarige barn, saa laenge det er omfattet af skolepligten, er meldt ind i en skole. For det andet skal foraeldrene soerge for, at deres mindreaarige barn regelmaessigt foelger undervisningen i den skole, hvori det er optaget.
I henhold til artikel 3, stk. 1, i Leerplichtwet 1969 begynder foraeldrenes pligt til at soerge for, at deres mindreaarige barn meldes ind i en skole, den foerste skoledag i maaneden efter den maaned, i hvilken barnet fylder 5 aar. Ifoelge lovens artikel 3, stk. 2, ophoerer pligten til at vaere indmeldt i en skole ved udgangen af det skoleaar, ved hvis afslutning barnet i mindst 12 fulde skoleaar har fulgt undervisningen i en eller flere skoler, eller ved udgangen af det skoleaar, hvori barnet fylder 16 aar.
Pligten til at soerge for, at et mindreaarigt barn regelmaessigt foelger undervisningen i den skole, det er meldt ind i, begynder den dag, hvor det er optaget i skolen efter at vaere indskrevet, og ophoerer samtidig med pligten til at soerge for, at det er meldt ind i en skole (artikel 4).
Siden Wet op het basisonderwijs traadte i kraft den 1. august 1985, findes der ikke laengere i Nederlandene nogen adskilt grundundervisning, idet den tidligere adskilte undervisning i boernehaveklasse og grundskole nu afvikles i en faelles grundskole.
I henhold til artikel 2 i Wet op het basisonderwijs omfatter grundskolen boern fra 4 aars-alderen. De naermere adgangsbestemmelser findes i Toelatingsbesluit Wet op het basisonderwijs (Stb. 1984, s. 527 - anordning om adgang til undervisningen udstedt til gennemfoerelse af Wet op het basisonderwijs). Anordningens artikel 1 bestemmer, at boern skal vaere fyldt 4 aar for at kunne optages i en grundskole. Det fremgaar saaledes af en sammenligning mellem Wet op het basisonderwijs og Leerplichtwet 1969, at den noedvendige mindstealder for at faa adgang til en grundskole (4 aar) ikke er den samme som for skolepligtens indtraeden (5 aar). Denne forskel skyldes, at man dengang, i aarene forud for Wet op het basisonderwijs' ikrafttraeden, mente at foelge udviklingen, idet naesten alle boern paa 5 aar i denne periode gik i den tidligere boernehaveklasse.
Varigheden af den obligatoriske grundskoleundervisning er fastsat i artikel 11, stk. 1, i Wet op het basisonderwijs, hvorefter eleverne principielt kan foelge skoleundervisningen i en periode af otte paa hinanden foelgende aar. Eleven forlader imidlertid grundskolen, naar han efter inspektoerens opfattelse - og forudsat at foraeldrene er indforstaaet hermed - har erhvervet et tilstraekkeligt grundlag for at kunne foelge undervisningen paa et hoejere skoletrin. Dette vil normalt vaere tilfaeldet, naar eleven fylder 12 aar. Under alle omstaendigheder forlader eleverne grundskolen ved udgangen af det skoleaar, hvori de fylder 14 aar (artikel 4, stk. 2, i Toelatingsbesluit)".
Parternes paastande
18 I sag T-10/90 har sagsoegeren nedlagt foelgende paastande:
- Den af generalsekretaeren for Det OEkonomiske og Sociale Udvalg den 6. december 1989 trufne afgoerelse nr. 396/89 A annulleres, dog kun for saa vidt som de af sagsoegeren den 16. maj 1989 indgivne ansoegninger afslaas.
- Det OEkonomiske og Sociale Udvalg tilpligtes at tildele og udbetale sagsoegeren de uddannelsestillaeg, han havde ansoegt om den 16. maj 1989.
- Det OEkonomiske og Sociale Udvalg tilpligtes at betale sagens omkostninger.
Sagsoegte har nedlagt foelgende paastande:
- Frifindelse.
- Der traeffes afgoerelse om sagens omkostninger i henhold til gaeldende regler.
19 I sag T-31/90 har sagsoegeren nedlagt foelgende paastande:
- Sagsoegtes stiltiende afvisning annulleres, for saa vidt som OESU herved afslog sagsoegerens ansoegninger af 30. august og 26. september 1989.
- Sagsoegte tilpligtes at betale sagsoegeren foelgende beloeb:
1) Fast uddannelsestillaeg for Marc fra 1. august 1989 i fortsaettelse af det uddannelsestillaeg, sagsoegeren allerede havde anmodet om for skoleaaret 1988/1989, men med tillaeg af transportomkostninger med virkning fra 1. august 1989.
2) Fast uddannelsestillaeg for Luc med tillaeg af transportomkostninger med virkning fra 1. februar 1990.
3) Godtgoerelse af omkostninger paa et beloeb af 450 HFL til daekning af psykologiske proever, Yvonne har gennemgaaet i skoleaaret 1988/1989.
- Sagsoegte tilpligtes at betale sagens omkostninger.
Sagsoegte har nedlagt foelgende paastande:
- Frifindelse.
- Under alle omstaendigheder tilpligtes sagsoegeren at betale omkostningerne i forbindelse med den ene af sagerne, idet sagsoegeren to gange har indbragt det samme principielle spoergsmaal for Retten.
Realiteten
20 Inden Retten redegoer for og tager stilling til parternes argumenter, findes det hensigtsmaessigt at gengive indholdet af de bestemmelser, som danner grundlag for sagen.
21 Artikel 3 i bilag VII til vedtaegten bestemmer:
"Tjenestemanden oppebaerer for hvert barn ... som regelmaessigt modtager heltidsundervisning i en uddannelsesinstitution et uddannelsestillaeg svarende til de faktisk af ham afholdte udgifter, dog hoejst ... pr. maaned ...".
De almindelige gennemfoerelsesbestemmelser om betingelserne for tildeling af uddannelsestillaeg, udstedt af Det OEkonomiske og Sociale Udvalg ved afgoerelse nr. 738/75 A af 24. februar 1975, aendret ved afgoerelse nr. 1544/78 A af 28. juni 1978, bestemmer blandt andet:
"Artikel 2
Retten til uddannelsestillaegget opstaar den foerste dag i den maaned, i hvilken barnet paabegynder en undervisning paa underskoleniveau.
Retten til tillaegget ophoerer ved udgangen af den maaned, hvor betingelserne for tildeling af uddannelsestillaeg ikke laengere er opfyldt, og senest ved udgangen af den maaned, hvor barnet fylder 26 aar ..." (1)
"Artikel 3
Inden for graenserne af de maksimale beloeb, der er fastsat i artikel 3, stk. 1 og 3, i bilag VII til vedtaegten, daekker uddannelsestillaegget:
a) indskrivnings- og eksamensgebyrer ved undervisningsinstitutioner
b) de omkostninger til transport, der opstaar ved anvendelsen af et offentligt transportmiddel eller et saerligt skoletransportmiddel
c) obligatoriske omkostninger, isaer til boeger, undervisningsmateriale, sportsudstyr, udgifter til uddannelsesforsikring og laegemidler samt andre omkostninger i forbindelse med gennemfoerelsen af undervisningsprogrammet ved den paagaeldende undervisningsinstitution
d) udgifter til den skolesoegendes deltagelse i skikurser, svoemmekurser og andre former for lejrskole ..."
"Artikel 4 (primaer og sekundaer undervisning)
1. a) Godtgoerelse af de i artikel 3, litra a), b) og d), naevnte udgifter sker mod forelaeggelse af udgiftsbilag. Godtgoerelsen sker enten gennem en maanedlig udbetaling svarende til en tolvtedel af det samlede udgiftsbeloeb eller gennem en enkelt udbetaling svarende til de samlede udgifter for undervisningsaaret.
b) Naar de i artikel 3, litra b), naevnte transportmidler ikke benyttes, finder godtgoerelse sted paa grundlag af abonnementsprisen paa det almindelige offentlige transportmiddel eller den offentlige eller private skolebus, som er billigst og som anvender den korteste vej mellem hjem og skole.
2. Godtgoerelse af de i artikel 3, litra c), naevnte udgifter sker med et fast maanedligt beloeb svarende til en bestemt procentdel af de i vedtaegtens bilag VII, artikel 3, stk. 1, naevnte beloeb. Procenten er fastsat til:
- 36% for boern under 11 aar
- 50% for boern over 11 aar.
3. Udgifter i henhold til artikel 3, som overstiger de i stk. 2 naevnte godtgoerelser, godtgoeres mod forelaeggelse af udgiftsbilag op til den i vedtaegtens bilag VII, artikel 3, stk. 1, naevnte beloebsstoerrelse.
4. ...".
Ansoegningerne om uddannelsestillaeg
22 Sagsoegeren har anfoert, at et barn, over for hvem der bestaar forsoergerpligt, ifoelge de relevante bestemmelser i vedtaegten ikke skal have naaet en bestemt alder, foer der kan ydes uddannelsestillaeg. Ifoelge artikel 3 i bilag VII til vedtaegten kraeves det blot, at barnet "regelmaessigt modtager heltidsundervisning i en uddannelsesinstitution". Siden Wet op het basisonderwijs' ikrafttraeden sondres der ikke laengere i Nederlandene mellem undervisningen i boernehaveklasse ("kleuteronderwijs") og undervisningen i grundskolen ("lager onderwijs"), som nu er samlet i en faelles grundskole ("basisonderwijs").
23 Siden henholdsvis 1. november 1986, 1. august 1988 og 1. februar 1990 har Yvonne, Marc og Luc ifoelge sagsoegeren opfyldt kriteriet efter artikel 3 i bilag VII til vedtaegten. Fra de naevnte datoer kunne boernene nemlig ifoelge nederlandsk ret foelge undervisningen i en grundskole. I denne forbindelse er det efter sagsoegerens opfattelse irrelevant, at han af personlige aarsager har valgt at lade Marc og Luc foelge denne undervisning i en belgisk skole.
24 Da De Europaeiske Faellesskabers institutioner ikke selv soerger for nogen undervisning, er det ifoelge sagsoegeren klart, at man maa henholde sig til gaeldende nationale bestemmelser for at definere den noejagtige raekkevidde og betydning af begrebet "grundskole" ("lager onderwijs"). Hverken artikel 3 i bilag VII til vedtaegten eller de almindelige gennemfoerelsesbestemmelser indeholder - stadig ifoelge sagsoegeren - nogen antydning af, at uddannelsestillaegget foerst kommer til udbetaling fra det tidspunkt, hvor barnet er skolepligtig.
25 Sagsoegte har foerst understreget, at formaalet med de to sager er at faa afgjort, fra hvilken dato sagsoegeren har ret til de omhandlede uddannelsestillaeg.
26 De relevante bestemmelser er en del af faellesskabsretten og skal ifoelge sagsoegtes opfattelse derfor fortolkes ud fra faellesskabsretten og ikke ud fra den nationale lovgivning. Hensigten med artikel 3 i bilag VII til vedtaegten er, at tillaegget skal udbetales fra det tidspunkt, hvor barnet naar den skolepligtige alder. Grundskolen maa saaledes antages at svare til den "foerste obligatoriske skole". Hvis barnet gaar i en belgisk skole, maa kriteriet for tildeling af uddannelsestillaeg vaere den skolepligtige alder i Belgien. Sagsoegte har videre gjort gaeldende, at et barn paa 4 aar ikke kan optages i en grundskole i Belgien, da det er i strid med belgisk lovgivning. Ifoelge sagsoegte indebaerer sagsoegerens synspunkt en forskelsbehandling paa grundlag af nationalitet mellem boern af samme alder, som gaar i samme skole og her modtager samme undervisning.
27 Retten skal hertil bemaerke, at i henhold til artikel 3 i bilag VII til vedtaegten opstaar retten til uddannelsestillaeg den foerste dag i den maaned, hvor barnet begynder i en grundskole. Ifoelge bestemmelsens ordlyd kraeves det ikke, at barnet er forpligtet til at gaa i grundskolen, og der findes hverken faktisk eller retligt nogen stoette for den opfattelse, at et barn, som begynder i en grundskole inden den skolepligtige alder, ikke kan faa uddannelsestillaeg. Denne fortolkning stoettes af det forhold, at retten til tillaegget i henhold til ovennaevnte artikel 3 foerst udloeber ved udgangen af den maaned, hvor barnet fylder 26 aar, dvs. adskillige aar efter skolepligtens ophoer.
28 Det fremgaar af denne fortolkning af den relevante bestemmelse, at retten til uddannelsestillaeg opstaar, saa snart barnet reelt og regelmaessigt foelger undervisningen i en grundskole, ogsaa uden at det er forpligtet hertil ifoelge den nationale lovgivning paa det sted, hvor den person, hos hvem barnet efter loven opholder sig, er bosat. Det eneste kriterium er saaledes, at barnet skal modtage undervisning i en grundskole.
29 Boessen, som er bosat i Nederlandene, er undergivet den nederlandske lovgivning, hvorefter han skal soerge for, at hans boern meldes ind i en skole, og at de regelmaessigt foelger undervisningen. Skolepligten begynder den foerste skoledag i maaneden efter den maaned, i hvilken barnet fylder 5 aar. Ifoelge den nederlandske lovgivning kan Boessen opfylde denne pligt ved at melde sine boern ind i en skole, der ligger uden for Nederlandene, og ved at soerge for, at de regelmaessigt foelger undervisningen i denne skole. Skolepligten som saadan er uaendret.
De skoleaar, Yvonne og Marc har tilbagelagt i en nederlandsk skole inden deres fyldte 5. aar (den skolepligtige alder i Nederlandene)
30 Det fremgaar af de to sager og af den nederlandske regerings besvarelse af Rettens spoergsmaal, at den undervisning, der meddeles i en nederlandsk "basisschool" svarer til undervisningen i en "grundskole", jf. artikel 3 i bilag VII til vedtaegten.
31 Det foelger heraf, at sagsoegeren har krav paa uddannelsestillaeg for sine boern Yvonne og Marc for de skoleaar, hvor de efter deres fyldte 4. aar har fulgt undervisningen i en "basisschool" i Nederlandene, nemlig skoleaaret 1986/1987 for saa vidt angaar Yvonne, og skoleaaret 1988/1989 for saa vidt angaar Marc.
De skoleaar, Marc og Luc har tilbagelagt i en belgisk skole inden deres fyldte 6. aar (den skolepligtige alder i Belgien)
32 Med hensyn til de skoleaar, hvor boernene har fulgt undervisningen i en skole i Belgien, bemaerkes, at det fremgaar af sagen, at de nederlandske myndigheder har anerkendt, at den undervisning, der meddeles i Belgien, kan ligestilles med undervisningen i en nederlandsk "basisschool" for saa vidt angaar Boessen' s pligt til at melde sine boern ind i en skole umiddelbart efter deres fyldte 5. aar og soerge for, at de foelger undervisningen regelmaessigt.
33 Foelgelig skal der ogsaa udbetales uddannelsestillaeg for Marc for skoleaaret 1989/1990.
34 Med hensyn til Luc' s skolegang i "Rijksbasisschool" i Lanaken i Belgien i skoleaaret 1989/1990 fremgaar det af sagen og af den belgiske regerings besvarelse af Rettens spoergsmaal, at der her var tale om undervisning svarende til undervisningen i en boernehaveklasse. Kriteriet efter artikel 3 i bilag VII til vedtaegten er saaledes ikke opfyldt.
35 De omtvistede afgoerelser boer saaledes annulleres i det omfang, sagsoegeren herved naegtes uddannelsestillaeg for skoleaaret 1986/1987 for Yvonne og for skoleaarene 1988/1989 og 1989/1990 for Marc. Foelgelig boer sagsoegte tilpligtes at udbetale de hertil svarende uddannelsestillaeg til sagsoegeren.
Godtgoerelse af udgifterne til psykologiske proever
36 Sagsoegeren har anfoert, at udgifterne i forbindelse med de psykologiske proever, hans datter har gennemgaaet med henblik paa den videre skolegang, er omfattet af de ikke-faste udgifter i forbindelse med skolegangen, som godtgoeres mod dokumentation. De foretagne proever var af rent paedagogisk art og var blevet anbefalet sagsoegeren af skoleinspektoeren. Foelgelig er der hverken tale om laegelige udgifter eller om udgifter til en psykologisk undersoegelse i forbindelse med laegebehandling.
37 Sagsoegeren har anfoert, at ifoelge artikel 1, nr. 3, i bilag I til ordningen vedroerende sygesikring for tjenestemaend i De Europaeiske Faellesskaber (herefter benaevnt "sygesikringsordningen"), der er udstedt af Faellesskabernes institutioner, godtgoeres udgifterne til psykologiske undersoegelser kun, saafremt de er foretaget "som led i en laegebehandling". Da bilagets artikel XV er en "opsamlingsbestemmelse" vedroerende laegeudgifter, kan den heller ikke paaberaabes som retsgrundlag for en godtgoerelse, da der her er tale om undersoegelser af paedagogisk/psykologisk art. De omhandlede omkostninger kan saaledes ikke godtgoeres efter sygesikringsordningen, selv om sagsoegeren havde ansoegt herom, da der ikke er tale om omkostninger i forbindelse med laegebehandling.
38 Efter sagsoegerens opfattelse er der tale om saadanne ekstraordinaere skoleudgifter, som omhandles i artikel 3, litra a), b) og d), i de almindelige gennemfoerelsesbestemmelser, der, jf. artikel 4, godtgoeres mod forelaeggelse af udgiftsbilag. Herved bestemmer artikel 4, at godtgoerelsen af de i artikel 3, litra a), b) og d), naevnte udgifter sker enten ved en maanedlig udbetaling svarende til en tolvtedel af de samlede udgifter eller ved en enkelt udbetaling svarende til de samlede udgifter for skoleaaret.
39 Sagsoegte har anfoert, at de paagaeldende udgifter ville vaere blevet godtgjort med op til 80% paa grundlag af artikel XV i bilag I til sygesikringsordningen, saafremt sagsoegeren i tide havde indhentet en forhaandsgodkendelse. Ifoelge sagsoegte bestemmes selve arten af udgifterne ikke af den myndighed, paa hvis begaering eller anbefaling udgifterne afholdes, men af sammensaetningen af de udgifter, der skal godtgoeres. Konsultation af en psykolog er og bliver derfor et led i en laegebehandling.
40 Sagsoegte har i svarskriftet gjort gaeldende, at uddannelsestillaegget efter artikel 3 i bilag VII til vedtaegten kun daekker saedvanlige skoleudgifter, og at udgifterne til de omhandlede psykologiske proever, da de ikke opfylder dette krav, ikke kan godtgoeres som skoleudgifter. Sagsoegte har i duplikken anfoert, at saafremt sagsoegerens opfattelse af arten af omkostningerne vedroerende psykologiske proever kan tiltraedes, maa omkostningerne vaere omfattet af artikel 3, litra c), i de almindelige gennemfoerelsesbestemmelser, hvorefter uddannelsestillaegget daekker saadanne omkostninger, der i henhold til artikel 4, stk. 3, godtgoeres med et fast beloeb.
41 I denne forbindelse bemaerkes indledningsvis, at dette aspekt af sagen alene vedroerer spoergsmaalet, om de udgifter, sagsoegeren har afholdt i forbindelse med de psykologiske proever, hans datter har gennemgaaet med henblik paa den videre skolegang, er omfattet af de skoleudgifter, som kan godtgoeres inden for rammerne af uddannelsestillaegget i henhold til artikel 3 i bilag VII til vedtaegten.
42 Det bemaerkes videre, at de omhandlede udgifter blev afholdt med henblik paa at fastslaa, hvilken form for undervisning der svarede til sagsoegerens datters evner og behov. Saadanne omkostninger maa som foelge af formaalet hermed betragtes som skoleudgifter. De er hverken omfattet af artikel 3, litra a), eller artikel 3, litra b) eller d), i de almindelige gennemfoerelsesbestemmelser. Derimod kan de godtgoeres i henhold til ovennaevnte artikel 3, litra c), der i henhold til sin ordlyd, der ikke indeholder en udtoemmende opregning, daekker forskellige omkostninger i forbindelse med gennemfoerelsen af undervisningsprogrammet ved den paagaeldende undervisningsinstitution.
43 Ifoelge de almindelige gennemfoerelsesbestemmelsers artikel 4, stk. 2, godtgoeres de i artikel 3, litra c), naevnte udgifter med et fast maanedligt beloeb svarende til en bestemt procentdel af det beloeb, der er naevnt i artikel 3, stk. 1, i bilag VII til vedtaegten.
44 Ifoelge artikel 4, stk. 3, i de almindelige gennemfoerelsesbestemmelser godtgoeres udgifter i henhold til artikel 3, som overstiger de i stk. 2 naevnte godtgoerelser, mod forelaeggelse af udgiftsbilag op til den i artikel 3, stk. 1, i bilag VII til vedtaegten naevnte beloebsstoerrelse.
45 Det foelger heraf, at sagsoegeren har krav paa godtgoerelse af de udgifter, han har afholdt i forbindelse med de psykologiske proever, hans datter har gennemgaaet, i det omfang godtgoerelsen sammenlagt med det faste tillaeg, sagsoegeren faar udbetalt i henhold til artikel 4, stk. 2, i de almindelige gennemfoerelsesbestemmelser, og, efter omstaendighederne, sammenlagt med godtgoerelse af andre udgifter i henhold til udgiftsbilag, jf. artikel 4, stk. 3, ikke overstiger den oevre graense, der er fastsat i artikel 3, foerste afsnit, i bilag VII til vedtaegten (jf. i samme retning Domstolens dom af 7.2.1980, sag 43/79, Mencarelli mod Kommissionen, Sml. s. 201).
46 Det kan herefter fastslaas, at de anfaegtede afgoerelser skal annulleres i det omfang, sagsoegeren naegtes godtgoerelse af udgifterne til psykologiske proever.
47 Da Retten ikke paa grundlag af de af parterne fremlagte dokumenter kan afgoere, om beloebet paa 450 HFL, som sagsoegeren oensker godtgjort, overstiger den naevnte oevre graense, boer det fastslaas, at sagsoegte skal godtgoere sagsoegeren de udgifter, han har afholdt til psykologiske proever, op til et beloeb af 450 HFL, idet beloebet dog ikke maa overstige den oevre graense i henhold til artikel 3 i bilag VII til vedtaegten.
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
48 I henhold til procesreglementet paalaegges det den tabende part at betale sagens omkostninger, hvis der er nedlagt paastand herom, medmindre modparten unoedvendigt eller af ond vilje har paafoert ham udgifter. Da sagsoegte i det vaesentlige har tabt, tilpligtes denne at betale samtlige omkostninger i de to sager, der ikke har samme genstand.
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
udtaler og bestemmer
RETTEN (Tredje Afdeling)
1) Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs afgoerelser nr. 191/89 A af 6. juli 1989 og nr. 396/89 A af 6. december 1989 annulleres, for saa vidt som sagsoegeren herved dels naegtes uddannelsestillaeg for sin datter Yvonne for skoleaaret 1986/1987 og for sin soen Marc for skoleaarene 1988/1989 og 1989/1990, dels naegtes godtgoerelse af de udgifter, han har afholdt i forbindelse med psykologiske proever, hans datter Yvonne har gennemgaaet med henblik paa den videre skolegang.
2) Det OEkonomiske og Sociale Udvalg tilpligtes at betale sagsoegeren de omhandlede uddannelsestillaeg og godtgoere ham de udgifter, han har afholdt til psykologiske proever, op til et beloeb af 450 HFL, idet beloebet dog ikke maa overstige den oevre graense i henhold til artikel 3 i bilag VII til tjenestemandsvedtaegten.
3) I oevrigt frifindes sagsoegte.
4) Sagsoegte betaler sagernes omkostninger.