CELEX: 62002CJ0338
Direktiiv 96/9/EÜ
Andmebaaside õiguskaitse
Sui generisõigus
Andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks tehtud investeeringu mõiste
Jalgpalli meistriliigade võistluskalendrid
Kihlveod

Eelotsusetaotlus puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse
kohta (EÜT L 77, lk  20; ELT eriväljaanne 13/15, lk 459; edaspidi „direktiiv”) artikli 7 tõlgendamist.
Taotlus esitati äriühing Fixtures Marketing Ltd (edaspidi „Fixtures”) ja äriühing Svenska Spel AB (edaspidi „Svenska Spel”)
vahelises kohtuvaidluses. Vaidlus tõusetus sellest, et kihlvedude korraldamise eesmärgil kasutas Svenska Spel Inglise ja Šoti
jalgpalli meistriliiga võistluste andmeid .

Õiguslik taust

Ühenduse õigus
Direktiivi eesmärk on selle artikli 1 lõike 1 kohaselt tagada ükskõik millises vormis andmebaaside kaitse . Direktiivi artikli
1 lõige 2 määratleb andmebaasi kui „süstemaatiliselt või metoodiliselt korrastatud iseseisvate teoste, andmete või muu materjali
kogu, mis on individuaalselt kättesaadav elektrooniliste või muude vahendite abil”
Direktiivi artikkel 3 annab autoriõigusliku kaitse „sisu valiku või korralduse poolest autori intellektuaalseks loominguks
olevaid andmebaasidele”.
Direktiivi artikkel 7 sätestab
sui generis
õiguse:
„Kaitse objekt
1.      Liikmesriigid sätestavad andmebaasi tegija õiguse keelata andmebaasi kogu sisust või kvantiteedilt või kvaliteedilt olulisest
osast väljavõtte tegemist ja/või selle taaskasutamist, kui selle andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks
on tehtud kvalitatiivselt ja/või kvantitatiivselt oluline investeering.
2.      Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)
väljavõtte tegemine
– andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa mis tahes viisil või mis tahes vormis ajutine või alaline ülekandmine teise
väljendusvormi;
b)
taaskasutamine
– andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa kättesaadavaks tegemine üldsusele kas koopiate levitamise, rentimise, sidusliini
kaudu edastamise või muul viisil ülekandmise teel. Pärast andmebaasi koopia esmamüüki ühenduses õiguste valdaja poolt või
tema nõusolekul lõpeb õigus kontrollida selle koopia edasimüüki ühenduses.
Avalikku laenutamist ei loeta väljavõtte tegemiseks ega taaskasutamiseks.
3.      Lõikes 1 sätestatud õiguse võib üle anda, loovutada või anda loa (litsentsi) selle kasutamiseks.
4.      Lõikes 1 sätestatud õigust kohaldatakse olenemata sellest, kas vastav andmebaas on autoriõiguse või muude õigustega kaitstav
või mitte. Veel kohaldatakse seda olenemata sellest, kas vastava andmebaasi sisu on autoriõiguse või muude õigustega kaitstav
või mitte. Andmebaaside kaitsmine lõikes 1 ettenähtud õigusega ei piira nende sisu kohta kehtivaid õigusi.
5.      Andmebaasi sisuks olevatest mitteolulistest osadest korduv ja süstemaatiline väljavõtete tegemine ja/või nende taaskasutamine,
mis võib viia andmebaasi tavapärase kasutamisega vastuolus olevate tegudeni või kahjustada põhjendamatult andmebaasi tegija
seaduslikke huve, ei ole lubatud.”

Siseriiklik õigus
Rootsi õiguses on andmebaaside õiguskaitse reguleeritud
lagen (1960:729)
om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk
’is (kirjandus- ja kunstiteoste autoriõiguse seadus, edaspidi „1960. aasta seadus”).
1960. aasta seaduse, mida on muudetud 1997. aasta seadusega nr 790 direktiivi Rootsi õigusesse ülevõtmise kohta (edaspidi
„1997. aasta seadus”), artikli 49 esimese lõigu alusel on isikul, kes on loonud kogu, tabeli või muu samalaadse teose, mis
sisaldab suurt hulka andmeid või mis on olulise investeeringu tulemus, oma töö reprodutseerimise ning avalikustamise ainuõigus.
1960. aasta seadus ei sisalda direktiivi artikli 7 lõikele 5 sarnast sätet. Samas ilmneb 1997. aasta seaduse eelnõu ettevalmistamise
materjalidest, et 1960. aasta seaduse artiklis 49 kehtestatud kaitse puudutab teost ennast või teose olulist osa ning seetõttu
ei hõlma ainuõigus teoses sisalduvate andmete koopiaid ega teose mitteolulisi osi. Igal juhul võib seaduse ettevalmistamise
materjalide kohaselt teose mitteoluliste osade korduv kasutamine olla samastatav teose olulise osa kasutamisega.

Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
Inglismaal korraldavad jalgpalli profiliiga võistlusi Football Association Premier League Ltd ja Football League Ltd, Šotimaal
Scottish Football League. Korraldamine hõlmab hooaja jooksul toimuvate kohtumiste kohta võistluskalendri koostamist; hooaja
kohta toimub umbes 2000 mängu Inglismaal ning 700 mängu Šotimaal. See informatsioon salvestatakse elektrooniliselt ning avaldatakse
eelkõige voldikutes kronoloogilises ning võistkondade nime järgi tähestikulises järjestuses.
Võistluskalendrite koostamine algab üks aasta enne vastavat hooaega.
Inglise ja Šoti jalgpalli meistriliiga võistluste korraldajad on litsentsilepingu alusel usaldanud võistluskalendri kasutamise
haldamise Football Fixtures Ltd’le. Fixtures’ile anti õigus esindada võistluskalendrite intellektuaalse omandi omanike õigusi.
Svenska Spel korraldab Rootsis kihlvedusid eelkõige seoses Inglise ja Šoti jalgpalli meistriliiga võistlustega. Selleks reprodutseerib
ta oma ennustusmängu kupongides nende võistluste kohta käivat infot.
1999. aasta veebruaris, pärast ebaõnnestunud pakkumist Svenska Spel’ile osta tasuline kasutuslitsents, esitas Fixtures Gotlands
tingsrätt’le (Rootsi) hagi Svenska Spel’i vastu, et saada hüvitist kahju eest, mida viimane oli tekitanud, kasutades 1. jaanuarist
1998 kuni 16. maini 1999 Inglise ja Šoti jalgpalli meistriliigade võistluskalendreid. Hagi toetuseks väitis ta, et nimetatud
kalendrite infot sisaldavad andmebaasid on kaitstud 1960. aasta seaduse artikliga 49 ning Svenska Spel’i poolt nendes kalendrites
sisalduva informatsiooni kasutamine rikub jalgpalliliigade intellektuaalse omandi õigusi.
11. aprilli 2000. aasta otsusega jättis tingsrätt Fixtures’i hagi läbi vaatamata, leides, et ehkki jalgpalli meistriliiga
võistluskalendrid on kaitstud nagu kogud, mis on olulise investeeringu tulemused, ei riku Svenska Spel’i poolt nende kasutamine
Fixtures’i õigusi.
Apellatsiooniastmes jättis Svea hovrätt (Rootsi) 3. mai 2001. aasta otsusega esimese astme kohtu otsuse muutmata. Vastamata
küsimusele, kas jalgpalli meistriliiga võistluskalendrid on 1960. aasta seaduse artikliga 49 kaitstud, leidis ta, et on tuvastamata,
kas Svenska Spel’i ennustusmängu kupongides ilmunu on väljavõte jalgpalliliigade andmebaasist.
Högsta domstolen’is palus Fixtures apellatsioonikohtu otsuse tühistamist.
Rõhutades, et 1960. aasta seaduse, mida on muudetud 1997. aasta seadusega, artiklit 49 peab tõlgendama direktiivi valguses
kui ühenduse õiguse ülevõtmise meedet, märkis Högsta domstolen, et seadus ei täpsusta kas, ning kui siis, millises ulatuses
võib
sui generis
õiguse kaitse kehtivuse üle otsustamisel võtta arvesse andmebaasi eesmärgi olulisust. Kohus käsitles ka finants- ja inimressursside
olemust, võttes neid arvesse olulise investeeringu olemasolu hindamisel. Kohus tõstatas küsimuse, mida tuleb mõista andmebaasi
kogu sisu või olulise osa väljavõtte tegemise ja/või taaskasutamise all ning tavapärase kasutuse ja andmebaasi mitteoluliste
osade väljavõtte tegemise ja/või taaskasutamise raames põhjendamatu kahju tekitamise all.
Sellises situatsioonis otsustas Högsta domstolen kohtuliku arutamise peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse
küsimused:
„1.      Kas selleks, et hinnata, kas andmebaas on „olulise investeeringu” tulemus direktiivi […] artikli 7 lõike 1 tähenduses, võib
andmebaasi tegija arvesse võtta investeeringut, mis on eelkõige suunatud asjaomasest andmebaasist eraldiseisva kogu loomiseks
ning mis ei ole seotud andmebaasi sisu „kogumise, kontrollimise või esitamisega”? Kas jaatava  vastuse korral omab tähtsust,
et see investeering tervikuna või osa sellest on eelduseks andmebaasi loomisele?
2.      Kas direktiiviga kehtestatud andmebaasi õiguskaitse laieneb vaid tegevusvaldkonnale, mis on andmebaasi tegija poolt andmebaasile
seatud?
3.      Mida tähendab direktiivi artikli 7 lõikes 1 sisalduv väljend „andmebaasi [...] kvalitatiivselt või kvantitatiivselt oluline
osa”?
4.      Kas direktiivi artikli 7 lõigetes 1 ja 5 sätestatud andmebaasi sisu kaitse „väljavõtte tegemise ja/või taaskasutamise” vastu
piirdub andmebaasi igasuguse vahetu kasutamisega või hõlmab see ka olukordi, kus sisu on kättesaadav mõnest teisest allikast
(teisene allikas) või üldiselt avalikkusele kättesaadav?
5.      Kuidas tuleb tõlgendada direktiivi artikli 7 lõike 5 mõisteid „tavapärane kasutamine” ja „põhjendamatu kahjustamine”?”

Eelotsuse küsimused
Alustuseks tuleb meenutada, et 1960. aasta seaduse, mida on muudetud 1997. aasta seadusega, artikli 49 esimese lõiguga kehtestatud
õiguskaitse eeldab kogu, tabeli või samalaadse teose olemasolu, „milles sisaldub suur hulk andmeid või mis on olulise investeeringu
tulemus”.
Eelotsusetaotlusest ilmneb, et Högsta domstolen ei pea jalgpalli meistriliiga võistluskalendreid „suurt hulka andmeid” sisaldavaks
koguks eelmises punktis mainitud sätte tähenduses, mis tähendab, et esimeses küsimuses viidatakse olulise investeeringu mõistele
nii, nagu seda tuleb mõista direktiivi artikli 7 lõike 1 kontekstis.
Selle küsimuse raames küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas andmebaasi tegija poolt andmebaasis sisalduva materjali
loomiseks tehtud investeeringut tuleb võtta arvesse, hinnates andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks
tehtava investeeringu olulisust. Lisaks küsib kohus, kas direktiiv kaitseb andmebaasi, mis on koostatud põhitegevuse raames,
mis hõlmab paratamatult andmete loomist.
Direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaselt kaitseb
sui generis
õigus andmebaase, mis vastavad täpsetele kriteeriumitele, eriti kui nende sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks
on tehtud kvalitatiivselt või kvantitatiivselt oluline investeering.
Direktiivi 9., 10. ja 12. põhjenduse kohaselt on direktiivi lõppeesmärk toetada ja kaitsta kõikides tegevusvaldkondades igal
aastal loodava ja töödeldava informatsiooni hulga plahvatusliku kasvu tingimustes infoturu arendamisel olulist rolli mängivate
informatsiooni „säilitamise” ja „töötlemise” süsteemidesse tehtud investeeringuid. Sellest tuleneb, et andmebaasi sisu kogumiseks,
kontrollimiseks või esitamiseks tehtud investeeringu mõistet tuleb aduda kui üldist andmebaasi loomiseks tehtud investeeringut.
Selle taustal peab andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringu mõiste, nagu rõhutavad ka Svenska Spel ning Saksamaa, Madalmaade
ja Portugali valitsus, hõlmama iseseisvate teabeelementide väljaotsimist ja kogumist andmebaasi, jättes välja iseseisvate
teabeelementide allikad. Nagu märgivad Svenska Spel ja Saksamaa valitsus, peaks direktiiviga kehtestatud
sui generis
õiguskaitse eesmärk olema soodustada olemasoleva informatsiooni säilitamis- ning töötlemissüsteemide loomist, mitte teabe
loomist, mis oleks hiljem koondatav andmebaasi.
Selline tõlgendus saab toetust direktiivi 39. põhjendusest, mille kohaselt on
sui generis
õiguse eesmärk kaitsta andmebaasi „sisu omandamisel ja kogumisel” tehtud finants- ja ametialaste investeeringute tulemusi
omastamise eest. Nagu märgib ka kohtujurist oma ettepaneku punktides 51–56, toetavad 39. põhjenduse kõik erinevad tõlked,
välja arvatud mõned väiksed erinevused sõnastuses, tõlgendust, mis välistab omandamise mõistest andmebaasis sisalduva materjali
loomise.
Direktiivi 19. põhjendus, mille kohaselt ei kujuta muusikaliste esituste erinevate salvestiste kogu CD-plaadil endast
sui generis
õiguse alla kuulumiseks piisavalt olulist investeeringut, on lisaargument selle tõlgenduse toetuseks. Sellest tuleneb, et
vahendeid, mida on kasutatud teoste või andmebaasis sisalduva materjali, antud juhul CD-plaadi loomiseks, ei saa võrdsustada
selle andmebaasi sisu omandamiseks tehtud investeeringuga ning seda ei saa seega võtta arvesse andmebaasi loomiseks tehtud
investeeringu olulisuse hindamisel.
Andmebaasi sisu kontrollimiseks tehtud investeeringut tuleb mõista kui andmebaasi loomisel ja selle kasutamise ajal väljaotsitud
materjali õigsuse kontrollimiseks kasutatud vahendeid, tagamaks andmebaasis sisalduva informatsiooni usaldusväärsust. Andmebaasi
sisu esitamiseks tehtud investeeringu mõiste puudutab vahendeid, mis on kulutatud, et luua andmebaasile informatsiooni töötlemise
funktsioon, näiteks süstemaatiline ja metoodiline andmebaasi sisu korrastatus ning samuti sisu individuaalse kättesaadavuse
korraldamine.
Andmebaasi loomiseks tehtud investeering võib koosneda finants-, tehniliste või inimressursside või vahendite kasutamisest,
kuid see peab olema kvantitatiivselt või kvalitatiivselt hinnates oluline. Kvantitatiivne hindamine võtab arvesse arvudes
mõõdetavaid vahendeid, kvalitatiivne aga arvudega mõõdetamatuid pingutusi, nagu intellektuaalne tegevus või energiakulu, nagu
tuleneb direktiivi 7., 39. ja 40. põhjendusest.
Selle taustal ei ole iseenesest välistatud olukord, kus andmebaasi loomine on seotud põhitegevusega, mille raames andmebaasi
looja on ühtlasi andmebaasis sisalduva materjali looja, et see isik võiks nõuda
sui generis
õigusest tulenevat kaitset, tingimusel et on tõendatud, et kõnealuse materjali kogumine, kontrollimine või esitamine käesoleva
otsuse punktide 24–27 tähenduses tõi kaasa kvantitatiivselt või kvalitatiivselt olulise investeeringu, mis on eraldiseisev
selle materjali loomiseks kulutatud vahenditest.
Seega kui andmete väljaotsimine ja nende õigsuse kontroll andmebaasi loomise hetkel ei nõua reeglina andmebaasi loojalt erivahendeid,
kuna tegu on tema loodud ja tema valduses olevate andmetega, võib andmete kogumine, süstemaatiline või metoodiline korrastamine,
individuaalse kättesaadavuse korraldamine ning andmete täpsuse kontrollimine andmebaasi kasutamise ajal sellegipoolest nõuda
kvantitatiivselt ja/või kvalitatiivselt olulist investeeringut direktiivi artikli 7 lõike 1 tähenduses.
Põhikohtuasjas käsitletavate jalgpalli võistlussarja korraldamise raames kuupäevade, kellaaegade ning erinevatel võistlustel
kohtuvate jalgapallimeeskondade nimede määramiseks kulutatud vahendid vastavad võistluskalendri koostamiseks tehtavale investeeringule,
nagu leiavad Svenska Spel ning Belgia, Saksamaa ja Portugali valitsus. Selline võistlussarja korraldamiseks tehtud investeering
on seotud nende andmete loomisega, millest kõnealune andmebaas koosneb ehk iga võistlussarja kohtumiste andmetega. Seetõttu
ei saa seda direktiivi artikli 7 lõike 1 raames arvesse võtta.
Jättes kõrvale eelmises punktis käsitletud investeeringu, tuleb neil asjaoludel kontrollida, kas jalgpalli kohtumiste võistluskalendri
sisu kogumine, kontrollimine või esitamine kujutab endast kvantitatiivselt või kvalitatiivselt olulist investeeringut.
Jalgpallikohtumiste võistluskalendri andmete väljaotsimine ning kokkukogumine ei nõua profiliigadelt erilist pingutust. Nagu
ilmneb ka Fixtures’i märkustest, on nad lahutamatult seotud nende andmete loomisega, osaledes selles vahetult võistlussarjade
korraldajatena. Seega ei nõua jalgpalli võistluskalendri sisu kogumine mingisugust kalendris sisalduvate andmete loomisest
eraldiseisvat investeeringut.
Jalgpalli profiliigad ei pea eriliselt pingutama, et kontrollida kalendri koostamisel võistlussarja kohtumiste andmete täpsust,
kuna nimetatud liigad on nende andmete loomisesse vahetult kaasatud. Mis puutub aga võistluskalendrite sisu täpsuse kontrollimisse
hooaja jooksul, siis nagu tuleneb Fixtures’i märkustest, hõlmab see nende kalendrite teatud andmete kohandamist, võtmaks arvesse
liigade poolt või nendega kooskõlas otsustatud kohtumiste või võistluste toimumisaja muudatusi. Sellist kontrollimist ei saa
lugeda oluliseks investeeringuks.
Ka jalgpalli võistluskalendri esitamine on vahetult seotud selle kalendri sisuks olevate andmete loomisega, nagu kinnitab
ka eelotsusetaotluses puuduv viide tööle või eraldi esitamiseks kulutatud vahenditele. Seega ei saa seda pidada andmebaasi
andmete loomisest eraldiseisvaks investeeringuks.
Sellest järeldub, et ei jalgpalli võistluskalendri sisu kogumine, kontrollimine ega esitamine ei vaja olulist investeeringut,
mis õigustaks
sui generis
õiguse kaitset direktiivi artikli 7 tähenduses.
Eeltooduga arvestades tuleb esimesele küsimusele vastata, et andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringu mõistet direktiivi
artikli 7 lõike 1 tähenduses peab mõistma kui vahendeid, mis on kulutatud olemasoleva materjali välja otsimiseks ning nimetatud
andmebaasi andmete kokkukogumiseks. Mõiste ei hõlma vahendeid, mida on kasutatud andmebaasi sisu koostisosade loomiseks. Jalgpalli
võistlussarja korraldamiseks koostatud võistluskalendri puhul ei hõlma see mõiste vahendeid, mis on kulutatud võistlussarja
erinevate kohtumiste kuupäevade, kellaaegade ning kohtuvate võistkondade kindlaksmääramiseks.
Esitatud põhjenduste tõttu ei ole vaja teistele esitatud küsimusele vastata.

Kohtukulud
Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab
kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud,
ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes otsustab Euroopa Kohus (suurkoda):
Andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringu mõistet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ
andmebaaside õiguskaitse kohta artikli 7 lõike 1 tähenduses peab mõistma kui vahendeid, mis on kulutatud olemasoleva materjali
välja otsimiseks ning nimetatud andmebaasi andmete kokkukogumiseks. Mõiste ei hõlma vahendeid, mida on kasutatud andmebaasi
sisu koostisosade loomiseks. Jalgpalli võistlussarja korraldamiseks koostatud võistluskalendri puhul ei hõlma see mõiste vahendeid,
mis on kulutatud võistlussarja erinevate kohtumiste kuupäevade, kellaaegade ning kohtuvate võistkondade kindlaksmääramiseks.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: rootsi.