CELEX: 62002CJ0046
Direktiiv 96/9/EÜ
Andmebaaside õiguskaitse
Sui generis õigus
Andmebaasi sisu kogumise, kontrollimise või esitamisega seotud investeeringu mõiste
Jalgpalli meistriliigade võistluskalendrid
Kihlveod

Eelotsusetaotlus puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse
kohta (EÜT L 77, lk 20; ELT eriväljaanne 13/15, lk 459; edaspidi „direktiiv”) artikli 7 tõlgendamist.
Taotlus esitati äriühing Fixtures Marketing Ltd (edaspidi „Fixtures”) ja äriühing Oy Veikkaus Ab (edaspidi „Veikkaus”) vahelises
kohtuvaidluses. Vaidlus tõusetus sellest, et kihlvedude korraldamise eesmärgil kasutas Veikkaus Inglise jalgpalli meistriliiga
võistluste andmeid.

Õiguslik taust

Ühenduse õigus
Direktiivi artikli 1 lõike 1 kohaselt on direktiivi eesmärk igasuguses vormis andmebaaside õiguskaitse. Sama direktiivi artikli
1 lõike 2 järgi defineeritakse andmebaasi kui „süstemaatiliselt või metoodiliselt korrastatud iseseisvate teoste, andmete
või muu materjali kogu, mis on individuaalselt kättesaadav elektrooniliste või muude vahendite abil”.
Direktiivi artikkel 3 sätestab autoriõiguse alusel kaitse „sisu valiku või korralduse poolest autori intellektuaalseks loominguks
olevatele andmebaasidele”.
Direktiivi artikkel 7 sätestab
sui generis
õiguse järgmises sõnastuses:
„Kaitse objekt
1.      Liikmesriigid sätestavad andmebaasi tegija õiguse keelata andmebaasi kogu sisust või kvantiteedilt või kvaliteedilt olulisest
osast väljavõtte tegemist ja/või selle taaskasutamist, kui selle andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks
on tehtud kvalitatiivselt ja/või kvantitatiivselt oluline investeering.
2.      Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)
väljavõtte tegemine
– andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa mis tahes viisil või mis tahes vormis ajutine või alaline ülekandmine teise
väljendusvormi;
b)
taaskasutamine
– andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa kättesaadavaks tegemine üldsusele kas koopiate levitamise, rentimise, sidusliini
kaudu edastamise või muul viisil ülekandmise teel. Pärast andmebaasi koopia esmamüüki ühenduses õiguste valdaja poolt või
tema nõusolekul lõpeb õigus kontrollida selle koopia edasimüüki ühenduses.
Avalikku laenutamist ei loeta väljavõtte tegemiseks ega taaskasutamiseks.
3.      Lõikes 1 sätestatud õiguse võib üle anda, loovutada või anda loa (litsentsi) selle kasutamiseks.
4.      Lõikes 1 sätestatud õigust kohaldatakse olenemata sellest, kas vastav andmebaas on autoriõiguse või muude õigustega kaitstav
või mitte. Veel kohaldatakse seda olenemata sellest, kas vastava andmebaasi sisu on autoriõiguse või muude õigustega kaitstav
või mitte. Andmebaaside kaitsmine lõikes 1 ettenähtud õigusega ei piira nende sisu kohta kehtivaid õigusi.
5.      Andmebaasi sisuks olevatest mitteolulistest osadest korduv ja süstemaatiline väljavõtete tegemine ja/või nende taaskasutamine,
mis võib viia andmebaasi tavapärase kasutamisega vastuolus olevate tegudeni või kahjustada põhjendamatult andmebaasi tegija
seaduslikke huve, ei ole lubatud.”

Siseriiklik õigus
Direktiivi artikli 49 lõike 1 ülevõtmisel sätestas tekijänoikeuslaki (404/1961) (autoriõiguse seadus), mida on muudetud seadusega
nr 34/1991, et nimekirju, tabeleid, programme ja teisi sarnaseid dokumente, mis sisaldavad suurt hulka andmeid, ei tohi kümne
aasta jooksul nende avaldamisest ilma autori loata reprodutseerida.
Direktiiv võeti Soome õigusesse üle 3. aprilli 1998. aasta seadusega nr 250/1998, mis muutis seadust nr 404/1961.
Seaduse nr 404/1961, mida on muudetud seadusega nr 250/1998, artikli 49 lõike 1 sõnastuse kohaselt:
„Autoril on endaloodud
1) nimekirjade, tabelite, programmide ja teiste sarnaste vahendite, mis hõlmavad suurt hulka andmeid, või
2) andmebaasi, mille sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks on tehtud oluline investeering,
suhtes ainuõigus määrata selle sisu osalise või täies mahus, kvalitatiivselt või kvantitatiivselt hinnatud kasutamise, seda
reprodutseerides ning avalikkusele kättesaadavaks tehes”.

Põhikohtuasja menetlus ja eelotsuse küsimused
Inglismaal korraldavad jalgpalli profiliiga võistlusi Football Association Premier League Ltd ja Football League Ltd. Hooaja
jooksul peetavad võistlused– umbes 2000 võistlust 41 nädala jooksul – sisestatakse võistluskalendritesse.
Kalendrite koostamisel tuleb arvesse võtta mitut asjaolu: et kodus ja võõrsil peetavad kohtumised vahelduksid, vältida tuleb
seda, et ühe linna erinevad klubid mängiksid koduväljakul ühel ja samal päeval, rahvusvaheliste kalendritega seotud piiranguid,
teisi avalikke sündmusi ja korrakaitseorganite töökorraldust.
Võistluskalendrite koostamine algab üks aasta enne hooaja algust. Töö on usaldatud töögrupile, kuhu kuuluvad eelkõige profiliigade
ja jalgpalliklubide esindajad, ning see nõuab teatud hulka kohtumisi nimetatud esindajate ning sponsorite ja korrakaitseorganite
esindajate vahel. Kasutusel on äriühingult Sema ostetud arvutiprogramm.
Hooaja kestel sisestatakse kalendritesse uut teavet vastavalt muudatustele, mida toovad kaasa näiteks televisioonikanalite
nõudmised või ilma tõttu ära jäetud meistriliiga võistlused.
Profiliigad kontrollivad kohtumiste asetleidmist, mängijate mänguõigusi ning mängutulemuste väljakuulutamist.
Football League Ltd kogu tegevuse maksumus on aastas umbes 2,3 miljonit Inglise naela.
Veikkausel on Soomes rahaliste ennustusmängude korraldamise ainuõigus. Eelkõige puudutab see jalgpallikohtumisi. Veikkaus
kasutab erinevateks kihlvedudeks Inglise meistriliigade jalgpallikohtumisi puudutavaid andmeid, eriti andmeid esimese liiga
ning esimese divisjoni kohta. Nädalas sõlmitakse kihlvedusid umbes 200 jalgpallikohtumise kohta. Ennustusmängude korraldamiseks
kogub Veikkaus igal nädalal Interneti, ajakirjade või klubide kaudu andmeid umbes 400 jalgpallivõistluse kohta ning kontrollib
nende õigsust erinevatest allikatest. Inglise meistriliigade jalgpallikohtumiste kohta kihlvedude korraldamine moodustab Veikkause
aastakäibest mitukümmend miljonit eurot.
17. juuni 1996. aasta otsusega (S 94/8994 nr 5507) leidis Vantaan käräjäoikeus, et jalgpallivõistluste kalender on mõistetav
suurt hulka andmeid sisaldava nimekirjana autoriõiguse seaduse artikli 49 tähenduses ning Veikkause tegevus pole kooskõlas
sellise nimekirja õiguskaitsega. Otsust muudeti Helsingin hovioikeus’e (Helsingi apellatsioonikohus) 9. aprilli 1998. aasta
otsusega (S 96/1304 nr 1145), mis välistas õiguskaitse rikkumise olemasolu. Korkein oikeus (Soome kõrgeim kohus) jättis kassatsioonkaebuse
Helsingin hovioikeus’e otsuse vastu menetlusse võtmata.
Pärast direktiivi jõustumist esitas Fixtures Vantaan käräjäoikeus’le Veikkause vastu hagi väitega, et 1. jaanuarist 1998 on
viimane kasutanud ebaseaduslikult Inglise jalgpalli meistriliigade koostatud võistluskalendrite andmebaasi.
Tekijänoikeusneuvosto (autoriõiguse nõukogu), kelle arvamust küsis eelotsusetaotluse esitanud kohus, rõhutas, et Soome õigusega
kehtestatud kaitse ei eelda, et andmebaasi mõiste vastaks direktiivi artikli 1 lõikes 2 sätestatule. Toetudes eespool nimetatud
Helsingin hovioikeus’e otsusele, leidis ta, et jalgpalli meistriliiga võistluskalender on andmebaas seaduse 404/1961, mida
on muudetud seadusega 250/1998, artikli 49 tähenduses ning andmebaasi sisu kogumine, kontrollimine või esitamine tingis olulise
investeeringu tegemise. Ta leidis, et Veikkause tegevus ei ohustanud seetõttu andmebaasi õiguskaitset.
Seistes silmitsi tõlgendusprobleemiga küsimuses, kas kõnealune võistluskalender on õiguskaitset omav andmebaas ning kui jah,
siis milline tegevus ohustab direktiivi kehtestatud õiguskaitset, otsustas Vantaan käräjäoikeus otsuse tegemise edasi lükata
ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.      Kas direktiivi artikli 7 lõikes 1 sätestatud tingimust investeeringu ja andmebaasi valmistamise vahel eksisteerivast seosest
võib tõlgendada nii, et „kogumise” ning „kogumiseks tehtud investeeringu” kontekstis tuleb antud juhul investeeringuks pidada
vahendeid, mis on kulutatud võistluste kuupäevade ja kohtuvate võistkondade määramiseks ning kas on selliseid investeeringuid,
mida õiguskaitse võistluskalendritele laienemise hindamisel arvesse ei võeta?
2.      Kas direktiivi eesmärk on, et peale võistluskalendrite koostajate ei tohi teised isikud ilma loata selles sisalduvaid andmeid
kihlvedude korraldamiseks või muul ärilisel kaalutlusel kasutada?
3.      Kas direktiivi mõistes tähendab andmebaaside kasutamine Veikkause poolt kvalitatiivselt või kvantitatiivselt hinnatult andmebaasi
olulise osa kasutamist, arvestades, et võistluskalendrites sisalduvast teabest kasutatakse vaid osa, mis puudutab iga-nädalastes
ennustuslehtedes ilmuvate ühe nädala kihlvedude aluseks olevaid võistlusi, ning kohtumiste kohta käiv teave saadakse ja seda
kontrollitakse kogu hooaja jooksul teiste allikate abil kui andmebaasi tegija juures?”

Eelotsuse küsimused

Vastuvõetavus
Euroopa Ühenduste Komisjon kahtleb, kas eelotsusetaotlus on vastuvõetav. Komisjon leiab ühelt poolt, et eelotsusetaotluse
määruses ei leidu seost Inglise jalgpalliliigade ning Fixtures’i vahel, ega õiguslikku alust ja tingimusi, mille alusel viimane
liigade loodud andmebaasi kasutab. Komisjon rõhutab teisalt, et eelotsusetaotluse esitanud kohus ei täpsusta oma seisukohta
küsimuses, kas Veikkaus on teinud väljavõtteid ja/või taaskasutanud kõnealuse andmebaasi sisu direktiivi artikli 7 tähenduses.
Siinkohal tuleb meenutada, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt nõuab vajadus anda siseriiklikule kohtunikule vajalik
ühenduse õiguse tõlgendus seda, et siseriiklik kohtunik esitaks faktiliste ja õiguslike asjaolude kogumi, mille põhjalt küsimused
esitati või vähemalt seletaks faktilist situatsiooni, mille põhjalt küsimused tõusetusid (21. septembri 1999. aasta otsus
kohtuasjas C‑67/96: Albany, EKL 1999, lk I‑5751, punkt 39).
Eelotsusetaotluses sisalduv informatsioon ei pea mitte ainult lubama kohtul anda vajalikke vastuseid, vaid andma liikmesriikide
valitsustele ja teistele asjaomastele pooltele võimaluse esitada Euroopa Ühenduste Kohtu põhikirja artikli 20 alusel oma seisukohad.
Kohtu pädevuses on tagada selle võimaluse olemasolu, võttes arvesse asjaolu, et mainitud sätte alusel teavitatakse asjaomaseid
pooli vaid eelotsusetaotlusest (eespool viidatud kohtuotsus Albany, punkt 40).
Antud juhul ilmneb Euroopa Ühenduste Kohtu põhikirja artikli 20 alusel põhikohtuasja poolte ja liikmesriikide valitsuste esitatud
seisukohtadest, et eelotsusetaotluses märgitud infomatsioon on andnud neile mõista, et põhikohtuasi on saanud alguse Inglise
jalgpalliliigade koostatud võistluskalendrite kasutamisest Veikkause poolt eesmärgiga korraldada spordikihlvedusid, ning selle
taustal soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus seletust direktiivi artiklis 7 sätestatud
sui generis
õiguse kohaldamisala ja ulatuse kohta.
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu edastatud informatsioon annab Euroopa Kohtule piisava ülevaate põhikohtuasja faktilistest
ja õiguslikest küsimusest, et tõlgendada kohtuvaidlusega seotud ühenduse õiguse sätteid.
Mis puudutab eelotsusetaotluses puuduvat viidet Inglise jalgpalliliigade ja Fixtures’i vahelisele suhtele, tuleb märkida,
et see pole takistanud, nagu kinnitavad ka käesolevas kohtuasjas esitatud märkused, liikmesriikide valitsustel ja komisjonil
mõistmast kohtule esitatud küsimuste sisu ja tähendust ning esitamast sellekohaseid seisukohti. Samuti ei mõjuta see kohtu
võimalusi anda siseriiklikule kohtunikule vajalikke vastuseid.
Mis puudutab aga eelotsusetaotluses väljavõtete tegemise ja taaskasutamise mõisteid silmas pidades Veikkause tegevusele hinnangu
andmise puudumist, siis tuleb eelotsusetaotluse esitanud kohtu kohtu teist küsimust, võttes arvesse konteksti, milles see
tõusetus, mõista kui soovi saada selgitust nende kahe artikli 7 lõigetes 1 ja 5 kehtestatud keelu ulatust määrava mõiste ulatuse
kohta.
Seega on eelotsusetaotlus vastuvõetav.

Sisu
Esiti tuleb märkida, et eelotsusetaotluse kohaselt toetuvad eelotsusetaotluse esitanud kohtu esitatud küsimused eeldusele,
mille kohaselt on jalgpalli meistriliiga võistluskalender andmebaas seaduse nr 404/1961, mida on muudetud seadusega nr 250/1998,
artikli 49 lõike 1 punkti 2 tähenduses.
Kuna nimetatud säte seab selles sisalduva kaitse andmise sõltuvusse tingimusest, et andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks
või esitamiseks on tehtud oluline investeering, küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus esimeses küsimuses, mida sisaldab endast
andmebaasi sisu kogumise mõiste, mis on Soome õigusesse võetud üle eespool nimetatud sättega, direktiivi artikli 7 lõike 1
tähenduses. Täpsemalt tahetakse esimese küsimusega teada, kas andmebaasi koostaja andmete tekitamiseks tehtud investeeringuid
tuleb võtta arvesse selle andmebaasi koostamisega seotud investeeringu olulisuse hindamisel.
Ehkki see küsimus viitab üksnes andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringu mõistele, tuleneb Vantaan käräjäoikeus’e eelotsusetaotlusest,
et kohus küsib üldiselt kaitstud andmebaasi mõiste kohta seoses jalgpalli meistriliiga võistluskalendriga, nagu märgitakse
ka käesoleva otsuse punktis 19.
Selleks et anda siseriiklikule kohtule vajalik vastus, tuleb käsitleda direktiivi artikli 7 lõike 1, mis määratleb
sui generis
õiguse alusel antava kaitse kohaldamisala, ulatust laiemalt.
Direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaselt kaitseb
sui generis
õigus andmebaase, mis vastavad täpsetele kriteeriumitele, eriti kui nende sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks
on tehtud kvalitatiivselt või kvantitatiivselt oluline investeering.
Direktiivi üheksanda, kümnenda ja kaheteistkümnenda põhjenduse kohaselt on direktiivi lõppeesmärk toetada ja kaitsta kõikides
tegevusvaldkondades igal aastal loodava ja töödeldava andmete hulga plahvatusliku kasvu tingimustes infoturu arendamisel olulist
rolli mängivate informatsiooni „säilitamise” ja „töötlemise” süsteemidesse tehtud investeeringuid. Sellest tuleneb, et andmebaasi
sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks tehtud investeeringu mõistet tuleb aduda kui üldist andmebaasi loomiseks
tehtud investeeringut.
Selle taustal peab andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringu mõiste, nagu rõhutavad ka Veikkaus ning Saksamaa ja Madalmaade
valitsus, hõlmama vahendeid, mis on kulutatud olemasoleva materjali väljaotsimisele ja koondamisele andmebaasi, jättes välja
vahendid, mille abil on loodud samasugust materjali. Nagu märgib Saksamaa valitsus, on direktiiviga kehtestatud
sui generis
õiguskaitse mõju soodustada olemasoleva informatsiooni säilitamis- ning töötlemissüsteemide loomist, mitte materjali loomist,
mis oleks hiljem koondatav andmebaasi.
Selline tõlgendus saab toetust direktiivi 39. põhjendusest, mille kohaselt on
sui generis
õiguse eesmärk kaitsta andmebaasi „sisu omandaja ja koguja” finants- ja ametialaste investeeringute tulemusi kahjustamise
eest. Nagu märgib ka kohtujurist oma ettepaneku punktides 61–66, toetavad 39. põhjenduse kõik erinevad tõlked – välja arvatud
mõned väiksed erinevused sõnastuses – tõlgendust, mis välistab kogumise mõistest andmebaasis sisalduva materjali loomise.
Direktiivi 19. põhjendus, mille kohaselt ei kujuta muusikaliste esituste erinevate salvestiste kogu CD-plaadil endast
sui generis
õiguse alla kuulumiseks piisavalt olulist investeeringut, on selle tõlgenduse toetuseks lisaargument. Sellest tuleneb, et
vahendeid, mida on kasutatud teoste või andmebaasis, antud juhul CD-plaadil sisalduva materjali loomiseks, ei saa võrdsustada
selle andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringuga ning seda ei saa seega võtta arvesse selle andmebaasi loomiseks tehtud
investeeringu olulisuse hindamisel.
Andmebaasi sisu kontrollimiseks tehtud investeeringut tuleb mõista kui andmebaasi loomisel ja selle kasutamise ajal välja
otsituid materjali õigsuse kontrollimiseks kasutatud vahendeid tagamaks andmebaasis sisalduva informatsiooni usaldusväärsust.
Andmebaasi sisu esitamiseks tehtud investeeringu mõiste puudutab vahendeid, mis on kulutatud andmebaasile informatsiooni töötlemise
funktsiooni, näiteks süstemaatilise ja metoodilise andmebaasi sisu korrastatuse või sisu individuaalse kättesaadavuse loomiseks.
Andmebaasi loomiseks tehtud investeering võib koosneda finants-, tehniliste või inimressursside või vahendite kasutamisest,
kuid see peab olema kvantitatiivselt või kvalitatiivselt hinnates oluline. Kvantitatiivne hindamine võtab arvesse arvudes
mõõdetavaid vahendeid, kvalitatiivne aga sellist arvudes mõõdetamatut panust, nagu intellektuaalne tegevus või energiakulu,
nagu tuleneb direktiivi 7., 39. ja 40. põhjendusest.
Selle taustal ei välista iseenesest olukord, kus andmebaasi koosatmine on seotud põhitegevusega, mille raames andmebaasi looja
on ühtlasi andmebaasis sisalduva materjali looja, et see isik võiks nõuda
sui generis
õigusest tulenevat kaitset, tingimusel, et on tõendatud, et kõnealuse materjali kogumine, kontrollimine või esitamine käesoleva
otsuse punktide 34–37 tähenduses tõi kaasa kvantitatiivselt või kvalitatiivselt olulise investeeringu, mis on lahusseisev
selle materjali loomiseks kulutatud vahenditest.
Nimetatud aspektis juhul, kui andmete välja otsimine ja nende õigsuse kontroll andmebaasi loomise hetkel ei nõua reeglina
andmebaasi tegijalt erivahendeid, kuna tegu on tema loodud ja tema valduses olevate andmetega, võib ikkagi andmete kogumine,
süstemaatiline või metoodiline korrastamine, individuaalse kättesaadavuse korraldus ning nende täpsuse kontrollimine andmebaasi
kasutamise ajal käigus nõuda kvantitatiivselt ja/või kvalitatiivselt olulist investeeringut direktiivi artikli 7 lõike 1 tähenduses.
Põhikohtuasja suhtes tuleb märkida, et inim- ja tehnilised ressursid, mida on vaja jalgpalli võistlussarja korraldamise raames
kuupäevade, kellaaegade ning kohtuvate võistkondade – võõrustaja ja külalisvõistkonna – nimede määratlemiseks ning mida eelotsusetaotluse
esitanud kohus on kirjeldanud käesoleva otsuse punktis 11, vastavad parameetritele, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse punktis
10.
Nagu leiavad Veikkaus ning Saksamaa ja Portugali valitsus, vastavad need vahendid jalgpalli võistluskalendri koostamiseks
tehtavale investeeringule. Selline võistlussarja korraldamiseks tehtud investeering on seotud asjaomase andmebaasis nende
andmete loomisega, millest kõnealune andmebaas koosneb, st iga võistlussarja kõigi erinevate kohtumistega. Seetõttu ei saa
seda direktiivi artikli 7 lõike 1 raames arvesse võtta.
Kui eelmises punktis käsitletud investeering kõrvale jätta siis tuleb kontrollida, kas jalgpalli kohtumiste võistluskalendri
sisu kogumine, kontrollimine või esitamine kujutab endast kvantitatiivselt või kvalitatiivselt olulist investeeringut,.
Jalgpallikohtumiste võistluskalendri andmete väljaotsimine ning kokkukogumine ei nõua profiliigadelt erilist pingutust. Nad
on tegelikult lahutamatult seotud nende andmete loomisega, osaledes selles tegevuses vahetult jalgpalli võistlussarjade korraldajatena.
Seega ei nõua jalgpalli võistluskalendri sisu kogumine mingisugust kalendris sisalduvate andmete loomisest eraldi investeeringut.
Jalgpalli profiliigad ei pea tegema erilist pingutust, et kontrollida kalendri koostamisel võistlussarja kohtumiste andmete
täpsust, kuna nimetatud liigad on nende andmete loomisesse vahetult kaasatud. Mis puutub aga võistluskalendrite sisu täpsuse
kontrollimisse hooaja jooksul, hõlmab see, nagu tuleneb Fixtures’i märkustest, nende kalendrite teatud andmete kohandamist
selleks, et võtta arvesse liigade poolt või nendega kooskõlas otsustatud kohtumiste või võistlussarja toimumisaja muudatusi.
Nagu leiab Veikkaus, ei saa sellist kontrollimist lugeda oluliseks investeeringuks.
Ka jalgpalli võistluskalendri esitamine on vahetult seotud selle kalendri sisuks olevate andmete loomisega, nagu kinnitab
ka eelotsusetaotluses puuduv viide tööle või nende esitamiseks eraldi kulutatud vahenditele. Seega ei saa seda pidada andmebaasi
andmete loomisest eraldi investeeringuks.
Sellest järeldub, et jalgpalli võistluskalendri sisu kogumine, kontrollimine või esitamine ei vaja olulist investeeringut,
mis õigustaks
sui generis
õiguse kaitset direktiivi artikli 7 tähenduses.
Mis puudutab käesoleva otsuse punktis 13 kirjeldatud tegevusi, siis need ei ole seotud võistluskalendri koostamisega. Nagu
märgib Veikkaus, ei saa nende tegevuste peale kulutatud vahendeid võtta arvesse selleks, et hinnata kalendrite sisu kogumiseks,
kontrollimiseks või esitamiseks tehtud investeeringute olulisust.
Eeltoodut arvestades tuleb esimesele küsimusele vastata, et andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringu mõistet direktiivi
artikli 7 lõike 1 tähenduses peab mõistma kui vahendeid, mis on kulutatud olemasoleva materjali väljaotsimiseks ning nimetatud
andmebaasi andmete kokkukogumiseks. Mõiste ei hõlma vahendeid, mida on kasutatud andmebaasi sisu koostisosade loomiseks. Jalgpalli
võistlussarja korraldamiseks koostatud kohtumiste kalendri puhul ei hõlma see mõiste vahendeid, mis on kulutatud võistlussarja
erinevate kohtumiste kuupäevade, kellaaegade ning kohtuvate võistkondade kindlakstegemiseks.
Esitatud põhjenduste tõttu ei ole vaja teistele esitatud küsimustele vastata.

Kohtukulud
Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab
kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud nimetatud poolte
kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (suurkoda) otsustab:
Andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringu mõistet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ
andmebaaside õiguskaitse kohta artikli 7 lõike 1 tähenduses peab mõistma kui vahendeid, mis on kulutatud olemasoleva materjali
väljaotsimiseks ning nimetatud andmebaasi andmete kokkukogumiseks. Mõiste ei hõlma vahendeid, mida on kasutatud andmebaasi
sisu koostisosade loomiseks. Jalgpalli võistlussarja korraldamiseks koostatud kohtumiste kalendri puhul ei hõlma see mõiste
vahendeid, mis on kulutatud võistlussarja erinevate kohtumiste kuupäevade, kellaaegade ning kohtuvate võistkondade kindlakstegemiseks.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: soome.